# Úradný vestník C 314/2009

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2009.314.slo |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 314 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5222. decembra 2009 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2009.314.slo

Úradný vestník

Európskej únie

C 314

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5222. decembra 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| | Dozorný výbor OLAF |
| 2009/C 314/01 | Správa o činnosti dozorného výboru úradu OLAF (jún 2008 – máj 2009) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

Dozorný výbor OLAF

2009/C 314/01

Správa o činnosti dozorného výboru úradu OLAF (jún 2008 – máj 2009)

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

Dozorný výbor OLAF

| 22.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 314/1

---

Správa o činnosti dozorného výboru úradu OLAF

jún 2008 – máj 2009

(2009/C 000/01)

Členovia dozorného výboru úradu OLAFLuis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZpredsedaprokurátor na Najvyššom súde, ŠpanielskoKálmán GYÖRGYIhlavný poradca ministra spravodlivosti a presadzovania práva,generálny prokurátor Maďarskej republiky (na dôchodku), MaďarskoPeter STRÖMBERGpredseda Dozornej rady verejných účtovníkov, ŠvédskoDiemut R. THEATObývalá poslankyňa Európskeho parlamentu, bývalá predsedníčka výboru EP pre kontrolu rozpočtu, NemeckoRosalind WRIGHTpredsedníčka poradnej skupiny pre boj proti podvodom, Spojené kráľovstvo

OBSAH

PREDSLOV PREDSEDU DOZORNÉHO VÝBORU K SPRÁVE O ČINNOSTI

ÚVOD

| I | PRACOVNÉ METÓDY DOZORNÉHO VÝBORU |
| --- | --- |

I

| I – 1. | Zasadnutia |
| --- | --- |

I – 1.

| I – 2. | Spravodajcovia |
| --- | --- |

I – 2.

| I – 3. | Sekretariát |
| --- | --- |

I – 3.

| II | VYŠETROVACIA FUNKCIA ÚRADU OLAF |
| --- | --- |

II

| II – 1. | Monitorovanie vyšetrovacej funkcie úradu OLAF: posilňovanie nezávislosti úradu OLAF |
| --- | --- |

II – 1.

| II – 1.1. | Pravidelné monitorovanie založené na informáciách, ktoré dozornému výboru posiela generálny riaditeľ úradu OLAF [článok 11 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1073/1999] |
| --- | --- |

II – 1.1.

| II – 1.1.1. | Vyšetrovania prebiehajúce dlhšie ako deväť mesiacov |
| --- | --- |

II – 1.1.1.

| II – 1.1.2. | Odporúčania inštitúciám |
| --- | --- |

II – 1.1.2.

| II – 1.1.3. | Prípady vyžadujúce si postúpenie informácie vnútroštátnym súdnym orgánom: účinok rozsudku Súdu prvého stupňa vo veci T-48/05 |
| --- | --- |

II – 1.1.3.

| II – 1.2. | Politika úradu OLAF v prípadoch „de minimis“: menšie priestupky, ktoré môžu uspokojivo vyriešiť iné útvary |
| --- | --- |

II – 1.2.

| II – 1.3. | Pravidelné monitorovanie z iniciatívy dozorného výboru [článok 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1073/1999] |
| --- | --- |

II – 1.3.

| II – 1.3.1. | Plánovanie a strategické riadenie vyšetrovaní |
| --- | --- |

II – 1.3.1.

| II – 2. | Procedurálne pravidlá úradu OLAF v oblasti vyšetrovania: Príručka úradu OLAF – Operačné postupy |
| --- | --- |

II – 2.

| II – 3. | Administratívna organizácia, rozpočet a personálna politika v súvislosti s vyšetrovacou funkciou úradu OLAF |
| --- | --- |

II – 3.

| III | VZŤAHY S ÚRADOM OLAF, INŠTITÚCIAMI EÚ, PARTNERMI A ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI ÚRADU OLAF |
| --- | --- |

III

| III – 1. | Vzťahy s úradom OLAF |
| --- | --- |

III – 1.

| III – 2. | Vzťahy s inštitúciami Spoločenstva a partnermi a zainteresovanými stranami úradu OLAF |
| --- | --- |

III – 2.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

PRÍLOHA 1 Kalendár zasadnutí dozorného výboru

PRÍLOHA 2 Zoznam stanovísk prijatých dozorným výborom v rozmedzí od 1. júna 2008 do 31. mája 2009

PRÍLOHA 3 Stanovisko č. 5/2008 Politika úradu OLAF v prípadoch de minimis

PRÍLOHA 4 Stanovisko č. 1/2009 Ročný plán riadenia úradu OLAF na rok 2009

PRÍLOHA 5 Stanovisko č. 2/2009 Správy úradu OLAF z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov

PRÍLOHA 6 Stanovisko č. 3/2009 Predbežný návrhu rozpočtu OLAF-u na rok 2010

PREDSLOV PREDSEDU DOZORNÉHO VÝBORU K SPRÁVE O ČINNOSTI

S potešením predkladám tretiu správu o činnosti súčasného dozorného výboru (ďalej len „DV“) úradu OLAF, ktorá sa týka obdobia od júna 2008 do mája 2009.

Dúfame, že teraz, keď sa skončil prvý mandát DV, a na základe skúseností získaných počas týchto troch rokov, sa budeme naďalej výrazne angažovať s cieľom zlepšiť efektivitu práce úradu OLAF pri plnení dôležitej úlohy, ktorou bol DV poverený, a intenzívnejšie pracovať na posilnení nezávislosti úradu OLAF.

DV si svoju úlohu posilňovania a zaručenia nezávislosti úradu OLAF a poskytovania pomoci jeho generálnemu riaditeľovi pri plnení svojich povinností vykladá spôsobom, ktorý najlepšie OLAF-u poskytuje podporu a poradenstvo potrebné na účinné vykonávanie funkcie administratívneho vyšetrovateľa, ktorý je úplne nezávislý od neprimeraného tlaku a zasahovania zvonku. Čím viac sa úrad OLAF bude vo svojej operačnej úlohe vnímať ako prísny a nestranný, tým viac sa dokáže brániť proti neodôvodnenej kritike z akýchkoľvek zdrojov a tak zabezpečiť, že bude schopný vykonávať svoje funkcie úplne nezávisle.

Hlavná práca DV je založená na pravidelnom monitorovaní vyšetrovaní úradu OLAF. Príklad našej práce v tejto oblasti možno nájsť v stanovisku DV č. 2/2009 k prípadom, ktoré trvajú dlhšie ako deväť mesiacov. Využívajúc prísnu metodiku preskúmania správ z jednotlivých prípadov sa v stanovisku zdôrazňuje niekoľko nedostatkov vo vedení vyšetrovaní, pričom niektoré z nich sa týkajú operačných faktorov a ďalšie sú výsledkom slabých stránok pri plánovaní alebo vnútornej organizácii. DV odporúča upraviť operačné metódy, v prípade ktorých DV dúfa, že pomôžu prekonať tieto problémy.

DV vždy zastával názor, že sú potrebné jasné procedurálne pravidlá, ktoré možno použiť na usmernenie vyšetrovateľov úradu OLAF a s ktorými by sa mali oboznámiť aj subjekty, voči ktorým sa vyšetrovania vedú, aby sa zabezpečili ich práva. Je nesporné, že v súčasnosti platná príručka postupov úradu OLAF z roku 2005 nespĺňa tieto požiadavky. DV bol zasvätený do práce, ktorú vykonal OLAF počas tohto obdobia pri aktualizácii tejto príručky; táto práca sa ešte neskončila, hoci došlo k zlepšeniu, a stále zostáva prejsť dlhú cestu, kým sa praktická príručka pre vyšetrovateľov dokončí.

Rozpočtové obmedzenia, ktoré majú vplyv na všetky európske inštitúcie, majú vplyv aj na úrad OLAF. Rozpočet na rok 2010 nezahŕňa ďalšie pracovné miesta v úrade, a preto je potrebné vyvinúť väčšie úsilie na zlepšenie plánovania, riadenia a uspokojivého využívania existujúcich zdrojov. DV znovu vyzval OLAF, aby väčšinu svojich zamestnancov pridelil k vykonávaniu svojej hlavnej činnosti, ktorou sú operačné vyšetrovania.

Reforma právneho základu pre OLAF, nariadenie (ES) č. 1073/1999, bola počas obdobia, ktorého sa táto správa týka, predmetom intenzívnej diskusie vo výbore Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu (COCOBU), ktorá vyvrcholila schválením uznesenia Európskeho parlamentu z 18. decembra 2008 o postoji Rady k revízii nariadenia (ES) č. 1073/1999 týkajúceho sa úradu OLAF. DV si bol vedomý významu tejto reformy a aktívne a konštruktívne sa snažil zapájať do diskusie, účasťou na zasadnutiach výboru COCOBU s cieľom predložiť návrhy, pokiaľ ide o správne funkcie DV v novom nariadení.

DV trval na potrebe zachovať funkciu pravidelného monitorovania vyšetrovaní ako najlepšieho spôsobu zaručenia nezávislosti úradu OLAF.

DV je povzbudený tým, že OLAF prijal opatrenia na uskutočnenie mnohých z odporúčaní DV. Dosiahol sa pokrok najmä vo vykonávaní politiky „de minimis“. Problémy týkajúce sa riadenia vyšetrovaní, najmä pokiaľ ide o dĺžku vyšetrovaní a systémy kontroly a dozoru, sa však stále nevyriešili.

Tento rok je aj desiatym výročím existencie úradu OLAF. Toto výročie je dobrou príležitosťou zamyslieť sa nad tým, ako si OLAF prostredníctvom nezávislých vyšetrovaní plnil svoju úlohu - boj proti podvodom, korupcii a ďalším nezákonným činnostiam, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ, a ako mieni postupovať v budúcnosti.

OLAF sa môže oprieť o mimoriadne skúsenosti, ktoré získal počas desiatich rokov vykonávania vnútorných a vonkajších vyšetrovaní, ktoré majú aj medzinárodný rozmer. Jeho význam a povesť neustále rastú. OLAF musí budovať na svojich úspechoch a skúsenostiach a musí zostať kľúčovým aktérom, pokiaľ ide o záväzok Európy bojovať proti podvodom a korupcii. DV je presvedčený, že OLAF musí zohrávať významnú úlohu v zriadení úradu európskeho prokuratúra, ktorý predpokladá Lisabonská zmluva.

DV je pripravený podporovať OLAF v jeho úsilí o zlepšenie kvality jeho práce a zabezpečenie jeho nezávislosti.

Sekretariátu DV by som sa chcel srdečne poďakovať za prácu vykonanú počas sledovaného obdobia.

ÚVOD

DV úradu OLAF bol zriadený s cieľom posilniť a zaručiť nezávislosť OLAF-u, ako aj pomáhať generálnemu riaditeľovi pri vykonávaní jeho povinností. DV predkladá stanoviská generálnemu riaditeľovi OLAF-u a každý rok musí predkladať inštitúciám správu o svojej činnosti. Táto tretia správa sa týka činností, ktoré vykonával DV od júna 2008 do mája 2009.

DV vo svojej druhej správe o činnosti zdôraznil potrebu, aby OLAF skrátil neprimeranú dĺžku niektorých vyšetrovaní, zaviedol jasné postupy vyšetrovania, lehoty a mechanizmy vnútornej kontroly, aby sa zabránilo prípadným konfliktom záujmov v priebehu vyšetrovaní. Okrem toho sa navrhlo, aby sa súdni úradníci z Jednotky súdneho a právneho poradenstva v plnej miere zapojili do vyšetrovaní už v jeho prvotnom štádiu, aby sa predišlo uplynutiu lehoty určenej na vyšetrenie prípadu a aby sa zabezpečilo, že vnútroštátne súdne orgány budú môcť zozbierané dôkazy, využiť.

Počas francúzskeho predsedníctva sa správa prerokovala s podpredsedom Komisie pánom Siimom Kallasom, generálnou tajomníčkou Komisie pani Catherine Dayovou, výborom Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu (COCOBU) a pracovnou skupinou Rady pre boj proti podvodom. DV teší pozitívna spätná väzba a podpora, ktorej sa mu dostalo. Pán Franz-Hermann Brüner, generálny riaditeľ úradu OLAF, ocenil konštruktívny prístup presadzovaný DV a uviedol, že väčšina odporúčaní uvedených v stanoviskách DV sa realizovala resp. sa realizuje.

Počas tohto obdobia bol predsedom DV pán Luis López Sanz-Aranguez.

I   PRACOVNÉ METÓDY DOZORNÉHO VÝBORU

I – 1.   Zasadnutia

DV zorganizoval desať plenárnych zasadnutí v Bruseli (1). Zasadnutia DV sú neverejné a všetky príslušné dokumenty sú dôverné, aj keď zápisnice z jeho zasadnutí sa poskytujú OLAF-u a generálnym sekretariátom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie v záujme transparentnosti a s cieľom poskytnúť im pravidelné informácie o činnostiach DV.

Podobne ako v predchádzajúcom vykazovanom období, DV naďalej pozýval na svoje zasadnutia generálneho riaditeľa úradu OLAF a niekoľkých zamestnancov OLAF-u s cieľom viesť rozhovory o všetkých relevantných záležitostiach súvisiacich s činnosťou DV a vymeniť si o nich informácie, a takisto OLAF informovať o aktivitách DV. Na základe pozvania DV sa na zasadnutiach DV nepravidelne tiež zúčastňovali strany zainteresované v DV, ako aj partneri OLAF-u.

I – 2.   Spravodajcovia

Stanoviská DV predložené generálnemu riaditeľovi OLAF-u prijali členovia DV jednomyseľne a s cieľom zvýšiť účinnosť prípravy a pokračovanie konkrétnych záležitostí, ktoré sú predmetom záujmu DV, sa zachovalo menovanie spravodajcov
   (2). Pre osobitnú oblasť práce DV sa takto za spravodajcu vymenuje člen DV (napr. pre oblasť analýz správ z vyšetrovania prípadov, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov, fungovania politiky „de minimis“, rozpočtu úradu OLAF, operačná príručka úradu OLAF, atď.), ktorý pred prijatím stanoviska v spolupráci so sekretariátom DV pripraví návrhu takéhoto stanoviska, ktorý DV prerokúva.

I – 3.   Sekretariát

Povinnosti sekretariátu DV sú uvedené v rokovacom poriadku DV (3), ktorý stanovuje kľúčovú úlohu sekretariátu, pokiaľ ide o v napomáhanie a prispievanie DV pri realizácii všetkých jeho úloh a pokiaľ ide o zabezpečenie úplného nezávislého plnenia zákonného mandátu DV.

S cieľom zabezpečiť nezávislosť výberového konania, DV počas sledovaného obdobia požiadal o vypísanie verejného výberového konania na miesto vedúceho sekretariátu (na úrovni riaditeľa), ktoré sa malo uvoľniť v júli.. V nadväznosti na rozhovory s podpredsedom Komisie Siimom Kallasom došlo k vypísaniu výberového konania na toto miesto na úrovni vedúceho oddelenia, pričom sa v ozname zdôraznila skutočnosť, že vedúci sekretariátu podlieha predsedovi DV, ktorému sa zodpovedá.

Vymenovanie členov sekretariátu DV by sa malo uskutočniť iba so súhlasom DV, aby sa zabezpečila úplná nezávislosť DV pri výkone jeho povinností (4). OLAF a Komisia uznali, že pokiaľ ide o toto dôležité pracovné miesto, účasť DV na výberovom konaní je nevyhnutná.

Na základe rozhodnutia Súdu prvého stupňa (5) sa v roku 2010 rozšíri monitorovacia úloha DV,, čo bude mať vplyv aj na personálne zabezpečenie sekretariátu. Keďže nový mechanizmus ešte nie je zavedený, DV nedokáže posúdiť konkrétne potreby dodatočného personálneho zabezpečenia, ale urobí tak začiatkom roka 2010.

DV uznáva, že služobný poriadok, ktorý sa vzťahuje na zamestnancov Európskej komisie ako aj v ňom ustanovený systém odmeňovania a povyšovania, členom DV v súčasnosti neumožňuje hodnotiť výsledky práce členov sekretariátu. DV považuje takisto za neuspokojivú skutočnosť, že v konečnom dôsledku je to generálny riaditeľ OLAF-u, kto rozhoduje o dosiahnutej úrovni práce zamestnancov sekretariátu v priebehu roka, a napriek tomu, že práca sekretariátu patrí do priamej pôsobnosti DV, nie je DV do tejto úlohy zapojený.

II   VYŠETROVACIA FUNKCIA ÚRADU OLAF

II – 1.   Monitorovanie vyšetrovacej funkcie úradu OLAF: posilňovanie nezávislosti úradu OLAF

Hlavným poslaním DV je monitorovať vyšetrovaciu činnosť úradu OLAF s cieľom zabezpečiť jeho nezávislosť.

So zreteľom na svoju úlohu, DV preskúmal otázku nezávislosti v širokom kontexte. DV si uvedomuje riziko neprimeraného vplyvu na začatie, vedenie alebo ukončenie vyšetrovania, ktorý môže pochádzať z akéhokoľvek zdroja. Zo strany vlád, inštitúcií, orgánov alebo agentúr, ale aj zo strany jednotlivcov alebo právnických osôb, ktoré sú predmetom vyšetrovania, alebo z vonkajších zdrojov vychádzajú potenciálne hrozby. Nezávislosť úradu OLAF pri výkone jeho vyšetrovacej funkcie by mohli ovplyvniť aj miernejšie tlaky. Medzi tieto tlaky patria:

| — | snahy inštitúcií, orgánov alebo organizácií brániť úradu OLAF v jeho činnosti v štádiu začatia vyšetrovania alebo počas vyšetrovania, |
| --- | --- |

—

snahy inštitúcií, orgánov alebo organizácií brániť úradu OLAF v jeho činnosti v štádiu začatia vyšetrovania alebo počas vyšetrovania,

| — | nezaslanie alebo odloženie zaslania dôkazov alebo dokumentácie úradu OLAF s cieľom zabrániť mu v jeho vyšetrovacej činnosti, |
| --- | --- |

—

nezaslanie alebo odloženie zaslania dôkazov alebo dokumentácie úradu OLAF s cieľom zabrániť mu v jeho vyšetrovacej činnosti,

| — | neprimerané obmedzovanie zdrojov úradu OLAF, či už finančných alebo ľudských, vrátane zavedenia obmedzení týkajúcich sa počtu pracovných miest alebo služobného veku na týchto miestach. |
| --- | --- |

—

neprimerané obmedzovanie zdrojov úradu OLAF, či už finančných alebo ľudských, vrátane zavedenia obmedzení týkajúcich sa počtu pracovných miest alebo služobného veku na týchto miestach.

Neprimeraný tlak na úrad OLAF, ktorý by mohol viesť k ohrozeniu jeho nezávislosti, možno určiť iba za pomoci trvalého úsilia pri skúmaní reprezentatívnej vzorky rôznorodých vyšetrovacích spisov a diskusie o nich s vyšetrovateľmi, vedúcimi a riaditeľmi úradu OLAF.

V tejto súvislosti sa preto s úradom OLAF viedli rokovania o vymedzení návrhu modulu systému monitorovania prípadov (CMS – Case Monitoring System) umožňujúci, aby DV a jeho sekretariát mali prístup k rozsiahlemu zoznamu príslušných vyšetrovacích spisov. Pokiaľ ide o udelenie prístupu DV a jeho sekretariátu k modulu CMS, vyvstávajú v tejto súvislosti otázky súvisiace s ochranou osobných údajov a súvisiace problémy sú v súčasnosti predmetom diskusií s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov (EDPS – European Data Protection Supervisor) a s právnym útvarom Komisie.

Článok 22 písm. a) služobného poriadku stanovuje povinnosť úradníkov informovať svojho nadriadeného, Generálny sekretariát alebo priamo úrad OLAF, ak sa dozvedia o skutočnostiach, ktoré vedú k predpokladu existencie možnej nezákonnej činnosti alebo konania týkajúceho sa výkonu služobných povinností, ktoré môžu predstavovať závažné porušenie povinností úradníkov Spoločenstiev (6).

Generálny riaditeľ úradu OLAF po dohode s DV informoval zamestnancov úradu OLAF o doplňujúcej možnosti, aby zamestnanci OLAF-u predsedovi DV oznámili všetky konkrétne informácie a dôkazy o možných nezákonných činnostiach alebo závažnom zneužití úradnej moci v rámci OLAF-u, o ktorých získajú vedomosť (7). Počas vykazovaného obdobia neboli doručené žiadne takéto správy.

Na základe monitorovacích činností týkajúcich sa deväťmesačných správ, ktoré DV vykonal, DV nezistil žiadne skutočné hrozby, pokiaľ ide o operačnú nezávislosť úradu OLAF.

II – 1.1.   Pravidelné monitorovanie založené na informáciách, ktoré dozornému výboru posiela generálny riaditeľ úradu OLAF [článok 11 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1073/1999]

II – 1.1.1.   Vyšetrovania prebiehajúce dlhšie ako deväť mesiacov

Generálny riaditeľ OLAF-u predkladá DV mesačnú správu so zhrnutím každého vyšetrovania, ktoré prebieha dlhšie ako deväť mesiacov (ďalej len „deväťmesačné správy“). V „deväťmesačných správach“ sa uvádzajú dôvody nedokončenia vyšetrovaní a predpokladaný termín ukončenia každého prípadu.

DV vydal stanovisko (8), ktoré vychádza z 275 „deväťmesačných správ“ (spomedzi 424 otvorených prípadov) týkajúcich sa obdobia od januára 2007 do decembra 2008 a zo 115 „hodnotení počiatočných informácií“ vypracovaných vyšetrovateľmi úradu OLAF pred prijatím rozhodnutia o začatí vyšetrovania, ktoré sa týkajú obdobia od marca do decembra 2008. Tieto „hodnotenia počiatočných informácií“ obsahujú aj „počiatočné návrhy plánu práce“.

DV chcel objasniť, či vysoký podiel vyšetrovaní, ktoré prebiehali dlhšie ako deväť mesiacov (viac ako 78 % v decembri 2008), bol v dôsledku objektívnych a nevyhnutných dôvodov. DV môže monitorovať iba dĺžku vyšetrovaní OLAF-u, aby sa vylúčili zásahy zvonku alebo neobjektívne rozhodnutia, ak sa uvedú objektívne a overiteľné dôvody omeškania. Osobitná pozornosť sa venovala aj predpokladanému termínu ukončenia vyšetrovaní a skutočnosti, či sa vyšetrovania viedli nepretržite počas obdobia trvania vyšetrovania a či toto časové rozpätie je primerané okolnostiam a zložitosti prípadu (9).

Uskutočnila sa analýza týchto správ, pričom sa správy rozčlenili podľa rôzneho druhu prác vykonávaných úradom OLAF. Vo všeobecnosti bolo vo veľkom počte prípadov významným zistením tá skutočnosť, že dôvod uvedený v správe z vyšetrovania prebiehajúceho viac ako deväť mesiacov nebol často potvrdený okolnosťami uvedenými vo vyšetrovacom spise alebo dokonca v samotnej správe. Uvedené dôvody omeškania sú preto v mnohých prípadoch nespoľahlivé a môžu viesť úrad OLAF k nesprávnym záverom. Nesprávne uvedené dôvody omeškania môžu úradu OLAF brániť v úsilí zabezpečiť, aby sa k prípadom prideľovali primerané personálne a rozpočtové zdroje, a všeobecne môžu prekážať účinnému riadeniu vyšetrovaní, a neumožňujú primerane posúdiť, či je vysoký podiel omeškaní vyšetrovaní odôvodnený.

Zistilo sa aj to, že vedúci útvaru, ako aj riaditelia často spolupodpisujú správy z prípadov, v ktorých sa uviedli nesprávne dôvody nedokončenia prípadov. Poukazuje to na skutočnosť, že každodenné riadenie vyšetrovaní nepodlieha primeranému dozoru a kontrole.

Zistilo sa, že neexistujú konkrétne objektívne a overiteľné dôvody omeškania vyšetrovaní. DV odporučil, aby sa celý proces podávania správ v deväťmesačnom štádiu preskúmal, aby DV mohol zistiť skutočné dôvody omeškaní. Spôsob, ako by sa mohlo k tomu dospieť, DV podrobne vyložil (10).

Pokiaľ ide o „deväťmesačné správy“, DV zistil závažný problém kvality v dôsledku často chýbajúceho odkazu na predpokladaný termín ukončenie vyšetrovaní. Uvedenie „predpokladaného termínu ukončenia“ nie je iba zákonnou povinnosťou OLAF-u voči DV, ale aj nevyhnutným nástrojom riadenia vyšetrovaní a predchádzania negatívnym dôsledkom pri ich nadmernom trvaní., Rovnako ako v predchádzajúcich stanoviskách DV odporúča, aby sa deväťmesačné správy používali ako nástroj účinného riadenia vyšetrovaní.

Kľúčom k úspešným a cieleným vyšetrovaniam je ich dobré plánovanie. DV preto odporúča, aby v prípade každého otvoreného vyšetrovania OLAF vytvoril systém obsahujúci podrobný plán vyšetrovania. OLAF reagoval na tento návrh priaznivo, avšak DV očakáva jeho písomný návrh opatrení.

II – 1.1.2.   Odporúčania inštitúciám

Generálny riaditeľ OLAF-u je povinný informovať dozorný výbor o prípadoch, keď príslušná inštitúcia, orgán alebo agentúra nekonali v súlade s odporúčaním OLAF-u (11). Počas vykazovaného obdobia neboli DV oznámené žiadne takéto prípady.

II – 1.1.3.   Prípady vyžadujúce si postúpenie informácie vnútroštátnym súdnym orgánom: účinok rozsudku Súdu prvého stupňa vo veci T-48/05

Počas vykazovaného obdobia DV preskúmal 36 správ z prípadov, ktoré mu postúpil úrad OLAF a ktoré sa mali ďalej postúpiť vnútroštátnym súdnym orgánom. Správy na zasadnutiach DV predkladajú súdni úradníci z Jednotky súdneho a právneho poradenstva OLAF.

DV vykonáva predbežnú analýzu, ktorá mu umožňuje viesť rozhovory o predmetných záležitostiach so zástupcami OLAF-u a porozumieť podstate a procedurálnym otázkam vyplývajúcim z každého prípadu. DV venuje osobitnú pozornosť kvalite tejto správy s cieľom určiť prípady, ktorými sa vnútroštátne súdne orgány nemôžu zaoberať z dôvodu premlčania (časového obmedzenia), očividného nedostatku dôkazov alebo iných dôvodov. DV v minulosti zistil niekoľko prípadov, ktorých problémom bolo premlčanie. V tomto období sa vyskytlo výrazne menej prípadov, pri ktorých by v dôsledku premlčania vnútroštátne súdne orgány nemohli podniknúť ďalšie kroky. DV zistil aj zlepšenie kvality informácií poskytovaných v správach, najmä pokiaľ ide o analýzy údajne spáchaných trestných činov a pravidlá uplatňované v členskom štáte, ktorému sa správa zasiela.

V rámci vykazovaného obdobia DV so znepokojením zistil, že sa zoslabuje úloha súdnych úradníkov v Jednotke súdneho a právneho poradenstva. Jedinečná a cenná funkcia súdnych úradníkov v rámci OLAF-u spočíva v tom, že sú hlavnými kontaktnými osobami pre vnútroštátne súdne orgány a takisto zabezpečujú, aby dôkazy obsiahnuté v spisoch, ktoré sa postupujú vnútroštátnym súdnym orgánom, boli v súlade s právnymi požiadavkami príslušného členského štátu.

DV preto OLAF vyzýva, aby v prvotnom štádiu vyšetrovacieho procesu v plnej miere využíval služby súdnych úradníkov v uvedených oblastiach. Súdni úradníci by mali sledovať aj možné porušovanie základných práv účastníkov vyšetrovania a v prípade, že sa objaví problém súvisiaci so základnými právami, vyšetrovatelia by sa mali na nich obrátiť. Rovnako ako v predchádzajúcom znení, aj v novom znení operačnej príručky by sa tieto ustanovenia mali jasne vymedziť.

Účinok nedávnych rozsudkov a rozhodnutí

V mnohých prípadoch DV preskúmal správy z prípadov po tom, ako boli prípady postúpené vnútroštátnym súdnym orgánom.

V nedávnom rozsudku Súdu prvého stupňa (12) však súd rozhodol, že nedostatok informácií poskytnutých DV pred zaslaním správ z prípadov vnútroštátnym súdnym orgánom je porušením článku 11 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1073/1999. Takisto uviedol, že na účely ochrany základných práv je pred zaslaním správ potrebné konzultovať DV.

Zdá sa, že dôsledky tohto posledného odôvodnenia obsiahnutého v uvedenom rozsudku v zásade presahujú rámec povinností DV vymedzených nariadením (ES) č. 1073/1999. DV mal obavy, pokiaľ ide o dôsledok tohto súdneho rozhodnutia. Týkali sa právnej povinnosti DV nezasahovať do vedenia prebiehajúcich vyšetrovaní, nezáväznej povahy stanovísk DV, chýbajúcej právomoci DV zabrániť zaslaniu správ z prípadov vnútroštátnym súdnym orgánom, za čo výlučne zodpovedá OLAF, ako aj potreby preskúmať celú dokumentáciu o každom prípade, čo by znamenalo väčšie zaťaženie už aj tak vyťaženého sekretariátu DV. Zo všetkých týchto dôvodov DV odporučilo Komisii, aby sa proti rozsudku Súdu prvého stupňa odvolala (13). Komisia však rozhodla, že sa proti tomuto rozsudku neodvolá.

Za týchto okolností DV rozhodol, že v súčinnosti s úradom OLAF stanoví nové pracovné postupy s cieľom vykonať toto súdne rozhodnutie. Zabezpečenie základných práv v rámci vyšetrovania je trvalým záväzkom. Do okamihu oznámenia prípadu DV, úloha DV preskúmať dodržiavanie základných práv má iba retrospektívnu povahu. V konkrétnom prípade by každé stanovisko DV v tomto štádiu nemalo žiadnu praktickú hodnotu.

OLAF mieni dozornému výboru postupovať správy z prípadov päť pracovných dní pred ich zaslaním vnútroštátnym súdnym orgánom. DV navrhuje, že v každom prípade požiada OLAF o predloženie správy, ktorá by obsahovala podrobnosti o dodržiavaní základných práv a procesných záruk. DV požiada o prístup k celému spisu v tých prípadoch, kde sa zdajú byť obavy, pokiaľ ide o dodržiavanie základných práv a procesných záruk.

V tejto súvislosti DV chce byť informovaný o všetkých sťažnostiach, ktoré účastníci vyšetrovania, v prípade ktorých sa javí možnosť ohrozenia základných práv a procesných záruk, doručili úradu OLAF alebo ktoré OLAF preskúmal. DV v skutočnosti chce, aby ho OLAF informoval o všetkých prípadoch, v ktorých bol doručená sťažnosť vo veci údajného zneužitia základných práv a procesných záruk, nie iba o tých, ktoré sa zasielajú vnútroštátnym súdnym orgánom.

Najnovšie zistenia Súdu pre verejnú službu Európskej únie (14) a Európskeho ombudsmana (15) slúžia úradu OLAF na zdôraznenie potreby dbať na požiadavku dodržiavania procesných práv jednotlivcov v rámci vyšetrovania.

II – 1.2.   Politika úradu OLAF v prípadoch „de minimis“: menšie priestupky, ktoré môžu uspokojivo vyriešiť iné útvary

DV preskúmal politiku OLAF-u v prípadoch „de minimis“ v súvislosti s preskúmaním spôsobu, akým OLAF rieši konflikt medzi potrebou riešiť problém nezrovnalostí na dolnom konci rozpätia previnení a maximalizáciou obmedzených zdrojov, ktoré má OLAF k dispozícii. DV sa snaží najmä posúdiť účinnosť a efektivitu v súčasnosti platného postupu „de minimis“ a jeho primeranosť súčasným potrebám úradu OLAF.

Na základe preskúmania 45 vybraných prípadov s odhadovaným finančným dosahom menej ako 50 000 EUR (16), DV zistil, že:

| — | súčasná príručka operačných postupov neobsahuje presné kritériá „de minimis“ na výber a spracovanie prípadov „de minimis“ v žiadnej z oblastí činností úradu OLAF, |
| --- | --- |

—

súčasná príručka operačných postupov neobsahuje presné kritériá „de minimis“ na výber a spracovanie prípadov „de minimis“ v žiadnej z oblastí činností úradu OLAF,

| — | rozdelenie zdrojov na interné vyšetrovania „de minimis“ nezodpovedá najlepšiemu využitiu zdrojov. Je potrebné vymedziť úlohu OLAF-u v súvislosti s politikou nulovej tolerancie pri interných vyšetrovaniach, rozhodnúť o spôsobe nakladania s prichádzajúcimi informáciami, a prichádzajúce informácie o menších priestupkoch a/alebo prípadoch s nízkym finančným vplyvom radšej postúpiť iným útvarom Komisie, ako rozhodnúť o začatí vyšetrovania úradom OLAF. OLAF nemôže spracovať všetky prichádzajúce informácie, ale mal by sa snažiť, aby sa v prípade potreby podelil o pracovnú náplň s inými útvarmi Komisie, |
| --- | --- |

—

rozdelenie zdrojov na interné vyšetrovania „de minimis“ nezodpovedá najlepšiemu využitiu zdrojov. Je potrebné vymedziť úlohu OLAF-u v súvislosti s politikou nulovej tolerancie pri interných vyšetrovaniach, rozhodnúť o spôsobe nakladania s prichádzajúcimi informáciami, a prichádzajúce informácie o menších priestupkoch a/alebo prípadoch s nízkym finančným vplyvom radšej postúpiť iným útvarom Komisie, ako rozhodnúť o začatí vyšetrovania úradom OLAF. OLAF nemôže spracovať všetky prichádzajúce informácie, ale mal by sa snažiť, aby sa v prípade potreby podelil o pracovnú náplň s inými útvarmi Komisie,

| — | Komisia prijala politiku nulovej tolerancie, tá však nevyžaduje, aby OLAF vyšetroval malé prípady, najmä interné vyšetrovania, pokiaľ existujú iné orgány, ktoré by mohli tieto menšie vyšetrovania prevziať. V budúcnosti nebude OLAF nevyhnutne musieť preskúmať všetky prichádzajúce informácie, aj keby spadali do jeho právnej pôsobnosti, |
| --- | --- |

—

Komisia prijala politiku nulovej tolerancie, tá však nevyžaduje, aby OLAF vyšetroval malé prípady, najmä interné vyšetrovania, pokiaľ existujú iné orgány, ktoré by mohli tieto menšie vyšetrovania prevziať. V budúcnosti nebude OLAF nevyhnutne musieť preskúmať všetky prichádzajúce informácie, aj keby spadali do jeho právnej pôsobnosti,

| — | v niektorých oblastiach externých vyšetrovaní (a pomoci, monitorovania a koordinácie) sa politika v prípadoch „de minimis“ schválila počas prípravy ročného plánu riadenia, ale naďalej zostáva prevažne v teoretickej rovine a vyžaduje si ďalšie vylepšovanie, úvahy a skutočnú realizáciu. |
| --- | --- |

—

v niektorých oblastiach externých vyšetrovaní (a pomoci, monitorovania a koordinácie) sa politika v prípadoch „de minimis“ schválila počas prípravy ročného plánu riadenia, ale naďalej zostáva prevažne v teoretickej rovine a vyžaduje si ďalšie vylepšovanie, úvahy a skutočnú realizáciu.

V apríli 2009 sa DV stretol s vedením OLAF-u, aby prerokovali politiku „de minimis“, a je povzbudený tým, že existuje všeobecná zhoda v otázke naliehavej potreby zaviesť účinnejšiu a efektívnejšiu politiku v prípadoch „de minimis“ do všetkých oblastí vyšetrovaní. DV s potešením zaznamenal, že existuje užšia spolupráca medzi riaditeľstvom A pre vyšetrovania a operácie a Vyšetrovacím a disciplinárnym úradom Komisie (IDOC – Investigation and Disciplinary Office of the Commission), ktorej cieľom je objasniť rozdelenie práce medzi týmito dvoma úradmi a vyjasniť dohodnuté prahy „de minimis“ v oblastiach externých vyšetrovaní (v sektore ciel a poľnohospodárstva, SAPARD a štrukturálne fondy).

Vzhľadom na to, že OLAF má veľmi obmedzené zdroje na uskutočňovanie vyšetrovaní a vyžaduje sa od neho vykonávanie vyšetrovaní závažných prípadov podvodov a nezrovnalostí, DV úrad OLAF nabáda, aby našiel spôsob, ako sa zamerať na zložitejšie a závažnejšie prípady, aby sa prostriedky Spoločenstva vynaložili čo najefektívnejšie.

II – 1.3.   Pravidelné monitorovanie z iniciatívy dozorného výboru [článok 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1073/1999]

II – 1.3.1.   Plánovanie a strategické riadenie vyšetrovaní

Počas vykazovaného obdobia DV začal preskúmanie, ktorého cieľom bolo posúdiť spôsob, ako vyšetrovacie a operačné jednotky hodnotia a plánujú „hodnotenia počiatočných informácií“ pred začatím vyšetrovaní a predložením „záverečných správ z prípadov“, a zorganizoval niekoľko užitočných rokovaní so zamestnancami OLAF-u a vyšším vedením riaditeľstva A ako aj riaditeľstva B pre vyšetrovania a operácie. Na DV urobila dojem veľká výkonnosť a profesionalita, s akou sa prípady riešili na riaditeľstve B a v skutočnosti aj v mnohých z prípadov na riaditeľstve A. DV teší, že po zdĺhavom období neistoty nakoniec došlo k vymenovaniu riaditeľa riaditeľstva A „pre vyšetrovania a operácie I“. DV očakáva, že to bude viesť k dlhodobému zlepšovaniu vedenia a riadenia vyšetrovaní na tomto riaditeľstve.

Vo vykazovanom období DV preskúmal približne 40 formulárov „hodnotení počiatočných informácií“ a ich príslušné záverečné správy z prípadov. Kontrolujú sa dôvody, na základe ktorých sa prípady otvorili, finančný vplyv a to, či sa stanovili časové rámce vyšetrovania. Preskúmanie plánovania a strategického riadenia prípadov je nevyhnutnou súčasťou práce DV pri monitorovaní vyšetrovaní s cieľom posúdiť, či sa dodržali zásady nezávislosti, nestrannosti a zákonnosti.

DV je povzbudený tým, že sa pripravujú zlepšenia na lepšie zvládnutie vyšetrovania.

DV preskúmal ročný plán riadenia OLAF-u. Operačné priority tohto plánu sú naďalej teoretickej povahy a doposiaľ vykonané monitorovanie v skutočnosti poukazuje na to, že tieto priority sa nepoužívajú na stanovenie, či prípad otvoriť alebo neotvoriť. OLAF robí malý alebo žiadny rozdiel medzi vyšetrovaniami a inými prípadmi (napríklad, prípady pomoci v trestno-právnej oblasti a prípady koordinácie) a so všetkými prípadmi nakladá rovnako, hoci OLAF zohráva v týchto oblastiach podstatne odlišné úlohy.

Táto situácia a skutočnosť, že hodnoteniami prichádzajúcich podnetov a informácií sa zaoberajú tímy, ktoré následne vykonajú vyšetrovania, spôsobuje, že je veľmi ťažké zvládnuť rastúci objem prichádzajúcich informácií a účinne rozdeliť úlohy. Podľa názoru DV by opatrenia, ktoré doteraz vedenie OLAF-u v súvislosti s otvorením prípadov prijalo, mali byť jasnejšie.

Ciele vyšetrovania zostávajú nejasné, a to má vplyv na napredovanie vyšetrovania, jeho časový rámec a využitie prostriedkov. DV odporúča, aby sa pre všetky fázy vyšetrovacieho cyklu dohodli a stanovili časové rámce alebo lehoty, vrátane hodnotení a nadväzujúcich činností, a je potrebné ďalej posilniť systém hodnotenia výsledkov založený na hlavných ukazovateľoch výkonnosti.

Vyšetrovací tím by mal hneď na začiatku každého vyšetrovania vypracovať podrobný plán vyšetrovania, ktorý bude dostatočne dôkladný, aby umožnil predpovedať dátum konečného rozhodnutia. Tento plán by sa mal týkať každého predpokladaného vyšetrovacieho kroku a mal by byť spojený s predbežným harmonogramom každého kroku. DV navrhuje predložiť ďalšie a podrobnejšie stanovisko k plánovaniu vyšetrovaní (10).

DV vydal stanovisko k ročnému plánu riadenia OLAF-u na rok 2010 (17), v ktorom je uvedených niekoľko návrhov na zlepšenie cieľov vyšetrovania a merateľných ukazovateľov výkonnosti. DV dúfa, že jeho názory pomôžu OLAF-u zlepšiť plánovanie a strategický rozvoj vyšetrovaní.

II – 2.   Procedurálne pravidlá úradu OLAF v oblasti vyšetrovania: Príručka úradu OLAF – Operačné postupy

Počas uvedeného obdobia OLAF naďalej pracoval na aktualizácii príručky procedurálnych pravidiel v oblasti vyšetrovania. DV sledoval postup prác s veľkým záujmom. Po takmer piatich rokoch, počas ktorých sa táto príručka používala, bolo DV jasné, že väčšina ustanovení bývalej príručky sa bude musieť prepracovať. DV má obavy najmä z toho, že vyšetrovacie jednotky naďalej pracujú na základe rôznych pokynov a postupov a že chýbajú jasné pravidlá a pokyny. V auguste 2008 OLAF postúpil DV návrh úplného znenia novej príručky operačných postupov, ktorá obsahuje základné pravidlá a zásady týkajúce sa postupov vyšetrovania.

DV zaslal generálnemu riaditeľovi OLAF-u oznámenie (18), v ktorom zdôraznil, že podľa jeho názoru je návrh príručky stále vo veľmi ranom štádiu a že nie je pripravená na prijatie. Rovnako ako v prípade jeho skrátenej verzie, hlavným nedostatkom tohto dokumentu je chýbajúce jasné usmernenie a presné pravidlá postupov vyšetrovania. DV mal dojem, že dokument je potrebné zlepšiť, pokiaľ ide o jeho celkovú štruktúru, usporiadanie, prístupnosť pre používateľov a zrozumiteľnosť, ako aj vykonať zásadnú revíziu s cieľom vylúčiť rozpory, opakovanie a nepresnosti.

DV sa celkove obával, že návrh príručky nesplnil jeho očakávania. Chýba najmä jasné usmernenie v súvislosti s kritériami na otvorenie prípadov a ich následným riadením, jasné lehoty vyšetrovania a hodnotenia. DV zisťuje najmä to, že v súvislosti so zabezpečením základných práv a procesných záruk v priebehu vyšetrovaní chýba odkaz na potrebu dozoru zo strany súdnych úradníkov Jednotky pre súdne a právne poradenstvo.

DV úradu OLAF odporučil, aby pokračoval v príprave praktickej príručky, ktorá by zvýšila zákonnosť, účinnosť, transparentnosť a zodpovednosť činností OLAF-u. Proces prípravy príručky ešte nie je ukončený. Ďalší zlepšený návrh príručky bol zaslaný DV po skončení vykazovaného obdobia tejto správy.

II – 3.   Administratívna organizácia, rozpočet a personálna politika v súvislosti s vyšetrovacou funkciou úradu OLAF

DV sa naďalej veľmi zaujíma o personálnu politiku OLAF-u, pretože je rozhodujúcou pre úspech vyšetrovaní, a vyzval vedenie OLAF-u, aby posilnilo svoju vyšetrovaciu kapacitu a schopnosti. DV preskúmal predbežný rozpočet OLAF-u na rok 2010 a vydal k nemu stanovisko (4).

DV zistil, že reaktívna vyšetrovacia politika OLAF-u spôsobuje, že je ťažké vytvoriť prehľad o budúcom pracovnom zaťažení a pridelení zdrojov oblastiam, v ktorých by boli najviac potrebné. Proces rozdelenia prostriedkov medzi riaditeľstvami a medzi útvarmi v rámci riaditeľstiev A a B pre vyšetrovania a operácie by podľa názoru DV mohol byť transparentnejší a pracovné zaťaženie by sa malo nepretržite monitorovať. Prehľad štatistických údajov o zamestnancoch za december 2008 poukazuje na to, že 34 % zamestnancov OLAF-u bolo pridelených na vyšetrovaciu prácu na riaditeľstvách A a B.

DV vo svojom stanovisku k rozpočtu na rok 2010 zdôrazňuje význam sústredenia zdrojov OLAF-u na vyšetrovacie činnosti (na jeho hlavnú prácu), aby sa predišlo akémukoľvek ďalšiemu prijímaniu zamestnancov v oblasti administratívnej podpory a koordinačných činností. Podľa názoru DV existuje naliehavá potreba uprednostniť všetky činnosti so zreteľom na účinnejšie využitie ľudských a finančných zdrojov. DV najmä odporúča, aby sa vysvetlili výdavky OLAF-u na misie a cestovné výdavky, ktoré predstavujú značnú časť celkového rozpočtu.

DV zistil, že úspech vyšetrovaní si vyžaduje motivovaných a kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sú skúsení a majú špeciálne zručnosti, ako aj právomoci vytvorené primeranou politikou a stratégiou ľudských zdrojov. DV oceňuje, že sa dosiahol značný pokrok, najmä pokiaľ ide o vyriešenie postavenia dočasných zamestnancov. DV vyzýva OLAF, aby nezmenšoval svoje úsilie, pokiaľ ide o odbornú prípravu špecializovaných vyšetrovateľov, a dúfa, že niektoré ďalšie personálne otázky, napríklad, rozvoj a mobilita, sa budú bezodkladne riešiť.

Pokiaľ ide o administratívne a rozpočtové otázky, DV zistil, že existujú skutočné ťažkosti so zavedením účinnej personálnej politiky. Generálny riaditeľ OLAF-u nemá úplnú nezávislosť, pokiaľ ide o rozpočtové a administratívne opatrenia, ale vyžaduje sa od neho, aby dodržiaval finančné nariadenia a služobný poriadok Komisie v duchu decentralizovaného výkonu funkcií. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa DV domnieva, že ďalšie úsilie by sa malo zamerať na podporu spolupráce medzi OLAF-om a vedením Komisie, pokiaľ ide o dohodnutie vnútorných administratívnych opatrení, ktoré OLAF-u umožnia v plnej miere uskutočniť jeho vlastnú politiku v oblasti ľudských zdrojov.

Pokiaľ ide o dočasných zamestnancov OLAF-u, DV víta ukončenie otvorených výberových konaní a uverejnenie dvoch vnútorných výberových konaní; tým sa však tento problém vyrieši iba čiastočne. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie opatrenia. DV odporúča OLAF-u zvýšiť mobilitu svojich dočasných zamestnancov, pri starostlivom plánovaní svojej celkovej politiky prijímania zamestnancov po ukončení prebiehajúcich a plánovaných výberových konaní. DV je povzbudený tým, že sa vyvinulo úsilie, aby dočasní zamestnanci OLAF-u mohli dosiahnuť preradenie do inej kategórie alebo povýšenie.

III   VZŤAHY S ÚRADOM OLAF, INŠTITÚCIAMI EÚ, PARTNERMI A ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI ÚRADU OLAF

III – 1.   Vzťahy s úradom OLAF

Vzťahy s OLAF-om sa počas obdobia tejto správy rozvíjali na konštruktívnych zásadách a zásadách vzájomného informovania. Členovia DV sa stretli s úradníkmi a riaditeľmi OLAF-u pri mnohých príležitostiach, a to v rámci formálnych aj neformálnych stretnutí, aby prerokovali záležitosti spoločného záujmu. Stretnutia boli všeobecne uvoľnené a srdečné a o záležitostiach sa diskutovalo otvorene a úprimne.

Zamestnanci OLAF-u, vrátane samotného generálneho riaditeľa, sa počas obdobia, ktorého sa týka táto správa, pri mnohých príležitostiach zúčastnili na zasadnutiach DV. Na väčšine zasadnutí DV počas roka súdni úradníci Jednotky pre súdne a právne poradenstvo informovali DV o prípadoch postupovaných vnútroštátnym súdnym orgánom a členovia DV mohli požiadať o ďalšie podrobnosti o prípadoch. DV viedol s OLAF-om podrobné rozhovory o spôsobe vykonávania rozhodnutia súdu vo veci T-48/05 (5), s osobitným zreteľom na zásadu konzultácie s DV pred odoslaním informácií vnútroštátnemu súdnemu orgánu.

Okrem týchto prezentácií sa DV počas obdobia, ktorého sa táto správa týka, stretol s generálnym riaditeľom, riaditeľmi, vedúcimi oddelení, ako aj úradníkom OLAF-u na ochranu údajov, aby prediskutovali problémy, vrátane najnovšieho návrhu operačnej príručky, navrhovanej revízie nariadenia (ES) č. 1073/1999, už uvedené rozhodnutia súdu a rozhodnutia Komisie neodvolať sa voči tomuto rozsudku. Medzi ďalšie záležitosti, o ktorých sa viedli rozhovory, patrilo stanovisko DV k prípadom „de minimis“ OLAF-u, predbežný návrh rozpočtu OLAF-u na rok 2010, obnova mandátu členov DV a otázka nástupcu vedúceho sekretariátu DV.

S cieľom lepšie porozumieť pracovným metódam OLAF-u týkajúcim sa začatia a vedenia vyšetrovaní, DV sa na pozvanie OLAF-u a ako pozorovateľ zúčastňoval rokovaní výkonného výboru, ktorému predsedal riaditeľ riaditeľstva A.

Pokiaľ ide o otázky ochrany osobných údajov, stále zostáva otvorenou dohoda o rovnakom prístupe DV k modulu CMS.

III – 2.   Vzťahy s inštitúciami Spoločenstva a partnermi a zainteresovanými stranami úradu OLAF

DV si vždy cenil udržiavanie dobrých vzťahov s inštitúciami Spoločenstva a s partnermi a zainteresovanými stranami OLAF-u, keďže v nadväznosti na vyšetrovania sa OLAF na nich spolieha pri efektívnom uskutočňovaní jeho odporúčaní.

Počas vykazovaného obdobia sa DV stretol pri mnohých príležitostiach s podpredsedom Komisie, pánom Siimom Kallasom; generálnou tajomníčkou, pani Catherine Dayovou; dvakrát s výborom Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu (COCOBU) a s pracovnou skupinou Európskej rady pre boj proti podvodom počas francúzskeho predsedníctva. DV je povzbudený zistením, že všetky tieto inštitúcie vrelo podporujú prácu úradu OLAF a DV.

DV využil príležitosť nastoliť podpredsedovi Kallasovi a generálnej tajomníčke Komisie otázku obnovy mandátu členov DV, ktorý sa skončil koncom novembra 2008. Komisia vyjadrila svoju podporu obnovy mandátu súčasných členov.

Generálna tajomníčka, pani Catherine Dayová, súhlasila s DV, že je potrebné posilniť monitorovanie dĺžky vyšetrovaní a vyzvala DV, aby urobil všetko, čo je potrebné na odstránenie akýchkoľvek omeškaní v procese vyšetrovania. Osobitne vyjadrila obavy, pokiaľ ide o význam včasného zapojenia súdnych úradníkov Jednotky súdneho a právneho poradenstva OLAF-u, najmä ak sa zohľadnia otázky premlčania. DV v plnej miere zdieľa obavy generálnej tajomníčky.

DV sa stretol s riaditeľom úradu IDOC, pánom Michelom Magnierom, aby rokovali o vzťahoch medzi úradom OLAF a úradom IDOC. DV má rovnaký názor na význam objasnenia príslušných kompetencií týchto dvoch útvarov a zlepšenie vzťahov a každodennú operačnú prácu ako pán Magnier; z tejto skutočnosti budú mať prospech oba útvary. Vyžaduje sa lepšia výmena informácií, a to pri začatí vyšetrovania aj počas neho, keď sa vykonávajú nadväzujúce činnosti. DV s potešením zaznamenal zlepšenie vzťahov medzi úradom OLAF a úradom IDOC, domnieva sa však, že ak OLAF ako aj IDOC preukážu politickú vôľu a vyvinú úsilie na dosiahnutie lepšej a užšej koordinácie, možno v budúcnosti dosiahnuť ešte lepšiu úroveň spolupráce.

DV zorganizoval aj niekoľko prezentácií pre výbor COCOBU. V septembri 2008 sa DV aktívne zúčastnil na diskusii o návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1073/1999, pričom zdôraznil úlohu DV v pravidelnom monitorovaní vyšetrovaní ako primeranom mechanizme na zabezpečenie nezávislosti OLAF-u. Konečný návrh na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1073/1999 predloženom Európskemu parlamentu v decembri 2008 potvrdil stanovisko DV a podporil nielen úlohu DV pri monitorovaní prípadov, ale navrhol, aby mal DV prístup k celému spisu prípadov, ktorých vyšetrovanie presiahlo 24 mesiacov (19).

Počas vykazovaného obdobia sa DV stretol s generálnym prokurátorom Maďarska, pánom Tamásom Kovácsom, aby posúdili kvalitu a užitočnosť správ z vyšetrovaní OLAF-u postupovaných vnútroštátnym súdnym orgánom a podporili dobrý a proaktívny tok informácií medzi OLAF-om a maďarskými súdnymi orgánmi. Pán Tamás Kovács zdôraznil nadšenie maďarských orgánov, pokiaľ ide o posilnenie spolupráce medzi Maďarskom a ostatnými členskými štátmi, pričom s a osobitne zmienil o harmonickom pracovnom vzťahu medzi jeho úradom a úradom OLAF v takej miere, že sa predpokladá vytvorenie samostatného útvaru v rámci maďarskej generálnej prokuratúry, ktorý by sa osobitne zaoberal prácou OLAF-u. DV je povzbudený týmto postojom, ktorý by umožnil efektívnejšie vykonávanie opatrení nadväzujúcich na vyšetrovania OLAF-u v Maďarsku. V súvislosti s činnosťou OLAF-u sa vysvetlila úloha maďarských koordinačných útvarov boja proti podvodom (AFCOS). DV považuje za nanajvýš dôležité, aby členské štáty zabezpečili, aby podľa možnosti kontaktným miestom pre OLAF boli vnútroštátne súdne orgány.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

I.   DV využil príležitosť na preskúmanie dôsledkov nezávislosti v rámci operačnej práce OLAF-u. Dospel k záveru, že rovnako ako očividné potenciálne priame hrozby existujú aj menšie hrozby, ktoré by mohli poškodiť nezávislosť OLAF-u pri otváraní a vedení vyšetrovaní. DV to primälo k zvýšeniu svojho úsilia, pokiaľ ide o preskúmanie rôzneho druhu vyšetrovacích spisov a ich prerokovanie so zamestnancami OLAF-u s cieľom určiť všetky neprimerané tlaky, ktoré by mohli ohroziť nezávislosť OLAF-u v operačnej oblasti.

II.   DV preskúmal 275 správ z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú viac ako deväť mesiacov („deväťmesačné správy“), týkajúcich sa obdobia od januára 2007 do decembra 2008 a 115 „hodnotení počiatočných informácií“ týkajúcich sa obdobia od januára 2007 do decembra 2008. DV zistil, že veľmi veľký podiel (78 %) vyšetrovaní OLAF-u prekročilo lehotu deväť mesiacov. DV zistil, že chýbajú objektívne a overiteľné dôvody omeškania. DV preto nedokázal uviesť, či bol čas použitý na ukončenie týchto prípadov odôvodnený. DV odporučil, aby OLAF uvádzal presnejšie a podrobnejšie dôvody neprimeraného omeškania, pokiaľ ide o ukončenie vyšetrovaní, a stanovil rámec odporúčaní.

III.   DV zistil závažný problém, pokiaľ ide o kvalitu „deväťmesačných správ“, ktorým chýbal odkaz na predpokladaný termín ukončenia vyšetrovaní. Uvedenie „predpokladaného termínu ukončenia“ nie je iba zákonnou povinnosťou OLAF-u voči DV, ale aj nevyhnutným nástrojom na riadenie vyšetrovaní a prostriedkom proti ich neúmernému trvaniu. Podobne ako v predchádzajúcich stanoviskách, DV odporúča využívať „deväťmesačné správy“ ako nástroj efektívneho riadenia vyšetrovaní.

IV.   DV zaznamenal nedostatočnú úroveň, pokiaľ ide o dozor a kontrolu každodenného riadenia vyšetrovaní, čo by mal OLAF riešiť. V prípade každého otvoreného vyšetrovania by sa mal vypracovať podrobný plán vyšetrovania, ktorý by obsahoval časový rámec alebo lehoty schválené a stanovené pre všetky stupne vyšetrovacieho cyklu, hodnotenia a nadväzujúce činnosti ako aj systém hodnotenia výsledkov vychádzajúci z hlavných ukazovateľov výkonnosti.

V.   V rámci svojho pravidelného monitorovania vykonávania vyšetrovacej činnosti a s cieľom zistiť, či sa dodržiavajú zásady nezávislosti, nestrannosti a zákonnosti, DV preskúmal 155 „hodnotení počiatočných informácií“, ktoré predchádzajú otvoreniu prípadu, pričom v súčasnosti ich analyzuje s cieľom zistiť spôsob hodnotenia a plánovania vyšetrovaní operačnými a vyšetrovacími jednotkami.

VI.   DV preskúmal politiku OLAF-u v prípadoch „de minimis“ a posúdil 45 vybraných prípadov, ktorých odhadovaný finančný vplyv je menej ako 50 000 EUR na prípad. DV dospel k záveru, že pridelenie zdrojov OLAF-u na interné vyšetrovania malého rozsahu nepredstavuje najlepšie využitie zdrojov. Politika nulovej tolerancie prijatá Komisiou nebráni tomu, aby tieto prípady vyšetrili iné orgány (napr. IDOC), skôr ako OLAF. DV odporúča, aby príručka operačných postupov obsahovala kritériá výberu a spracovania prípadov „de minimis“.

VII.   DV sa domnieva, že je potrebná lepšia výmena informácií medzi úradom OLAF a úradom IDOC, keď sa vyšetrovanie začne, počas jeho priebehu ako aj realizácii nadväzujúcich činnosti. DV s potešením zaznamenal zlepšenie vzťahov medzi úradom OLAF a úradom IDOC, domnieva sa však, že ak OLAF ako aj IDOC preukážu politickú vôľu a vyvinú úsilie na dosiahnutie lepšej a užšej koordinácie, možno v budúcnosti dosiahnuť ešte lepšiu úroveň spolupráce.

VIII.   DV preskúmal 36 správ z prípadov, ktoré OLAF postúpil vnútroštátnym súdnym orgánom. DV s potešením zaznamenal, že v porovnaní s minulým obdobím sa vo vykazovanom období vyskytlo menej prípadov, v prípade ktorých problémom bolo premlčanie.

IX.   Aby sa zaručili základné práva účastníkov vyšetrovania Súd prvého stupňa rozhodol, že je nutné DV informovať o prípadoch vyžadujúcich si postúpenie vnútroštátnym súdnym orgánom pred ich postúpením.. DV spolupracuje s úradom OLAF na vypracovaní nových pracovných postupov, ktoré zohľadnia skutočnosť, že DV nie je dovolené zasahovať do vedenia prebiehajúcich vyšetrovaní.

X.   DV žiada, aby bol informovaný o všetkých sťažnostiach účastníkov vyšetrovania, ktoré boli úradu OLAF doručené alebo ktoré preskúmal, a v prípade ktorých sa zdá, že došlo k ohrozeniu základných práv a procesných záruk. DV v skutočnosti chce, aby ho OLAF informoval o všetkých prípadoch, v prípade ktorých bol zaslaná sťažnosť vo veci údajného zneužitia základných práv a procesných záruk, a nie iba o prípadoch postúpených vnútroštátnym súdnym orgánom.

XI.   DV vyzýva OLAF, aby v prípadoch, ktoré si vyžadujú postúpenie vnútroštátnym súdnym orgánom, v plnej miere využíval služby súdnych úradníkov Jednotky súdneho a právneho poradenstva v rannom štádiu vyšetrovania. Súdni úradníci by mali zohľadňovať aj otázky základných práv účastníkov vyšetrovania, a preto by sa vyšetrovatelia mali s nimi radiť v prípadoch, v ktorých môže vzniknúť problém týkajúci sa základných práv. Tieto ustanovenia by mali byť jasne stanovené v novej príručke úradu OLAF – Operačné postupy.

XII.   DV sledoval napredovanie práce OLAF-u pri aktualizácii príručky operačných postupov. DV vyjadril generálnemu riaditeľovi svoje pochybnosti týkajúce sa niekoľkých slabých miest v návrhu dokumentu. OLAF by mal naďalej pracovať na návrhu praktickej príručky, ktorá prispeje k zvýšeniu zákonnosti, účinnosti, transparentnosti a zodpovednosti činností OLAF-u.

XIII.   DV zdôrazňuje význam toho, aby sa zdroje OLAF-u sústredili na vyšetrovacie činnosti (na jeho hlavnú prácu), čím sa predíde akémukoľvek ďalšiemu prijímaniu zamestnancov v oblastiach administratívnej podpory a koordinačných činností. Podľa názoru DV existuje naliehavá potreba určiť priority v rámci všetkých činností za účelom efektívnejšie využívať ľudské a finančné zdroje. DV najmä odporúča, aby OLAF jasne vykazoval výdavky na misie a cestovné výdavky, ktoré predstavujú značnú časť celkového rozpočtu.

XIV.   DV zistil, že úspech vyšetrovaní si vyžaduje motivovaných a kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sú skúsení a ktorí majú osobitné zručnosti, ako aj právomoci vybudované prostredníctvom riadnej politiky a stratégie v oblasti ľudských zdrojov. DV oceňuje značný pokrok, ktorý sa dosiahol, najmä pokiaľ ide o riešenie postavenia dočasných zamestnancov. DV vyzýva OLAF, aby nezmenšoval svoje úsilie, pokiaľ ide o odbornú prípravu špeciálnych vyšetrovateľov, a dúfa, že sa bezodkladne vyriešia niektoré ďalšie kľúčové otázky v oblasti ľudských zdrojov, ako je napríklad ich rozvoj a mobilita.

XV.   DV sa domnieva, že by sa malo vyvinúť ďalšie úsilie na podporu spolupráce medzi úradom OLAF a vedením Komisie s cieľom dohodnúť vnútorné administratívne opatrenia, ktoré by OLAF-u v plnej miere umožnili vypracovať a uskutočniť jeho vlastnú politiku v oblasti ľudských zdrojov.

---

(1)  Pozri prílohu 1: Kalendár zasadnutí dozorného výboru.

(2)  Článok 8 Rokovacieho poriadku Dozorného výboru OLAF (Ú. v. EÚ L 33, 7.2.2007).

(3)  Dozorný výbor prijal rokovací poriadok v auguste 2006 a bol uverejnený vo februári 2007 [Rokovací poriadok Dozorného výboru OLAF (Ú. v. EÚ L 33, 7.2.2007)].

(4)  Pozri prílohu 6: Stanovisko č. 3/2009 Predbežný návrh rozpočtu OLAF-u na rok 2010.

(5)  Vec T-48/05 Yves Franchet a Daniel Byk proti Komisii Európskych spoločenstiev.

(6)  Pozri článok 22 písm. a) a článok 22 písm. b) služobného poriadku.

(7)  Oznámenie určené zamestnancom úradu OLAF z 10. novembra 2008.

(8)  Pozri prílohu 5: Stanovisko č. 2/2009 Správy úradu OLAF z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov.

(9)  Článok 6 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

(10)  Pozri prílohu 5: Stanovisko č. 2/2009 Správy úradu OLAF z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov, Závery a odporúčania na s. 60 – 63).

(11)  Článok 11 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

(12)  Rozsudok vynesený 8. júla 2008 treťou komorou Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev vo veci T-48/05 Yves Franchet a Daniel Byk proti Komisii Európskych spoločenstiev.

(13)  Odkaz D 53/02-09-08.

(14)  Vec F-05/05 a F-07/05 Violetti a i. proti Európskej komisii.

(15)  http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/3831/html.bookmark

(16)  Pozri prílohu 3: Stanovisko č. 5/2008 Politika úradu OLAF v prípadoch de minimis.

(17)  Pozri prílohu 4: Stanovisko č. 1/2009 Ročný plán riadenia úradu OLAF na rok 2009.

(18)  DV zaslal 25. februára 2009 oznámenie, ktoré obsahovalo podrobné pripomienky týkajúce sa celkovej štruktúry príručky, ako aj hlavné návrhy týkajúce sa osobitných častí dokumentu.

(19)  Pozri článok 11 ods. 3 a článok 14 konečného návrhu EP, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999.

---

PRÍLOHA 1

KALENDÁR ZASADNUTÍ DOZORNÉHO VÝBORU

2008

| Mesiac | Dátum zasadnutia |
| --- | --- |
| JÚN | utorok 24. júna – streda 25. júna |
| JÚL | utorok 8. júla – streda 9. júla |
| SEPTEMBER | štvrtok 18. septembra |
| OKTÓBER | pondelok 6. októbra – utorok 7. októbra |
| NOVEMBER | utorok 11. novembra – streda 12. novembra |
| DECEMBER | utorok 16. decembra – streda 17. decembra |

Mesiac

Dátum zasadnutia

JÚN

utorok 24. júna – streda 25. júna

JÚL

utorok 8. júla – streda 9. júla

SEPTEMBER

štvrtok 18. septembra

OKTÓBER

pondelok 6. októbra – utorok 7. októbra

NOVEMBER

utorok 11. novembra – streda 12. novembra

DECEMBER

utorok 16. decembra – streda 17. decembra

2009

| Mesiac | Dátum zasadnutia |
| --- | --- |
| JANUÁR | utorok 20. januára – streda 21. januára |
| FEBRUÁR | utorok 17. februára – streda 18. februára |
| MAREC | utorok 24. marca – streda 25. marca |
| APRÍL | utorok 21. apríla – streda 22. apríla |

Mesiac

Dátum zasadnutia

JANUÁR

utorok 20. januára – streda 21. januára

FEBRUÁR

utorok 17. februára – streda 18. februára

MAREC

utorok 24. marca – streda 25. marca

APRÍL

utorok 21. apríla – streda 22. apríla

---

PRÍLOHA 2

ZOZNAM STANOVÍSK PRIJATÝCH DOZORNÝM VÝBOROM V ROZMEDZÍ OD 1. JÚNA 2008 DO 31. MÁJA 2009

2008

Stanovisko č. 5/2008 Politika úradu OLAF v prípadoch de minimis

2009

Stanovisko č. 1/2009 Ročný plán riadenia úradu OLAF na rok 2009

Stanovisko č. 2/2009 Správy úradu OLAF z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov

Stanovisko č. 3/2009 Predbežný návrh rozpočtu OLAF-u na rok 2010

---

PRÍLOHA 3

STANOVISKO č. 5/2008

Politika úradu OLAF v prípadoch de minimis

2. decembra 2008

ÚVOD

Úrad OLAF má v súvislosti s počtom prípadov, na vyšetrovanie ktorých je vyzvaný, obmedzené vyšetrovacie zdroje. Aby sa vyšetrovania závažných prípadov podvodov a nezrovnalostí, pokiaľ ide o finančné záujmy EÚ, uskutočnili primerane rýchle a efektívne, je nevyhnutné efektívne využívať zdroje, ktoré má OLAF k dispozícii. Dozorný výbor (ďalej len „DV“) v minulosti vyjadril svoje obavy v tej súvislosti (1), že OLAF zatiaľ nevypracoval jasnú a konzistentnú politiku a stratégiu vyšetrovania.

Nariadenia ES a rozhodnutie Komisie o zriadení úradu OLAF (2) konkrétne neuvádzajú spôsob prioritného zoradenia prichádzajúcich informácií alebo sťažností, ktoré sa týkajú nižších súm (prípady „de minimis“). Z toho vyplýva, že s informáciami, ktoré sú OLAF-u doručované a s vyšetrovaniami, ktoré uskutočňuje, vrátane prípadov de minimis, bude OLAF v zásade zaobchádzať rovnako. Vyšetrovacie priority OLAF-u sú stanovené v príručke OLAF-u (3) a v aktuálnom výročnom riadiacom pláne. V oznámení OLAF-u adresovanom DV v júni 2007 (4) sú načrtnuté postupy OLAF-u vo veci „nulovej tolerancie“ a pravidla de minimis v rámci interných vyšetrovaní.

Na účely vyhodnotenia postupov a efektivity súčasnej politiky OLAF-u v oblasti de minimis, DV preto rozhodol o posúdení spôsobu, akým sa OLAF prípadmi de minimis zaoberá.

1.   VÝBER PRÍPADOV

V období od decembra 2005 do novembra 2008 (36 mesiacov) OLAF v databáze CMS uzavrel okolo 2 000 prípadov. Z tohto zoznamu DV vybral 45 prípadov (viac podrobností pozri v prílohe 1 (5)), ktorých odhadovaný finančný vplyv je menej ako 50 000 EUR. Referenčný prah na úrovni 50 000 EUR sa zvolil na základe výpočtu efektivity vynaložených nákladov (minimálne náklady na priemerné vyšetrovanie), pričom sa zohľadnila dĺžka priemerného vyšetrovania OLAF-u (28 mesiacov) a personálne zdroje (dvaja vyšetrovatelia s priemerom 15 prípadov na osobu). Finančný vplyv vybraných prípadov možno rozdeliť takto:

| Finančný vplyv v EUR | Počet prípadov vo výberovej vzorke |
| --- | --- |
| 0 – 500 | 6 |
| 501 – 25 000 | 20 |
| 25 001 – 50 000 | 19 |
| Spolu | 45 |

Finančný vplyv v EUR

Počet prípadov vo výberovej vzorke

0 – 500

6

501 – 25 000

20

25 001 – 50 000

19

Spolu

45

Výberová vzorka predstavuje všetky rôzne druhy prípadov, ktoré OLAF rieši, od interných a externých vyšetrovaní po prípady poskytnutia pomoci, monitorovania a koordinácie. Dozorný výbor tieto prípady monitoroval posúdením hodnotení, priebežných a konečných správ a správ o následných opatreniach, s cieľom určiť:

| — | či bol každý prípad otvorený v súlade s pravidlami stanovenými v príručke OLAF-u, |
| --- | --- |

—

či bol každý prípad otvorený v súlade s pravidlami stanovenými v príručke OLAF-u,

| — | či bol OLAF jediným a tým najvhodnejším orgánom na vyšetrenie prípadu (najmä v súvislosti s internými prípadmi), |
| --- | --- |

—

či bol OLAF jediným a tým najvhodnejším orgánom na vyšetrenie prípadu (najmä v súvislosti s internými prípadmi),

| — | dĺžku vyšetrovania (v mesiacoch) a druh prípadu, |
| --- | --- |

—

dĺžku vyšetrovania (v mesiacoch) a druh prípadu,

| — | vplyv vyšetrovania a následné opatrenia, ktoré vnútroštátne orgány/inštitúcie EÚ prijali v nadväznosti na uzavretie vyšetrovania, |
| --- | --- |

—

vplyv vyšetrovania a následné opatrenia, ktoré vnútroštátne orgány/inštitúcie EÚ prijali v nadväznosti na uzavretie vyšetrovania,

| — | odhad použitých zdrojov (počet osôb zapojených do vyšetrovania), |
| --- | --- |

—

odhad použitých zdrojov (počet osôb zapojených do vyšetrovania),

| — | odovzdanie prichádzajúcich informácií alebo uzavretých prípadov príslušným útvarom Komisie. |
| --- | --- |

—

odovzdanie prichádzajúcich informácií alebo uzavretých prípadov príslušným útvarom Komisie.

2.   ANALÝZY A ZÁVERY

2.1.   Všeobecné poznámky

Na vyhodnotenie prichádzajúcich informácií OLAF potreboval v priemere 5 mesiacov a na vyšetrenie vybraných prípadov 15 mesiacov. Do veľkej väčšiny prípadov boli zapojení dvaja vyšetrovatelia a počiatočný hodnotiteľ ich zaradil medzi prípady s nízkou prioritou. V šiestich prípadoch sa po skončení vyšetrovania neodporúčali žiadne následné opatrenia.

Vzhľadom na niektoré kritériá stanovené v príručke, DV posúdil logiku, ktorá stála za začatím vyšetrovania, a dospel k záveru, že vo väčšine prípadov bolo zdôvodnenie na začatie vyšetrovania nedostatočne sformulované a v počiatočných hodnotiacich formulároch neboli uvedené jasné dôvody na jeho začatie. Počiatočný hodnotiaci formulár opisuje obvinenia, právny základ OLAF-u a spoľahlivosť zdroja, avšak neuvádza dôvody na otvorenie prípadu na základe kritérií uvedených v príručke. Ako kritérium na otvorenie prípadu sa uvádza „dostatočne závažné podozrenie“ (6), avšak takáto definícia sa v príručke nenachádza. Preto sa zdá, že spôsob výkladu a uplatňovania tohto kritéria závisí výlučne od rozhodnutia hodnotiteľa. Otvorenie mnohých prípadov bolo odporučené hodnotiteľom, následne schválené vedúcim oddelenia, riaditeľom a radou úradu a to aj napriek tomu, že v počiatočnom hodnotení neboli uvedené žiadne kritériá ani dôvody na otvorenie prípadu a v zložke prípadu sa nenachádzalo žiadne písomné zdôvodnenie jeho otvorenia.

Príručka OLAF-u pre vyšetrovateľov a hodnotiteľov, ktorá je v súčasnosti v platnosti, neuvádza jasné pokyny nevyhnutné nato, aby hodnotiteľom uskutočňujúcim počiatočné hodnotenie prichádzajúcich informácií umožnili vydať odporúčanie o tom, či začať alebo nezačať vyšetrovania. Lepšie vymedzené kritériá na začatie vyšetrovania by zvýšili transparentnosť a umožnili konzistentné, primerané a koherentné nakladanie s prichádzajúcimi informáciami.

Súčasná prax je taká, že osoba vykonávajúca počiatočné hodnotenie prichádzajúcich informácií uskutočňuje aj samotné vyšetrovanie. Aj keď takáto prax nie je typická iba pre OLAF, môže zamedziť nestrannému a nezaujatému vyhodnoteniu informácií, ak nie je vyvážená jasnými a transparentnými kritériami na otváranie prípadov a dôslednou kontrolou manažmentom.

Napriek tomu, že vyšetrovania sú zaradené medzi prípady s vysokou, strednou alebo nízkou prioritou, DV sa nepodarilo zistiť žiadne osobitné zaobchádzanie, pokiaľ ide o prípady s nízkou alebo strednou prioritou. Pokiaľ ide o zaobchádzanie s prípadmi s nízkou prioritou, je potrebné ozrejmiť, či a kedy uvoľniť personálne zdroje z iných prípadov. Môže sa zdať, že s vyšetrovaniami z výberovej vzorky sa zaobchádzalo rovnako, ako s ostatnými vyšetrovaniami, napriek tomu, že bolo na začiatku zaradené medzi prípady s nízkou alebo strednou prioritou.

Vo všeobecnosti sa teda môže zdať, že je k dispozícii iba veľmi málo informácii o prijatých opatreniach vo veci plánovania vyšetrovania po prijatí rozhodnutia o začatí vyšetrovania. Jasný a stručný plán vyšetrovania (t. j. konkrétne ciele, očakávané výsledky, analýza rizík, časové rozvrhy, kritériá a pridelenie zdrojov), ktorý poskytuje usmernenie a štruktúru práce vyšetrovania a ktorý možno podľa potreby aktualizovať, je základným predpokladom každého vyšetrovania.

Odporúčania1.   Odporúča sa vypracovať a do časti „Operačné priority“ príručky OLAF-u zahrnúť jasné usmernenia týkajúce sa politiky v prípadoch de minimis. Je potrebné určiť orientačné referenčné prahy de minimis pre rôzne druhy vyšetrovaní, ako aj kritériá, na základe ktorých sa rozhodne, či sa prípad de minimis otvorí alebo nie.2.   V súvislosti s vyšetrovaniami sa odporúča ozrejmiť praktické dôsledky definícií prípadov s nízkou, strednou a vysokou prioritou.3.   Odporúča sa, aby sa pred začatím vyšetrovania vypracoval plán vyšetrovania, ktorý načrtne cieľ vyšetrovania.4.   Úlohou OLAF-u je zabezpečiť rozdelenie úloh medzi hodnotiteľa a vyšetrovateľa, pokiaľ je to možné (ak to umožňujú jazykové schopnosti).

2.2.   Interné vyšetrovania

OLAF nasleduje politiku nulovej tolerancie (7), ktorú Komisia presadzuje v tejto oblasti a vo svojej funkcii orgánu Spoločenstva povereného ochranou a hájením finančných záujmov Spoločenstva prisudzuje všetkým interným prípadom rovnakú dôležitosť. Okrem možných finančných vplyvov na rozpočet Spoločenstva, je OLAF povinný zvážiť aj ostatné činitele, vrátane politickej dôležitosti predmetných informácií, dobrého mena Spoločenstva a/alebo závažnosť prípadu najmä v súvislosti s profesionálnym správaním zamestnancov Spoločenstva (8). V dôsledku toho OLAF uviedol (9), že pokiaľ ide o rozhodovanie o začatí alebo nezačatí vyšetrovania, nemá k dispozícii veľký manévrovací priestor. Skôr sa od neho žiada, aby vyšetroval všetky prípady, ktoré sú v jeho pôsobnosti okrem tzv. menších priestupkov, ktorými sa môžu zaoberať iné útvary Komisie, ako napríklad Bezpečnostný úrad Komisie alebo IDOC (Úrad Komisie pre vyšetrovanie a disciplinárne opatrenia).

Hlavným poslaním OLAF-u je ochrana finančných záujmov Spoločenstva. Podľa názoru DV mohli byť prichádzajúce informácie týkajúce sa prípadov, v ktorých sa obvinenia týkali straty alebo rizika straty pomerne malých súm finančných prostriedkov Spoločenstva v dôsledku neoprávnených alebo sfalšovaných žiadostí o náhradu výdavkov, konfliktu záujmov, neoprávnených výdavkov alebo nepriznania externých aktivít, okamžite postúpené úradu IDOC. Výnimku tvoria prípady, ktoré sa týkajú vysokopostavených úradníkov alebo závažných a pokračujúcich obvinení vo veci nezrovnalostí alebo podvodov, alebo prípad, ktorý súvisel s iným vyšetrovaním OLAF-u alebo agentúry Spoločenstva, v prípade ktorých IDOC nedisponuje právomocami konať. Dozorný výbor sa domnieva, že sú potrebné ďalšie usmernenia, pokiaľ ide o druh informácii, ktoré možno zaradiť medzi „menšie priestupky“, a kedy predmetné informácie možno postúpiť iným útvarom.

So zreteľom na spoluprácu s úradom IDOC, DV zdôrazňuje, že pre OLAF je dôležité, aby úradu IDOC včas postúpil informácie týkajúce sa menších priestupkov a/alebo prípady s veľmi malým finančným vplyvom, čím sa umožní bezodkladné otvorenie disciplinárneho konania. Zabezpečilo by sa tým účinné a rýchle stíhanie každého priestupku. V 99 % prípadov, ktoré boli posúdené v rámci výberovej vzorky, nasledovali po vyšetrovaniach OLAF-u administratívne skúmania a následné disciplinárne opatrenia zo strany úradu IDOC.

Vo všeobecnosti sa DV domnieva, že disciplinárne opatrenia je potrebné podniknúť bezodkladne tak, ako to uvádza Európsky súdny dvor (10). Vyžaduje si to okamžité postúpenie informácií úradom OLAF úradu IDOC alebo iným príslušným útvarom Komisie, pričom by sa malo predchádzať každému zdvojeniu vyšetrovania. Má to mimoriadny význam v tých prípadoch, keď dotknuté osoby nemajú status úradníka alebo existuje nebezpečenstvo ich možného skorého odchodu zo služby, čo bol prípad niektorých vyšetrovaní z výberovej vzorky. Podľa názoru DV nebol žiadny dôvod na to, aby sa v takýchto prípadoch predmetné informácie najprv nepostúpili úradu IDOC bez otvorenia vyšetrovania zo strany OLAF-u.

Dozorný výbor víta nedávne snahy OLAF-u, ktorých cieľom je posilniť spoluprácu s úradom IDOC a s ostatnými útvarmi Komisie a povzbudzuje k tomu, aby sa tejto oblasti vyvinula ešte väčšia aktivita. Úzkou spoluprácou sa zlepší priame postupovanie prichádzajúcich informácií príslušným útvarom bez potreby zásahu zo strany OLAF-u. OLAF by sa mal najmä pokúsiť zlepšiť postup výmeny informácií a spoluprácu s týmito útvarmi. Dohody o spolupráci by však nemali obmedzovať právomoci OLAF-u, ani nezávislosť jeho konania. Dozorný výbor je presvedčený, že posilnením spolupráce by mohol OLAF uvoľniť viac zdrojov na závažnejšie prípady podvodov a nezrovnalostí, v prípade ktorých je očividné, že je jediným orgánom Spoločenstva, ktoré ich môže vyšetriť. Keďže cieľom OLAF-u je zaručiť efektívnosť vynaložených finančných prostriedkov Spoločenstva, DV sa domnieva, že by pre OLAF ako aj ostatné útvary bola výhodná výmena odborných znalostí a poznatkov týkajúcich sa interných prípadov prostredníctvom výmeny informácií a debát o prebiehajúcich prípadoch, a to bez toho, aby sa stanovili priveľmi prísne a podrobné pravidlá.

Záverečná poznámka sa týka súdnych opatrení nadväzujúcich na interné vyšetrovania. Vo väčšine prípadov výberovej vzorky sa neodporučili ani nepodnikli žiadne nadväzné súdne opatrenia z rôznych dôvodov, ako napríklad premlčanie alebo nedostatok dôkazov na začatie vyšetrovania trestného činu. Dozorný výbor dospel k záveru, že v dôsledku vysokého pracovného vyťaženia a iných priorít neboli vnútroštátne orgány v mnohých prípadoch výberovej vzorky schopné prípady de minimis spracovať. Podľa názoru DV sa žiada, aby sa pred otvorením prípadov alebo ich postúpením vnútroštátnym orgánom dôkladne zvážilo, či je možné v prípadoch de minimis následné súdne opatrenia úspešne uskutočniť. Aby sa po uzavretí prípadov zabezpečila efektívnosť nadväzných opatrení, rovnako je vysokodôležitá konštruktívna komunikácia s vnútroštátnymi súdnymi orgánmi.

Odporúčania1.   Odporúča sa, aby OLAF presnejšie vymedzil svoju politiku nulovej tolerancie, pokiaľ ide o interné vyšetrovania a predovšetkým rozhodol o tom, ako nakladať s informáciami so zreteľom na vyšetrovania prípadov s malým finančným vplyvom. Je potrebné to v príručke jasne uviesť.2.   Odporúča sa, aby v prípade existencie iných prostriedkov na uskutočnenie vyšetrovania, OLAF prichádzajúce informácie o menších priestupkoch alebo prípadoch skôr postúpil ostatným útvarom Komisie, ako rozhodol o začatí vyšetrovania vo vlastnej réžii. Je potrebné vyjasniť, kedy by sa mali informácie postúpiť úradu IDOC a ostatným útvarom Komisie a vyjasniť pojem „menšie priestupky“.3.   Odporúča sa, aby OLAF zdokonalil postup výmeny informácií o interných prípadoch de minimis s príslušnými útvarmi Komisie.4.   Odporúča sa, aby sa celkové operačné priority OLAF-u zamerali na zložité a závažné prípady s cieľom lepšie využiť svoje obmedzené zdroje a zabezpečiť tak čo najvyššiu efektívnosť vynaložených finančných prostriedkov Spoločenstva.

2.3.   Externé vyšetrovania

V prípade externých vyšetrovaní je ochrana finančných záujmov Spoločenstiev zodpovednosťou, o ktorú sa OLAF delí s príslušnými orgánmi členských štátov (11). Vo všeobecnosti má OLAF v tejto oblasti viac slobody a flexibility rozhodovať o začatí alebo nezačatí vyšetrovania. V súlade s príručkou (12) by sa pri začatí vyšetrovania mali zohľadniť niektoré kritériá, ako napríklad zásada subsidiarity a zásada proporcionality. Naproti tomu je OLAF jedinou organizáciou vybavenou vyšetrovacími právomocami v prípadoch, keď v členskom štáte neexistuje žiadny príslušný orgán na začatie vyšetrovania.

Prípady z výberovej vzorky sa týkali menších nezrovnalostí pri uskutočňovaní programov Spoločenstva a najviac v nej boli zastúpené prípady podozrenia z konfliktu záujmov, neoprávnených platieb alebo zlého hospodárenia s finančnými prostriedkami určenými na projekty. Počas monitorovania týchto prípadov DV sledoval najmä závažnosť prípadov, kritériá na ich otvorenie, opatrenia prijaté vnútroštátnymi orgánmi a nadväzné kroky.

Podobne ako pri interných prípadoch de minimis, DV zistil, že sa nepoužili žiadne jasné kritériá na prijatie rozhodnutí o otvorení týchto prípadov. Dozorný výbor sa preto domnieva, že súčasná stratégia a zoraďovanie priorít v prípade externých vyšetrovaní sú nejasné. Je potrebné presnejšie vymedziť kritéria na začatie externých vyšetrovaní (vrátane orientačných minimálnych referenčných prahov) a predchádzať tak otváraniu prípadov de minimis. Podľa názoru DV by stratégia a jasné priority zaistili lepšie využitie obmedzených zdrojov Spoločenstva a podľa potreby umožnili efektívnejšie pridelenie zdrojov na vyšetrovanie závažnejších prípadov. Dozorný výbor nie je presvedčený o tom, že by sa zdroje OLAF-u využívali optimálnym spôsobom, najmä ak sa pravidelne vyšetrujú prípady s veľmi malým finančným vplyvom, ktorý nepresahuje náklady vynaložené na vyšetrovanie.

Na základe prípadov z výberovej vzorky DV pozoruje, že nadväzujúce finančné opatrenia a spätné získavanie neoprávnene vyplatených finančných prostriedkov a/alebo disciplinárne opatrenia (t. j. uvedenie mena dotknutej spoločnosti do systému včasného varovania), ktoré počas alebo pred vyšetrovaním úradom OLAF podnikol príslušný útvar Komisie alebo agentúra, boli úspešné alebo na dobrej ceste. Pokiaľ ide o tento postup, dozornému výboru nebola z predmetných správ jasná pridaná hodnota vyšetrovania týchto menších nezrovnalosti úradom OLAF, najmä pokiaľ ide o nadväzné finančné opatrenia, keďže príkaz na vrátenie už vydal útvar poverený uskutočňovaním programu ihneď po sprístupnení informácií o možnom podvode alebo nezrovnalosti. Dozorný výbor si tiež všimol prax, keď raz došlo k otvoreniu vyšetrovania úradom OLAF na základe rozhodnutia jeho rady, avšak po kompletnom spracovaní prípadu neboli prijaté žiadne opatrenia na jeho uzavretie napriek tomu, že nadväzné opatrenia bolo možné predvídať a uskutočniť už počas priebehu vyšetrovania.

Pokiaľ ide o nadväzné súdne opatrenia, dozorný výbor si všimol, že z dôvodov mimo dosahu OLAF-u, je pre OLAF veľmi zložité získať od nečlenských štátov aktuálne informácie o nadväzných opatreniach. Z tohto dôvodu takéto informácie väčšinou spracúvajú delegácie Komisie v dotknutých krajinách a prínos OLAF-u je tak obmedzený.

Odporúčanie1.   Odporúča sa vypracovať stratégiu de minimis a vymedziť minimálne referenčné prahy v prípade externých vyšetrovaní.

2.4.   Prípady pomoci, monitorovania a koordinácie

Počas sledovania prípadov de minimis bol do výberovej vzorky zahrnutý rad prípadov pomoci, monitorovania a koordinácie. Vo všeobecnosti je právnym základom týchto činností Zmluva o ES a príslušné nariadenia (13), ktoré OLAF za účelom ochrany finančných záujmov Spoločenstiev proti podvodom zaväzujú, aby členským štátom poskytoval pomoc pri organizovaní spolupráce a koordinovaní ich činností.

Rovnako ako v externých a interných prípadoch de minimis, DV dospel k záveru, že by bolo nesmierne užitočné, keby sa v príručke uvádzali usmernenia o spôsobe nakladania s prichádzajúcim informáciami úradom OLAF, ktoré sa týkajú týchto druhov prípadov, najmä pokiaľ ide o stanovenie priorít a výber prípadov (kritériá vzťahujúce sa na otvorenie alebo neotvorenie prípadu). Na základe prípadov z výberovej vzorky DV dospel k záveru, že vnútroštátne orgány si vedenie prípadu (uskutočnenie vyšetrovania a nadväzné činnosti) vždy privlastňovali, a úloha OLAF-u bola v porovnaní s externými a internými prípadmi, v rámci ktorých samotné vyšetrovacie činnosti ako inšpekcie, kontroly a overovanie informácií vykonával OLAF, veľmi obmedzená. Z tohto dôvodu bolo pre DV ťažké určiť potenciálnu pridanú hodnotu OLAF-u v tejto oblasti a v prípade nedostatku zdrojov v oblasti externých a interných vyšetrovaní by bolo rozumné zvážiť rozsah, v rámci ktorého by sa zdroje OLAF-u na tieto činnosti používali.

Odporúčanie1.   Odporúča sa, aby príručka OLAF-u obsahovala spôsob stanovenia priorít a výber kritérií v súvislosti s prípadmi pomoci, monitorovania a koordinácie.

---

(1)  Pozri napríklad závery a odporúčania vo výročných správach DV o činnosti za obdobie od decembra 2005 do mája 2007 a od júna 2007 do mája 2008.

(2)  Nariadenia (ES) č. 1073/1999 a č. 1074/1999, rozhodnutie Komisie z 28. apríla 1999 (Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 20).

(3)  Príručka OLAF-u z 25. februára 2005 bod 3.2 Operačné priority: V oblasti interných vyšetrovaní sa zohľadňujú tieto kritériá: závažnosť trestného činu alebo disciplinárneho priestupku, otázka, či sa jedná konanie jedinca alebo organizovanej skupiny, účasť vysokopostaveného úradníka, otázka, či sa jedná o zneužitie moci, negatívny vplyv na dobré meno/dôveryhodnosť EÚ alebo či o vyšetrovanie požiadal útvar/inštitúcia. V oblasti externých vyšetrovaní existuje 15 kritérií, ako napríklad dôležitosť finančného vplyvu, verejný záujem atď.

(4)  Interné oznámenie z 18. júna 2007 o postupoch OLAF-u vo veci nulovej tolerancie a pravidla de minimis v oblasti interných vyšetrovaní. Toto oznámenie načrtáva základné zásady politiky nulovej tolerancie zo strany Komisie a pravidlo de minimis v oblasti interných vyšetrovaní pri začatí vyšetrovaní a zasielaní konečných správ vnútroštátnym orgánom. Táto poznámka uzatvára, že OLAF musí pri začatí vyšetrovania zostať v medziach svojich vlastných kompetencií a menšie priestupky bez súvisu s finančnými záujmami Spoločenstiev by mali riešiť iné útvary než OLAF.

(5)  Príloha 1: 12-stranový dokument, ktorý rozoberá informácie súvisiace s prípadmi, sa neuverejní.

(6)  Vec ESD-11/00 EC/ECB – 10. júla 2003 bod 141 a vec C-15/00 EC/EIB – 10. júla 2003 bod 164.

(7)  Interné oznámenie z 18. júna 2007 o postupoch OLAF-u vo veci nulovej tolerancie a pravidla de minimis v oblasti interných vyšetrovaní.

(8)  Článok 2 ods. 1 rozhodnutia Komisie z 28. apríla 1999 (Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 20).

(9)  Príručka bod 3.2.1.1. týkajúci sa operačných priorít pokiaľ ide o interné vyšetrovania.

(10)  Vec ESD C-270/99 z 27. novembra 2001; vec T-307/01 z 10. júna 2004; stanovisko generálneho advokáta vo veci C-270/99 z 22. marca 2001.

(11)  Zmluva o ES, článok 280 ods. 2.

(12)  Bod 3.2.1.2 Externé vyšetrovania – zásada vlastného uváženia, s. 63.

(13)  Článok 280 Zmluvy o ES, článok 1 ods. 2 nariadenia č. 1073/99 a článok 9 ods. 1 nariadenia č. 2988/95.

---

PRÍLOHA 4

STANOVISKO č. 1/2009

Ročný plán riadenia úradu OLAF na rok 2009

V Bruseli 19. marca 2008

DV preskúmal verejnú časť ročného plánu riadenia (RPR) úradu OLAF na rok 2009, ako aj jeho vnútorné prílohy, pričom osobitnú pozornosť venoval cieľom, ukazovateľom a očakávaným výsledkom vyšetrovaní a spojeniu medzi nimi a ostatnými činnosťami tohto úradu. DV by rád celkove zablahoželal OLAF-u k zrozumiteľnému, dobre štruktúrovanému a presnému RPR, ako aj k začleneniu odkazu na jeho vlastné odporúčania. DV by rád uviedol niekoľko myšlienok a postrehov týkajúcich sa RPR na rok 2009.

1.   Verejná časť

DV pripomína, že v porovnaní s rokom 2008 sa zmenil ukazovateľ a zameranie všeobecného cieľa z „minimalizovania podvodu“ na zdôraznenie významu spätnej väzby zo strany zákazníka. DV súhlasí s týmto prístupom a pripomína, že je v súlade s jeho odporúčaním uvedeným v stanovisku č. 3 z roku 2006, v ktorom DV zdôraznil potrebu zapojenia zainteresovaných strán OLAF-u do stanovenia kvalitatívnych aj kvantitatívnych noriem a referenčných kritérií pre činnosti OLAF-u. Majúc túto skutočnosť na pamäti by DV chcel zdôrazniť nevyhnutnosť, aby OLAF zaviedol systém pravidelnej spätnej väzby so svojimi hlavnými zainteresovanými stranami.

Pokiaľ ide o ukazovateľ všeobecného cieľa „účinné používanie výsledkov prieskumov zainteresovaných strán“, DV preskúmal výsledky a analýzu (predloženú vašim úradom) prieskumov Eurobarometra a Komisie za roky 2007 a 2008. Dospel k záveru, že prieskumy sa nezaoberajú ani neposkytujú informácie týkajúce sa operačnej účinnosti alebo efektívnosti útvarov OLAF-u. DV má z tohto dôvodu pochybnosti o tom, či OLAF dokáže využiť tieto výsledky na posúdenie dosiahnutia cieľov RPR z hľadiska operácií. Okrem toho má DV výhrady voči týmto prieskumom, pretože nie sú obvykle zamerané na jednotlivcov, ktorí priamo spolupracujú s OLAF-om. DV preto navrhuje OLAF-u, aby vykonal cielenejší prieskum prispôsobený na získanie stanovísk týchto zástupcov, orgánov členských štátov a inštitúcií a agentúr EÚ, ktoré každý deň spolupracujú s OLAF-om. Tieto informácie by boli na účely RPR na rok 2009 užitočnejšie.

Ďalším zistením vyplývajúcim z výsledkov prieskumov bolo to, že všeobecná informovanosť o OLAF-e nebola veľmi dobrá; táto skutočnosť by mala podnietiť OLAF k zamysleniu pri navrhovaní budúcich činností. Napríklad hlavné zistenia v prieskume Eurobarometra za rok 2008(25 000 náhodne vybraných obyvateľov EÚ) boli také, že 59 % respondentov nikdy nepočulo o úrade OLAF a ďalších 20 % obyvateľov, ktorí počuli o úrade OLAF, nedokázali alebo neboli ochotní povedať, či dôverujú tejto organizácii. Podobné výsledky sa dosiahli v prieskume Komisie, v ktorom sa ukázalo, že pracovníci nemajú skúsenosti s jednaním s úradom OLAF, a preto si nemohli utvoriť názor na jeho činnosť. Na základe týchto výsledkov by DV chcel vyzvať OLAF, aby tieto výsledky zahrnul do RPR na rok 2010.

DV s nadšením víta „osobitný cieľ č. 1“, v ktorom sa zdôrazňuje meranie účinnosti aj efektívnosti operácií úradu OLAF. Cieľom roku 2009 bude zamerať sa na závažnejšie prípady podvodov, čo je v súlade s pripomienkami, ktoré uviedol DV v RPR na rok 2008 a v stanovisku č. 3 k prípadom de minimis. DV víta zlepšenú stratégiu, pokiaľ ide o pravidlo de minimis pri vnútorných vyšetrovaniach, ktorá bola vysvetlená v nedávnom liste venovanom politike de minimis.

DV by chcel ďalšie informácie, najmä informácie týkajúce sa kritérií výberu „závažných“ vonkajších vyšetrovaní, a vyzýva OLAF, aby predložil zrozumiteľnejšiu a dôslednejšiu stratégiu a usmernenia týkajúce sa druhov prípadov, ktoré chce OLAF preskúmať v roku 2009. DV by chcel zdôrazniť aj to, že návrh príručky operačných postupov (bod 2.3) by mal obsahovať vysvetlenie, ako sa formulujú operačné priority.

DV zdieľa rovnaký názor s OLAF-om, že efektívnosť operácií OLAF-u je dôležitým faktorom pre dosiahnutie všeobecného cieľa, a žiada o objasnenie, ako „Súlad s usmerneniami k prahom a kritériá na otvorenie následných ciest (ukazovateľ 1.1)“ prispeje k dosiahnutiu tohto cieľa v roku 2009.

DV domnieva sa, že okrem kritérií miery ukončenia a trvania prípadu by sa účinnosť vyšetrovaní mohla merať v zmysle vytvorenia systému alebo mechanizmu pravidelnej kontroly (vrátane kontroly kvality) vyšetrovaní s cieľom znížiť počet omeškaní a vyriešiť problémy krátko po tom, ako sa vyskytnú. DV by chcel viac informácií o „18 mesačnom systéme varovania“, ktorý je uvedený v RPR pod osobitným cieľom č. 1. Ako je uvedené v RPR, približne 25 % vyšetrovaní nie je stále spracovaných v rámci riadiacej cieľovej lehoty 24 mesiacov. Keďže ide o pretrvávajúci trend z predchádzajúcich rokov, DV kladie otázku, či ukazovatele účinnosti sú dostatočné na vyriešenie týchto omeškaní a zníženie ich počtu.

Rovnako ako v RPR za rok 2008 DV považuje za problematické to, že by sa miera ukončenia prípadu (ukazovateľ výsledkov 2.2) mala priblížiť k hodnote jedna, ak sa počíta na základe nových prípadov, ktoré sa začali počas kalendárneho roka. Od vedenia OLAF-u sa vyžadujú ďalšie opatrenia na zvládnutie existujúceho počtu prípadov (približne 440 prípadov v decembri 2008), keďže dosiahnutie tohto cieľa neprispeje k zníženiu počtu prípadov. Táto skutočnosť sa potvrdzuje aj v zápisnici zo stretnutia riaditeľov v októbri 2008, v ktorej sa uvádza, že v prvej polovici roka 2008 sa miera ukončenia prípadov zhoršila a pribudli nové nevyriešené prípady.

DV okrem toho pripomína, že efektívnosť a účinnosť operácií sa meria výhradne z hľadiska vyšetrovaní a nezahŕňa žiadne ďalšie operačné činnosti a podporné služby. DV sa však domnieva, že do tejto stratégie by sa mali začleniť aj podporné služby OLAF-u (ďalšie operačné činnosti a administratívne služby), aby sa OLAF stal „administratívnym vyšetrovacím orgánom svetovej triedy“. V budúcnosti by stálo za to zvážiť, ako iné činnosti, okrem vyšetrovaní, prispievajú k prínosu vyšetrovaní OLAF-u a ako by sa mohli merať v RPR.

DV pripomína, že účinná komunikačná stratégia osobitného cieľa č. 2 „podpora kultúry spolupráce za účelom boja proti podvodom a korupcii“ neobsahuje žiadnu jasnú internú komunikačnú politiku. Zohľadňujúc monitorovanie prípadov OLAF-u dozorným výborom je zrejmé, že všeobecná koordinácia činností medzi útvarmi a oddeleniami by sa mohla zlepšiť. DV preto odporúča začleniť vnútornú komunikačnú stratégiu do RPR, aby sa zlepšilo spoločné využívanie poznatkov a aby sa posilnila všeobecná informovanosť medzi pracovníkmi OLAF-u, pokiaľ ide jeho vlastné činnosti.

2.   Vnútorné prílohy

DV víta osobitný ukazovateľ finančného dosahu pre vyšetrovania v obchodnej a colnej oblasti a zvýšené zameranie na prípady s odhadovaným finančným dosahom presahujúcim 1 milión EUR.

Pokiaľ ide o účinnosť vyšetrovaní a operácií riaditeľstiev A a B, DV chce vedieť najmä to, ako sa v súčasnosti monitoruje trvanie vyšetrovaní a ich potenciálne omeškania, a víta systematické preskúmanie každých 18 mesiacov, pričom súčasne vyzýva OLAF, aby zvážil, či je tento systém dostatočný na kontrolu omeškaní. DV žiada objasniť „nové prebiehajúce štádium“. DV celkove zdôrazňuje, že systému prísnej kontroly je nevyhnutný na zníženie počtu omeškaní a zachovanie kvality práce na prípade.

Rovnako ako v RPR na rok 2008 DV spochybňuje hodnotu a užitočnosť ukazovateľa „% prípadov ukončených s finančnými/súdnymi/administratívnymi následnými činnosťami“ vo vzťahu k celkovému počtu prípadov, keďže na začiatku je ťažké predpovedať výsledok vyšetrovaní.

DV by chcel zopakovať, že v roku 2008 sa znovu nedosiahol výsledný ukazovateľ trvania prípadov 24 mesiacov, ktorý sa nedosiahol ani v posledných štyroch rokoch. V zápisnici zo stretnutia riaditeľov z októbra 2008 sa uvádza, že iba 49 % prípadov sa v prvej polovici roku 2008 skončilo za menej ako 24 mesiacov. Priemerné trvanie riešeného prípadu v prvej polovici roku 2008 bolo 27 mesiacov. DV kladie otázku, či sa tento cieľ dá v roku 2009 dosiahnuť, najmä preto, že OLAF sa má zamerať na zložitejšie prípady, pričom nebudú k dispozícii žiadne ďalšie zdroje.

V RPR sa (v bode 1.2 Účinnosť) uvádza, že hodnotenia (alebo posúdenia) predstavujú približne 50 % pracovného zaťaženia vyšetrovateľov (48 % v riaditeľstve A, 54 % v riaditeľstve B). DV pripomína, že sa nesformulovali zámery ani ciele pre „neaktívne štádium“ vyšetrovaní a že v RPR nie sú k dispozícii žiadne informácie o priemernej dĺžke hodnotení. DV navrhuje zvážiť možnosť, ako zahrnúť neaktívnu fázu vyšetrovania do RPR, keďže spotrebúva obmedzené zdroje a je významným faktorom pri stanovení napríklad premlčania dôkazov a následných činností vyplývajúcich zo záverečných správ OLAF-u o prípade.

DV by nakoniec chcel uviesť, že niektoré z výsledných ukazovateľov podporných činností (napríklad „počet zorganizovaných stretnutí“, „bezproblémová spolupráca“ a „poskytnutá spätná väzba“) sú príliš všeobecné, ťažko merateľné a/alebo nepresné, pokiaľ ide o to, ako sa majú monitorovať v porovnaní so stanovenými cieľmi, a kladie otázku, či skutočne predstavujú dobrý a účinný spôsob posúdenia výkonnosti.

---

PRÍLOHA 5

STANOVISKO č. 2/2009

Správy úradu OLAF z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov

V Bruseli 28. mája 2009

ČASŤ I

ÚVOD

Generálny riaditeľ Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF – European Antifraud Office) predkladá dozornému výboru mesačnú správu so zhrnutím každého vyšetrovania, ktoré prebieha dlhšie ako deväť mesiacov (ďalej len „deväťmesačné správy“). V „deväťmesačných správach“ sa uvádzajú dôvody nedokončenia vyšetrovaní a plánovaný časový rámec na ukončenie každého prípadu.

Trvanie vyšetrovaní je záležitosťou spoločného záujmu inštitúcií a samotného úradu OLAF (1), pričom sa zohľadňujú negatívne dôsledky, ktoré môžu mať omeškania pre strany zapojené do vyšetrovania, ako aj pre nadväzujúce administratívne, súdne a finančné činnosti týchto vyšetrovaní vykonávaných úradom OLAF.

Veľký počet nevyriešených prípadov v dôsledku veľkého počtu odložených prípadov je škodlivý aj pre každodennú prácu OLAF-u, vzhľadom na to, že iba samotná správa starých prípadov odoberá značné zdroje z tých, ktoré sú určené na hlavné úlohy tohto úradu.

OLAF využíva výnimočné a značné skúsenosti získané počas desiatich rokov vykonávania vyšetrovaní na európskej a medzinárodnej úrovni. Význam a dobrá povesť tohto úradu neustále rastú. Je preto nevyhnutné, aby čas potrebný na vyšetrovanie a ukončenie prípadov bol čo najkratší.

Úloha dozorného výboru

Všeobecným cieľom tohto preskúmania, ktoré vykonal dozorný výbor (DV), je posúdiť trvanie vyšetrovaní a dôvody potenciálnych neprimeraných omeškaní, aby sa zabezpečilo nepretržité vykonávanie vyšetrovaní počas obdobia, ktoré je primerané okolnostiam a zložitosti prípadu (2).

Prostredníctvom tohto pravidelného monitorovacieho postupu DV posilňuje predovšetkým nezávislosť OLAF-u tým, že overuje, či nedochádza k vonkajším zásahom do spravodlivého vedenia vyšetrovaní a či omeškania nebránia zamýšľanému výsledku vyšetrovania, napríklad v dôsledku premlčania.

Toto je druhé stanovisko, ktoré predložil DV k „deväťmesačným správam“.

Po preskúmaní všetkých 150 „deväťmesačných správ“ týkajúcich sa obdobia od januára do decembra 2006 vydal DV v apríli 2007 stanovisko 1/2007. Cieľom uvedeného stanoviska bolo posúdiť dva rôzne aspekty: či tieto správy obsahovali primerané informácie umožňujúce DV vykonať jeho monitorovaciu funkciu a posúdiť mieru, do akej by tieto správy mohol OLAF použiť ako nástroj riadenia na dovedenie vyšetrovania do úspešného záveru v primeranej lehote. OLAF prijal závery a odporúčania uvedeného stanoviska a riadil sa nimi (3).

DV v tejto súvislosti uviedol, že dôvody nedokončenia vyšetrovaní v rámci stanovenej lehoty uvedenej OLAF-om sa budú v budúcnosti dôkladne skúmať.

„Deväťmesačné správy“ úradu OLAF

Toto stanovisko je teraz založené na preskúmaní 275 „deväťmesačných správ“ (zo 424 riešených prípadov), ktoré sa týkajú obdobia od januára 2007 do decembra 2008, a 115 „posúdení počiatočných informácií“ týkajúcich sa každej „deväťmesačnej správy“, ktoré OLAF zaslal DV od marca do decembra 2008 (4). Tieto „posúdenia“ vypracúvajú vyšetrovatelia OLAF-u pred prijatím rozhodnutia o začatí vyšetrovania a obsahujú aj „návrhy týkajúce sa počiatočného plánu práce“. Uskutočnila sa aj kontrola v systéme správy prípadov (CMS – Case Management System) s cieľom stanoviť stav vo vyšetrovaní prípadov.

Toto sú doručené správy podľa sektorov (5):

| — | 47 vnútorných vyšetrovaní: európske inštitúcie: v ktorých OLAF zohráva vedúcu úlohu a využíva jasné procedurálne právomoci (6); |
| --- | --- |

—

47 vnútorných vyšetrovaní: európske inštitúcie: v ktorých OLAF zohráva vedúcu úlohu a využíva jasné procedurálne právomoci (6);

| — | 11 vnútorných/vonkajších vyšetrovaní: orgány EÚ: v ktorých OLAF zohráva vedúcu úlohu (7); |
| --- | --- |

—

11 vnútorných/vonkajších vyšetrovaní: orgány EÚ: v ktorých OLAF zohráva vedúcu úlohu (7);

| — | 51 vyšetrovaní týkajúcich sa priamych výdavkov a vonkajšej pomoci: v ktorých má OLAF vedúcu úlohu a v ktorých sú pravidlá na uskutočnenie vyšetrovaní tiež založené na „dohodách s tretími krajinami“ (8); |
| --- | --- |

—

51 vyšetrovaní týkajúcich sa priamych výdavkov a vonkajšej pomoci: v ktorých má OLAF vedúcu úlohu a v ktorých sú pravidlá na uskutočnenie vyšetrovaní tiež založené na „dohodách s tretími krajinami“ (8);

| — | 46 vyšetrovaní týkajúcich sa vonkajšej pomoci: v ktorých má OLAF vedúcu úlohu a v ktorých sú pravidlá na uskutočnenie vyšetrovaní tiež založené na „dohodách s tretími krajinami“ (9); |
| --- | --- |

—

46 vyšetrovaní týkajúcich sa vonkajšej pomoci: v ktorých má OLAF vedúcu úlohu a v ktorých sú pravidlá na uskutočnenie vyšetrovaní tiež založené na „dohodách s tretími krajinami“ (9);

| — | 43 vyšetrovaní týkajúcich sa poľnohospodárstva: v ktorých má OLAF silné a stabilné právomoci. Do tohto sektora patria aj colné prípady, v ktorých ide o poľnohospodárske výrobky a v ktorých OLAF zohráva predovšetkým koordinačnú a podpornú úlohu (10); |
| --- | --- |

—

43 vyšetrovaní týkajúcich sa poľnohospodárstva: v ktorých má OLAF silné a stabilné právomoci. Do tohto sektora patria aj colné prípady, v ktorých ide o poľnohospodárske výrobky a v ktorých OLAF zohráva predovšetkým koordinačnú a podpornú úlohu (10);

| — | 51 vyšetrovaní týkajúcich sa ciel I a II: v ktorých OLAF zohráva koordinačnú a asistenčnú úlohu a v ktorých trvanie prípadov značne závisí od opatrení prijatých členskými štátmi (ČŠ) alebo príslušnými tretími krajinami (11); |
| --- | --- |

—

51 vyšetrovaní týkajúcich sa ciel I a II: v ktorých OLAF zohráva koordinačnú a asistenčnú úlohu a v ktorých trvanie prípadov značne závisí od opatrení prijatých členskými štátmi (ČŠ) alebo príslušnými tretími krajinami (11);

| — | 26 vyšetrovaní týkajúcich sa štrukturálnych opatrení: v ktorých OLAF využíva pevný právny základ na vykonávanie vyšetrovaní (12). |
| --- | --- |

—

26 vyšetrovaní týkajúcich sa štrukturálnych opatrení: v ktorých OLAF využíva pevný právny základ na vykonávanie vyšetrovaní (12).

OLAF vypracoval pre „deväťmesačné správy“ vzorový formulár. Vyšetrovatelia označili vo vzorovom formulári „deväťmesačných správ“ OLAF-u tieto vopred stanovené dôvody nedokončenia prípadov (13):

| — | „napriek prideleniu značných zdrojov si objem operačnej/vyšetrovacej práce vyžaduje viac času“ v 133 správach (50 %); |
| --- | --- |

—

„napriek prideleniu značných zdrojov si objem operačnej/vyšetrovacej práce vyžaduje viac času“ v 133 správach (50 %);

| — | „taktické pozastavenie vyšetrovania“ v 16 správach (6 %); |
| --- | --- |

—

„taktické pozastavenie vyšetrovania“ v 16 správach (6 %);

| — | „nedostatok zdrojov“ v 30 správach (11 %); |
| --- | --- |

—

„nedostatok zdrojov“ v 30 správach (11 %);

| — | „nízka priorita v spojení s obmedzenými zdrojmi“ v 12 správach (5 %); |
| --- | --- |

—

„nízka priorita v spojení s obmedzenými zdrojmi“ v 12 správach (5 %);

| — | „neexistencia spolupráce: zo strany ČŠ; zo strany útvarov Komisie; zo strany inej inštitúcie, zo strany jednotlivca/spoločnosti“ v 43 správach (15 %); a |
| --- | --- |

—

„neexistencia spolupráce: zo strany ČŠ; zo strany útvarov Komisie; zo strany inej inštitúcie, zo strany jednotlivca/spoločnosti“ v 43 správach (15 %); a

| — | „iné: pozri prípad“ v 77 správach (27 %). |
| --- | --- |

—

„iné: pozri prípad“ v 77 správach (27 %).

Obsah týchto „deväťmesačných správ“, ktoré vypracovali vyšetrovatelia OLAF-u, formálne spolupodpisuje – „parafuje“ – vedúci oddelenia daného sektora a riaditeľ každého z príslušných riaditeľstiev pre vyšetrovania a operácie.

Od januára 2008 po úprave vzorového formulára „deväťmesačnej správy“ (14) sa zo zoznamu odstránili dôvody „taktické pozastavenie vyšetrovania“ a „nízka priorita spojená s obmedzenými zdrojmi“.

Cieľ a metodika tohto preskúmania

Pre akýkoľvek vyšetrovací úrad má hlavný význam to, aby vedel uviesť jasné dôvody omeškania a prekážky brániace procesu vyšetrovania. To umožňuje presné plánovanie a stratégiu vyšetrovaní, pridelenie vhodných pracovníkov, presné hodnotenie vonkajšej spolupráce, stanovenie prioritných prípadov a vytvorenie politiky vyšetrovania.

Okrem toho DV môže monitorovať iba trvanie vyšetrovaní OLAF-u, aby sa vylúčili vonkajšie zásahy alebo zaujaté rozhodnutia, ak sa uvedú objektívne a overiteľné dôvody omeškania.

V decembri 2008 prebiehalo 78 % vyšetrovaní OLAF-u dlhšie ako deväť mesiacov a 40 % vyšetrovaní viac ako dva roky. Okrem vykonania celkovej analýzy informácií poskytnutých v „deväťmesačnej správe“ sa DV rozhodol skontrolovať súlad dôvodov nedokončenia prípadov, ktoré označili vyšetrovatelia OLAF-u v „deväťmesačných správach“, s dôvodmi, ktoré boli podrobne opísané v hlavnej časti správy.

DV preskúmal aj uvedené dôvody omeškania, aby analyzoval, do akej miery prispeli k pochopeniu skutočného dôvodu, alebo najdôležitejšie faktory spôsobujúce meškanie prebiehajúcich vyšetrovaní. Na tento účel DV analyzoval aj „posúdenia počiatočných informácií“, najmä návrhy týkajúce sa počiatočného plánu práce.

Pri vypracovaní tejto analýzy sa DV okrem toho zameral na objasnenie toho, či vysoký podiel vyšetrovaní, ktoré prebiehajú viac ako „deväť mesiacov“, bol spôsobený objektívnymi príčinami, ktorým sa nebolo možné vyhnúť.

Osobitná pozornosť sa venovala aj očakávanej lehote na dokončenie vyšetrovaní, ktorú je OLAF povinný oznámiť DV v „deväťmesačných správach“ (15).

Metodika

Analýza sa uskutočnila podľa jednotlivých sektorov, pri zohľadnení osobitnej povahy každého sektora a rôznych právomocí a procesných pravidiel vzťahujúcich sa na každý z nich (16). Na hlavný účel tohto stanoviska sme však správy OLAF-u zoskupili aj na základe vopred vymedzených dôvodov nedokončenia prípadov v stanovenej lehote, ktoré označili vyšetrovatelia v „deväťmesačnej“ vzorovej správe.

Osobitné závery a odporúčania sa majú uviesť podľa sektorov; uvedú sa však celkové závery a odporúčania.

ČASŤ 2

ANALÝZA DÔVODOV NEDOKONČENIA VYŠETROVANÍ OLAF-u V DEVÄŤMESAČNEJ LEHOTE

1.   „NAPRIEK PRIDELENIU ZNAČNÝCH ZDROJOV SI OBJEM OPERAČNEJ/VYŠETROVACEJ PRÁCE VYŽADUJE VIAC ČASU“

Tento dôvod omeškania vyhlásil OLAF v prípade približne 50 % vyšetrovaní zaslaných DV (17).

Vnútorné vyšetrovania: európske inštitúcie

Preskúmalo sa 15 prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (31 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Niektoré prípady boli dobre vysvetlené a „objem vyšetrovacej práce“ sa dal v kontexte správy ľahko pochopiť (18). Hlavné dôvody omeškania mnohých vyšetrovaní sa však odlišovali: dlhé obdobia nečinnosti (do 7 mesiacov) pred začatím vyšetrovania; napredovanie prípadu záviselo od potenciálnych informácií z vonkajších zdrojov, v prípade ktorých OLAF v skutočnosti nepodnikol žiadne vyšetrovacie kroky, ako aj nevysvetlené dôvody omeškaní (19). Zistilo sa aj to, že neexistuje spolupráca zo strany jednotlivcov, že došlo k odloženiu dohodnutých pohovorov na neskorší termín a že sa čaká na odpovede od jednotlivcov alebo inštitúcií (20).

Významným faktorom, ktorý sme zistili, bolo to, že vyšetrovatelia pracovali na iných prípadoch a na prípadoch s vyššou prioritou (21).

Nakoniec v niektorých prípadoch patrili medzi dôvody omeškania, napriek veľkému počtu vyšetrovateľov pridelených k prípadu, „značné zdroje“ a „nedostatok zdrojov“ (22). Hoci by pri čítaní správy mohli existovať zásadné dôvody pre tento rozpor týkajúci sa rôzneho pridelenia pracovníkov v rôznych fázach vyšetrovania, vyvoláva to mätúci dojem.

Vnútorné/vonkajšie vyšetrovania: orgány EÚ

Preskúmalo sa osem prípadov, v ktorých sa uvádzal tento dôvod (72 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V mnohých prípadoch je v kontexte správy ako dôvod omeškania dobre vysvetlený a ľahko zrozumiteľný „objem vyšetrovacej práce“ (23).

V iných prípadoch DV zistil, že odo dňa začatia prípadu do vymenovania vyšetrovateľov alebo do dátumu začatia vyšetrovania (do 6 mesiacov) uplynulo dlhé obdobie nečinnosti a že nevysvetlená a zrejmá zmena zodpovedného vyšetrovateľa je v niektorých prípadoch hlavným dôvodom omeškania (24). Oneskorená spolupráca zo strany jednotlivcov sa zistila aj v prípade s veľmi nízkym hospodárskym dosahom (25). Rovnaké opisy prípadu a výsledky prípadu sa uvádzajú v dvoch rôznych „deväťmesačných správach“, v prípade ktorých sa prijímajú rôzne operačné opatrenia (26).

Priame výdavky a vonkajšia pomoc

Preskúmalo sa 21 prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (41 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Hoci v prípade väčšiny vyšetrovaní je uvedený dôvod dobre vysvetlený a zodpovedá pracovnému zaťaženiu v danom prípade (27), zistilo sa aj to, že jedna tretina prípadov má povahu vyžadujúcu pomoc v trestnej oblasti a že OLAF neprijal žiadne operačné opatrenia (28) alebo že sa stále čaká na odpoveď iných orgánov (29).

Vonkajšia pomoc

Preskúmalo sa 20 prípadov, v ktorých sa uvádzal tento dôvod (43 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V niektorých prípadoch existuje dobré plánovanie, cieľ vyšetrovania je jasný a podrobný, vyšetrovania sa vedú dobre a omeškania sú zrozumiteľne vysvetlené a odôvodnené (30).

V iných prípadoch však „objem vyšetrovacej práce“ nezodpovedá práci vykonanej OLAF-om, ale skôr čakaniu OLAF-u na dokončenie auditov, ktoré vykonávajú externé firmy alebo odborníci, bez akejkoľvek aktívnej účasti alebo úzkej následnej činnosti OLAF-u (31). Ako sa zdôraznilo v prvom stanovisku DV k tejto záležitosti, pridaná hodnota práce OLAF-u v tejto oblasti sa nepreukázala. DV zistil určitú mieru nezrozumiteľnosti v plánovaní vyšetrovania po misiách do tretích krajín a niekoľko mesiacov po vykonaní vyšetrovacích opatrení (32).

DV zistil chýbajúce primerané plánovanie určitých misií do tretích krajín (33). Vypracovanie primeranej dokumentácie sa neriadi spoločným prístupom; niekedy sa misie organizujú s cieľom získať písomné dôkazy a niekedy sa zaslanie dokumentov zariaďuje priamo prostredníctvom delegácie EK (34) bez predchádzajúcich kontaktov s príslušným GR, čo vedie k omeškaniu vykonania vyšetrovaní (35). Okrem toho poukazuje na chýbajúce hodnotenie efektívnosti nákladov.

Omeškania sa niekedy zdôvodňujú chýbajúcou žiadosťou zo strany vnútroštátnych súdnych orgánov (36). Zistili sa aj to, že na odôvodnenie omeškania sa uvádzali odporujúce si dôvody, t. j. vo vzorovej správe sa označujú „značné zdroje“ a „nízka priorita v spojení s pridelením obmedzených zdrojov“ (37).

Závery a odporúčania:


  Dôvod „napriek prideleniu značných zdrojov si objem operačnej/vyšetrovacej práce vyžaduje viac času“ nezodpovedá skutočnému dôvodu omeškania vo viac ako polovici preskúmaných vyšetrovaní.


  To, že vyšetrovatelia označujú tento dôvod vo vzorovej správe, keď skutočný dôvod je iný, vyvoláva v DV obavy. DV zistil, že tento dôvod sa používal paušálne (nediskriminačne) a že vyšetrovatelia pracujúci v rámci toho istého útvaru si ho vykladali odlišne.


  To, že správy s protichodnými vybranými dôvodmi nedokončenia prípadov formálne spolupodpisuje – „parafuje“ – vedenie (vedúci útvaru a riaditeľ) svedčí o tom, že vnútornej kontrole vyšetrovaní sa nevenuje dostatočná pozornosť.


  Nedostatočne hodnoverné využívanie tohto dôvodu omeškania môže viesť OLAF k nesprávnym záverom v otázkach potrieb pracovníkov, rozpočtových potrieb a prijatia opatrení na zníženie omeškaní vo vyšetrovaniach.


  Tieto správy by sa mali používať ako riadiaci nástroj pre vyšetrovania. DV odporúča, aby OLAF vykonal revíziu týchto vyšetrovaní v prípadoch, keď táto príčina bola označená vo vzorovej správe, aby sa znovu posúdila stratégia vyšetrovania pri zohľadnení skutočného dôvodu nedokončenia prípadov.

Poľnohospodárstvo

Preskúmalo sa 28 prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (65 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV zistil, že prípady sú dobre vysvetlené a že vyšetrovatelia OLAF-u vykonali kontinuálnu prácu (38). Vo väčšine koordinačných prípadov, ktorými sa tento sektor zaoberá, však hlavným dôvodom omeškaní nie je objem vyšetrovacej práce vyšetrovateľov OLAF-u, ale skôr nedostatočne rýchla (alebo žiadna) reakcia vnútroštátnych orgánov ČŠ. V týchto prípadoch OLAF čaká na odpovede od týchto orgánov (39).

V niektorých prípadoch vonkajšieho vyšetrovania sa zistil rovnaký problém (40) a občas sa zistilo, že niektoré informácie poskytnuté o rôznych krokoch vo vyšetrovaniach neboli zrozumiteľné ani chronologické, čo spôsobilo, že bolo ťažké posúdiť presný dôvod omeškania (41).

Okrem toho sa zistilo, že dlhé obdobia nečinnosti v „posudzovaní počiatočných informácií“ niekedy viedli k nedostatočnej operačnej práci počas deväťmesačného obdobia (42).

Zistilo sa aj to, že niektoré z týchto prípadov zahŕňali trestné prvky, ktoré boli predmetom súdnych vyšetrovaní v príslušných ČŠ. V takýchto prípadoch zostali vyšetrovania OLAF-u pozastavené, keďže chýbala priama výmena informácií so súdnymi orgánmi ČŠ (43).

Clá I a II

Preskúmalo sa 28 prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (55 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Väčší počet týchto prípadov závisí od spolupráce s orgánmi ČŠ a OLAF z väčšej časti koná tak, aby podporil orgány ČŠ pri vykonávaní ich vyšetrovaní. V iných prípadoch OLAF čaká na informácie, ktoré majú poskytnúť ČŠ alebo tretia krajina (44).

DV súhlasí s vysvetlením, ktoré poskytol OLAF k vonkajším vyšetrovaniam antidumpingových prípadov, konkrétne s tým, že v dôsledku ich povahy, rozsahu, zapojenia niekoľkých ČŠ prostredníctvom vzájomnej pomoci a misií do tretích krajín nebolo možné ukončiť vyšetrovania v rámci deväťmesačnej lehoty (45). Uvádzali sa aj prípady s vyššou pracovnou prioritou a zistilo sa, že sa stále riešia niektoré staré prípady, v ktorých sa čaká na reakciu ČŠ (46).

Zistilo sa aj to, že v koordinačných prípadoch boli dôvody presiahnutia deväťmesačnej lehoty dobre vysvetlené a podložené. Okrem toho boli hneď od začiatku vypracované podrobné plány vyšetrovacej práce (47).

Zistili sa niektoré trestné prípady, kde napredovanie prípadu záviselo od práce vnútroštátnych súdov alebo od vybavenia písomných žiadostí (48).

DV s radosťou konštatoval, že sa „deväťmesačná správa“ jednoznačne použila ako riadiaci nástroj na opätovné posúdenie prípadu po podrobnej analýze dôvodov omeškania, ktorým nebolo možné predísť (49).

Štrukturálne opatrenia

Preskúmalo sa 13 prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (50 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

„Objem vyšetrovacej práce“ zodpovedá v niektorých prípadoch zmene zodpovedného vyšetrovateľa (50). V iných prípadoch je hlavným dôvodom omeškania pracovné zaťaženie zodpovedného vyšetrovateľa (51). Zdá sa, že „objem vyšetrovacej práce“ nie je dobre odôvodnený zoznamom operačných činností (52).

DV zistil, že obdobia na „posúdenie počiatočných informácií“ aj čas venovaný operačnej práci boli príliš dlhé, keď obdobia „posúdenia počiatočných informácií“ trvali viac ako jeden rok a čas venovaný operačnej práci na jednom prípade predstavoval až desať mesiacov, pričom sa v správe neuviedlo žiadne jasné odôvodnenie (53).

Závery a odporúčania:


  Vymedzenie a používanie dôvodu „objem operačnej/vyšetrovacej práce“ je vo všeobecnosti nepresné, keďže sa v ňom nerozlišuje medzi objemom práce, ktorú vykonáva OLAF, a objemom práce, za ktorú sú vo väčšine prípadov týkajúcich sa pomoci a koordinácie zodpovedné vnútroštátne orgány.


  Takáto nepresnosť neumožňuje prijať jasnú víziu alebo opatrenie na úrovni pomoci a spolupráce s vonkajšími vnútroštátnymi orgánmi, čo znemožňuje OLAF-u zlepšiť jeho výkonnosť.


  Pokiaľ ide o vonkajšie vyšetrovania s výnimkou sektorov ciel, skutočnými dôvodmi omeškania boli iné a rôzne dôvody.


  Odporúčame preskúmať definíciu „objemu práce“ a jej uplatnenie na jednotlivé prípady, aby sa presnejšie stanovilo, kto je zodpovedný za opatrenia, ktoré sa majú prijať.

2.   „TAKTICKÉ POZASTAVENIE VYŠETROVANIA“

DV už vo svojom predchádzajúcom stanovisku k tejto záležitosti uviedol, že pojem „taktické pozastavenie vyšetrovania“ používaný v „deväťmesačných správach“ by sa mal buď obmedziť alebo vynechať. Okrem toho používanie tohto dôvodu nedokončenia vyšetrovania by malo byť opatrné a presné.

S potešením konštatujeme, že v roku 2008 nebola DV zaslaná žiadna správa o prípade, v ktorej sa formálne použil tento dôvod omeškania, hoci sa zistilo, že sa použil v „deväťmesačných správach“, v ktorých sa uviedol dôvod „iné“ (54). Okrem toho je stále niekoľko nevyriešených prípadov, v ktorých sa uvádza tento dôvod (55):

Vnútorné vyšetrovania: európske inštitúcie

Preskúmali sa štyri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (8 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Zistilo sa, že tento dôvod nebol jasne vysvetlený ani odôvodnený. V niektorých prípadoch sa použil na preradenie dvoch súvisiacich prípadov do pohotovosti (56) bez toho, aby sa pozornosť venovala procesným právam dotknutých osôb. Zistili sa aj vyšetrovania bez hospodárskeho dosahu a vyšetrovania, v prípade ktorých sa zdá, že sú založené na nejasných tvrdeniach.

Zaznamenali sa aj správy o prípadoch, v ktorých sa uskutočnili misie do tretích krajín bez jasnej stratégie vyšetrovania. Pojem „taktické pozastavenie“ je v niektorých prípadoch spojený s inými dôvodmi: pracovné zaťaženie zodpovedných vyšetrovateľov a „neexistencia spolupráce zo strany iného jednotlivca“ (57), keď skutočným dôvodom neukončenia prípadu je chýbajúca právomoc OLAF-u vykonať pohovory s tretími stranami v nečlenských štátoch.

Priame výdavky a vonkajšia pomoc

Preskúmalo sa sedem prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (13 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V niektorých prípadoch je použitie „taktického pozastavenia“ dobre vysvetlené (58). Zistilo sa však, že niekedy OLAF neuskutočnil žiadne ďalšie vyšetrovacie činnosti, že sa informácie zaslali súdnym orgánom ČŠ a že OLAF pozastavil prípady, ak by tieto orgány potrebovali pomoc OLAF-u (59).

Hlavný dôvod omeškania občas zodpovedá spolupráci s inými útvarmi Komisie (60).

Vonkajšia pomoc

Preskúmalo sa päť prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (11 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Zistilo sa, že vo všetkých týchto prípadoch „taktické pozastavenie vyšetrovania“ zodpovedalo tomu, že OLAF čakal na dokončenie auditov, ktoré vykonávali externé firmy, alebo že OLAF nevykonal žiadne ďalšie vyšetrovacie činnosti (61).

Závery a odporúčania:


  Dôvod „taktické pozastavenie“ by sa mal používať uvážlivo, aby sa vyšetrovanie zostalo otvorené, a mal by sa podrobne vysvetliť, aby sa získal jasný prehľad o stratégii vyšetrovania.


  Vyšetrovania, ktoré stále prebiehajú a v prípade ktorých sa uvádza tento dôvod, by sa mali preskúmať a osobitná pozornosť by sa mala venovať vyšetrovaniam uvedeným v deväťmesačných správach doručených v roku 2007.

3.   „NEDOSTATOK ZDROJOV“

Vnútorné vyšetrovania

Preskúmalo sa deväť prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (19 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV zistil, že dôvody omeškania si odporujú a sú spoločné pre niekoľko prípadov: uprednostňujú sa iné prípady, ktoré sa začali už pred určitým časom; dlhé obdobia nečinnosti (od štyroch alebo piatich do 11 mesiacov) po zhromaždení dokumentov na misiách do tretích krajín alebo kópie údajov, bez ďalšieho preskúmania v prípadoch, keď sa zaznamenal veľmi malý hospodársky dosah alebo keď sa hospodársky dosah neodhadol (62).

Vo všetkých týchto prípadoch sa počet zodpovedných vyšetrovateľov zosúladil s návrhom alebo prekročil návrh na pridelenie pracovníkov, ktorý uviedol hodnotiteľ v „posúdení počiatočných informácií“.

V niektorých prípadoch sa dôvod „nedostatok zdrojov“ vysvetľuje ako nedostatok pracovníkov v dôsledku dočasnej neprítomnosti zodpovedného vyšetrovateľa (63).

Priame výdavky a vonkajšia pomoc

Preskúmali sa štyri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (7 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V týchto prípadoch je dôvod „nedostatok zdrojov“ vysvetlený podrobne a týka sa pracovného zaťaženia zodpovedných vyšetrovateľov spolu s priemernou prioritou daného prípadu (64) alebo sa spája s nedostatkom vyšetrovateľov v OLAF-e s požadovanými jazykovými schopnosťami (65).

Občas sa zistilo, že sa pri prípade s vysokou prioritou, ku ktorému bol v podstate pridelený primeraný počet pracovníkov, neuviedlo žiadne vysvetlenie na odôvodnenie nedostatku zdrojov (66).

Vonkajšia pomoc

Preskúmalo sa deväť prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (19 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV je znepokojený zistením, že odo dňa začatia prípadu už uplynul dlhý čas (od deviatich do 13 mesiacov), počas ktorého sa neprijali žiadne vyšetrovacie opatrenia a nezaviedol žiadny plán práce napriek tomu, že počet vyšetrovateľov zodpovedá počtu navrhnutému v posúdení počiatočných informácií (67).

V niektorých prípadoch sa v deväťmesačných správach označili odporujúce dôvody: „značné zdroje“, „zložitosť prípadu“ a „nedostatok zdrojov“ (68). Okrem toho DV zistil, že v niektorých prípadoch OLAF po rozhodnutí o začatí prípadu buď čakal na dokončenie externých auditov niekoľko mesiacov bez vykonania akýchkoľvek vyšetrovacích činností, alebo sa venoval iným prípadom s vyššou prioritou (69).

V iných prípadoch je skutočným dôvodom uvedeným v iných častiach vzorového formulára zložitosť prípadu a objem vyšetrovacej práce (70) alebo „nedostatok času“, bez uvedenia ďalšieho vysvetlenia (71).

Závery a odporúčania:


  Uvedenie „nedostatku zdrojov“ ako dôvodu nedokončenia vyšetrovania v deväťmesačnej lehote je vo väčšine preskúmaných prípadov neodôvodnené.


  DV je týmto osobitne znepokojený, ak zohľadníme skutočnosť, že požiadavky OLAF-u na zvýšenie počtu pracovníkov v ročnom rozpočte by boli tiež v podstate založené na analýze „nedostatku zdrojov“ v oblasti vyšetrovaní a operácií. Preto by sa tejto záležitosti mala venovať značná pozornosť.


  Táto skutočnosť má pre DV veľký význam vzhľadom na to, že DV je poradcom pri vypracovaní návrhu ročného rozpočtu pre OLAF. Akákoľvek nepresnosť v uvedení tohto dôvodu by mohla viesť k nesprávnym záverom týkajúcim sa rozpočtu OLAF-u.


  Uvedenie tohto dôvodu by sa malo podrobne vysvetliť v deväťmesačnej správe. Okrem toho v každej správe, v ktorej sa uvádza tento dôvod, by sa mali navrhnúť a vysvetliť praktické riešenia na nápravu tejto situácie.

Clá I a II

Preskúmali sa dva prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (3 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V jednom z prípadov (72) sa uvádzajú vyššie operačné priority a jasne sú vysvetlené dôvody, prečo nie je na prípad vymedzený plný pracovný úväzok, vrátane riešení na nápravu situácie s nedostatkom zdrojov (73).

Štrukturálne opatrenia

Preskúmalo sa šesť prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (23 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Vo všetkých prípadoch sa uvádza rovnaký dôvod neukončenia: „nedostatok zdrojov a značný objem vyšetrovacej práce“ (74); s výnimkou jedného prípadu (75) sa však neuviedli žiadne vysvetlenia umožňujúce pochopiť akýkoľvek z týchto dvoch dôvodov.

Závery a odporúčania:


  Okrem sektora ciel, v ktorom boli deväťmesačné správy správne použité ako riadiace nástroje na preskúmanie potrieb, je potrebné uviesť vysvetlenia, aby bolo možné pochopiť uvedené dôvody nedokončenia prípadov.

4.   „NÍZKA PRIORITA V SPOJENÍ S PRIDELENÍM OBMEDZENÝCH ZDROJOV“

DV sa už vo svojom predchádzajúcom stanovisku k tejto veci vyjadril, že keď má prípad v zmysle politiky vyšetrovania „nízku prioritu“ v spojení s „pridelením obmedzených zdrojov“, neočakáva sa vysvetlenie neukončenia prípadu, ale skôr vysvetlenie, prečo sa prípad necháva otvorený deväť mesiacov.

S potešením konštatujeme, že v roku 2008 sa tento dôvod neukončenia prípadu odstránil zo vzorovej deväťmesačnej správy. Je však stále mnoho nedokončených prípadov, v ktorých sa použil tento dôvod a ktoré sa musia naliehavo preskúmať.

Vnútorné vyšetrovania: inštitúcie EÚ

Preskúmalo sa päť správ (10 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV zistil, že niektoré prípady zostali otvorené počas predĺžených období (dokonca aj po 10 mesiacoch od „posúdenia počiatočných informácií“) a neprijali sa žiadne vyšetrovacie opatrenia, pričom skutočným dôvodom bolo to, že vyšetrovateľ čakal na výsledky vnútorného vyšetrovania (76).

V niektorých prípadoch sa tieto dôvody spájajú s „objemom vyšetrovacej práce“ alebo „neexistenciou spolupráce zo strany jednotlivca“ (77). Niekedy sa neuvádza žiadny hospodársky dosah a nedosahujú sa žiadne hmatateľné výsledky, ale uvádzajú sa iba potenciálne nezrovnalosti (78).

Vo všetkých týchto prípadoch je počet zodpovedných vyšetrovateľov primeraný (pohybuje sa od dvoch do štyroch) a niektoré vyšetrovania stále prebiehajú, v dôsledku čoho trvá viac ako dva roky, kým sa ostatné prípady ukončia.

Vonkajšia pomoc

Preskúmali sa štyri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (8 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV so znepokojením zistil, že sa začali vyšetrovania „bez finančnej škody pre fondy Európskej komisie“, ktoré boli opísané v správe, a že sa uskutočnili misie do tretích krajín v prípadoch s nízkym hospodárskym dosahom (79).

Zistilo sa aj to, že vo vzorovej správe sa označili protichodné dôvody nedokončenia niektorých vyšetrovaní: napríklad, „pridelenie značných zdrojov“ a „nízka priorita v spojení s obmedzenými zdrojmi“, pričom v druhom uvedenom prípade sa napriek tomu uskutočnili misie do tretích krajín (80).

Zdá sa, že vo všetkých uvedených prípadoch je počet zodpovedných vyšetrovateľov primeraný a nie je sporný.

Závery a odporúčania:


  „Pridelenie obmedzených zdrojov“ nie je odôvodnené v žiadnej z preskúmaných „deväťmesačných správ“. Pokiaľ ide o ľudské zdroje, zdá sa, že počet vyšetrovateľov je primeraný vzhľadom na objem vyšetrovacej práce a návrhy na plán práce a nebol spochybnený v žiadnom z prípadov. Niektoré s týchto prípadov majú veľmi nízky finančný dosah alebo dokonca žiadny finančný dosah na finančné prostriedky Európskeho spoločenstva.


  Skutočnosť, že tieto správy formálne spolupodpisuje – „parafuje“ – vedenie (vedúci útvaru a riaditeľ) svedčí o tom, že vnútornej kontrole vyšetrovaní sa nevenuje dostatočná pozornosť.


  V prípade, že sa uvádza odkaz na „pridelenie obmedzených zdrojov“, je ho potrebné zrozumiteľne vysvetliť, aby sa predišlo nesprávnym záverom týkajúcim sa pridelenia pracovníkov a finančných zdrojov OLAF-u.


  Hodnotiace posúdenie, ktoré sa predkladá výboru, by malo obsahovať hodnotenie efektívnosti nákladov a prehľad ľudských zdrojov útvaru. Malo by obsahovať aj informácie o pridelení týchto vyšetrovateľov k iným prípadom, o počte prípadov, ktoré sa stále vyšetrujú a označujú ako prípady s „vysokou prioritou“ a ktoré by si mohli vyžiadať pridelenie daných vyšetrovateľov k iným prípadom.

Clá I a II

Preskúmali sa tri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (5 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Tieto prípady sú dobre opísané a dobre vysvetlené a dodržal sa časový rámec na dokončenie prípadov. Zásah OLAF-u je správny (81). V rámci obsahu správ je dobre odôvodnená „nízka priorita aj pridelenie obmedzených zdrojov“.

Štrukturálne opatrenia

Preskúmal sa jeden prípad, v ktorom sa uviedol tento dôvod (3 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Nezačali sa žiadne vyšetrovania, pretože sa nepovažovali za nákladovo efektívne. „Použili sa iba základné metódy kontroly a zdá sa, že poukazujú na riziko nezrovnalostí v prideľovaní finančných prostriedkov na projekt“. Ak má prípad „nízku prioritu“, je pravdepodobne zbytočné začať vonkajšie vyšetrovanie (82).

Závery:


  Dôvod nedokončenia prípadu bol dobre odôvodnený a vysvetlený a vykonalo sa hodnotenie efektívnosti nákladov.

5.   „NEEXISTENCIA SPOLUPRÁCE“

Neexistencia spolupráce zo strany členských štátov (ČŠ)

DV bolo v roku 2007 doručených sedem správ a v roku 2008 šesť správ týkajúcich sa prípadov.

Vnútorné vyšetrovania: európske inštitúcie

Preskúmal sa jeden prípad, v ktorom sa uviedol tento dôvod (2 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Zistilo sa, že ide o vonkajšie vyšetrovanie, do ktorého sú zapojené dva útvary, a tvrdí sa, že neexistuje spolupráca zo strany útvarov Komisie. Zdá sa, že sa neplánujú žiadne opatrenia týkajúce sa tejto neexistencie spolupráce (83).

Vnútorné/vonkajšie vyšetrovania: orgány EÚ

Preskúmal sa jeden prípad, v ktorom sa uviedol tento dôvod (9 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV zistil, že dôvodom neukončenia tohto prípadu nie je neexistencia spolupráce zo strany ČŠ, ale zo strany tretej krajiny, v ktorej sa začalo trestné vyšetrovanie. OLAF nevykonal počas deväťmesačného obdobia žiadnu vyšetrovaciu činnosť a čaká na správu od vonkajšieho orgánu, aby prijal „primerané opatrenia“ (84).

Vonkajšia pomoc

Preskúmali sa dva prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (9 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV zistil určitý zmätok v odkaze na dátumy hodnotiaceho obdobia (do jedného roka a jedného mesiaca zo strany štyroch hodnotiteľov) a v návrhu dátumu „posúdenia počiatočných informácií“ (navrhnutý iba tri dni pred dňom začatia vyšetrovania). Počas deväťmesačného obdobia sa v dôsledku toho, že vnútroštátne súdne orgány ČŠ nepožiadali o pomoc OLAF-u, neuskutočnili žiadne vyšetrovacie činnosti (85).

DV zistil aj to, že OLAF nevykonal opatrenia uvedené v pláne vyšetrovania v prípade, keď sa uvádza neexistencia spolupráce zo strany ČŠ s odkazom na nariadenie 2185/96 (35).

Závery a odporúčania:


  Dôvod neexistencie spolupráce zo strany členského štátu sa v preskúmaných prípadoch použil neprávne. Tento dôvod sa niekedy týka neexistencie spolupráce zo strany útvarov Komisie alebo vnútroštátnych orgánov tretích krajín. Pri iných príležitostiach sa môže týkať chýbajúcej žiadosti o pomoc OLAF-u zo strany vnútroštátnych orgánov ČŠ.


  Okrem toho sa neplánujú žiadne riešenia problému neexistencie spolupráce.


  DV odporúča, aby vyšetrovatelia pred použitím tohto dôvodu omeškania dôkladne zvážili jeho uvedenie, a presadzuje dôkladnú kontrolu zo strany vedúcich pracovníkov.

Poľnohospodárstvo

Preskúmalo sa sedem prípadov, ktorých sa uviedol tento dôvod (16 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Preskúmané prípady sú prípadmi vonkajších vyšetrovaní a koordinácie v poľnohospodárskych záležitostiach, v ktorých OLAF čaká na odpovede od orgánov ČŠ, pričom niektoré z nich poukazujú na zlú spoluprácu s OLAF-om (86). Podľa informácií poskytnutých v deväťmesačných správach sa zdá, že OLAF nezohráva veľmi aktívnu úlohu v získavaní informácií, o ktoré už požiadal (87).

Clá I a II

Preskúmali sa dva prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (4 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Preskúmanými prípadmi sú prípady „koordinácie“ a „pomoci v trestných veciach“, v ktorých vnútroštátne orgány žiadajú OLAF o pomoc (88).

Štrukturálne opatrenia

Preskúmali sa dva prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (7 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

DV overil, že predĺžené obdobia uplynuli (osem mesiacov a štyri mesiace) bez akejkoľvek odpovede od vnútroštátnych orgánov v prípadoch vonkajšieho vyšetrovania (89).

Závery a odporúčania:


  Neexistencia spolupráce zo strany ČŠ bola vo všetkých preskúmaných prípadoch stanovená správne; je potrebná účinnejšia spolupráca s ČŠ a zo strany ČŠ.


  OLAF by mal prijať aktívnejší prístup.

Neexistencia spolupráce zo strany útvarov Komisie

DV boli v roku 2007 doručené dve správy a v roku 2008 tri správy o prípadoch.

Vnútorné vyšetrovania: európske inštitúcie

Preskúmali sa tri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (16 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

„Neexistencia spolupráce zo strany útvarov Komisie“ nie je jediným dôvodom omeškania uvedeným v týchto troch prípadoch. Tento dôvod sa spája s inými vysvetleniami, napríklad, s taktickým pozastavením, vyššími prioritami vyšetrovateľov v iných prípadoch, opatreniami spolupráce s vnútroštátnymi súdnymi orgánmi (90).

Zistilo sa, že po uvedení dôvodu „neexistencie spolupráce zo strany útvarov Komisie“ v správach nenasleduje aktívne opatrenie OLAF-u na nápravu situácie.

Priame výdavky a vonkajšia pomoc

Preskúmali sa dva prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod.

Zistilo sa, že pojem neexistencie spolupráce zo strany útvarov Komisie bol prvkom, ktorý nemal vplyv na vyšetrovanie OLAF-u ako takého a bol trochu mätúci (91).

Vonkajšia pomoc

Preskúmali sa dva prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (4 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V týchto prípadoch nie je „neexistencia spolupráce zo strany útvarov Komisie“ zrozumiteľným dôvodom. V jednom z týchto prípadov nie je tento druh „neexistencie spolupráce“ vysvetlený, v ostatných prípadoch sa zdá, že útvary Komisie odôvodnili omeškanie vonkajšími dôvodmi (92).

Závery a odporúčania:


  V preskúmaných prípadoch, v ktorých sa zistila neexistencia spolupráce zo strany útvarov Komisie, sa zdá, že OLAF neprijal konkrétne opatrenia na nápravu situácie.


  OLAF by mal hľadať spôsob, ako urýchliť komunikačné cesty v tejto oblasti.

Neexistencia spolupráce zo strany iných inštitúcií

DV boli v roku 2007 doručené tri správy a v roku 2008 šesť správ o prípadoch.

Priame výdavky a vonkajšia pomoc

Preskúmal sa jeden prípad, v ktorom sa uviedol tento dôvod (2 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Tento dôvod je dobre vysvetlený a spája sa s niekoľkými inými dôvodmi neukončenia vyšetrovania (93).

Vonkajšia pomoc

Preskúmali sa dva prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (4 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Hlavný dôvod v oboch prípadoch sa týka vnútroštátnych súdnych orgánov, a nie iných inštitúcií: chýbajúca žiadosť vnútroštátnych súdnych inštitúcií o pomoc OLAF-u (85) a chýbajúca odpoveď od týchto vnútroštátnych súdnych orgánov (94).

Závery a odporúčania:


  Nesprávne použitie tohto dôvodu v niektorých z uvedených prípadov.


  DV odporúča znovu preskúmať použitie tohto dôvodu, aby sa predišlo akémukoľvek zmätku.

Poľnohospodárstvo

Preskúmal sa jeden prípad, v ktorom sa uviedol tento dôvod (2 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Prípad je dobre vysvetlený a OLAF zohral aktívnu úlohu v urýchlení prípadu a získaní kladnej odpovede od vnútroštátnych orgánov tretej krajiny pri vonkajšom vyšetrovaní (95).

Clá I a II

Preskúmalo sa päť prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (10 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Všetky prípady sú veľmi dobre prezentované a dôkladne vysvetlené. Zodpovední vyšetrovatelia však systematicky označujú políčko „neexistencia spolupráce zo strany inej inštitúcie“, ale v zátvorkách uvádzajú, že ide o neexistenciu spolupráce zo strany vnútroštátnych orgánov tretích krajín; dôvodom neukončenia všetkých týchto prípadov koordinácie je v skutočnosti tento dôvod (96).

Závery a odporúčania:


  Všetky tieto prípady sú jasne vysvetlené. Dôvodom neukončenia vyšetrovania je však „neexistencia spolupráce zo strany vnútroštátnych orgánov tretích krajín“ a nie „neexistencia spolupráce zo strany iných inštitúcií“. V týchto oblastiach nebola DV doručená žiadna „deväťmesačná správa“ o neexistencii spolupráce zo strany iných inštitúcií.


  Aby sa zabezpečila zrozumiteľnosť, dôvod „neexistencia spolupráce zo strany tretích krajín“ by sa mal uvádzať v samostatnom políčku.

Nedostatok spolupráce zo strany jednotlivca/spoločnosti

DV bolo v roku 2007 doručených 13 správ a v roku 2008 tri správy o prípadoch.

Vnútorné vyšetrovania: európske inštitúcie

Preskúmali sa tri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (6 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V dvoch z týchto prípadov je dôvod dobre vysvetlený a odôvodnený (97). V treťom prípade však OLAF nemal právomoc vykonať pohovor s dotknutým jednotlivcom (57).

Priame výdavky a vonkajšia pomoc

Preskúmal sa jeden prípad, v ktorom sa uviedol tento dôvod (2 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

V danom prípade je dôvod dobre odôvodnený (98).

Vonkajšia pomoc

Preskúmalo sa päť prípadov, v ktorých sa uviedol tento dôvod (10 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Vo všetkých týchto prípadoch sa tento dôvod vždy spájal s inými dôvodmi, ktoré sú v skutočnosti hlavnými dôvodmi neukončenia prípadov. Tieto dôvody si odporujú a sú spoločné pre niekoľko prípadov: čakanie na správy externých audítorov, zložitosť prípadov a spojenie s inými vyšetrovaniami OLAF-u, nízka priorita a nedefinovateľná finančná škoda (99).

Závery a odporúčania:


  Povaha hlavných dôvodov omeškania v niektorých z týchto preskúmaných prípadov sa líši od povahy „neexistencie spolupráce zo strany jednotlivca/spoločnosti“.


  Používaniu tohto dôvodu by sa mala venovať väčšia pozornosť.

Poľnohospodárstvo

Preskúmali sa tri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (7 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Všetky tieto prípady sú dobre vysvetlené a dôvod omeškania je správne uvedený: neexistencia spolupráce zo strany tretej krajiny.

Clá I a II

Preskúmali sa štyri prípady, v ktorých sa uviedol tento dôvod (7 % prípadov v tomto sektore zaslaných DV).

Prípady sú dobre a dôkladne vysvetlené; skutočným dôvodom omeškania je však v skutočnosti neexistencia spolupráce zo strany tretej krajiny (100).

Ostatné tri prípady sú v skutočnosti prípadmi pomoci v trestnej oblasti bez účasti úradníka útvaru právneho a súdneho poradenstva (101).

Závery a odporúčania:


  Dôvodom presiahnutia deväťmesačnej lehoty je neexistencia spolupráce zo strany tretej krajiny a nie zo strany jednotlivca/spoločnosti.


  Mala by sa zaviesť nová kategória vyjadrujúca odlišný a skutočný dôvod omeškania, konkrétne „neexistencia spolupráce zo strany tretej krajiny“.

6.   „INÉ: POZRI PRÍPAD“

Preskúmalo sa 73 prípadov, v ktorých sa ako dôvod omeškania uviedlo „iné“ (27 %) (102).

Tento dôvod sa uvádzal vo veľkom počte správ o prípadoch: 16 v roku 2007 a 57 v roku 2008, čím sa tento dôvod stal druhým najčastejšie uvádzaným dôvodom omeškania v období preskúmania.

Počet prípadov, kedy sa tento dôvod uvádza, sa významne zvýšil aj v druhej polovici roka 2008. Celková analýza poukazuje na to, že v značnom počte (v takmer polovici) prípadov sa zdá, že dôvod „iné“ je pri čítaní správy primeraný (103).

V mnohých prípadoch je teda dôvod omeškania takýto: zložitosť vyšetrovania, zmena vyšetrovateľa, iné priority prípadu, prípad pomoci v trestnej oblasti (chýbajúca žiadosť zo strany vnútroštátnych súdnych orgánov), taktické pozastavenie vyšetrovania atď (104).

Okrem toho sa zistili aj tieto dôvody: OLAF „čaká na overovania v ČŠ“, „spolupráca zo strany tretej krajiny“ alebo „dlhodobé“ vyšetrovania (105).

V mnohých prípadoch sa však zdá, že skutočný dôvod omeškania je iný, pričom sa stále využíva vopred stanovený zoznam dôvodov uvedený vo vzorovej správe (106).

V iných prípadoch bolo pre nás obtiažne pochopiť uvedený dôvod neukončenia prípadu a v niektorých prípadoch bol uvedený dôvod nezmyselný alebo dokonca neprijateľný. Ako príklady týchto dôvodov môžeme uviesť dva prípady, v ktorých uvedeným dôvodom omeškania je to, že „vyšetrovanie stále prebieha“ (107).

DV sa tiež domnieva, že je vecou osobitného záujmu, aby sa v prípadoch, keď sa vyšetrovanie skončilo (dlhé obdobia od piatich mesiacov až do viac ako jedného roka), ako „iný“ dôvod omeškania stanovila prebiehajúca diskusia o záverečnej správe o prípadoch (108).

Závery a odporúčania:


  Výber dôvodu „iné“ v tak vysokom počte vyšetrovaní poukazuje na potrebu ďalej rozšíriť a upresniť zoznam dôvodov neukončenia prípadov.


  Neprimerané uvádzanie dôvodu „iné“ v prípadoch, keď by sa už mal použiť vopred stanovený dôvod, spolu s jeho neodôvodniteľným použitím, poukazuje na potrebu dôkladne preskúmať výber tohto dôvodu a znovu preskúmať dané prípady.

NEUVEDENIE PREDPOKLADANÉHO ČASU NA UKONČENIE VYŠETROVANIA: PROBLÉM KVALITY

Formulár na oznamovanie deväťmesačných prípadov DV obsahuje časť pre OLAF, ktorá je určená na oznamovanie približného času na dokončenie prípadu.

Zistili sme, že v 64 z 275 preskúmaných prípadov sa takýto odhad vôbec neuviedol, t. j. nestanovil sa žiadny čas na dokončenie prípadu. 20 prípadov sa ukončilo v očakávanom čase na dokončenie; 105 prípadov sa dokončilo o viac ako jeden mesiac neskôr, ako sa očakávalo. V prevažnej väčšine týchto prípadov bolo omeškanie značne dlhšie ako jeden mesiac, v niektorých prípadoch presiahlo 18 mesiacov a 72 prípadov sa dokončí o jeden alebo niekoľko mesiacov neskôr, ako sa očakávalo.

Závery a odporúčania:


  Na základe tejto výlučne štatistickej a súhrnnej analýzy nie je ťažké dospieť k záveru, že táto časť „deväťmesačných správ“ je zaťažená vážnym problémom kvality. Aby bol postup predkladania deväťmesačných správ pre OLAF užitočným a aby sa stal nástrojom na riadenie prípadov, predpoklady očakávaného času na dokončenie prípadov musia byť presnejšie a správnejšie.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

DV veľmi oceňuje informácie, ktoré poskytli vyšetrovatelia OLAF-u v „deväťmesačných správach“. Sme potešení aj tým, že nový vzorový formulár správy, ktorý sa schválil po predložení stanoviska DV 1/2007 poskytuje DV zrozumiteľnejšie informácie na plnenie jeho poslania.

Pri tomto preskúmaní sa však zistili tri úrovne problémov, ktoré majú negatívny vplyv na primerané vykonávanie monitorovacej úlohy DV s cieľom posilniť nezávislosť OLAF-u:

| I | Neexistencia jednotného a zmysluplného prístupu v mnohých prípadoch vyvoláva pochybnosti o odôvodnení vybraných dôvodov omeškania. |
| --- | --- |

I

Vzhľadom na to, že dôvody neukončenia prípadov v stanovenej lehote označené vo vzorovom formulári „deväťmesačnej správy“ nezodpovedajú vo väčšine prípadov skutočným dôvodom, DV nemôže prehlásiť, že vysoký podiel vyšetrovaní OLAF-u, ktoré trvajú dlhšie ako je stanovené obdobie, je odôvodnený.

Z preskúmania „deväťmesačných správ“ vyplýva, že existujú významné nedostatky, pokiaľ ide o pravidlá, ktoré nedávno stanovilo vedenie OLAF-u pre riadenie a kontrolu procesu vyšetrovania.

Vedenie a vyšetrovatelia OLAF-u by mali používať „deväťmesačnú správu“ ako riadiaci nástroj na preskúmanie stratégie a plánovanie prebiehajúcich vyšetrovaní.

II   Neexistencia metódy a prísnosti vyšetrovania a potreba zlepšiť vnútorné úrovne riadenia a kontroly vyšetrovaní

Kľúčom k úspešným a cieleným vyšetrovaniam je dobré plánovanie vyšetrovaní.

Vyšetrovací tím by mal hneď na začiatku každého vyšetrovania vypracovať podrobný plán vyšetrovania, ktorý bude dostatočne dôkladný, aby umožnil predpovedať dátum konečného rozhodnutia. Uvedenie „očakávaného času na dokončenie“ nie je iba zákonnou povinnosťou OLAF-u voči DV, ale aj nevyhnutným nástrojom na riadenie vyšetrovaní a na zabránenie negatívnym dôsledkom ich nadmerného trvania.

Tento plán by sa mal týkať každého predpokladaného vyšetrovacieho kroku a mal by byť spojený s predbežným harmonogramom každého kroku. Tento plán by mal byť v písomnej forme a mal by sa systematicky pripájať k spisu prípadu, čím by sa zjednodušilo preskúmanie a konzultácia v prípade, že vyšetrovatelia by sa stretli s požiadavkami na odloženie alebo inými druhmi omeškaní.

Vedenie na úrovni útvaru by malo pravidelne preskúmať plány vyšetrovaní, aby sledoval a v prípade potreby usmernil vývoj prípadov.

DV navrhuje, aby sa neskôr v tomto roku predložilo ďalšie a podrobnejšie stanovisko k plánu vyšetrovaní.

III   Neexistencia osobitného cieľa a overiteľných dôvodov omeškania

Aby DV mohol splniť svoju monitorovaciu úlohu, OLAF by mal byť schopný poskytnúť presné a správne dôvody nedokončenia vyšetrovaní v rámci neprimeraných omeškaní.

DV odporúča, aby sa po dôkladnej kontrole procesu posúdenia dôvodov uvedených k prípadom, ktoré sa nedokončili v deväťmesačnej lehote, preskúmal celý tento proces.

Toto preskúmanie by malo OLAF-u pomôcť určiť aj skutočné dôvody omeškaní a umožniť mu prijať primerané opatrenia na skrátenie dĺžky vyšetrovaní.

DV predkladá OLAF-u tieto odporúčania týkajúce sa upresnenia dôvodov nedokončenia vyšetrovaní v deväťmesačnej lehote.

1.   
  Objem operačnej/vyšetrovacej práce OLAF-u/iných aktérov alebo partnerov

Musí existovať jasné rozlíšenie medzi objemom práce dokončenej OLAF-om a objemom práce, ktorú vykonávajú externí sprostredkovatelia alebo partneri. DV odporúča, aby sa „objem operačnej/vyšetrovacej práce“ rozdelil na tieto dve kategórie. Na základe plánu vyšetrovania by sa malo predložiť podrobné vysvetlenie dôvodov omeškania alebo podľa potreby vysvetlenie, prečo bolo potrebné prijať ďalšie opatrenia, s ktorými sa pôvodne nepočítalo.

Každý veľký prípad by mal po dokončení preskúmať tím, aby sa poučil z postupu riešenia v tomto osobitnom prípade.

2.   
  Pracovné zaťaženie vyšetrovateľov

Celkové potreby týkajúce sa pracovného zaťaženia by sa mali vysvetliť prostredníctvom poskytnutia podrobných informácií o tom, aké ďalšie vyšetrovania sa uskutočňujú, a o miere, v akej budú mať negatívny vplyv na dané vyšetrovanie.

3.   
  Zmena zodpovedného vyšetrovateľa

DV si uvedomuje, že zmeny zodpovedného vyšetrovateľa môžu niekedy viesť k niekoľkomesačnému omeškaniu. Preto by sa dôvody takejto zmeny mali zdôrazniť, najmä v prípadoch konfliktu záujmov.

4.   
  Iné prípady s vyššou prioritou

DV si uvedomuje, že priorita prípadov sa počas ich životného cyklu môže meniť a musí sa poskytnúť vysvetlenie, prečo boli iné vyšetrovania prioritnejšie ako dané vyšetrovanie, a aké vyšetrovacie opatrenia sa prijali. Politika vyšetrovania je vecou nepretržitej revízie: sú nevyhnutné spoločné a pravidelné diskusie medzi obidvoma riaditeľstvami pre operácie/vyšetrovania o prebiehajúcich vyšetrovaniach.

5.   
  Nečinnosť dlhšie ako tri mesiace: trojmesačný zoznam

Každý vyšetrovateľ by mal každý mesiac preskúmať svoje prípady do prvého dňa každého mesiaca. Ak sa tri mesiace nič nedeje, vyšetrovateľ by mal oznámiť vec vedúcemu útvaru. V tomto oznámení by mal potom uviesť dôvody takéhoto dlhého obdobia nečinnosti a predložiť podrobný akčný plán opätovného začatia prípadu. Presné dátumy sú potrebné pre každé očakávané opatrenie, ktoré sa má prijať, a akčné plány z týchto „trojmesačných zoznamov“ sa musia veľmi dôkladne dodržať.

6.   
  Nedostatok zdrojov

Je potrebné jasne rozlišovať medzi nedostatkom zdrojov buď v rámci útvaru, alebo v rámci osobitného vyšetrovacieho tímu. Ak je nedostatok zdrojov v osobitnom tíme, malo by sa uviesť vysvetlenie, aké opatrenia by sa mali prijať, aby sa pre dané vyšetrovanie zabezpečili ďalší pracovníci. DV chápe, že prípady sa môžu v porovnaní očakávaním skomplikovať a že môže nastať buď situácia nedostatku zdrojov, alebo dôjsť k vzniku nadmerného počtu prípadov.

7.   
  Misie do tretích krajín a zhromažďovanie dokumentov: vznik problémov

Medzinárodná povaha mnohých vyšetrovaní OLAF-u znamená, že pred uskutočnením misie by sa mal vypracovať dôkladný písomný plán misie.

8.   
  Neexistencia spolupráce: zo strany útvarov Komisie; zo strany inštitúcií EÚ; zo strany orgánov ČŠ; zo strany vnútroštátnych orgánov tretích krajín; zo strany jednotlivca/spoločnosti

Povaha neexistencie spolupráce by mala byť jednoznačná (napríklad nedostatočne rýchla reakcia zo strany ČŠ atď.) a v každom prípade by sa malo vysvetliť praktické riešenie na odstránenie osobitných prekážok.

DV pri niekoľkých príležitostiach zistil určitý nedostatok aktivity v prípadoch, keď OLAF narazí na neexistenciu spolupráce zo strany orgánov ČŠ, inštitúcií, útvarov Komisie, tretích krajín alebo jednotlivcov. DV preto odporúča, aby OLAF preskúmal prípady, v ktorých sa uvádzajú tieto konkrétne dôvody, aby sa vytvorili stratégie aktívnejšieho postoja k tým subjektom, v prípade ktorých sa ukázalo, že nespolupracujú.

9.   
  Chýbajúca žiadosť vnútroštátnych orgánov ČŠ o pomoc OLAF-u

Je potrebné jasne rozlišovať medzi prípadmi pomoci na žiadosť vnútroštátnych orgánov ČŠ, pretože to je odlišná oblasť právomocí OLAF-u.

10.   
  Externé audity: vznikajúce problémy

V „deväťmesačnej správe“ je potrebné uviesť odkaz na následnú činnosť OLAF-u a vstupy týkajúce sa auditov, ktoré vykonávajú externé firmy.

ĎALŠIE OPATRENIA

DV bude naďalej skúmať „deväťmesačné správy“ doručené generálnym riaditeľom OLAF-u za rok 2009 spolu so štúdiou o „posúdeniach počiatočných informácií“, ktorá je pripojená k správam.

Vzhľadom na závažný problém kvality zistený v „deväťmesačných správach“ v dôsledku častej neexistencie odkazu na očakávaný čas na dokončenie vyšetrovaní sa v budúcnosti uskutoční dôkladná kontrola zákonnej povinnosti OLAF-u v tejto oblasti.

---

(1)  Pozri výročnú správu úradu OLAF o činnosti za rok 2007.

(2)  Článok 6 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

(3)  Pozri správu o činnosti DV, strana 28 (Ú. v. EÚ C 123, 20.5.2008, s. 22 – 23 a/alebo prílohu 1).

(4)  Pozri prílohu 2: vzorový formulár č. 40.

(5)  Pozri prílohu 3: vzorový formulár č. 20.

(6)  Útvar A1 (88 riešených prípadov); článok 4 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

(7)  Útvar A2 (27 riešených prípadov); článok 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

(8)  Útvar A3 (79 riešených prípadov); článok 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999 a „dohody s tretími krajinami“.

(9)  Útvar A4 (54 riešených prípadov); článok 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999 a „dohody s tretími krajinami“.

(10)  Útvar B1 (68 riešených prípadov); článok 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999, nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96 a okrem iného nariadenie (ES) č. 515/97.

(11)  Útvar B2 Clá I (38 riešených prípadov); Útvar B3 Clá II (27 riešených prípadov).

(12)  Útvar B 4 (43 riešených prípadov); článok 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999, nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96.

(13)  V niektorých prípadoch sa uvádza niekoľko dôvodov omeškania, napríklad, nedostatok zdrojov a neexistencia spolupráce.

(14)  Pozri prílohu 2B: predchádzajúca verzia vzorového formulára 40.

(15)  Článok 11 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1073/99.

(16)  Riaditeľstvo A Vyšetrovania a operácie má na starosti štyri sektory: Útvar A1 Vnútorné vyšetrovania: európske inštitúcie; útvar A2 Vnútorné/vonkajšie vyšetrovania: orgány EÚ; útvar A3 Priame výdavky a vonkajšia pomoc; Útvar A4 Vonkajšia pomoc. Riaditeľstvo B Vyšetrovania a operácie má na starosti tiež štyri sektory: útvar B1 Poľnohospodárstvo; útvar B2 Clá I; útvar B3 Clá II; Útvar B4 Štruktúrne opatrenia.

(17)  48,36 %

(18)  Pozri prílohu 4, prípady č. 31 a 44

(19)  Pozri prílohu 4, prípady č. 17, 14, 19 a 5.

(20)  Pozri prílohu 4, prípady č. 3 a 19.

(21)  Pozri prílohu 4, prípady č. 22, 14 a 1.

(22)  Pozri prílohu 4, prípad č. 26.

(23)  Pozri prílohu 4, prípad č. 50.

(24)  Pozri prílohu 4, prípady č. 47, 40 a 48.

(25)  Pozri prílohu 4, prípad č. 49.

(26)  Pozri prílohu 4, prípady č. 53 a 54.

(27)  Pozri prílohu 4, prípad č. 77 a okrem iného prípad č. 68.

(28)  Pozri prílohu 4, prípady č. 59, 61, 60, 62, 75 a 70.

(29)  Pozri prílohu 4, prípad č. 64.

(30)  Pozri prílohu 4, prípady č. 117, 15 a 135.

(31)  Pozri prílohu 4, prípady č. 112 a 115.

(32)  Pozri prílohu 4, prípady č. 120 a 123.

(33)  Pozri prílohu 4, prípad č. 128.

(34)  Pozri prílohu 4, prípad č. 130.

(35)  Pozri prílohu 4, prípad č. 147.

(36)  Pozri prílohu 4, prípad č. 145.

(37)  Pozri prílohu 4, prípady č. 126, 122, 121 a 150.

(38)  Pozri prílohu 4, prípady č. 181, 169, 178, 179, 176 a 194.

(39)  Pozri prílohu 4, prípady č. 159, 161, 162, 167, 165, 166, 175, 191 a 193.

(40)  Pozri prílohu 4, prípady č. 171 a 177.

(41)  Pozri prílohu 4, prípad č. 179.

(42)  Pozri prílohu 4, prípad č. 189.

(43)  Pozri prílohu 4, prípady č. 186 a 183.

(44)  Pozri prílohu 4, prípady č. 201, 207 a okrem iného prípad č. 215.

(45)  Pozri prílohu 4, prípady č. 202, 208, 211, 212, 234, 214, 229 a 237.

(46)  Pozri prílohu 4, prípady č. 198 a 205.

(47)  Pozri prílohu 4, prípady č. 240, 241, 242, 245 a 246.

(48)  Pozri prílohu 4, prípady č. 244, 231 a 238.

(49)  Pozri prílohu 4, prípad č. 241.

(50)  Pozri prílohu 4, napríklad, prípad č. 254.

(51)  Pozri prílohu 4, napríklad, prípad č. 168.

(52)  Pozri prílohu 4, napríklad, prípad č. 260.

(53)  Pozri prílohu 4, napríklad, prípad č. 264.

(54)  Pozri prílohu 4, prípady č. 79, 38 a 76.

(55)  Pozri prílohu 4, prípady č. 18, 79, 76, 38 a 36.

(56)  Pozri prílohu 4, prípady č. 6 a 21.

(57)  Pozri prílohu 4, prípad č. 21.

(58)  Pozri prílohu 4, prípady č. 69 a 78.

(59)  Pozri prílohu 4, prípad č. 63.

(60)  Pozri prílohu 4, prípad č. 66.

(61)  Pozri prílohu 4, prípady č. 110, 111, 114, 115 a 125.

(62)  Pozri prílohu 4, prípady č. 7, 36, 9 a 8.

(63)  Pozri prílohu 4, prípady č. 45 a 41.

(64)  Pozri prílohu 4, prípad č. 72.

(65)  Pozri prílohu 4, prípad č. 94.

(66)  Pozri prílohu 4, prípad č. 104.

(67)  Pozri prílohu 4, prípady č. 140, 144 a 131.

(68)  Pozri prílohu 4, prípad č. 150.

(69)  Pozri prílohu 4, prípady č. 154 a 119.

(70)  Pozri prílohu 4, prípad č. 126.

(71)  Pozri prílohu 4, prípad č. 129.

(72)  Pozri prílohu 4, prípad č. 204.

(73)  Pozri prílohu 4, prípad č. 230.

(74)  Pozri prílohu 4, prípady č. 252, 253, 256, 257, 258 a 259.

(75)  Pozri prílohu 4, prípad č. 253.

(76)  Pozri prílohu 4, prípad č. 12.

(77)  Pozri prílohu 4, prípady č. 13 a 15.

(78)  Pozri prílohu 4, prípady č. 16 a 18.

(79)  Pozri prílohu 4, prípady č. 116 a 118.

(80)  Pozri prílohu 4, prípady č. 121 a 122.

(81)  Pozri prílohu 4, prípady č. 206, 209 a 210.

(82)  Pozri prílohu 4, prípad č. 250.

(83)  Pozri prílohu 4, prípad č. 24.

(84)  Pozri prílohu 4, prípad č. 55.

(85)  Pozri prílohu 4, prípad č. 133.

(86)  Pozri prílohu 4, prípad č. 188.

(87)  Pozri prílohu 4, prípady č. 157, 163 a 180.

(88)  Pozri prílohu 4, prípady č. 224 a 225.

(89)  Pozri prílohu 4, prípady č. 262 a 255.

(90)  Pozri prílohu 4, prípady č. 2, 24 a 43.

(91)  Pozri prílohu 4, prípady č. 96 a 100.

(92)  Pozri prílohu 4, prípady č. 53 a 148.

(93)  Pozri prílohu 4, prípad č. 100.

(94)  Pozri prílohu 4, prípad č. 134.

(95)  Pozri prílohu 4, prípad č. 195.

(96)  Pozri prílohu 4, prípady č. 233, 235, 201, 203 a 207.

(97)  Pozri prílohu 4, prípady č. 1 a 15.

(98)  Pozri prílohu 4, prípad č. 98.

(99)  Pozri prílohu 4, prípady č. 116, 124 a 150.

(100)  Pozri prílohu 4, prípad č. 218.

(101)  Pozri prílohu 4, prípady č. 200, 199 a 217.

(102)  V 17 z týchto správ sa tento „iný“ dôvod spájal s ďalším dôvodom.

(103)  Pozri prílohu 4, prípady č. 153, 106, 89, 86, 94, 139, 151, 42 a 39.

(104)  Pozri prílohu 4, prípady č. 147, 152, 102, 100, 109, 80 a okrem iného prípad č. 93.

(105)  Pozri prílohu 4, prípady č. 173, 174, 232 a okrem iného prípad č. 243.

(106)  Pozri prílohu 4, prípady č. 95, 100, 94, 137, 138, 140, 144, 148 a okrem iného prípad č. 43.

(107)  Pozri prílohu 4, prípady č. 97, 82, 105, 25, 29 a okrem iného prípad č. 30.

(108)  Pozri prílohu 4, prípady č. 142, 146, 34 a 28.

PRÍLOHA 1

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

Stanovisko č. 1/2007

Správy úradu OLAF z vyšetrovaní, ktoré prebiehajú dlhšie ako deväť mesiacov

V Bruseli 25. apríla 2007

Informácie, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v „deväťmesačných správach“ zasielaných dozornému výboru, sú výstižné a užitočné. Prvky, medzi ktoré patrí opis prípadu, prijaté opatrenia, finančný vplyv a ďalšie navrhnuté opatrenia, sú naďalej dôležitými pre pochopenie posudzovaného vyšetrovania. Pri preskúmaní „deväťmesačných správ“ sa však ukázalo, že chýbajú rozhodujúce prvky, ktoré dozorný výbor potrebuje na vykonanie svojej monitorovacej úlohy, pokiaľ ide o trvanie vyšetrovaní. Dozorný výbor sa okrem toho domnieva, že začlenenie týchto prvkov do „deväťmesačných správ“ bude prospešné aj pre zlepšenie riadenia prebiehajúceho vyšetrovania v danom štádiu prípadu.

Monitorovacia funkcia dozorného výboru

| — | Súčasná forma „deväťmesačnej správy“ neobsahuje všetky dôležité informácie, ktoré dozorný výbor potrebuje, aby určil, či sa vyšetrovania vykonávajú po celé obdobie, ktoré je primerané okolnostiam a zložitosti prípadu.


  Forma zhrnutia „deväťmesačných správ“ by sa mala zmeniť tak, aby zahŕňala doplňujúce prvky, ktoré by umožnili účinne posúdiť priebeh vyšetrovaní. Medzi tieto prvky by mali patriť: právny opis nezrovnalosti, dátum alebo obdobie, kedy boli spáchané vyšetrované činy, trvanie „štádia posudzovania“ pred prijatím rozhodnutia o začatí prípadu, potenciálne sankcie alebo právne dôsledky vyšetrovaných činov a premlčacie lehoty pre vyšetrované činy. |
| --- | --- |

—

Súčasná forma „deväťmesačnej správy“ neobsahuje všetky dôležité informácie, ktoré dozorný výbor potrebuje, aby určil, či sa vyšetrovania vykonávajú po celé obdobie, ktoré je primerané okolnostiam a zložitosti prípadu.

Forma zhrnutia „deväťmesačných správ“ by sa mala zmeniť tak, aby zahŕňala doplňujúce prvky, ktoré by umožnili účinne posúdiť priebeh vyšetrovaní. Medzi tieto prvky by mali patriť: právny opis nezrovnalosti, dátum alebo obdobie, kedy boli spáchané vyšetrované činy, trvanie „štádia posudzovania“ pred prijatím rozhodnutia o začatí prípadu, potenciálne sankcie alebo právne dôsledky vyšetrovaných činov a premlčacie lehoty pre vyšetrované činy.

| — | Neuvádzanie premlčacích lehôt v „deväťmesačných správach“ nedovoľuje dozornému výboru posúdiť primerané trvanie opatrení, ktoré boli prijaté a navrhnuté na vykonanie vyšetrovaní.


  V zhrnutiach „deväťmesačných správ“ by sa mali osobitne zdôrazniť a analyzovať premlčacie lehoty. |
| --- | --- |

—

Neuvádzanie premlčacích lehôt v „deväťmesačných správach“ nedovoľuje dozornému výboru posúdiť primerané trvanie opatrení, ktoré boli prijaté a navrhnuté na vykonanie vyšetrovaní.

V zhrnutiach „deväťmesačných správ“ by sa mali osobitne zdôrazniť a analyzovať premlčacie lehoty.

| — | Informácie uvádzané v „deväťmesačných správach“ v niektorých sektoroch nie sú dostatočné na vytvorenie jasnej predstavy o cieli vyšetrovaní, dôvodoch oneskorení a ich právnych dôsledkoch. Najmä „taktické pozastavenie vyšetrovania“ ako dôvod neukončenia vyšetrovania nie je vo väčšine prípadov dostatočne opodstatnený, ani vysvetlený.
  Okrem toho by sa časté využívanie dôvodu „nízka priorita spojená s nedostatkom zdrojov“ mohlo považovať za chýbajúcu jasnú politiku vyšetrovania.


  Pojem „taktické pozastavenie vyšetrovania“, ktorý sa používa v „deväťmesačných správach“ by sa mal buď presne vymedziť alebo vypustiť. Tento dôvod neukončenia vyšetrovania by sa mal využívať obozretne a presne.
  Odporúča sa aj zamyslieť sa nad dôsledkami dôvodu „nízka priorita spojená s nedostatkom zdrojov“. |
| --- | --- |

—

Informácie uvádzané v „deväťmesačných správach“ v niektorých sektoroch nie sú dostatočné na vytvorenie jasnej predstavy o cieli vyšetrovaní, dôvodoch oneskorení a ich právnych dôsledkoch. Najmä „taktické pozastavenie vyšetrovania“ ako dôvod neukončenia vyšetrovania nie je vo väčšine prípadov dostatočne opodstatnený, ani vysvetlený.

Okrem toho by sa časté využívanie dôvodu „nízka priorita spojená s nedostatkom zdrojov“ mohlo považovať za chýbajúcu jasnú politiku vyšetrovania.

Pojem „taktické pozastavenie vyšetrovania“, ktorý sa používa v „deväťmesačných správach“ by sa mal buď presne vymedziť alebo vypustiť. Tento dôvod neukončenia vyšetrovania by sa mal využívať obozretne a presne.
  Odporúča sa aj zamyslieť sa nad dôsledkami dôvodu „nízka priorita spojená s nedostatkom zdrojov“.

| — | V „deväťmesačných správach“ sa presne neuvádza predpokladaný čas na dokončenie vyšetrovaní. Nie je uvedený v jednej tretine prípadov a keď je uvedený, nikdy sa nedodržiava.


  Uvedenie a odôvodnené vysvetlenie predpokladaného času na ukončenie vyšetrovania sú nevyhnutné. Lepšie by sa mali vysvetliť ďalšie opatrenia týkajúce sa vyšetrovania. |
| --- | --- |

—

V „deväťmesačných správach“ sa presne neuvádza predpokladaný čas na dokončenie vyšetrovaní. Nie je uvedený v jednej tretine prípadov a keď je uvedený, nikdy sa nedodržiava.

Uvedenie a odôvodnené vysvetlenie predpokladaného času na ukončenie vyšetrovania sú nevyhnutné. Lepšie by sa mali vysvetliť ďalšie opatrenia týkajúce sa vyšetrovania.

Riadenie vyšetrovaní úradu OLAF

| — | „Deväťmesačné správy“ zasielané dozornému výboru už nie sú varovným systémom, pokiaľ ide o dĺžku vyšetrovaní, ale skôr informačnou činnosťou vykonávanou v tomto štádiu prípadu. Prevažná väčšina vyšetrovaní úradu OLAF prebieha dlhšie obdobie. V mnohých prípadoch sa zistili dlhé obdobia nečinnosti. Dozorný výbor verí, že súčasná „deväťmesačná správa“ nepredstavuje pre úrad OLAF riadiaci nástroj, ktorý je zameraný na nové preskúmanie stratégie vyšetrovania a objasnenie jeho cieľov. Skutočnosť, že 75 % vyšetrovaní prebieha už dlhšie ako deväť mesiacov, je jasným ukazovateľom naliehavej potreby prijať opatrenia v oblasti riadenia.


  Odporúča sa vykonávanie systému kontroly riadenia, ktorý by účinne zabránil stagnácii vyšetrovaní. Pravidelná dôkladná kontrola nepretržitého priebehu vyšetrovania vykonávaná vedúcimi útvaru by potom mala byť primeranou. |
| --- | --- |

—

„Deväťmesačné správy“ zasielané dozornému výboru už nie sú varovným systémom, pokiaľ ide o dĺžku vyšetrovaní, ale skôr informačnou činnosťou vykonávanou v tomto štádiu prípadu. Prevažná väčšina vyšetrovaní úradu OLAF prebieha dlhšie obdobie. V mnohých prípadoch sa zistili dlhé obdobia nečinnosti. Dozorný výbor verí, že súčasná „deväťmesačná správa“ nepredstavuje pre úrad OLAF riadiaci nástroj, ktorý je zameraný na nové preskúmanie stratégie vyšetrovania a objasnenie jeho cieľov. Skutočnosť, že 75 % vyšetrovaní prebieha už dlhšie ako deväť mesiacov, je jasným ukazovateľom naliehavej potreby prijať opatrenia v oblasti riadenia.

Odporúča sa vykonávanie systému kontroly riadenia, ktorý by účinne zabránil stagnácii vyšetrovaní. Pravidelná dôkladná kontrola nepretržitého priebehu vyšetrovania vykonávaná vedúcimi útvaru by potom mala byť primeranou.

ĎALŠIE OPATRENIA

Dozorný výbor bude naďalej skúmať „deväťmesačné správy“ za rok 2007 prijaté od generálneho riaditeľa. Preskúmajú sa aj dôvody neukončenia vyšetrovaní v rámci stanovenej lehoty a osobitná pozornosť sa bude venovať spolupráci s členskými štátmi. Výbor bude pozorne sledovať aj vytvorenie jasnej politiky vyšetrovania a zdokonaleného systému spracovania prípadov.

Je potrebné uviesť, že rýchla reakcia úradu OLAF na zlepšenie obsahu „deväťmesačných správ“ po jeho stretnutí s dozorným výborom (1) vedie výbor k očakávaniu, že úrad OLAF bude rovnako rýchlo reagovať aj na uvedené odporúčania. Začlenenie opísaných navrhnutých zmien by vytvorilo základ pre všetky budúce preskúmania „deväťmesačných správ“ dozorným výborom.

---

(1)  Pozri oznámenie I/01068 5.2.2007.

PRÍLOHA 2A

Image

Image

PRÍLOHA 2B

Image

Image

PRÍLOHA 3

Image

Image

---

PRÍLOHA 6

STANOVISKO č. 3/2009

Predbežný návrh rozpočtu OLAF-u na rok 2010

V Bruseli 28. mája 2009

Podľa článku 11 nariadenia č. 1073/99 je úlohou Dozorného výboru úradu OLAF (ďalej len „dozorný výbor“) posilniť nezávislosť OLAF-u pri výkone vyšetrovacej funkcie OLAF-u. Na tento účel a s cieľom zabezpečiť, aby bol OLAF schopný fungovať efektívne a účinne, bola pre OLAF zriadená v rozpočte Komisie osobitná rozpočtová položka. V tejto súvislosti a vzhľadom na právomoci, ktoré Komisia preniesla na dozorný výbor (1), dozorný výbor preskúmal predbežný návrh rozpočtu (ďalej len „PNR“) OLAF-u a vydal toto stanovisko:

I.   Pridelenie zdrojov na prioritné činnosti

Dozorný výbor poznamenáva, že počet voľných miest (všeobecná úroveň obsadenosti pracovných miest bola 31. decembra 2008 na úrovni 94,5 %) sa od posledného roka ďalej znižoval. Dozorný výbor víta tento trend, ktorý zvýši schopnosť OLAF-u efektívnejšie vykonávať svoju činnosť. Dozorný výbor je spokojný, že boli uverejnené oznámenia na niektoré voľné pracovné miesta, ktoré boli do súčasnosti obsadené „zastupujúcimi“ riadiacimi pracovníkmi. Dozorný výbor verí, že OLAF čo najskôr ukončí prijímanie pracovníkov na tieto pracovné miesta a dokončí výber pracovníkov z rezervných zoznamov externých výberových konaní na obsadenie prázdnych stálych pracovných miest.

PNR na rok 2010 neobsahuje zvýšenie počtu pracovných miest, a v dôsledku toho sa celkový rozpočet v roku 2010 zníži (–1,22 %). Podľa štatistiky, ktorú dozornému výboru predložil OLAF, boli pracovníci na konci roka 2008 rozvrhnutí takto:

| Riaditeľstvo A (vyšetrovania a operácie): | 84 | (17 %) |
| --- | --- | --- |
| Riaditeľstvo B (vyšetrovania a operácie): | 84 | (17 %) |
| Riaditeľstvo C (prevádzková podpora): | 125 | (25 %) |
| Riaditeľstvo D (správne a všeobecné záležitosti): | 181 | (36 %) |
| Generálne riaditeľstvo a dozorný výbor: | 25 | (5 %) |
| Zamestnanci spolu | 499 | (100 %) |

Riaditeľstvo A (vyšetrovania a operácie):

84

(17 %)

Riaditeľstvo B (vyšetrovania a operácie):

84

(17 %)

Riaditeľstvo C (prevádzková podpora):

125

(25 %)

Riaditeľstvo D (správne a všeobecné záležitosti):

181

(36 %)

Generálne riaditeľstvo a dozorný výbor:

25

(5 %)

Zamestnanci spolu

499

(100 %)

Z týchto informácií vyplýva, že v súčasnosti je na vyšetrovania pridelená menšia časť celkových zdrojov (34 %), s dvoma pomocnými a/alebo administratívnymi pracovníkmi na každého vyšetrovateľa. OLAF vysvetlil, že hoci vyšetrovania vykonáva menšia časť zamestnancov, takmer všetci zamestnanci by sa mali považovať za pracujúcich v sektore „operácií“ OLAF-u, aj keď nie sú nutne priamo priradení na oddelenia vyšetrovania.

Rozlišovanie, ktoré OLAF robí medzi vyšetrovaniami a operáciami, vyvoláva určité sporné otázky, ktoré by sa mali preskúmať v súvislosti s rozdelením zdrojov. Dozornému výboru nie je jasný dôvod zaradenia určitých činností do oblasti práce OLAF-u „operácie“, buď v súvislosti s povahou vykonávanej práce, alebo vzhľadom na pridanú hodnotu prínosu OLAF-u do týchto oblastí. Vzhľadom na zvyšujúcu sa rôznorodosť a zložitosť činností OLAF-u (vychádzajúcich buď z iniciatívy OLAF-u alebo uložených Komisiou) sa v súčasnosti dosiahol bod, v ktorom je vhodné definovať a zvážiť dôležitosť tých činností, ktoré sa vykonávajú k dnešnému dátumu. Podľa názoru dozorného výboru by OLAF mohol vykonať všeobecné hodnotenie svojich činností s cieľom lepšie rozdeľovať svoje zdroje a určiť priority pre ne, za ktorým by nasledovalo prípadné postupné utlmenie alebo posilnenie činností.

Tak ako pri predchádzajúcich rozpočtoch správa o PNR, ktorú dozornému výboru poskytol OLAF, neobsahuje vysvetlenie o prioritách na rok 2010, plánovaní zdrojov ani o politike vo vzťahu k pracovníkom OLAF-u. Preto nie sú k dispozícii žiadne dôkazy na určenie budúceho smerovania OLAF-u, ani žiadne údaje, či tieto vykonávané činnosti predstavovali najefektívnejšie využitie rozpočtu OLAF-u.

Dozorný výbor odporúča, aby budúce činnosti OLAF-u boli postavené na jeho súčasných silných stránkach, hlavných kompetenciách a oblastiach znalostí, ktoré budú zaručovať jeho budúcu úspešnosť. Dozorný výbor má pochybnosti v súvislosti s potrebou OLAF-u posilniť oblasti administratívnej práce, ktoré nevyžadujú špecializované znalosti alebo odbornosť v oblasti boja proti podvodom, keď jeho dlhodobá existencia závisí od znalostí a efektívnosti jeho vyšetrovacích tímov.

Dozorný výbor zdôrazňuje dôležitosť stratégie ľudských zdrojov, ktorá vychádza z určených a skutočných potrieb organizácie a z jej priorít, s cieľom vytýčiť smer a maximalizovať využitie existujúcich zdrojov. Dozorný výbor má obavy, pokiaľ ide o spôsobilosť riaditeľstiev A a B zvládnuť zvyšujúce sa pracovné zaťaženie predpokladané na budúce roky (a potvrdené v správach o činnosti OLAF-u), keď je jasné, že zdroje sa nebudú zvyšovať. Dozorný výbor poukázal na tieto body vo svojich stanoviskách č. 3/2008 a č. 2/2007 a v mnohých diskusiách s vedením OLAF-u.

Dozorný výbor zdôrazňuje aj dôležitosť nájdenia praktického riešenia na zlepšenie spolupráce medzi OLAF-om a GR pre personál a administratívu a dôležitosť poskytovania nepretržitého odborného vzdelávania vyšetrovateľom. Po druhé, bolo by vhodné premyslieť, ako by OLAF mohol získať výhody z vnútornej mobility a rotácie s cieľom zlepšiť rozvoj zamestnancov. Investovanie do rozvoja zamestnancov je dôležité, keďže niektorí vyšetrovatelia, najmä dočasní zamestnanci, zostanú v OLAF-e dlhodobo.

Ďalším bodom obáv dozorného výboru sú ťažkosti so zavedením systému povyšovania (alebo preklasifikovania) dočasných zamestnancov. Dozorný výbor považuje za neuspokojivé, že napriek mnohým diskusiám medzi dozorným výborom a OLAF-om sa nenašlo riešenie tohto problému.

Odporúčania:






  —

| — | OLAF by mal poskytnúť zdôvodnenie súčasného rozdelenia pracovníkov na vyšetrovanie a na inú operatívnu prácu a mal by definovať, čo z praktického hľadiska znamenajú činnosti s označením „operácie“. |
| --- | --- |

OLAF by mal poskytnúť zdôvodnenie súčasného rozdelenia pracovníkov na vyšetrovanie a na inú operatívnu prácu a mal by definovať, čo z praktického hľadiska znamenajú činnosti s označením „operácie“.

| — | Mala by sa vypracovať stratégia ľudských zdrojov, založená na posúdení potrieb alebo vyhodnotení súčasných činností OLAF-u, a zameranie by sa malo sústrediť na spoluprácu s GR pre personál a administratívu a na odborné vzdelávanie, ako aj na mobilitu vyšetrovateľov. |
| --- | --- |

—

Mala by sa vypracovať stratégia ľudských zdrojov, založená na posúdení potrieb alebo vyhodnotení súčasných činností OLAF-u, a zameranie by sa malo sústrediť na spoluprácu s GR pre personál a administratívu a na odborné vzdelávanie, ako aj na mobilitu vyšetrovateľov.

| — | Čo najskôr by sa malo začať povyšovanie dočasných zamestnancov. |
| --- | --- |

—

Čo najskôr by sa malo začať povyšovanie dočasných zamestnancov.

II.   Jednotlivé výdavkové položky

Dozorný výbor celkove konštatuje zníženie rozpočtu OLAF-u na rok 2010 o 1,22 % v dôsledku nižších administratívnych výdavkov týkajúcich sa rôznych druhov personálnych nákladov. Dozorný výbor tiež podotýka, že napriek celkovému zníženiu PNR sa očakáva, že niektoré položky výdavkov na správu sa v roku 2010 zvýšia, najmä v oblasti „výskumu a vývoja IT systémov“ (zvýšenie o 35 % počas dvoch rokov). Okrem toho, na základe uvedených zistení týkajúcich sa potreby zintenzívniť odborné vzdelávanie vyšetrovateľov, je dozorný výbor znepokojený, že podľa odhadu zrejme nastane zníženie (12 %) v oblasti „budúcej odbornej prípravy, rekvalifikácie a informácií pre zamestnancov“.

Po tretie, dozorný výbor dospel k záveru, že hoci v roku 2010 celkové výdavky na služobné cesty, cestovné a na vedľajšie výdavky (2,5 mil. EUR) klesnú o 2 %, stále predstavujú značnú časť celkového rozpočtu, najmä z dôvodu, že vyšetrovatelia tvoria len malú časť celkového stavu zamestnancov. Toto zistenie sa získalo z dôkazov z monitorovacích akcií, ktoré poukazujú na to, že v kontrole výdavkov na služobné cesty manažmentom existuje priestor na zlepšovanie.

Odporúčania:
  OLAF by mal vyjasniť:






  —

| — | Zvýšenie výdavkov v oblasti „výskumu a vývoja IT systémov“. |
| --- | --- |

Zvýšenie výdavkov v oblasti „výskumu a vývoja IT systémov“.

| — | Zníženie výdavkov na „odbornú prípravu, rekvalifikáciu a informácie pre zamestnancov“. |
| --- | --- |

—

Zníženie výdavkov na „odbornú prípravu, rekvalifikáciu a informácie pre zamestnancov“.

| — | Výdavky na „služobné cesty, cestovné a vedľajšie výdavky spolu“. |
| --- | --- |

—

Výdavky na „služobné cesty, cestovné a vedľajšie výdavky spolu“.

III.   Sekretariát dozorného výboru

Dozorný výbor trvá na svojom stanovisku minimálnej požiadavky ôsmich zamestnancov sekretariátu, čo zodpovedá súčasným potrebám dozorného výboru, a opakovane upozorňuje, že počet zamestnancov by mal byť v organizačnom poriadku OLAF-u vyčlenený pre dozorný výbor s použitím „poznámky pod čiarou“ alebo inej metódy na vyčlenenie týchto pracovných miest špecificky pre sekretariát.

Dozorný výbor požiadal o zverejnenie oznámenia o voľnom pracovnom mieste vedúceho sekretariátu a jedného pracovného miesta v triede AD. Dozorný výbor ďalej vyjadril želanie byť úzko zapojený do oboch výberových konaní.

Na základe rozhodnutia Súdu prvého stupňa (2) sa monitorovacia úloha dozorného výboru v roku 2010 rozšíri, čo bude mať vplyv aj na personálne zabezpečenie sekretariátu. Keďže nový mechanizmus ešte nie je zavedený, dozorný výbor nie je schopný posúdiť konkrétne potreby dodatočného personálneho zabezpečenia, ale bude schopný ich posúdiť na začiatku roku 2010.

Dozorný výbor uznáva, že predpisy uplatniteľné na zamestnancov Európskej komisie a systém odmeňovania a povyšovania ustanovený v nich v súčasnosti neumožňujú členom dozorného výboru hodnotiť výsledky práce zamestnancov sekretariátu. Dozorný výbor však zastáva názor, že nie je uspokojivé, že o dosiahnutej úrovni práce zamestnancov sekretariátu za rok v konečnom dôsledku rozhoduje generálny riaditeľ OLAF-u a že dozorný výbor nie je do tejto úlohy zapojený, napriek tomu, že práca sekretariátu patrí do jeho priamej kompetencie.

Odporúčania/zistenia:






  —

| — | OLAF by mal vyčleniť na sekretariát ôsmich zamestnancov. |
| --- | --- |

OLAF by mal vyčleniť na sekretariát ôsmich zamestnancov.

| — | Zamestnanci sekretariátu dozorného výboru by mali byť vymenovaní až po schválení dozorným výborom, čím sa zabezpečí úplná nezávislosť dozorného výboru pri plnení jeho povinností. |
| --- | --- |

—

Zamestnanci sekretariátu dozorného výboru by mali byť vymenovaní až po schválení dozorným výborom, čím sa zabezpečí úplná nezávislosť dozorného výboru pri plnení jeho povinností.

| — | Súčasný systém hodnotenia a povyšovania zamestnancov sekretariátu dozorného výboru nie je primeraný. |
| --- | --- |

—

Súčasný systém hodnotenia a povyšovania zamestnancov sekretariátu dozorného výboru nie je primeraný.

IV.   Záver

Dozorný výbor podporuje návrh rozpočtu OLAF-u na rok 2010 pod podmienkou, že sa zohľadnia uvedené odporúčania.

Podľa článku 6 ods. 2 rozhodnutia Komisie z 28. apríla 1999 by OLAF mal zaslať toto stanovisko rozpočtovému orgánu. Dozorný výbor by ďalej chcel byť pravidelne informovaný o opatreniach, ktoré OLAF prijal na realizáciu odporúčaní tohto stanoviska.

---

(1)  Článok 6 rozhodnutia Komisie z 28. apríla 1999.

(2)  Vec T-48/05, Franchet a Byk/Európska komisia.

---