# Az Európai Unió C 2/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.002.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 2 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. január 6. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.002.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 2

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. január 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 002/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 002/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 002/02 | Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 1,00 % 2010. január 1. – Euro-átváltási árfolyamok | 2 |
| 2010/C 002/03 | Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság dominant positions 2009. szeptember 28-i ülésén megfogalmazott véleménye – Ügyszám: COMP/39.416 – Hajóosztályozás – Előadó: Szlovákia | 3 |
| 2010/C 002/04 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése – Ügyszám: COMP/39.416 – Hajóosztályozás | 4 |
| 2010/C 002/05 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2009. október 14.) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám: COMP/39.416 – hajóosztályozás) (az értesítés a C(2009) 7796 végleges számú dokumentummal történt)
   (
  1
  ) | 5 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2010/C 002/06 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 7 |
| 2010/C 002/07 | A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  ) | 8 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 002/02

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 1,00 % 2010. január 1. – Euro-átváltási árfolyamok

2

2010/C 002/03

Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság dominant positions 2009. szeptember 28-i ülésén megfogalmazott véleménye – Ügyszám: COMP/39.416 – Hajóosztályozás – Előadó: Szlovákia

3

2010/C 002/04

A meghallgató tisztviselő zárójelentése – Ügyszám: COMP/39.416 – Hajóosztályozás

4

2010/C 002/05

A Bizottság határozatának összefoglalója (2009. október 14.) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám: COMP/39.416 – hajóosztályozás) (az értesítés a C(2009) 7796 végleges számú dokumentummal történt)
   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 7796 végleges számú dokumentummal történt)

1

5

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2010/C 002/06

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

7

2010/C 002/07

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  )

1

8

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 002/08 | Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 32/09 (ex NN 50/09) számú Sparkasse KölnBonn – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 13 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 002/08

Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 32/09 (ex NN 50/09) számú Sparkasse KölnBonn – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

2010/C 2/01

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.11.20. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 322/09 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Andalúzia |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización |
| Jogalap | Proyecto de Orden de, por la que se establecen las bases reguladoras para el fomento de la cooperación entre empresas de transformación y comercialización de productos agrícolas mediante la concesión de subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización y se efectua su convocatoria para 2009 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalomba hozatalával kapcsolatos beruházás |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 20 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | A támogatás intenzitása nagyvállalatok esetében 30 %. A kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében a támogatási intenzitás 20 %-kal, illetve 10 %-kal magasabb. |
| Időtartam | A Bizottság jóváhagyásától kezdődően 2013.12.31-ig. |
| Gazdasági ágazat | Mezőgazdasági ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Junta de Andalucía |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41004 Sevilla |
| ESPAÑA |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.11.20.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 322/09

Tagállam

Spanyolország

Régió

Andalúzia

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización

Jogalap

Proyecto de Orden de, por la que se establecen las bases reguladoras para el fomento de la cooperación entre empresas de transformación y comercialización de productos agrícolas mediante la concesión de subvenciones para la creación de nuevas estructuras de comercialización y se efectua su convocatoria para 2009

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalomba hozatalával kapcsolatos beruházás

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

20 millió EUR

Támogatás intenzitása

A támogatás intenzitása nagyvállalatok esetében 30 %. A kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében a támogatási intenzitás 20 %-kal, illetve 10 %-kal magasabb.

Időtartam

A Bizottság jóváhagyásától kezdődően 2013.12.31-ig.

Gazdasági ágazat

Mezőgazdasági ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41004 Sevilla

ESPAÑA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/2

---

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (1):

1,00 % 2010. január 1.

Euro-átváltási árfolyamok (2)

2010. január 5.

2010/C 2/02

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4442 |
| JPY | Japán yen | 132,54 |
| DKK | Dán korona | 7,4415 |
| GBP | Angol font | 0,90045 |
| SEK | Svéd korona | 10,2120 |
| CHF | Svájci frank | 1,4856 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,2120 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,231 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 269,00 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7094 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0920 |
| RON | Román lej | 4,1930 |
| TRY | Török líra | 2,1284 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5769 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4952 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,2017 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9608 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0142 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 645,74 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,5069 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,8598 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2930 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 485,10 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8922 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 66,311 |
| RUB | Orosz rubel | 43,1000 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,862 |
| BRL | Brazil real | 2,4817 |
| MXN | Mexikói peso | 18,4833 |
| INR | Indiai rúpia | 66,7870 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4442

JPY

Japán yen

132,54

DKK

Dán korona

7,4415

GBP

Angol font

0,90045

SEK

Svéd korona

10,2120

CHF

Svájci frank

1,4856

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,2120

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,231

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

269,00

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7094

PLN

Lengyel zloty

4,0920

RON

Román lej

4,1930

TRY

Török líra

2,1284

AUD

Ausztrál dollár

1,5769

CAD

Kanadai dollár

1,4952

HKD

Hongkongi dollár

11,2017

NZD

Új-zélandi dollár

1,9608

SGD

Szingapúri dollár

2,0142

KRW

Dél-Koreai won

1 645,74

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,5069

CNY

Kínai renminbi

9,8598

HRK

Horvát kuna

7,2930

IDR

Indonéz rúpia

13 485,10

MYR

Maláj ringgit

4,8922

PHP

Fülöp-szigeteki peso

66,311

RUB

Orosz rubel

43,1000

THB

Thaiföldi baht

47,862

BRL

Brazil real

2,4817

MXN

Mexikói peso

18,4833

INR

Indiai rúpia

66,7870

---

(1)  Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.

(2)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/3

---

Vélemény a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság dominant positions 2009. szeptember 28-i ülésén megfogalmazott véleménye – Ügyszám: COMP/39.416 – Hajóosztályozás

Előadó: Szlovákia

2010/C 2/03

| 1. | A tanácsadó bizottság osztja az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal 2009. szeptember 11-én közölt határozattervezetben megfogalmazott, a Szerződés 81. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének az IACS-határozatokkal való összeegyeztethetőségét illetően felmerült aggályokat. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság osztja az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal 2009. szeptember 11-én közölt határozattervezetben megfogalmazott, a Szerződés 81. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének az IACS-határozatokkal való összeegyeztethetőségét illetően felmerült aggályokat.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az IACS által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelőek, szükségesek és arányosak a Bizottság által a határozattervezetben kifejezett aggályok eloszlatásához. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az IACS által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelőek, szükségesek és arányosak a Bizottság által a határozattervezetben kifejezett aggályok eloszlatásához.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eljárást az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján hozott határozattal le lehet zárni. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eljárást az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján hozott határozattal le lehet zárni.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy – az IACS által felajánlott kötelezettségvállalások tükrében – a Bizottság részéről nincs szükség további intézkedésre, az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy – az IACS által felajánlott kötelezettségvállalások tükrében – a Bizottság részéről nincs szükség további intézkedésre, az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül.

| 5. | A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/4

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése (1) – Ügyszám: COMP/39.416 – Hajóosztályozás

Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (2) 9. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottság elé terjesztett határozattervezet a Hajóosztályozó Társaságok Nemzetközi Szövetsége (International Association of Classification Societies) és az International Association of Classification Societies Limited (a továbbiakban együttesen: IACS) egyes szabályait és gyakorlatait érinti. A következő intézkedések aggályokat vetnek fel az EK-Szerződés 81. cikkével, valamint az EGT-megállapodás 53. cikkével való összeegyeztethetőségük tekintetében: i. az IACS-tagságot, illetve a tagság felfüggesztését és visszavonását szabályozó kritériumok és eljárások, valamint az említett kritériumok és eljárások alkalmazási módja, valamint ii. az IACS-határozatok és az azokra vonatkozó műszaki háttérinformációk kidolgozása és a nem IACS-tagok számára való hozzáférhetősége.

A Bizottság eljárást indított a célból, hogy határozatot hozzon a III. fejezet alapján, továbbá 2009. május 12-én a 9. cikk (1) bekezdésében említett előzetes értékelést fogadott el. Az IACS válaszolt az előzetes értékelésre és 2009. május 28-án kötelezettségvállalásokat nyújtott be. 2009. június 10-én a Bizottság a 27. cikk (4) bekezdése alapján értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben összefoglalta az ügyet és a kötelezettségvállalásokat, valamint felhívta az érdekelt harmadik feleket, hogy egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket. Összességében a felhívásra válaszként adott észrevételek megerősítették, hogy ezek a kötelezettségvállalások megfelelőek és szükségesek voltak az előzetes értékelésben felvetett aggályok kezeléséhez.

A Bizottság most arra a következtetésre jutott, hogy – az IACS által javasolt kötelezettségvállalásokra tekintettel, és a 9. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül – az eljárást le kell zárni.

2009. augusztus 25-én az IACS benyújtott egy nyilatkozatot, mely szerint megfelelő tájékoztatást kapott a Bizottságtól ahhoz, hogy az előzetes bizottsági értékelésben foglalt, versennyel kapcsolatos aggályok eloszlatásához szükséges kötelezettségvállalásokat ajánljon fel.

A fentiek alapján megállapítom, hogy ebben az ügyben a meghallgatáshoz való jogot tiszteletben tartották.

Brüsszel, 2009. szeptember 29.

Michael ALBERS

---

(1)  Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) 15. és 16. cikkével összhangban.

1

(2)  A továbbiakban hivatkozott valamennyi cikk és fejezet az 1/2003/EK rendelet cikke és fejezete.

2

---

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/5

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2009. október 14.)

az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról

(Ügyszám: COMP/39.416 – hajóosztályozás)

(az értesítés a C(2009) 7796 végleges számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 2/05

2009. október 14-én Bizottság határozatot fogadott el az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárással kapcsolatban. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet
   (1)
  30. cikkének rendelkezései alapján a Bizottság ezúton közzéteszi a határozatot, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének bizalmas információkat nem tartalmazó változata megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján az alábbi címen:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/index/by_nr_78.html#i39_416

| 1. | Ezen – az 1/2003/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján hozott – határozat címzettje a Hajóosztályozó Társaságok Nemzetközi Szövetsége (International Association of Classification Societies) és az International Association of Classification Societies Limited (a továbbiakban együttesen: IACS). Az ügy lezárása érdekében a határozat kötelezővé teszi az IACS számára az általa felajánlott kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

1.

Ezen – az 1/2003/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján hozott – határozat címzettje a Hajóosztályozó Társaságok Nemzetközi Szövetsége (International Association of Classification Societies) és az International Association of Classification Societies Limited (a továbbiakban együttesen: IACS). Az ügy lezárása érdekében a határozat kötelezővé teszi az IACS számára az általa felajánlott kötelezettségvállalásokat.

| 2. | Az eljárás tárgyát az IACS-tagsággal nem rendelkező harmadik hajóosztályozó társaságok IACS általi kezelése képezi. Előzetes értékelésében a Bizottság azt az előzetes véleményt fogalmazta meg, miszerint a következőkre kiterjedő IACS-határozatok a verseny korlátozását jelenthették a hajóosztályozási szolgáltatások érintett piacán: i. az IACS-tagságot szabályozó kritériumok és eljárások, továbbá a tagság felfüggesztése és viszavonása, valamint az említett kritériumok és eljárások alkalmazási módja, valamint ii. az IACS-határozatok és az azokra vonatkozó műszaki háttérdokumentumok kidolgozása és a nem IACS-tagok általi hozzáférhetősége. Figyelemmel a Bizottság azon előzetes álláspontjára, hogy az IACS tíz tagja erős piaci helyzettel rendelkezik, illetve hogy azok a hajóosztályozási társaságok, amelyek nem tagjai az IACS-nak, jelentős versenyhátránnyal nézhetnek szembe, a Bizottság előzetes értékelése szerint e határozatok a fentiek miatt kételyeket ébresztenek az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdésével való összeegyeztethetőségüket illetően. Ezenfelül a Bizottság előzetes véleménye szerint úgy látszik, hogy e határozatok nem felelnek meg az EK-Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése és az EGT-megállapodás 53. cikkének (3) bekezdése szerinti halmozott mentességi követelményeknek. |
| --- | --- |

2.

Az eljárás tárgyát az IACS-tagsággal nem rendelkező harmadik hajóosztályozó társaságok IACS általi kezelése képezi. Előzetes értékelésében a Bizottság azt az előzetes véleményt fogalmazta meg, miszerint a következőkre kiterjedő IACS-határozatok a verseny korlátozását jelenthették a hajóosztályozási szolgáltatások érintett piacán: i. az IACS-tagságot szabályozó kritériumok és eljárások, továbbá a tagság felfüggesztése és viszavonása, valamint az említett kritériumok és eljárások alkalmazási módja, valamint ii. az IACS-határozatok és az azokra vonatkozó műszaki háttérdokumentumok kidolgozása és a nem IACS-tagok általi hozzáférhetősége. Figyelemmel a Bizottság azon előzetes álláspontjára, hogy az IACS tíz tagja erős piaci helyzettel rendelkezik, illetve hogy azok a hajóosztályozási társaságok, amelyek nem tagjai az IACS-nak, jelentős versenyhátránnyal nézhetnek szembe, a Bizottság előzetes értékelése szerint e határozatok a fentiek miatt kételyeket ébresztenek az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdésével való összeegyeztethetőségüket illetően. Ezenfelül a Bizottság előzetes véleménye szerint úgy látszik, hogy e határozatok nem felelnek meg az EK-Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése és az EGT-megállapodás 53. cikkének (3) bekezdése szerinti halmozott mentességi követelményeknek.

| 3. | A Bizottság versennyel kapcsolatos aggályai kezelése érdekében az IACS a következő kötelezettségvállalásokat ajánlotta fel:






  — | objektív és átlátható tagsági kritériumokat fogad el, és azokat egységesen és megkülönböztetésmentesen alkalmazza. A kötelezettségvállalás részletes szabályokat tartalmaz, pontos határidőkkel a tagsági kérelmi, a felfüggesztési és visszavonási eljárás egyes szakaszaira vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

3.

A Bizottság versennyel kapcsolatos aggályai kezelése érdekében az IACS a következő kötelezettségvállalásokat ajánlotta fel:

—

objektív és átlátható tagsági kritériumokat fogad el, és azokat egységesen és megkülönböztetésmentesen alkalmazza. A kötelezettségvállalás részletes szabályokat tartalmaz, pontos határidőkkel a tagsági kérelmi, a felfüggesztési és visszavonási eljárás egyes szakaszaira vonatkozóan.

| — | biztosítja, hogy azok a hajóosztályozási társaságok, amelyek nem tagjai az IACS-nak, részt vehetnek az IACS technikai munkacsoportjaiban. |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy azok a hajóosztályozási társaságok, amelyek nem tagjai az IACS-nak, részt vehetnek az IACS technikai munkacsoportjaiban.

| — | nyilvánosan hozzáférhetővé teszi – azonos időben és módon, mint ahogyan az IACS-tagok számára bocsátja rendelkezésre – az IACS-határozatok valamennyi jelenlegi és jövőbeni változatát. |
| --- | --- |

—

nyilvánosan hozzáférhetővé teszi – azonos időben és módon, mint ahogyan az IACS-tagok számára bocsátja rendelkezésre – az IACS-határozatok valamennyi jelenlegi és jövőbeni változatát.

| — | felállít egy független fellebbezési tanácsot az IACS-tagság elnyerésével, felfüggesztésével vagy megszüntetésével, az IACS technikai munkacsoportjaiban való részvétellel, valamint az IACS-határozatokhoz és az azokra vonatkozó műszaki háttérinformációkhoz való hozzáférhetőséggel kapcsolatos viták rendezésére. |
| --- | --- |

—

felállít egy független fellebbezési tanácsot az IACS-tagság elnyerésével, felfüggesztésével vagy megszüntetésével, az IACS technikai munkacsoportjaiban való részvétellel, valamint az IACS-határozatokhoz és az azokra vonatkozó műszaki háttérinformációkhoz való hozzáférhetőséggel kapcsolatos viták rendezésére.

| 4. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az IACS által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelőek és szükségesek az előzetes értékelésben felvetett aggályok eloszlatásához. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése alapján közzétett értesítésre adott válaszok is megerősítik ezt. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az IACS által felajánlott kötelezettségvállalások megfelelőek és szükségesek az előzetes értékelésben felvetett aggályok eloszlatásához. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése alapján közzétett értesítésre adott válaszok is megerősítik ezt.

| 5. | Az IACS-tagsági kritériumok tekintetében a kötelezettségvállalások megfelelő egyensúlyt teremtenek aközött, hogy egyrészről fenntartsák az IACS-tagság szigorú követelményeit, illetve másrészről felszámolják az IACS-tagság elé gördített felesleges akadályokat. Az új követelmények biztosítják, hogy csupán a műszakilag felkészült hajóosztályozási társaságok válhatnak IACS-taggá, és így megelőzik, hogy a túl enyhe IACS-tagsági követelmények károsítsák az IACS munkájának hatékonyságát és minőségét. Ezzel egyidejűleg az új követelmények nem gátolják majd a – műszakilag felkészült és ilyen szándékkal rendelkező – hajóosztályozási társaságokat az IACS-hoz való csatlakozásban. |
| --- | --- |

5.

Az IACS-tagsági kritériumok tekintetében a kötelezettségvállalások megfelelő egyensúlyt teremtenek aközött, hogy egyrészről fenntartsák az IACS-tagság szigorú követelményeit, illetve másrészről felszámolják az IACS-tagság elé gördített felesleges akadályokat. Az új követelmények biztosítják, hogy csupán a műszakilag felkészült hajóosztályozási társaságok válhatnak IACS-taggá, és így megelőzik, hogy a túl enyhe IACS-tagsági követelmények károsítsák az IACS munkájának hatékonyságát és minőségét. Ezzel egyidejűleg az új követelmények nem gátolják majd a – műszakilag felkészült és ilyen szándékkal rendelkező – hajóosztályozási társaságokat az IACS-hoz való csatlakozásban.

| 6. | Hasonlóan, az IACS-tagsággal nem rendelkező hajóosztályozási társaságoknak a szervezet technikai szabványainak kidolgozására irányuló – az IACS technikai munkacsoportjaiban zajló – eljárásokban való részvételét elősegítő új IACS-rendszer egyrészről megfelelő lehetőséget fog biztosítani a nem IACS-tag hajóosztályozási társaságok számára technikai IACS-határozatok kidolgozásában való részvételre, és ezzel párhuzamosan garantálja majd a technikai munkacsoportok megfelelő működését. Emellett a követelmények teljes hozzáférést biztosítanak a nem IACS-tag hajóosztályozási társaságok számára az IACS technikaiszabvány-kidolgozási eljárásának eredményeihez. |
| --- | --- |

6.

Hasonlóan, az IACS-tagsággal nem rendelkező hajóosztályozási társaságoknak a szervezet technikai szabványainak kidolgozására irányuló – az IACS technikai munkacsoportjaiban zajló – eljárásokban való részvételét elősegítő új IACS-rendszer egyrészről megfelelő lehetőséget fog biztosítani a nem IACS-tag hajóosztályozási társaságok számára technikai IACS-határozatok kidolgozásában való részvételre, és ezzel párhuzamosan garantálja majd a technikai munkacsoportok megfelelő működését. Emellett a követelmények teljes hozzáférést biztosítanak a nem IACS-tag hajóosztályozási társaságok számára az IACS technikaiszabvány-kidolgozási eljárásának eredményeihez.

| 7. | A határozat megállapítja, hogy – a kötelezettségvállalások tükrében – a Bizottság részéről nincs szükség további intézkedésre. A határozat 2014 októberéig kötelező érvényű. |
| --- | --- |

7.

A határozat megállapítja, hogy – a kötelezettségvállalások tükrében – a Bizottság részéről nincs szükség további intézkedésre. A határozat 2014 októberéig kötelező érvényű.

| 8. | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2009. szeptember 28-án kedvező véleményt adott. |
| --- | --- |

8.

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2009. szeptember 28-án kedvező véleményt adott.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/7

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2010/C 2/06

Támogatás sz.: XA 194/09

Tagállam: Olaszország

Régió: Provincia Autonoma di Trento

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Agevolazioni per razionalizzare l'impiego di beni e attrezzature funzionali alla produzione agricola.

Jogalap:

| a) | L.P. 4 del 28 marzo 2003. «Sostegno dell’economia agricola, disciplina dell’agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» articolo 30. |
| --- | --- |

a)

L.P. 4 del 28 marzo 2003. «Sostegno dell’economia agricola, disciplina dell’agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» articolo 30.

| b) | Delibera Giunta provinciale n. 2409 di data 9 ottobre 2009. |
| --- | --- |

b)

Delibera Giunta provinciale n. 2409 di data 9 ottobre 2009.

A támogatási program keretében tervezett éves kidások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 1 000 000,00 EUR

Maximális támogatási intenzitás: A támogatás maximális intenzitása a támogatható kiadások 40 %-a.

Végrehajtás időpontja: A program azt követően hajtható végre, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik a mentességi határozat azonosító számát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A 7. pontban megjelölt időponttól kezdődően 2013-ig.

A támogatás célja:

| 1. | Elősegíteni a mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó költségek csökkentését, illetve a szükséges javak és berendezések használatának racionalizálását.
  A következő kiadások jogosultak támogatásra:






  a) | a szövetségekhez társult mezőgazdasági üzemek termelési költségeinek közös fejlesztési beruházások megvalósításán és a gépesítés szintjének javításán keresztüli csökkentését célzó intézkedések; |
| --- | --- | --- |

1.

Elősegíteni a mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó költségek csökkentését, illetve a szükséges javak és berendezések használatának racionalizálását.

A következő kiadások jogosultak támogatásra:

a)

a szövetségekhez társult mezőgazdasági üzemek termelési költségeinek közös fejlesztési beruházások megvalósításán és a gépesítés szintjének javításán keresztüli csökkentését célzó intézkedések;

| b) | a mezőgazdasági üzemek által a mindennapi gazdálkodási gyakorlatban alkalmazott növényegészség-védelmi technológiák alkalmazását és továbbfejlesztését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzemek által a mindennapi gazdálkodási gyakorlatban alkalmazott növényegészség-védelmi technológiák alkalmazását és továbbfejlesztését célzó intézkedések;

| c) | a mezőgazdasági tevékenységek racionalizálása és összevonása a meglévő infrastruktúrák és berendezések fejlesztése, illetve újak kialakítása révén. |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági tevékenységek racionalizálása és összevonása a meglévő infrastruktúrák és berendezések fejlesztése, illetve újak kialakítása révén.

| 2. | A támogatási program végrehajtása az 1857/2006/EK mentesítési rendelet 4. cikke, illetve az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások IV.A. címe (38. pontja) alapján történik. |
| --- | --- |

2.

A támogatási program végrehajtása az 1857/2006/EK mentesítési rendelet 4. cikke, illetve az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások IV.A. címe (38. pontja) alapján történik.

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdasági ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincia Autonoma di Trento |
| --- |
| Dipartimento Agricoltura e Alimentazione |
| Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole |
| Via G.B. Trener 3 |
| 38121 Trento TN |
| ITALIA |

Provincia Autonoma di Trento

Dipartimento Agricoltura e Alimentazione

Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole

Via G.B. Trener 3

38121 Trento TN

ITALIA

Internetcím: A 2003. március 28-i 4. számú törvény (30. cikk)

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_documento_camp.it.asp?pagetype=camp&app=clex&at_id=9870&type=testo&blank=N

A tartományi kormány 2009. június 25-i 1576. számú határozata

http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/gethtmlDeli.asp?Item=28&Type=HTML

http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/viewAllegatoDeli.asp?Item=28

Egyéb információ: A korábbi (3047. ideiglenes számú, XA 194/09. számú) támogatás bejelentéséhez kapcsolódó, az 1576. határozattal jóváhagyott pályázati kiírást a 2009. augusztus 28-i 2143. határozattal visszavonták.

---

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/8

---

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 2/07

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 432/09 |
| --- | --- |
| Tagállam | Észtország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Estonia
  87. cikk (3) bekezdés a) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutuse KredEx |
| Pärnu mnt 67b |
| 10134 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |
| http://www.kredex.ee |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 432/09

Tagállam

Észtország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Estonia

87. cikk (3) bekezdés a) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutuse KredEx

Pärnu mnt 67b

10134 Tallinn

EESTI/ESTONIA

http://www.kredex.ee

A támogatási intézkedés jogcíme

Ettevõtjate laenukapitali kättesaadavuse parandamise täiendav tugiprogramm

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

| 1) | „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seadus” (RTI, 22.12.2006, 59, 440) |
| --- | --- |

1)

„Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seadus” (RTI, 22.12.2006, 59, 440)

| 2) | Majandus- ja kommunikatsiooniministri 2.4.2009. a käskkiri nr 101 „Ettevõtjate laenukapitali kättesaadavuse parandamise täiendav tugiprogramm” |
| --- | --- |

2)

Majandus- ja kommunikatsiooniministri 2.4.2009. a käskkiri nr 101 „Ettevõtjate laenukapitali kättesaadavuse parandamise täiendav tugiprogramm”

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2009.4.2–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Feldolgozóipar, Kereskedelem, Gépjárműjavítás, szállítás, Raktározás, Szálláshely-szolgáltatás, Vendéglátás, Információ, Kommunikáció, Pénzügyi, Biztosítási tevékenység

A kedvezményezett típusa

Kkv

Nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

1,000,00 EEK (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Kedvezményes hitel

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

Euroopa Reginaalarengufond (ERDF) – 600,00 EEK (miljonites)

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támogatási program

50 %

20 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.struktuurifondid.ee/public/kk_nr_101.pdf

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 433/09 |
| --- | --- |
| Tagállam | Szlovákia |
| A tagállam azonosítója | MF/14876/2009-832 |
| Régió megnevezése (NUTS) | Bratislavský región, Západné Slovensko, Stredné Slovensko, Východné Slovensko
  87. cikk (3) bekezdés a) pont
  Nem támogatott területek |
| A támogatást odaítélő hatóság | Daňové riaditeľstvo SR |
| Nová ulica 13 |
| 975 04 Banská Bystrica |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |
| http://www.drsr.sk |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 433/09

Tagállam

Szlovákia

A tagállam azonosítója

MF/14876/2009-832

Régió megnevezése (NUTS)

Bratislavský región, Západné Slovensko, Stredné Slovensko, Východné Slovensko

87. cikk (3) bekezdés a) pont

Nem támogatott területek

A támogatást odaítélő hatóság

Daňové riaditeľstvo SR

Nová ulica 13

975 04 Banská Bystrica

SLOVENSKO/SLOVAKIA

http://www.drsr.sk

A támogatási intézkedés jogcíme

Schéma štátnej pomoci poskytovanej formou odpustenia sankcie alebo povolenia úľavy zo sankcie podľa paragrafu 103 zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov – poskytovanie štátnej pomoci mikropodnikom, malým a stredným podnikom

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

| — | Ustanovenie paragrafu 103 ods. 1 písm. b), c) zákona č. 511/1992 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov |
| --- | --- |

—

Ustanovenie paragrafu 103 ods. 1 písm. b), c) zákona č. 511/1992 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov

| — | Ustanovenie paragrafu 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov |
| --- | --- |

—

Ustanovenie paragrafu 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2009.3.25–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

Kkv

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

1,70 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Egyéb. Kérjük, részletezze. Odpustenie sankcie alebo povolenie úľavy zo sankcie

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támogatási program

50 %

20 %

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

50 %

—

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.drsr.sk/drsr/slovak/legislativa/statna_pomoc/schemamsp2009.pdf

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 434/09 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Galicia
  87. cikk (3) bekezdés a) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| 15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |
| ESPAÑA |
| http://www.igape.es/index.php?lang=es |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 434/09

Tagállam

Spanyolország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Galicia

87. cikk (3) bekezdés a) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

ESPAÑA

http://www.igape.es/index.php?lang=es

A támogatási intézkedés jogcíme

IG139: Apoyo financiero a los establecimientos de turismo, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Resolución de 3 de marzo de 2009 (DOG no 48, de 10 de marzo), por la que se modifican las bases reguladoras aprobadas por Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre) de ayudas del Instituto Gallego de Promoción Económica para el apoyo financiero a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, adaptándolas al Reglamento (CE) no 800/2008, del 6 de agosto, general de exención por categorías, y se procede a la convocatoria

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

Módosítás XS 277/07

Időtartam

2009.3.11–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Kiskereskedelem (kivéve: gépjármű, motorkerékpár), Szálláshely-szolgáltatás, Vendéglátás, Utazásközvetítés, utazásszervezés, egyéb foglalás

A kedvezményezett típusa

Kkv

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

0,14 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Kamattámogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

12,97 %

—

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/E52A?OpenDocument

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 435/09 |
| --- | --- |
| Tagállam | Szlovénia |
| A tagállam azonosítója | SI |
| Régió megnevezése (NUTS) | Slovenia
  87. cikk (3) bekezdés a) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Ministrstvo za okolje in prostor |
| Dunajska cesta 48 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| http://www.mop.gov.si/ |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 435/09

Tagállam

Szlovénia

A tagállam azonosítója

SI

Régió megnevezése (NUTS)

Slovenia

87. cikk (3) bekezdés a) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Ministrstvo za okolje in prostor

Dunajska cesta 48

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

http://www.mop.gov.si/

A támogatási intézkedés jogcíme

Spodbujanje učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije – regionalna pomoč

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Pravilnik o spodbujanju učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije (Ur.l.RS št. 89/08, 25/09)

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2009.4.3–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

Kkv

Nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

8,00 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támogatási program

30 %

20 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://zakonodaja.gov.si/rpsi/r07/predpis_PRAV9247.html

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 436/09 |
| --- | --- |
| Tagállam | Szlovénia |
| A tagállam azonosítója | SI |
| Régió megnevezése (NUTS) | Slovenia
  87. cikk (3) bekezdés a) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Ministrstvo za okolje in prostor |
| Dunajska cesta 48 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |
| http://www.mop.gov.si/ |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 436/09

Tagállam

Szlovénia

A tagállam azonosítója

SI

Régió megnevezése (NUTS)

Slovenia

87. cikk (3) bekezdés a) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Ministrstvo za okolje in prostor

Dunajska cesta 48

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

http://www.mop.gov.si/

A támogatási intézkedés jogcíme

Spodbujanje učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije – majhna in srednje velika podjetja

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Pravilnik o spodbujanju učinkovite rabe energije in rabe obnovljivih virov energije (Ur.l.RS št. 89/08, 25/09)

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2009.4.3–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

Kkv

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

1,00 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (26. cikk)

50 %

—

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://zakonodaja.gov.si/rpsi/r07/predpis_PRAV9247.html

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 6.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 2/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 2/13

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

Állami támogatás C 32/09 (ex NN 50/09) számú Sparkasse KölnBonn

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 2/08

2009. november 4-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően két héten belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| Iroda: Joseph II 70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

Iroda: Joseph II 70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Németországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

LEÍRÁS

A Sparkasse KölnBonn német takarékpénztár, [...] (1). 31 milliárd EUR-s mérlegével 2008 végén a Sparkasse KölnBonn volt Németország második legnagyobb takarékpénztára. A takarékpénztár minősítése a Moody’s-nál Aa2.

2008 decemberében és 2009 januárjában a Sparkasse KölnBonn 650 millió EUR-s tőkeemelést hajtott végre:

| 1. | 2008 végén haszonélvezeti jegyek (Genussrechte) kibocsátásával,
  valamint |
| --- | --- |

1.

2008 végén haszonélvezeti jegyek (Genussrechte) kibocsátásával,

valamint

| 2. | 2009 elején csendestársi befektetéssel (Stille Einlage). |
| --- | --- |

2.

2009 elején csendestársi befektetéssel (Stille Einlage).

A haszonélvezeti jegy 8 %-os kuponnal van ellátva. Szabályozási szempontból a haszonélvezeti jegyek Tier-2 tőkének minősülnek. A csendestársi befektetés hozama 12 havi EURIBOR plusz 7,25 %. A csendestársi részvétel Tier-1 tőkének minősül.

A német hatóságok véleménye szerint az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke értelmében, mivel a hozam összhangban áll a piaci magatartással.

ÉRTÉKELÉS

A Bizottságnak kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy piacgazdasági befektető hasonló feltételek fennállása esetén emelte volna-e a Sparkasse KölnBonn tőkéjét a tőkeinjekció időpontjában.

Bár a két eszközre fizetett hozam megfelel a hasonló eszközök után 2008 elején fizetett kamatnak, a Bizottság nézete szerint 2008 végén–2009 elején a hibrid eszközök piaca befagyott, ezért piacgazdasági befektető ebben az időpontban nem ruházott volna be ezekbe az eszközökbe.

A Bizottság véleménye szerint a támogatás szerkezetátalakítási támogatásnak minősülhet.

Az ügy e szakaszában a Bizottság nem tudja eldönteni, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) vagy c) pontja alkalmazandó-e. A Bizottság a megfelelő jogalap megállapítása érdekében megvizsgálja a tényeket, és később foglal állást.

Ezért Németországnak hihető és megalapozott szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania a bank vonatkozásában.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zur obengenannten Maßnahme übermittelten Informationen entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 29. Dezember 2008 unterrichtete der Bundesverband deutscher Banken (BdB) die Kommission von zwei Rekapitalisierungsmaßnahmen zugunsten der Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 29. Dezember 2008 unterrichtete der Bundesverband deutscher Banken (BdB) die Kommission von zwei Rekapitalisierungsmaßnahmen zugunsten der Sparkasse KölnBonn.

| (2) | Mit Schreiben vom 24. August 2009 informierte der BdB die Kommission darüber, dass seiner Meinung nach kein Grund für eine weitere Verfolgung der Angelegenheit gegeben sei. |
| --- | --- |

(2)

Mit Schreiben vom 24. August 2009 informierte der BdB die Kommission darüber, dass seiner Meinung nach kein Grund für eine weitere Verfolgung der Angelegenheit gegeben sei.

| (3) | Zwischen Februar und Oktober 2009 fanden mehrere Informationsaustausche statt. Am 8. Juli 2009 und am 15. Oktober 2009 kamen Vertreter der Kommission, Deutschlands und der Sparkasse KölnBonn zu Besprechungen zusammen. |
| --- | --- |

(3)

Zwischen Februar und Oktober 2009 fanden mehrere Informationsaustausche statt. Am 8. Juli 2009 und am 15. Oktober 2009 kamen Vertreter der Kommission, Deutschlands und der Sparkasse KölnBonn zu Besprechungen zusammen.

| (4) | Bei der Besprechung vom 8. Juli 2009 erbot sich die Bank, bis Ende August [...] (2) vorzulegen. |
| --- | --- |

(4)

Bei der Besprechung vom 8. Juli 2009 erbot sich die Bank, bis Ende August [...] (2) vorzulegen.

| (5) | Deutschland hat die Maßnahmen am 21. Oktober 2009 notifiziert. |
| --- | --- |

(5)

Deutschland hat die Maßnahmen am 21. Oktober 2009 notifiziert.

2.   HINTERGRUND UND BEGÜNSTIGTE

2.1   Die Begünstigte

| (6) | Bei der Sparkasse KölnBonn handelt es sich um eine deutsche Sparkasse [...]. Träger der Sparkasse KölnBonn ist der Zweckverband Sparkasse KölnBonn (Zweckverband). Der Zweckverband ist eine Körperschaft öffentlichen Rechts, an dem die Stadt Köln zu 70 % und die Stadt Bonn zu 30 % beteiligt sind. |
| --- | --- |

(6)

Bei der Sparkasse KölnBonn handelt es sich um eine deutsche Sparkasse [...]. Träger der Sparkasse KölnBonn ist der Zweckverband Sparkasse KölnBonn (Zweckverband). Der Zweckverband ist eine Körperschaft öffentlichen Rechts, an dem die Stadt Köln zu 70 % und die Stadt Bonn zu 30 % beteiligt sind.

| (7) | Ende 2008 war die Sparkasse KölnBonn mit einer Bilanzsumme von 31 Mrd. EUR die zweitgrößte Sparkasse Deutschlands. Das Moody’s-Rating der Sparkasse KölnBonn lautet Aa2. |
| --- | --- |

(7)

Ende 2008 war die Sparkasse KölnBonn mit einer Bilanzsumme von 31 Mrd. EUR die zweitgrößte Sparkasse Deutschlands. Das Moody’s-Rating der Sparkasse KölnBonn lautet Aa2.

| (8) | Die Sparkasse KölnBonn erbringt Bankdienstleistungen für Privatkunden und Firmenkunden. Außerdem ist die Bank — mit regionaler Ausrichtung — in der Projektfinanzierung, im Kapitalmarktgeschäft sowie in anderen Bereichen des Finanzsektors wie der Vermögensverwaltung tätig. |
| --- | --- |

(8)

Die Sparkasse KölnBonn erbringt Bankdienstleistungen für Privatkunden und Firmenkunden. Außerdem ist die Bank — mit regionaler Ausrichtung — in der Projektfinanzierung, im Kapitalmarktgeschäft sowie in anderen Bereichen des Finanzsektors wie der Vermögensverwaltung tätig.

2.2   Ereignisse im Vorfeld der Maßnahmen

| (9) | In der Konzernbilanz von 2007 wurde ein Fehlbetrag von 169,8 Mio. EUR mit Gewinnrücklagen verrechnet, und 2008 war die Lage weiterhin schwierig. In einem Bericht [...] wird insbesondere auf die angespannte Lage angesichts der Investitionsergebnisse und auf die hohen Risiken des in Verzug geratenen Projekts ‚Rheinparkmetropole‘ (Entwicklung des alten Messegeländes zu einer Büroimmobilie) und der 25 %igen Beteiligung an der Immobiliengesellschaft Corpus Sireo verwiesen. Außerdem machte u. a. die 100 %ige Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH im Jahr 2008 Risikorückstellungen von [100—300] Mio. EUR erforderlich. |
| --- | --- |

(9)

In der Konzernbilanz von 2007 wurde ein Fehlbetrag von 169,8 Mio. EUR mit Gewinnrücklagen verrechnet, und 2008 war die Lage weiterhin schwierig. In einem Bericht [...] wird insbesondere auf die angespannte Lage angesichts der Investitionsergebnisse und auf die hohen Risiken des in Verzug geratenen Projekts ‚Rheinparkmetropole‘ (Entwicklung des alten Messegeländes zu einer Büroimmobilie) und der 25 %igen Beteiligung an der Immobiliengesellschaft Corpus Sireo verwiesen. Außerdem machte u. a. die 100 %ige Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH im Jahr 2008 Risikorückstellungen von [100—300] Mio. EUR erforderlich.

| (10) | Aus den der Kommission übermittelten Informationen geht hervor, dass die Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) und die Solvabilitätskennziffer der Sparkasse KölnBonn im Zeitraum 2005 bis 2007 stetig zurückgegangen sind.








  Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 |
| Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) | 5,5 % | 5,4 % | 5,0 % |
| Solvabilitätskennziffer | 9,8 % | 9,6 % | 9,0 % |

(10)

Aus den der Kommission übermittelten Informationen geht hervor, dass die Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) und die Solvabilitätskennziffer der Sparkasse KölnBonn im Zeitraum 2005 bis 2007 stetig zurückgegangen sind.

Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten

2005

2006

2007

Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote)

5,5 %

5,4 %

5,0 %

Solvabilitätskennziffer

9,8 %

9,6 %

9,0 %

| (11) | Dem [...] Bericht zufolge sind [...] Verluste der Bank hauptsächlich auf Investitionsentscheidungen zurückzuführen, die offenbar unmittelbar durch die Interessen der Stadt Köln (Weiterentwicklung und Förderung Kölns als Medienstadt) beeinflusst werden und mit diesen verknüpft sind. Das Anliegen, die Stadt Köln als Metropole von Film- und Fernsehstudios zu etablieren, spiegelt sich in der 100 %igen Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH wider. Diese Tochtergesellschaft verzeichnet seit 2005 erhebliche Verluste, die in das Gesamtergebnis der Bank eingeflossen sind. |
| --- | --- |

(11)

Dem [...] Bericht zufolge sind [...] Verluste der Bank hauptsächlich auf Investitionsentscheidungen zurückzuführen, die offenbar unmittelbar durch die Interessen der Stadt Köln (Weiterentwicklung und Förderung Kölns als Medienstadt) beeinflusst werden und mit diesen verknüpft sind. Das Anliegen, die Stadt Köln als Metropole von Film- und Fernsehstudios zu etablieren, spiegelt sich in der 100 %igen Beteiligung an der Magic Media Company TV Produktionsgesellschaft mbH wider. Diese Tochtergesellschaft verzeichnet seit 2005 erhebliche Verluste, die in das Gesamtergebnis der Bank eingeflossen sind.

3.   DIE UNTERSTÜTZUNGSMASSNAHMEN

| (12) | Die Kapitalausstattung der Sparkasse KölnBonn wurde mit insgesamt 650 Mio. EUR gestärkt, und zwar






  1. | durch die Emission von Genussrechten Ende 2008 und |
| --- | --- | --- |

(12)

Die Kapitalausstattung der Sparkasse KölnBonn wurde mit insgesamt 650 Mio. EUR gestärkt, und zwar

1.

durch die Emission von Genussrechten Ende 2008 und

| 2. | durch eine Stille Einlage (3) Anfang 2009. |
| --- | --- |

2.

durch eine Stille Einlage (3) Anfang 2009.

3.1   Genussrechte

| (13) | Im Dezember 2008 zeichnete die Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (nachstehend ‚Förderungsgesellschaft‘) Namens-Genussrechte an der Sparkasse KölnBonn in Höhe von insgesamt 300 Mio. EUR (in zwei Tranchen à 150 Mio. EUR). |
| --- | --- |

(13)

Im Dezember 2008 zeichnete die Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (nachstehend ‚Förderungsgesellschaft‘) Namens-Genussrechte an der Sparkasse KölnBonn in Höhe von insgesamt 300 Mio. EUR (in zwei Tranchen à 150 Mio. EUR).

| (14) | Die Förderungsgesellschaft ist eine 100 %ige Tochtergesellschaft des Rheinischen Sparkassen- und Giroverbands (RSGV). RSGV ist der Dachverband der im Rheinland ansässigen Sparkassen, der die Sparkassen und somit letztlich die öffentlich-rechtlichen Körperschaften repräsentiert, die Eigentümer der Sparkassen sind. Der Geschäftszweck der Förderungsgesellschaft besteht laut ihren Statuten in der Förderung der Sparkassen des RSGV. Sie darf das Kapital der Sparkassen ausschließlich zur Förderung der Kreditvergabetätigkeit stärken sowie Kredite aufnehmen. |
| --- | --- |

(14)

Die Förderungsgesellschaft ist eine 100 %ige Tochtergesellschaft des Rheinischen Sparkassen- und Giroverbands (RSGV). RSGV ist der Dachverband der im Rheinland ansässigen Sparkassen, der die Sparkassen und somit letztlich die öffentlich-rechtlichen Körperschaften repräsentiert, die Eigentümer der Sparkassen sind. Der Geschäftszweck der Förderungsgesellschaft besteht laut ihren Statuten in der Förderung der Sparkassen des RSGV. Sie darf das Kapital der Sparkassen ausschließlich zur Förderung der Kreditvergabetätigkeit stärken sowie Kredite aufnehmen.

| (15) | Die Genussrechte sind mit einem Kupon von 8 % ausgestattet. Sie haben eine Laufzeit bis zum 31. Dezember 2013. Bankenaufsichtsrechtlich handelt es sich bei den Genussrechten um Tier-2-Kapital (Ergänzungskapital). |
| --- | --- |

(15)

Die Genussrechte sind mit einem Kupon von 8 % ausgestattet. Sie haben eine Laufzeit bis zum 31. Dezember 2013. Bankenaufsichtsrechtlich handelt es sich bei den Genussrechten um Tier-2-Kapital (Ergänzungskapital).

| (16) | Die Genussrechte nehmen am Jahresfehlbetrag entsprechend dem Verhältnis von Genussrechtskapital zu dem sonstigen am Verlust teilnehmenden Eigenkapital teil und sind mit einem [...] Nachzahlungsrecht verbunden, d. h., ausgefallene Zahlungen auf die Genussrechte müssen bis zu [2—6] Jahre nach ihrem Ablauf nachgeholt werden. Gleiches gilt für Zahlungen zur Auffüllung eines ggf. aufgrund einer Verlustteilnahme geminderten Nennbetrages der Genussrechte. |
| --- | --- |

(16)

Die Genussrechte nehmen am Jahresfehlbetrag entsprechend dem Verhältnis von Genussrechtskapital zu dem sonstigen am Verlust teilnehmenden Eigenkapital teil und sind mit einem [...] Nachzahlungsrecht verbunden, d. h., ausgefallene Zahlungen auf die Genussrechte müssen bis zu [2—6] Jahre nach ihrem Ablauf nachgeholt werden. Gleiches gilt für Zahlungen zur Auffüllung eines ggf. aufgrund einer Verlustteilnahme geminderten Nennbetrages der Genussrechte.

| (17) | Zur Finanzierung der Genussrechte hat die Förderungsgesellschaft zwei Darlehen bei der [...] aufgenommen. Diese Darlehen werden über die Laufzeit der Genussrechte mit [4—5] % pro Jahr fest verzinst. Der RSGV bürgt für die Darlehen gegenüber der [...]. Dafür wird er von der Förderungsgesellschaft eine Garantievergütung von [1,8—2,5] % erhalten. |
| --- | --- |

(17)

Zur Finanzierung der Genussrechte hat die Förderungsgesellschaft zwei Darlehen bei der [...] aufgenommen. Diese Darlehen werden über die Laufzeit der Genussrechte mit [4—5] % pro Jahr fest verzinst. Der RSGV bürgt für die Darlehen gegenüber der [...]. Dafür wird er von der Förderungsgesellschaft eine Garantievergütung von [1,8—2,5] % erhalten.

3.2   Stille Einlage

| (18) | Am 2. Januar 2009 vereinbarten die Sparkasse KölnBonn und der Zweckverband eine Stille Einlage, indem sie einen Vertrag über eine Stille Gesellschaft in Höhe von 350 Mio. EUR unterzeichneten, wobei die erste Tranche von 300 Mio. EUR am 2. Januar 2009 und die zweite Tranche von 50 Mio. EUR am 1. April 2009 ausgezahlt wurde. Die Stille Einlage wird bei der Sparkasse KölnBonn als Tier-1-Kapital (Kernkapital) verbucht. Die Stille Einlage wird vom Zweckverband gehalten. |
| --- | --- |

(18)

Am 2. Januar 2009 vereinbarten die Sparkasse KölnBonn und der Zweckverband eine Stille Einlage, indem sie einen Vertrag über eine Stille Gesellschaft in Höhe von 350 Mio. EUR unterzeichneten, wobei die erste Tranche von 300 Mio. EUR am 2. Januar 2009 und die zweite Tranche von 50 Mio. EUR am 1. April 2009 ausgezahlt wurde. Die Stille Einlage wird bei der Sparkasse KölnBonn als Tier-1-Kapital (Kernkapital) verbucht. Die Stille Einlage wird vom Zweckverband gehalten.

| (19) | Zur Finanzierung der Stillen Einlage hat der Zweckverband ein Darlehen von 300 Mio. EUR aufgenommen. Dieses Darlehen wird zu je 50 % durch die [...] und die [...] zur Verfügung gestellt. Der Zweckverband zahlt für dieses Darlehen eine Vergütung von [0,7—1,1] % über 12-Monats-EURIBOR. Für das Darlehen des Zweckverbandes wurden keine besonderen Bürgschaften der Stadt Köln oder der Stadt Bonn gewährt. Es besteht allerdings gemäß der Zweckverbandssatzung eine unbeschränkte satzungsmäßige Haftung der beiden Städte für die Verbindlichkeiten des Zweckverbands. |
| --- | --- |

(19)

Zur Finanzierung der Stillen Einlage hat der Zweckverband ein Darlehen von 300 Mio. EUR aufgenommen. Dieses Darlehen wird zu je 50 % durch die [...] und die [...] zur Verfügung gestellt. Der Zweckverband zahlt für dieses Darlehen eine Vergütung von [0,7—1,1] % über 12-Monats-EURIBOR. Für das Darlehen des Zweckverbandes wurden keine besonderen Bürgschaften der Stadt Köln oder der Stadt Bonn gewährt. Es besteht allerdings gemäß der Zweckverbandssatzung eine unbeschränkte satzungsmäßige Haftung der beiden Städte für die Verbindlichkeiten des Zweckverbands.

| (20) | Die Vergütung für die Stille Einlage liegt bei 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR. Diese Vergütungshöhe wurde nach der Einholung einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt. Die Vergütungszahlungen sind an den Bilanzgewinn geknüpft und unterbleiben somit, wenn die Sparkasse KölnBonn keinen Bilanzgewinn ausweist. Eine Zahlung ist in jedem Fall ausgeschlossen, wenn zum Zeitpunkt, zu dem der Anspruch fällig wäre, die Eigenkapitalquote unter 9 % liegt und soweit die Zahlung zu einem Jahresfehlbetrag in dem betreffenden Geschäftsjahr führen oder diesen erhöhen würde. Im Falle einer Nichtbedienung der Stillen Einlage besteht keine Pflicht zur späteren Nachzahlung der entsprechenden Beträge. Die Stille Einlage nimmt außerdem proportional zum gesamten am Verlust teilnehmenden Kapital an einem Bilanzverlust teil. |
| --- | --- |

(20)

Die Vergütung für die Stille Einlage liegt bei 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR. Diese Vergütungshöhe wurde nach der Einholung einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt. Die Vergütungszahlungen sind an den Bilanzgewinn geknüpft und unterbleiben somit, wenn die Sparkasse KölnBonn keinen Bilanzgewinn ausweist. Eine Zahlung ist in jedem Fall ausgeschlossen, wenn zum Zeitpunkt, zu dem der Anspruch fällig wäre, die Eigenkapitalquote unter 9 % liegt und soweit die Zahlung zu einem Jahresfehlbetrag in dem betreffenden Geschäftsjahr führen oder diesen erhöhen würde. Im Falle einer Nichtbedienung der Stillen Einlage besteht keine Pflicht zur späteren Nachzahlung der entsprechenden Beträge. Die Stille Einlage nimmt außerdem proportional zum gesamten am Verlust teilnehmenden Kapital an einem Bilanzverlust teil.

4.   DER STANDPUNKT DEUTSCHLANDS

| (21) | Deutschland zufolge zielt die Rekapitalisierung darauf ab, die Sparkasse KölnBonn in die Lage zu versetzen, die sich bietenden Geschäftsmöglichkeiten besser zu nutzen und insbesondere angesichts der Kreditklemme die Kreditvergabe an den Mittelstand in der Region auszuweiten. |
| --- | --- |

(21)

Deutschland zufolge zielt die Rekapitalisierung darauf ab, die Sparkasse KölnBonn in die Lage zu versetzen, die sich bietenden Geschäftsmöglichkeiten besser zu nutzen und insbesondere angesichts der Kreditklemme die Kreditvergabe an den Mittelstand in der Region auszuweiten.

| (22) | Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn zu keinem Zeitpunkt Schwierigkeiten hatte, die Mindesteigenkapitalquoten zu erfüllen. Dies wäre auch ohne die Rekapitalisierungsmaßnahmen noch Ende 2008 der Fall gewesen. Die Solvabilitätskennziffer habe zum 31. Dezember 2008 unter Berücksichtigung der Rekapitalisierung durch die Genussrechte bei 11,86 % gelegen (Konzern: 10,81 %). Ohne Rekapitalisierung hätte die Quote 10,37 % (Konzern: 9,31 %) betragen, so dass die Kapitalanforderungen ebenfalls erfüllt worden wären. |
| --- | --- |

(22)

Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn zu keinem Zeitpunkt Schwierigkeiten hatte, die Mindesteigenkapitalquoten zu erfüllen. Dies wäre auch ohne die Rekapitalisierungsmaßnahmen noch Ende 2008 der Fall gewesen. Die Solvabilitätskennziffer habe zum 31. Dezember 2008 unter Berücksichtigung der Rekapitalisierung durch die Genussrechte bei 11,86 % gelegen (Konzern: 10,81 %). Ohne Rekapitalisierung hätte die Quote 10,37 % (Konzern: 9,31 %) betragen, so dass die Kapitalanforderungen ebenfalls erfüllt worden wären.

| (23) | Nach Auffassung Deutschlands muss zur Beurteilung der Maßnahmen anhand des Privatinvestortests untersucht werden, ob ein privater Kapitalgeber in einer vergleichbaren Situation die Kapitalzufuhren gewährt hätte. Dies hätte ein privater Kapitalgeber der Schlussfolgerung Deutschlands zufolge getan, wenn die Transaktion kommerziell vorteilhaft und marktgerecht gewesen wäre. |
| --- | --- |

(23)

Nach Auffassung Deutschlands muss zur Beurteilung der Maßnahmen anhand des Privatinvestortests untersucht werden, ob ein privater Kapitalgeber in einer vergleichbaren Situation die Kapitalzufuhren gewährt hätte. Dies hätte ein privater Kapitalgeber der Schlussfolgerung Deutschlands zufolge getan, wenn die Transaktion kommerziell vorteilhaft und marktgerecht gewesen wäre.

| (24) | Deutschland verweist auf eine am 3. Dezember 2008 von der Deutschen Bank abgegebene Fairness Opinion. Darin stellt die Deutsche Bank fest, dass ein privater Kapitalgeber für eine Stille Einlage zugunsten der Sparkasse KölnBonn im derzeitigen Marktumfeld einen Spread von 725 bis 875 Basispunkten über 12-Monats-EURIBOR verlangt hätte. Daher kommt Deutschland zu dem Schluss, dass die Vergütung für die Stille Einlage mit 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR marktgerecht ist. |
| --- | --- |

(24)

Deutschland verweist auf eine am 3. Dezember 2008 von der Deutschen Bank abgegebene Fairness Opinion. Darin stellt die Deutsche Bank fest, dass ein privater Kapitalgeber für eine Stille Einlage zugunsten der Sparkasse KölnBonn im derzeitigen Marktumfeld einen Spread von 725 bis 875 Basispunkten über 12-Monats-EURIBOR verlangt hätte. Daher kommt Deutschland zu dem Schluss, dass die Vergütung für die Stille Einlage mit 7,25 % über 12-Monats-EURIBOR marktgerecht ist.

| (25) | Nach Angaben Deutschlands wurde das Genussrechtskapital — in Übereinstimmung mit banküblichen Refinanzierungstransaktionen — ausgegeben, um regelmäßig auslaufende Eigenkapitalinstrumente zu ersetzen. Da die Genussrechte mit einem geringeren Risiko verbunden seien als die Stille Einlage, sei eine niedrigere Vergütung gerechtfertigt. Außerdem vertritt Deutschland die Ansicht, eine Pricing Opinion vom 17. Dezember 2008, die sich mit der Fairness Opinion der Deutschen Bank vom 3. Dezember 2008 decke, bestätige die Marktkonformität der Vergütungshöhe. |
| --- | --- |

(25)

Nach Angaben Deutschlands wurde das Genussrechtskapital — in Übereinstimmung mit banküblichen Refinanzierungstransaktionen — ausgegeben, um regelmäßig auslaufende Eigenkapitalinstrumente zu ersetzen. Da die Genussrechte mit einem geringeren Risiko verbunden seien als die Stille Einlage, sei eine niedrigere Vergütung gerechtfertigt. Außerdem vertritt Deutschland die Ansicht, eine Pricing Opinion vom 17. Dezember 2008, die sich mit der Fairness Opinion der Deutschen Bank vom 3. Dezember 2008 decke, bestätige die Marktkonformität der Vergütungshöhe.

| (26) | Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn aufgrund ihres Geschäftsmodells als Retailbank keine Liquiditätsprobleme gehabt habe oder haben werde. In diesem Zusammenhang verweist Deutschland darauf, dass die Sparkasse KölnBonn im Oktober 2008 zusätzliche Kundeneinlagen in Höhe von 800 Mio. EUR erhalten hat, welche die Bank teilweise in Hybridkapital hätte umwandeln können, und dass die Bank somit auch andere Möglichkeiten zur Rekapitalisierung und Verbesserung ihrer Solvabilitätskennziffer gehabt hätte. Dies belege — in Verbindung mit der als markgerecht anzusehenden Vergütung —, dass die Genussrechte marktgerecht seien. |
| --- | --- |

(26)

Deutschland betont, dass die Sparkasse KölnBonn aufgrund ihres Geschäftsmodells als Retailbank keine Liquiditätsprobleme gehabt habe oder haben werde. In diesem Zusammenhang verweist Deutschland darauf, dass die Sparkasse KölnBonn im Oktober 2008 zusätzliche Kundeneinlagen in Höhe von 800 Mio. EUR erhalten hat, welche die Bank teilweise in Hybridkapital hätte umwandeln können, und dass die Bank somit auch andere Möglichkeiten zur Rekapitalisierung und Verbesserung ihrer Solvabilitätskennziffer gehabt hätte. Dies belege — in Verbindung mit der als markgerecht anzusehenden Vergütung —, dass die Genussrechte marktgerecht seien.

| (27) | Außerdem weist Deutschland darauf hin, dass die grundlegende Entscheidung zur Vornahme der Stillen Einlage bereits im April 2008 und somit vor der Finanzmarktkrise getroffen worden sei. |
| --- | --- |

(27)

Außerdem weist Deutschland darauf hin, dass die grundlegende Entscheidung zur Vornahme der Stillen Einlage bereits im April 2008 und somit vor der Finanzmarktkrise getroffen worden sei.

| (28) | Schließlich vertritt Deutschland die Auffassung, dass ein privater Kapitalgeber in der Lage der Städte Köln und Bonn ein Interesse gehabt hätte, die Sparkasse KölnBonn und damit das bereits investierte Kapital zu erhalten, und somit auch einen Grund, die Bank im Interesse der Rentabilität zu rekapitalisieren. |
| --- | --- |

(28)

Schließlich vertritt Deutschland die Auffassung, dass ein privater Kapitalgeber in der Lage der Städte Köln und Bonn ein Interesse gehabt hätte, die Sparkasse KölnBonn und damit das bereits investierte Kapital zu erhalten, und somit auch einen Grund, die Bank im Interesse der Rentabilität zu rekapitalisieren.

| (29) | Angesichts dieser Umstände ist Deutschland der Auffassung, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 EG-Vertrag darstellen. |
| --- | --- |

(29)

Angesichts dieser Umstände ist Deutschland der Auffassung, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 EG-Vertrag darstellen.

5.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

5.1   Vorliegen einer Beihilfe

| (30) | Die Kommission vertritt die Auffassung, dass die Rekapitalisierungsmaßnahmen zielgerichtet ausgestaltet und zudem erforderlich waren, um die Solvabilitätskennziffern der Sparkasse KölnBonn über dem erforderlichen Minimum zu halten. Wie aus der folgenden Tabelle hervorgeht, [...].










  Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 |
| Dezember | Januar | Februar | März |
| Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) | Mit Rekapitalisierungsmaßnahmen | 5,4 % | [5,5—6] % | [5,3—6] % | [5,1—6] % |
| Solvabilitätskennziffer | 10,8 % | [11—12] % | [10,5—11] % | [10—11] % |
| Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote) | Ohne Intervention | 5,4 % | [4—4,6] % | [4—4,5] % | [< 4] % |
| Solvabilitätskennziffer | [9—9,7] % | [8—8,5] % | [< 8] % | [< 8] % |

(30)

Die Kommission vertritt die Auffassung, dass die Rekapitalisierungsmaßnahmen zielgerichtet ausgestaltet und zudem erforderlich waren, um die Solvabilitätskennziffern der Sparkasse KölnBonn über dem erforderlichen Minimum zu halten. Wie aus der folgenden Tabelle hervorgeht, [...].

Konzern Sparkasse KölnBonn — Entwicklung der Kapitalquoten

2008

2009

Dezember

Januar

Februar

März

Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote)

Mit Rekapitalisierungsmaßnahmen

5,4 %

[5,5—6] %

[5,3—6] %

[5,1—6] %

Solvabilitätskennziffer

10,8 %

[11—12] %

[10,5—11] %

[10—11] %

Tier-1-Kapitalquote (Kernkapitalquote)

Ohne Intervention

5,4 %

[4—4,6] %

[4—4,5] %

[< 4] %

Solvabilitätskennziffer

[9—9,7] %

[8—8,5] %

[< 8] %

[< 8] %

| (31) | Die beiden Maßnahmen belaufen sich auf rund [2—4] % der risikogewichteten Aktiva der Sparkasse KölnBonn. |
| --- | --- |

(31)

Die beiden Maßnahmen belaufen sich auf rund [2—4] % der risikogewichteten Aktiva der Sparkasse KölnBonn.

| (32) | Ferner sind dem [...] Bericht weitere Hinweise auf die [...] Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn zu entnehmen. So geht aus dem Bericht insbesondere Folgendes hervor:






  a) | Seit [...] verzeichnet die Sparkasse KölnBonn operative Verluste und konnte nur noch [...]. |
| --- | --- | --- |

(32)

Ferner sind dem [...] Bericht weitere Hinweise auf die [...] Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn zu entnehmen. So geht aus dem Bericht insbesondere Folgendes hervor:

a)

Seit [...] verzeichnet die Sparkasse KölnBonn operative Verluste und konnte nur noch [...].

| b) | Die Sparkasse KölnBonn musste ihr Kapital bereits vor Ende 2008 durch Aufnahme von Genussrechtskapital erhöhen, da es ihr nicht möglich war, ihre Eigenkapitalbasis durch erzielte Gewinne zu stärken und [...]. |
| --- | --- |

b)

Die Sparkasse KölnBonn musste ihr Kapital bereits vor Ende 2008 durch Aufnahme von Genussrechtskapital erhöhen, da es ihr nicht möglich war, ihre Eigenkapitalbasis durch erzielte Gewinne zu stärken und [...].

| c) | Umfassende Umstrukturierungsmaßnahmen und eine Kapitalerhöhung erschienen notwendig, um sicherzustellen, dass die Sparkasse KölnBonn ihre Geschäftstätigkeit in tragfähiger Weise fortführen kann [...]. |
| --- | --- |

c)

Umfassende Umstrukturierungsmaßnahmen und eine Kapitalerhöhung erschienen notwendig, um sicherzustellen, dass die Sparkasse KölnBonn ihre Geschäftstätigkeit in tragfähiger Weise fortführen kann [...].

| (33) | Daraus schließt die Kommission, dass die Sparkasse KölnBonn eine [...] Bank war. |
| --- | --- |

(33)

Daraus schließt die Kommission, dass die Sparkasse KölnBonn eine [...] Bank war.

| (34) | Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(34)

Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

| (35) | [...] Die Kommission stellt fest, dass Deutschland hingegen bestreitet, dass die Maßnahmen der Bank einen Vorteil verschaffen, da ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber in derselben Situation nach Ansicht Deutschlands in derselben Weise gehandelt hätte; Deutschland betrachtet die Maßnahmen daher als marktgerecht. |
| --- | --- |

(35)

[...] Die Kommission stellt fest, dass Deutschland hingegen bestreitet, dass die Maßnahmen der Bank einen Vorteil verschaffen, da ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber in derselben Situation nach Ansicht Deutschlands in derselben Weise gehandelt hätte; Deutschland betrachtet die Maßnahmen daher als marktgerecht.

| (36) | Zum jetzigen Stadium stimmt die Kommission nicht mit der Argumentation Deutschlands überein, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe bildeten, da die Bedingungen für beide Instrumente so beschaffen gewesen seien, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber sie akzeptiert hätte. |
| --- | --- |

(36)

Zum jetzigen Stadium stimmt die Kommission nicht mit der Argumentation Deutschlands überein, dass die Maßnahmen keine staatliche Beihilfe bildeten, da die Bedingungen für beide Instrumente so beschaffen gewesen seien, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber sie akzeptiert hätte.

| (37) | Wenn Verwaltungseinrichtungen des öffentlichen Sektors einem bestimmten Unternehmen Kapital zuführen, prüft die Kommission, ob das Verhalten des Staates bei der Tätigung der fraglichen Investitionen mit dem Kriterium des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers im Einklang stand. Ist dies nicht der Fall, hat der Staat einen Vorteil gewährt, der dem Unternehmen unter normalen Marktbedingungen nicht gewährt worden wäre. |
| --- | --- |

(37)

Wenn Verwaltungseinrichtungen des öffentlichen Sektors einem bestimmten Unternehmen Kapital zuführen, prüft die Kommission, ob das Verhalten des Staates bei der Tätigung der fraglichen Investitionen mit dem Kriterium des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers im Einklang stand. Ist dies nicht der Fall, hat der Staat einen Vorteil gewährt, der dem Unternehmen unter normalen Marktbedingungen nicht gewährt worden wäre.

| (38) | Selbst wenn die Vergütung für beide Instrumente bis Anfang 2008 den für vergleichbare Instrumente gezahlten Zinsen entspricht, ist sie im vorliegenden Fall angesichts des hohen Risikos durch die [...] Rentabilität der Bank zu niedrig. Zudem war der Markt für Hybridkapital zum Zeitpunkt der Durchführung der Rekapitalisierung, d.h. Ende 2008/Anfang 2009, völlig ‚ausgetrocknet‘ (4). Die Kommission hat daher Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber oder Eigentümer eine derartige Investition zum damaligen Zeitpunkt — selbst zu einem höheren Preis — getätigt hätte; dies gilt insbesondere deshalb, weil die Kuponzahlungen auf diese Instrumente von Verlusten beeinflusst würden, die Bank in den zurückliegenden [...] Jahren operationelle Verluste gemacht hatte und die Finanzkrise erst begann. |
| --- | --- |

(38)

Selbst wenn die Vergütung für beide Instrumente bis Anfang 2008 den für vergleichbare Instrumente gezahlten Zinsen entspricht, ist sie im vorliegenden Fall angesichts des hohen Risikos durch die [...] Rentabilität der Bank zu niedrig. Zudem war der Markt für Hybridkapital zum Zeitpunkt der Durchführung der Rekapitalisierung, d.h. Ende 2008/Anfang 2009, völlig ‚ausgetrocknet‘ (4). Die Kommission hat daher Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber oder Eigentümer eine derartige Investition zum damaligen Zeitpunkt — selbst zu einem höheren Preis — getätigt hätte; dies gilt insbesondere deshalb, weil die Kuponzahlungen auf diese Instrumente von Verlusten beeinflusst würden, die Bank in den zurückliegenden [...] Jahren operationelle Verluste gemacht hatte und die Finanzkrise erst begann.

| (39) | Ab Mitte 2008 wurde die Lage auf dem Markt für hybride Tier-1- (Kernkapital-) oder Tier-2- (Ergänzungskapital-)Instrumente angespannter. Nach der Insolvenz des Bankhauses Lehman im September 2008 gab es nahezu keinen Markt mehr für derartige Instrumente. Dies wurde durch eine von Deutschland übermittelte Auflistung aller Hybridkapitalemissionen seit Oktober 2008 bestätigt, die ausschließlich vom Staat oder innerhalb des eigenen Konzerns erworbene Emissionen umfasste. Daher kann die Würdigung nicht auf die Frage der Preisgestaltung beschränkt werden, sondern muss auch der Wahl des Instruments Rechnung tragen. |
| --- | --- |

(39)

Ab Mitte 2008 wurde die Lage auf dem Markt für hybride Tier-1- (Kernkapital-) oder Tier-2- (Ergänzungskapital-)Instrumente angespannter. Nach der Insolvenz des Bankhauses Lehman im September 2008 gab es nahezu keinen Markt mehr für derartige Instrumente. Dies wurde durch eine von Deutschland übermittelte Auflistung aller Hybridkapitalemissionen seit Oktober 2008 bestätigt, die ausschließlich vom Staat oder innerhalb des eigenen Konzerns erworbene Emissionen umfasste. Daher kann die Würdigung nicht auf die Frage der Preisgestaltung beschränkt werden, sondern muss auch der Wahl des Instruments Rechnung tragen.

| (40) | In einem an die Sparkasse KölnBonn gerichteten Schreiben vom 18. Dezember 2008 nimmt der RSGV Bezug auf die Leitlinien für die Kapitalgewährung an Sparkassen und stellt fest, dass nur denjenigen Sparkassen Kapital zugeführt werden sollte, die aufgrund ihrer finanziellen Situation innerhalb eines absehbaren Zeitraums, in der Regel 10 Jahre, in der Lage sind, die Genussrechte zurückzuzahlen. In Bezug auf die Sparkasse KölnBonn stellt der RSGV fest, dass eine derartige Rückzahlung stark von der Erzielung der prognostizierten Ergebnisse in den Jahren 2009—2013 abhänge [...]. Vor diesem Hintergrund erscheint die Entscheidung des RSGV, die Bank zu rekapitalisieren, eher eine politisch motivierte Rettungsentscheidung als die Initiative eines marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers zu sein. |
| --- | --- |

(40)

In einem an die Sparkasse KölnBonn gerichteten Schreiben vom 18. Dezember 2008 nimmt der RSGV Bezug auf die Leitlinien für die Kapitalgewährung an Sparkassen und stellt fest, dass nur denjenigen Sparkassen Kapital zugeführt werden sollte, die aufgrund ihrer finanziellen Situation innerhalb eines absehbaren Zeitraums, in der Regel 10 Jahre, in der Lage sind, die Genussrechte zurückzuzahlen. In Bezug auf die Sparkasse KölnBonn stellt der RSGV fest, dass eine derartige Rückzahlung stark von der Erzielung der prognostizierten Ergebnisse in den Jahren 2009—2013 abhänge [...]. Vor diesem Hintergrund erscheint die Entscheidung des RSGV, die Bank zu rekapitalisieren, eher eine politisch motivierte Rettungsentscheidung als die Initiative eines marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers zu sein.

| (41) | Schließlich erscheint auch das Argument Deutschlands, dass die öffentlichen Eigentümer sich bereits im April 2008 politisch dazu verpflichtet hätten, die Sparkasse KölnBonn zu rekapitalisieren, und es damals einen Markt für derartige Instrumente gegeben habe, nicht überzeugend. Deutschland hat keinen Nachweis für eine im April 2008 erfolgte rechtsverbindliche Verpflichtung der Eigentümer vorgelegt. Ferner hätte ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber, der bereits im Frühjahr 2008 derartige Verpflichtungen eingegangen wäre, sich für den Fall erheblicher Änderungen der allgemeinen Rahmenbedingungen ein Rücktrittsrecht ausbedungen. Dies wird durch die Tatsache gestützt, dass die Vergütung des Instruments auf der Grundlage einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt wurde, welche erst im Oktober 2008 mit der Erstellung betraut wurde und ihre Stellungnahme am 3. Dezember 2008 abgab. Ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber würde sich nicht zu einer derart umfangreichen Investition verpflichten, ohne die der Transaktion zugrunde liegenden genauen Bedingungen zu kennen. |
| --- | --- |

(41)

Schließlich erscheint auch das Argument Deutschlands, dass die öffentlichen Eigentümer sich bereits im April 2008 politisch dazu verpflichtet hätten, die Sparkasse KölnBonn zu rekapitalisieren, und es damals einen Markt für derartige Instrumente gegeben habe, nicht überzeugend. Deutschland hat keinen Nachweis für eine im April 2008 erfolgte rechtsverbindliche Verpflichtung der Eigentümer vorgelegt. Ferner hätte ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber, der bereits im Frühjahr 2008 derartige Verpflichtungen eingegangen wäre, sich für den Fall erheblicher Änderungen der allgemeinen Rahmenbedingungen ein Rücktrittsrecht ausbedungen. Dies wird durch die Tatsache gestützt, dass die Vergütung des Instruments auf der Grundlage einer Fairness Opinion der Deutschen Bank festgesetzt wurde, welche erst im Oktober 2008 mit der Erstellung betraut wurde und ihre Stellungnahme am 3. Dezember 2008 abgab. Ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber würde sich nicht zu einer derart umfangreichen Investition verpflichten, ohne die der Transaktion zugrunde liegenden genauen Bedingungen zu kennen.

| (42) | Die rechtliche Verpflichtung zur Zeichnung der Genussrechte wurde erst nach dem 18. Dezember 2008 begründet, da der RSGV in seinem Schreiben vom 18. Dezember feststellte, dass er den Antrag der Sparkasse KölnBonn auf Rekapitalisierung zurzeit prüfe. |
| --- | --- |

(42)

Die rechtliche Verpflichtung zur Zeichnung der Genussrechte wurde erst nach dem 18. Dezember 2008 begründet, da der RSGV in seinem Schreiben vom 18. Dezember feststellte, dass er den Antrag der Sparkasse KölnBonn auf Rekapitalisierung zurzeit prüfe.

| (43) | Angesichts der Rahmenbedingungen und insbesondere des Marktumfelds hat die Kommission in diesem Stadium Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber die Investition zu entsprechenden Bedingungen getätigt hätte. Daher scheinen die Maßnahmen der Sparkasse KölnBonn einen Vorteil zu verschaffen. |
| --- | --- |

(43)

Angesichts der Rahmenbedingungen und insbesondere des Marktumfelds hat die Kommission in diesem Stadium Zweifel, dass ein marktwirtschaftlich handelnder Kapitalgeber die Investition zu entsprechenden Bedingungen getätigt hätte. Daher scheinen die Maßnahmen der Sparkasse KölnBonn einen Vorteil zu verschaffen.

| (44) | Da die Sparkasse KölnBonn im Finanzsektor tätig ist, in dem ein starker internationaler Wettbewerb herrscht, könnte ein der Bank aus staatlichen Mitteln gewährter etwaiger Vorteil den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen. |
| --- | --- |

(44)

Da die Sparkasse KölnBonn im Finanzsektor tätig ist, in dem ein starker internationaler Wettbewerb herrscht, könnte ein der Bank aus staatlichen Mitteln gewährter etwaiger Vorteil den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen.

| (45) | Durch die Unterstützungsmaßnahmen kann die Sparkasse KölnBonn sich zu einer Zeit Finanzmittel beschaffen, zu der sie auf dem Markt — vor allem angesichts der damaligen Finanz- und Wirtschaftskrise — aller Wahrscheinlichkeit nach keine entsprechenden Mittel hätte aufnehmen können. Dies scheint der Sparkasse KölnBonn einen wirtschaftlichen Vorteil zu verschaffen, der ihre Position gegenüber der ihrer Wettbewerber in Deutschland und anderen Mitgliedstaaten, die keine öffentliche Unterstützung erhalten, stärkt. Daher ist davon auszugehen, dass die Maßnahme den Wettbewerb verfälscht und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. Der Vorteil wird aus staatlichen Mitteln gewährt und ist selektiv, da er nur einer Bank zugute kommt. |
| --- | --- |

(45)

Durch die Unterstützungsmaßnahmen kann die Sparkasse KölnBonn sich zu einer Zeit Finanzmittel beschaffen, zu der sie auf dem Markt — vor allem angesichts der damaligen Finanz- und Wirtschaftskrise — aller Wahrscheinlichkeit nach keine entsprechenden Mittel hätte aufnehmen können. Dies scheint der Sparkasse KölnBonn einen wirtschaftlichen Vorteil zu verschaffen, der ihre Position gegenüber der ihrer Wettbewerber in Deutschland und anderen Mitgliedstaaten, die keine öffentliche Unterstützung erhalten, stärkt. Daher ist davon auszugehen, dass die Maßnahme den Wettbewerb verfälscht und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. Der Vorteil wird aus staatlichen Mitteln gewährt und ist selektiv, da er nur einer Bank zugute kommt.

| (46) | Angesichts des Vorstehenden betrachtet die Kommission die beiden Maßnahmen im jetzigen Stadium als staatliche Beihilfen. Da die Maßnahmen ohne Genehmigung der Kommission durchgeführt wurden, handelt es sich um rechtswidrige staatliche Beihilfen. |
| --- | --- |

(46)

Angesichts des Vorstehenden betrachtet die Kommission die beiden Maßnahmen im jetzigen Stadium als staatliche Beihilfen. Da die Maßnahmen ohne Genehmigung der Kommission durchgeführt wurden, handelt es sich um rechtswidrige staatliche Beihilfen.

| (47) | Auf der Grundlage der derzeit verfügbaren Informationen beläuft sich die Höhe der Beihilfen, die die notleidende Bank im Rahmen der beiden Kapitalzuführungen erhalten hat, auf deren Nennwert in Höhe von 650 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(47)

Auf der Grundlage der derzeit verfügbaren Informationen beläuft sich die Höhe der Beihilfen, die die notleidende Bank im Rahmen der beiden Kapitalzuführungen erhalten hat, auf deren Nennwert in Höhe von 650 Mio. EUR.

5.2   Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (48) | In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen muss die Kommission eingehend prüfen, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(48)

In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen muss die Kommission eingehend prüfen, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (49) | Angesichts der [...] Rentabilität der Sparkasse KölnBonn in den vergangenen Jahren sowie ihrer Geschäftspraktiken hat die Kommission Zweifel daran, ob die durch die Beihilfemaßnahmen finanzierte rein finanzielle Umstrukturierung ausreichen wird, um die langfristige Rentabilität der Bank wiederherzustellen. |
| --- | --- |

(49)

Angesichts der [...] Rentabilität der Sparkasse KölnBonn in den vergangenen Jahren sowie ihrer Geschäftspraktiken hat die Kommission Zweifel daran, ob die durch die Beihilfemaßnahmen finanzierte rein finanzielle Umstrukturierung ausreichen wird, um die langfristige Rentabilität der Bank wiederherzustellen.

| (50) | Angesichts der Tatsache, dass die Sparkasse KölnBonn zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung [...] war, könnte die Beihilfe als Umstrukturierungsbeihilfe einzustufen sein. Die vorliegenden Informationen lassen jedoch darauf schließen, dass eine angemessene Lastenverteilung in keiner Weise gewährleistet ist und dass die Wettbewerbsverzerrungen nicht gemäß den Beihilfevorschriften beschränkt sind. Daher hat die Kommission Zweifel daran, ob die Maßnahmen als Umstrukturierungsbeihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind. |
| --- | --- |

(50)

Angesichts der Tatsache, dass die Sparkasse KölnBonn zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung [...] war, könnte die Beihilfe als Umstrukturierungsbeihilfe einzustufen sein. Die vorliegenden Informationen lassen jedoch darauf schließen, dass eine angemessene Lastenverteilung in keiner Weise gewährleistet ist und dass die Wettbewerbsverzerrungen nicht gemäß den Beihilfevorschriften beschränkt sind. Daher hat die Kommission Zweifel daran, ob die Maßnahmen als Umstrukturierungsbeihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind.

| (51) | Aus derzeitiger Sicht und aus einer historischen Betrachtungsweise, d. h. da die Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn nicht unmittelbar durch die Finanzkrise, sondern durch vorherige Entscheidungen verursacht wurden, deren Folgen dann durch die Krise verschärft wurden, fallen die Rekapitalisierungsmaßnahmen nicht zwangsläufig unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag, sondern möglicherweise unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c EG-Vertrag. Die Kommission wird zwecks Entscheidung über die anwendbare Rechtsgrundlage eine eingehende Prüfung der Fakten vornehmen und die Entscheidung daher zu einem späteren Zeitpunkt treffen. |
| --- | --- |

(51)

Aus derzeitiger Sicht und aus einer historischen Betrachtungsweise, d. h. da die Schwierigkeiten der Sparkasse KölnBonn nicht unmittelbar durch die Finanzkrise, sondern durch vorherige Entscheidungen verursacht wurden, deren Folgen dann durch die Krise verschärft wurden, fallen die Rekapitalisierungsmaßnahmen nicht zwangsläufig unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b EG-Vertrag, sondern möglicherweise unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c EG-Vertrag. Die Kommission wird zwecks Entscheidung über die anwendbare Rechtsgrundlage eine eingehende Prüfung der Fakten vornehmen und die Entscheidung daher zu einem späteren Zeitpunkt treffen.

| (52) | Bislang hat Deutschland keinen Umstrukturierungsplan vorgelegt. |
| --- | --- |

(52)

Bislang hat Deutschland keinen Umstrukturierungsplan vorgelegt.

| (53) | Die Kommission ersucht Deutschland, einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorzulegen. Im Rahmen einer nachhaltigen Lösung für die Sparkasse KölnBonn muss das Problem an seiner Wurzel angegangen werden. Eine nachhaltige Lösung kann jedoch nur gefunden werden, wenn die Ursachen der Schwierigkeiten der Bank genau ermittelt werden. Daher sollte der Umstrukturierungsplan eine eingehende Analyse der Schwierigkeiten der Bank umfassen. |
| --- | --- |

(53)

Die Kommission ersucht Deutschland, einen schlüssigen und fundierten Umstrukturierungsplan für die Bank vorzulegen. Im Rahmen einer nachhaltigen Lösung für die Sparkasse KölnBonn muss das Problem an seiner Wurzel angegangen werden. Eine nachhaltige Lösung kann jedoch nur gefunden werden, wenn die Ursachen der Schwierigkeiten der Bank genau ermittelt werden. Daher sollte der Umstrukturierungsplan eine eingehende Analyse der Schwierigkeiten der Bank umfassen.

| (54) | Die Kommission stellt fest, dass die Sparkasse KölnBonn gemäß dem [...] Bericht seit [...] kaum noch Jahresüberschüsse erzielen konnte (5). Nach Ansicht der Kommission hat der Umstand, dass die Eigentümer der Sparkasse KölnBonn die [...] Rentabilität lange hinnahmen, möglicherweise dazu beigetragen, dass Ende 2008/Anfang 2009 eine Rekapitalisierung erforderlich geworden ist. |
| --- | --- |

(54)

Die Kommission stellt fest, dass die Sparkasse KölnBonn gemäß dem [...] Bericht seit [...] kaum noch Jahresüberschüsse erzielen konnte (5). Nach Ansicht der Kommission hat der Umstand, dass die Eigentümer der Sparkasse KölnBonn die [...] Rentabilität lange hinnahmen, möglicherweise dazu beigetragen, dass Ende 2008/Anfang 2009 eine Rekapitalisierung erforderlich geworden ist.

| (55) | Der Unterstützungsbedarf der Sparkasse KölnBonn ist offenbar auf mehrere Faktoren zurückzuführen, insbesondere auf ernsthafte Mängel bei der Verwaltung der gehaltenen Beteiligungen und unvorsichtige Investitionsentscheidungen, die anscheinend nicht nur auf wirtschaftlichen Erwägungen beruhen und mutmaßlich daraus resultieren, dass die Interessen der Eigentümer in ihrer Funktion als öffentlich-rechtliche Körperschaft und als Eigentümer der Bank nicht in angemessener Art und Weise getrennt wurden. Gemäß einer vorläufigen Beurteilung wurde die Bank möglicherweise durch Investitionsentscheidungen ihrer Eigentümer beeinträchtigt, die Interessen dienen sollten, welche von den rein wirtschaftlichen Interessen der Bank losgelöst waren. Nach Auffassung der Kommission muss im Rahmen des jeweiligen Lösungsansatzes ermittelt werden, wie die bisweilen divergierenden Interessen besser getrennt werden können. Es muss sichergestellt werden, dass die bisherigen Probleme sich nicht wiederholen. Daher sollte eine nachhaltige Lösung für die Sparkasse KölnBonn die Frage der Unternehmensführung umfassen. |
| --- | --- |

(55)

Der Unterstützungsbedarf der Sparkasse KölnBonn ist offenbar auf mehrere Faktoren zurückzuführen, insbesondere auf ernsthafte Mängel bei der Verwaltung der gehaltenen Beteiligungen und unvorsichtige Investitionsentscheidungen, die anscheinend nicht nur auf wirtschaftlichen Erwägungen beruhen und mutmaßlich daraus resultieren, dass die Interessen der Eigentümer in ihrer Funktion als öffentlich-rechtliche Körperschaft und als Eigentümer der Bank nicht in angemessener Art und Weise getrennt wurden. Gemäß einer vorläufigen Beurteilung wurde die Bank möglicherweise durch Investitionsentscheidungen ihrer Eigentümer beeinträchtigt, die Interessen dienen sollten, welche von den rein wirtschaftlichen Interessen der Bank losgelöst waren. Nach Auffassung der Kommission muss im Rahmen des jeweiligen Lösungsansatzes ermittelt werden, wie die bisweilen divergierenden Interessen besser getrennt werden können. Es muss sichergestellt werden, dass die bisherigen Probleme sich nicht wiederholen. Daher sollte eine nachhaltige Lösung für die Sparkasse KölnBonn die Frage der Unternehmensführung umfassen.

| (56) | Deutschland wird ersucht, einen Umstrukturierungsplan vorzulegen, der auf einem kohärenten Konzept beruht und aufzeigt, wie die Bank ohne staatliche Unterstützung langfristig rentabel werden kann. Der Umstrukturierungsplan sollte insbesondere alle in Abschnitt 2 und Anhang 1 der Umstrukturierungsmitteilung (6) aufgeführten Informationen enthalten. Außerdem müssen bei einer Umstrukturierungsbeihilfe soweit möglich die Lasten angemessen verteilt werden sowie Begleitmaßnahmen getroffen werden, um die Wettbewerbsverzerrungen, durch die die Struktur und das Funktionieren des relevanten Marktes langfristig grundlegend beeinträchtigt würden, so gering wie möglich zu halten. Deutschland wird ersucht mitzuteilen, mit welchen Maßnahmen es diesen Anliegen Rechnung zu tragen gedenkt. |
| --- | --- |

(56)

Deutschland wird ersucht, einen Umstrukturierungsplan vorzulegen, der auf einem kohärenten Konzept beruht und aufzeigt, wie die Bank ohne staatliche Unterstützung langfristig rentabel werden kann. Der Umstrukturierungsplan sollte insbesondere alle in Abschnitt 2 und Anhang 1 der Umstrukturierungsmitteilung (6) aufgeführten Informationen enthalten. Außerdem müssen bei einer Umstrukturierungsbeihilfe soweit möglich die Lasten angemessen verteilt werden sowie Begleitmaßnahmen getroffen werden, um die Wettbewerbsverzerrungen, durch die die Struktur und das Funktionieren des relevanten Marktes langfristig grundlegend beeinträchtigt würden, so gering wie möglich zu halten. Deutschland wird ersucht mitzuteilen, mit welchen Maßnahmen es diesen Anliegen Rechnung zu tragen gedenkt.

5.3   Schlussfolgerung

| (57) | In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die obengenannten Maßnahmen Deutschlands eine staatliche Beihilfe darstellen. Die Kommission hat Zweifel daran, ob diese Beihilfe nach Artikel 87 Absatz 3 für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar erklärt werden kann. |
| --- | --- |

(57)

In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen kommt die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass die obengenannten Maßnahmen Deutschlands eine staatliche Beihilfe darstellen. Die Kommission hat Zweifel daran, ob diese Beihilfe nach Artikel 87 Absatz 3 für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar erklärt werden kann.

6.   ENTSCHEIDUNG

Auf der Grundlage der oben dargelegten Erwägungen wird das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag eröffnet. Die Kommission fordert Deutschland auf, ihr zusätzlich zu den bereits gesandten Unterlagen alle zur Beurteilung der Vereinbarkeit der Beihilfe sachdienlichen Unterlagen, Angaben und Daten zu übermitteln.

Deutschland wird ersucht, dem potenziellen Beihilfeempfänger unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission erinnert Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union über die Beihilfesache unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb von zwei Wochen nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.”

---

(1)  Bizalmas információk.

1

(2)  Vertrauliche Informationen.

2

(3)  Der Investor erhält eine Vergütung, hat aber keine Stimmrechte.

3

(4)  Mit Ausnahme von konzerninternen Emissionen sowie von Fällen, in denen der Staat die Instrumente erwarb.

4

(5)  Ohne Auflösung von Vorsorgereserven.

5

(6)  ABl. C 195 vom 19.8.2009, S. 9.

6

---