# Europos Sąjungos C 318/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.318.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 318 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. gruodžio 23d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.318.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 318

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. gruodžio 23d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 456-oji plenarinė sesija, 2009 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d. |
| 2009/C 318/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros vykstant restruktūrizacijai pasaulinio vystymosi kontekste (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkausiančios Švedijos prašymu) | 1 |
| 2009/C 318/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl makroregioninio bendradarbiavimo: Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams (tiriamoji nuomonė) | 6 |
| 2009/C 318/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Ką daryti, kad ES strategija dėl alkoholio daromos žalos būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė (tiriamoji nuomonė) | 10 |
| 2009/C 318/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl lyčių lygybės, ekonomikos augimo ir užimtumo lygio sąsajų (tiriamoji nuomonė) | 15 |
| 2009/C 318/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl įmonių rūšių įvairovės (nuomonė savo iniciatyva) | 22 |
| 2009/C 318/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl sąžiningos prekybos maisto produktų: savireguliacija ar teisės aktai? (nuomonė savo iniciatyva) | 29 |
| 2009/C 318/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl mažiau palankių ūkininkauti vietovių (MPŪV) šiaurės dimensijos (nuomonė savo iniciatyva) | 35 |
| 2009/C 318/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl energijos vartojimo efektyvumo politikos ir programų skatinimo galutinių vartotojų lygiu (nuomonė savo iniciatyva) | 39 |
| 2009/C 318/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasaulinės finansų krizės poveikis svarbiausiems Europos gamybos ir paslaugų sektoriams (nuomonė savo iniciatyva) | 43 |
| 2009/C 318/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo ir skurdo. Globalus požiūris (nuomonė savo iniciatyva) | 52 |
| 2009/C 318/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl de Larosière grupės ataskaitos (nuomonė savo iniciatyva) | 57 |
| 2009/C 318/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (papildomoji nuomonė) | 66 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

456-oji plenarinė sesija, 2009 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d.

2009/C 318/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros vykstant restruktūrizacijai pasaulinio vystymosi kontekste (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkausiančios Švedijos prašymu)

1

2009/C 318/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl makroregioninio bendradarbiavimo: Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams (tiriamoji nuomonė)

6

2009/C 318/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Ką daryti, kad ES strategija dėl alkoholio daromos žalos būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė (tiriamoji nuomonė)

10

2009/C 318/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl lyčių lygybės, ekonomikos augimo ir užimtumo lygio sąsajų (tiriamoji nuomonė)

15

2009/C 318/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl įmonių rūšių įvairovės (nuomonė savo iniciatyva)

22

2009/C 318/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl sąžiningos prekybos maisto produktų: savireguliacija ar teisės aktai? (nuomonė savo iniciatyva)

29

2009/C 318/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl mažiau palankių ūkininkauti vietovių (MPŪV) šiaurės dimensijos (nuomonė savo iniciatyva)

35

2009/C 318/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl energijos vartojimo efektyvumo politikos ir programų skatinimo galutinių vartotojų lygiu (nuomonė savo iniciatyva)

39

2009/C 318/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasaulinės finansų krizės poveikis svarbiausiems Europos gamybos ir paslaugų sektoriams (nuomonė savo iniciatyva)

43

2009/C 318/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo ir skurdo. Globalus požiūris (nuomonė savo iniciatyva)

52

2009/C 318/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl de Larosière grupės ataskaitos (nuomonė savo iniciatyva)

de Larosière

57

2009/C 318/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (papildomoji nuomonė)

66

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 456-oji plenarinė sesija, 2009 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d. |
| 2009/C 318/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui Europos e. teisingumo strategijos link(COM(2008) 329 galutinis) | 69 |
| 2009/C 318/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Saugūs, naujoviški ir prieinami vaistai. Atnaujinta farmacijos sektoriaus vizija(COM(2008) 666 galutinis) | 74 |
| 2009/C 318/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą nustatyti Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (mikrofinansų priemonę PROGRESS) (COM(2009) 333 galutinis — 2009/0096 (COD)) | 80 |
| 2009/C 318/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1672/2006/EB, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – PROGRESS (COM(2009) 340 galutinis — 2009/0091 (COD)) | 84 |
| 2009/C 318/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai (COM(2008) 644 galutinis — 2008/0198 (COD)) | 88 |
| 2009/C 318/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje (COM(2008) 811 galutinis) | 92 |
| 2009/C 318/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija(COM(2009) 82 galutinis) | 97 |
| 2009/C 318/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos TEN-T politikos peržiūra. Siekiant geriau integruoto transeuropinio transporto tinklo įgyvendinant bendrąją transporto politiką(COM(2009) 44 galutinis) | 101 |
| 2009/C 318/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ES, Afrika ir Kinija: siekiant trišalio dialogo ir bendradarbiavimo(COM(2008) 654 galutinis) | 106 |
| 2009/C 318/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas - Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių(COM(2009) 200 galutinis) | 113 |
| 2009/C 318/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą iš dalies keičiantį reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui (COM(2009) 268 galutinis – 2009/0077 (COD)) | 121 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

456-oji plenarinė sesija, 2009 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d.

2009/C 318/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui Europos e. teisingumo strategijos link(COM(2008) 329 galutinis)

(COM(2008) 329 galutinis)

69

2009/C 318/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Saugūs, naujoviški ir prieinami vaistai. Atnaujinta farmacijos sektoriaus vizija(COM(2008) 666 galutinis)

(COM(2008) 666 galutinis)

74

2009/C 318/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą nustatyti Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (mikrofinansų priemonę PROGRESS) (COM(2009) 333 galutinis — 2009/0096 (COD))

(COM(2009) 333 galutinis — 2009/0096 (COD))

80

2009/C 318/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1672/2006/EB, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – PROGRESS (COM(2009) 340 galutinis — 2009/0091 (COD))

(COM(2009) 340 galutinis — 2009/0091 (COD))

84

2009/C 318/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai (COM(2008) 644 galutinis — 2008/0198 (COD))

(COM(2008) 644 galutinis — 2008/0198 (COD))

88

2009/C 318/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje (COM(2008) 811 galutinis)

(COM(2008) 811 galutinis)

92

2009/C 318/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija(COM(2009) 82 galutinis)

(COM(2009) 82 galutinis)

97

2009/C 318/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos TEN-T politikos peržiūra. Siekiant geriau integruoto transeuropinio transporto tinklo įgyvendinant bendrąją transporto politiką(COM(2009) 44 galutinis)

(COM(2009) 44 galutinis)

101

2009/C 318/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ES, Afrika ir Kinija: siekiant trišalio dialogo ir bendradarbiavimo(COM(2008) 654 galutinis)

(COM(2008) 654 galutinis)

106

2009/C 318/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas - Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių(COM(2009) 200 galutinis)

(COM(2009) 200 galutinis)

113

2009/C 318/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą iš dalies keičiantį reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui (COM(2009) 268 galutinis – 2009/0077 (COD))

(COM(2009) 268 galutinis – 2009/0077 (COD))

121

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

456-oji plenarinė sesija, 2009 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d.

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros vykstant restruktūrizacijai pasaulinio vystymosi kontekste (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkausiančios Švedijos prašymu)

2009/C 318/01

Pranešėjas Valerio SALVATORE

Bendrapranešėjis Enrique CALVET CHAMBON

ES Tarybai pirmininkausiančios Švedijos vardu 2008 m. gruodžio 18 d. laišku šios šalies Europos reikalų ministrė Cecilia Malmström kreipėsi į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, prašydama parengti tiriamąją nuomonę dėl

„Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros vykstant restruktūrizacijai pasaulinio vystymosi kontekste.“

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Valerio SALVATORE, bendrapranešėjis Enrique CALVET CHAMBON.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 111 narių balsavus už ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą Komisija apibrėžė „kaip integruotą strategiją ir lankstumui, ir užimtumui didinti darbo rinkoje“. Šioje nuomonėje EESRK atkreipia dėmesį į kai kuriuos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcijos aspektus, kurie, jo nuomone, krizės metu yra ypač svarbūs, kad kuo daugiau žmonių išlaikytų darbo vietas, o darbo rinkoje nedalyvaujantiems asmenims būtų sudarytos kuo geresnės sąlygos greičiau rasti darbą. |
| --- | --- |

1.1

Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą Komisija apibrėžė „kaip integruotą strategiją ir lankstumui, ir užimtumui didinti darbo rinkoje“. Šioje nuomonėje EESRK atkreipia dėmesį į kai kuriuos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcijos aspektus, kurie, jo nuomone, krizės metu yra ypač svarbūs, kad kuo daugiau žmonių išlaikytų darbo vietas, o darbo rinkoje nedalyvaujantiems asmenims būtų sudarytos kuo geresnės sąlygos greičiau rasti darbą.

| 1.2 | Dabartiniu gilios krizės laikotarpiu ir staigaus nedarbo padidėjimo metu darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra jokiu būdu neturėtų būti laikoma priemone, padedančia lengviau atleisti darbuotojus ar apskritai sumažinti socialinę apsaugą, visų pirma bedarbių socialinę apsaugą. EESRK mano, kad priemonės, stiprinančios lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros saugumo aspektą (plačiąja prasme), šiuo metu yra prioritetinės. |
| --- | --- |

1.2

Dabartiniu gilios krizės laikotarpiu ir staigaus nedarbo padidėjimo metu darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra jokiu būdu neturėtų būti laikoma priemone, padedančia lengviau atleisti darbuotojus ar apskritai sumažinti socialinę apsaugą, visų pirma bedarbių socialinę apsaugą. EESRK mano, kad priemonės, stiprinančios lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros saugumo aspektą (plačiąja prasme), šiuo metu yra prioritetinės.

| 1.3 | EESRK savo ankstesnėse nuomonėse pabrėžė vidaus lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros svarbą. Krizė išryškino vidaus lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą užtikrinančių priemonių svarbą, kurios suteikia įmonėms galimybę prisitaikyti prie staigaus užsakymų sumažėjimo ir neatleisti darbuotojų. Įmonės, taikančios darbo valandų kaupimo sąskaitų sistemą, suderintą su socialiniais partneriais, sugeba greičiau reaguoti į naują, dėl krizės susidariusią padėtį darbo rinkoje, nei šių priemonių netaikančios įmonės. Viena iš akivaizdžių krizės pamokų – socialiniai partneriai privalo skatinti darbo valandų kaupimo sąskaitas ir susitarimus dėl lankstaus darbo grafiko. EESRK mano, kad būtina didinti šių priemonių patrauklumą įmonėms ir darbuotojams. |
| --- | --- |

1.3

EESRK savo ankstesnėse nuomonėse pabrėžė vidaus lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros svarbą. Krizė išryškino vidaus lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą užtikrinančių priemonių svarbą, kurios suteikia įmonėms galimybę prisitaikyti prie staigaus užsakymų sumažėjimo ir neatleisti darbuotojų. Įmonės, taikančios darbo valandų kaupimo sąskaitų sistemą, suderintą su socialiniais partneriais, sugeba greičiau reaguoti į naują, dėl krizės susidariusią padėtį darbo rinkoje, nei šių priemonių netaikančios įmonės. Viena iš akivaizdžių krizės pamokų – socialiniai partneriai privalo skatinti darbo valandų kaupimo sąskaitas ir susitarimus dėl lankstaus darbo grafiko. EESRK mano, kad būtina didinti šių priemonių patrauklumą įmonėms ir darbuotojams.

| 1.4 | Darbo vietų lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra gali būti pasiekta tik tuo atveju, jei darbuotojai bus tinkamai parengti. Nauji įgūdžiai ir naujų darbo vietų kūrimas glaudžiai susiję. Įmonės savo pačių labui privalo investuoti į tęstinį savo darbuotojų mokymą. Nuolat mokytis yra darbuotojų pareiga. Reikia tikėtis, jog Lisabonos strategija po 2010 m. pateiks šių klausimų sprendimą. |
| --- | --- |

1.4

Darbo vietų lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra gali būti pasiekta tik tuo atveju, jei darbuotojai bus tinkamai parengti. Nauji įgūdžiai ir naujų darbo vietų kūrimas glaudžiai susiję. Įmonės savo pačių labui privalo investuoti į tęstinį savo darbuotojų mokymą. Nuolat mokytis yra darbuotojų pareiga. Reikia tikėtis, jog Lisabonos strategija po 2010 m. pateiks šių klausimų sprendimą.

| 1.5 | Krizės laikotarpiu paaiškėjo, kad socialinis dialogas ypač svarbus. Pastarieji mėnesiai parodė, kad aktyviai drauge veikiantys socialiniai partneriai gali rasti opių problemų sprendimus. EESRK siūlo ES pirmininkaujančiai Švedijai ir ES Komisijai įsteigti interneto platformą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas skleisti informaciją apie patirtį, įgytą įgyvendinant socialinių partnerių iniciatyvas, atsižvelgiant į skirtingą šalių, regionų ir vietų padėtį. |
| --- | --- |

1.5

Krizės laikotarpiu paaiškėjo, kad socialinis dialogas ypač svarbus. Pastarieji mėnesiai parodė, kad aktyviai drauge veikiantys socialiniai partneriai gali rasti opių problemų sprendimus. EESRK siūlo ES pirmininkaujančiai Švedijai ir ES Komisijai įsteigti interneto platformą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas skleisti informaciją apie patirtį, įgytą įgyvendinant socialinių partnerių iniciatyvas, atsižvelgiant į skirtingą šalių, regionų ir vietų padėtį.

| 1.6 | Europos lygmeniu socialiniai partneriai šiuo metu veda derybas dėl bendrojo įtraukiųjų darbo rinkų susitarimo. EESRK mano, kad būsimi susitarimai gali iš tiesų teikti papildomą naudą ir padėti labiausiai pažeidžiamiems, dėl krizės darbą praradusiems žmonėms vėl susirasti darbą. EESRK taip pat daug tikisi iš bendro lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo, kuriuos Europos socialiniai partneriai įtraukė į savo 2009–2010 m. darbo programą. |
| --- | --- |

1.6

Europos lygmeniu socialiniai partneriai šiuo metu veda derybas dėl bendrojo įtraukiųjų darbo rinkų susitarimo. EESRK mano, kad būsimi susitarimai gali iš tiesų teikti papildomą naudą ir padėti labiausiai pažeidžiamiems, dėl krizės darbą praradusiems žmonėms vėl susirasti darbą. EESRK taip pat daug tikisi iš bendro lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo, kuriuos Europos socialiniai partneriai įtraukė į savo 2009–2010 m. darbo programą.

| 1.7 | Labai didelis tempas ir drastiškas ekonominės padėties pablogėjimas skatina daugelį darbdavių prisiminti klestėjimo laikotarpį, kai būdavo sunku rasti pakankamą tinkamos kvalifikacijos darbuotojų. Žvelgdami į ateitį ir tikėdamiesi ekonominės padėties pagerėjimo, kuris tikrai įvyks, jie neketina naikinti pernelyg daug darbo vietų – tai galėtų būti daroma tik siekiant sutaupyti trumpuoju laikotarpiu. Vis dėlto nė viena įmonė negali ignoruoti ekonomikos principų. Kiekviena firma visų pirma susirūpinusi savo išlikimu. Atleistiems darbuotojams svarbiausia kuo greičiau grįžti į darbo rinką. EESRK pabrėžia, kad jiems reikia skubiai suteikti aukštos kokybės paramą. Valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip padidinti įdarbinimo agentūrų skaičių ir pagerinti jų darbo kokybę, siekiant padėti žmonėms kuo greičiau susirasti darbą. |
| --- | --- |

1.7

Labai didelis tempas ir drastiškas ekonominės padėties pablogėjimas skatina daugelį darbdavių prisiminti klestėjimo laikotarpį, kai būdavo sunku rasti pakankamą tinkamos kvalifikacijos darbuotojų. Žvelgdami į ateitį ir tikėdamiesi ekonominės padėties pagerėjimo, kuris tikrai įvyks, jie neketina naikinti pernelyg daug darbo vietų – tai galėtų būti daroma tik siekiant sutaupyti trumpuoju laikotarpiu. Vis dėlto nė viena įmonė negali ignoruoti ekonomikos principų. Kiekviena firma visų pirma susirūpinusi savo išlikimu. Atleistiems darbuotojams svarbiausia kuo greičiau grįžti į darbo rinką. EESRK pabrėžia, kad jiems reikia skubiai suteikti aukštos kokybės paramą. Valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip padidinti įdarbinimo agentūrų skaičių ir pagerinti jų darbo kokybę, siekiant padėti žmonėms kuo greičiau susirasti darbą.

| 1.8 | Komitetas mano, kad Europos Sąjunga, atsižvelgdama į nacionalinius ir regionų ypatumus ir pramonės sektorių skirtumus, turėtų ir toliau laikytis europinio požiūrio ir subsidiarumo principo. Tai padės sukurti europinį pagrindą, būtiną tvirtesniam Europos socialiniam modeliui užtikrinti, kuris šiuo metu iš teorinio modelio tampa neišvengiama realybe (1). Pasibaigus Lisabonos strategijos įgyvendinimo laikotarpiui, reikia numatyti tolesnius veiksmus (Lisabonos strategija po 2010 m.), skirtus įgyvendinti dar nepasiektus tikslus ir tuos, kurie iškils krizės laikotarpiu, kuris gali būti ilgas ir sudėtingas. Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra, be abejonės, galėtų atlikti svarbų vaidmenį. Komitetas mano, kad taikant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijas reikėtų siekti jų pusiausvyros. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas mano, kad Europos Sąjunga, atsižvelgdama į nacionalinius ir regionų ypatumus ir pramonės sektorių skirtumus, turėtų ir toliau laikytis europinio požiūrio ir subsidiarumo principo. Tai padės sukurti europinį pagrindą, būtiną tvirtesniam Europos socialiniam modeliui užtikrinti, kuris šiuo metu iš teorinio modelio tampa neišvengiama realybe (1). Pasibaigus Lisabonos strategijos įgyvendinimo laikotarpiui, reikia numatyti tolesnius veiksmus (Lisabonos strategija po 2010 m.), skirtus įgyvendinti dar nepasiektus tikslus ir tuos, kurie iškils krizės laikotarpiu, kuris gali būti ilgas ir sudėtingas. Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra, be abejonės, galėtų atlikti svarbų vaidmenį. Komitetas mano, kad taikant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijas reikėtų siekti jų pusiausvyros.

1

| 1.9 | Komitetas pabrėžia, kad įgyvendinant darbo rinkos reformas valstybėse narėse reikėtų siekti, kad nedaugėtų neužtikrintų darbo vietų, kurioms būdingas pernelyg didelis lankstumas, bet mažos užimtumo garantijos. Per pastaruosius dešimt metų tokių darbo vietų skaičius nuolat didėjo. EESRK pritaria 2008 m. vasario 7 d. Regionų komiteto nuomonėje (2) išreikštam susirūpinimui, kad išorės lankstumo dominavimas gali sudaryti „galimybę panaikinti įprastų darbo sąlygų reglamentavimą sukuriant nesąžiningus darbo santykius.“ |
| --- | --- |

1.9

Komitetas pabrėžia, kad įgyvendinant darbo rinkos reformas valstybėse narėse reikėtų siekti, kad nedaugėtų neužtikrintų darbo vietų, kurioms būdingas pernelyg didelis lankstumas, bet mažos užimtumo garantijos. Per pastaruosius dešimt metų tokių darbo vietų skaičius nuolat didėjo. EESRK pritaria 2008 m. vasario 7 d. Regionų komiteto nuomonėje (2) išreikštam susirūpinimui, kad išorės lankstumo dominavimas gali sudaryti „galimybę panaikinti įprastų darbo sąlygų reglamentavimą sukuriant nesąžiningus darbo santykius.“

2

2.   Bendrosios aplinkybės

Bendrosios aplinkybės

| 2.1 | ES Tarybai pirmininkaujanti Švedija paragino EESRK pateikti nuomonę darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros klausimu, dėl kurio Komitetas jau yra išsakęs savo nuomonę (3), tačiau dabar šį klausimą reikia nagrinėti naujų aplinkybių požiūriu. Poreikis nedelsiant persvarstyti šį klausimą atsižvelgiant į finansų krizę patvirtintas 2009 m. liepos 7 d. Stokholme ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos surengtame klausyme. |
| --- | --- |

2.1

ES Tarybai pirmininkaujanti Švedija paragino EESRK pateikti nuomonę darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros klausimu, dėl kurio Komitetas jau yra išsakęs savo nuomonę (3), tačiau dabar šį klausimą reikia nagrinėti naujų aplinkybių požiūriu. Poreikis nedelsiant persvarstyti šį klausimą atsižvelgiant į finansų krizę patvirtintas 2009 m. liepos 7 d. Stokholme ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos surengtame klausyme.

3

| 2.2 | Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra suprantama nevienodai. Europos Komisija savo komunikate (COM(2007) 359 galutinis) lankstumo ir užimtumo garantijas apibrėžė „kaip integruotą strategiją ir lankstumui, ir užimtumui didinti darbo rinkoje“ (4). Kadangi tokia apibrėžtis pateikiama 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusio neeilinio aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose, šia bendra samprata remsimės ir šioje nuomonėje. |
| --- | --- |

2.2

Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra suprantama nevienodai. Europos Komisija savo komunikate (COM(2007) 359 galutinis) lankstumo ir užimtumo garantijas apibrėžė „kaip integruotą strategiją ir lankstumui, ir užimtumui didinti darbo rinkoje“ (4). Kadangi tokia apibrėžtis pateikiama 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusio neeilinio aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose, šia bendra samprata remsimės ir šioje nuomonėje.

4

| 2.3 | EESRK pabrėžia, kad vadovaujantis subsidiarumo principu už darbo rinkos politiką yra atsakingos valstybės narės. Mėginimas suderinti darbo teisės aktus prieštarautų minėtam principui ir būtų nenaudingas, kadangi tai turėtų neigiamos įtakos susiklosčiusioms tradicijoms ir geografinėms struktūroms, kurių nauda ir tvarumu jau įsitikinta. Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad valstybių narių ekonomikos išsivystymo lygis yra skirtingas. Šie skirtumai atsispindi jų socialinėse sistemose. EESRK mano, kad ES turėtų įveikti šiuos iššūkius:






  — | skatinti valstybių narių bendradarbiavimą įgyvendinant Europos užimtumo strategiją, kuri nuo 2005 m. yra Lisabonos strategijos valdymo mechanizmo dalis. 21-oje užimtumo politikos gairėje valstybės narės sutarė, kad būtina skatinti lankstumą derinant jį su užimtumo garantijomis. ES turėtų aktyviau skatinti valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų, raginti jas informuoti apie gerąją patirtį, sukauptą įgyvendinant Europos užimtumo politiką, ir ja pasidalyti. |
| --- | --- | --- |

2.3

EESRK pabrėžia, kad vadovaujantis subsidiarumo principu už darbo rinkos politiką yra atsakingos valstybės narės. Mėginimas suderinti darbo teisės aktus prieštarautų minėtam principui ir būtų nenaudingas, kadangi tai turėtų neigiamos įtakos susiklosčiusioms tradicijoms ir geografinėms struktūroms, kurių nauda ir tvarumu jau įsitikinta. Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad valstybių narių ekonomikos išsivystymo lygis yra skirtingas. Šie skirtumai atsispindi jų socialinėse sistemose. EESRK mano, kad ES turėtų įveikti šiuos iššūkius:

—

skatinti valstybių narių bendradarbiavimą įgyvendinant Europos užimtumo strategiją, kuri nuo 2005 m. yra Lisabonos strategijos valdymo mechanizmo dalis. 21-oje užimtumo politikos gairėje valstybės narės sutarė, kad būtina skatinti lankstumą derinant jį su užimtumo garantijomis. ES turėtų aktyviau skatinti valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų, raginti jas informuoti apie gerąją patirtį, sukauptą įgyvendinant Europos užimtumo politiką, ir ja pasidalyti.

3.   Naujos aplinkybės

Naujos aplinkybės

3.1   Krizė

Krizė

| 3.1.1 | Didžiausios Bendrijos istorijoje ekonomikos krizės pasekmės yra gana akivaizdžios trumpuoju laikotarpiu: ES valstybių narių skolos auga kaip niekada sparčiai. Nors svarbiausi pasaulio bankai užtvindė rinkas grynaisiais pinigais, bankų sistema vis dar neveikia taip kaip anksčiau. Labai didelių sunkumų norėdami gauti naujus kreditus visų pirma patiria mažosios ir vidutinės įmonės (VMĮ) ir savarankiškai dirbantys asmenys. Netrukus bus pastebimos ir neigiamos nedarbo pasekmės visuomenei ir vidaus rinkai. Be to, mažai ir sunkiai kuriama naujų darbo vietų. |
| --- | --- |

3.1.1

Didžiausios Bendrijos istorijoje ekonomikos krizės pasekmės yra gana akivaizdžios trumpuoju laikotarpiu: ES valstybių narių skolos auga kaip niekada sparčiai. Nors svarbiausi pasaulio bankai užtvindė rinkas grynaisiais pinigais, bankų sistema vis dar neveikia taip kaip anksčiau. Labai didelių sunkumų norėdami gauti naujus kreditus visų pirma patiria mažosios ir vidutinės įmonės (VMĮ) ir savarankiškai dirbantys asmenys. Netrukus bus pastebimos ir neigiamos nedarbo pasekmės visuomenei ir vidaus rinkai. Be to, mažai ir sunkiai kuriama naujų darbo vietų.

| 3.1.2 | Nors paskutinioji EESRK nuomonė šiuo klausimu parengta neseniai – 2008 m. pavasarį, EESRK mano, kad trumpuoju laikotarpiu būtina pritaikyti lankstumo ir užimtumo garantijų modelį atsižvelgiant į sunkią dabartinę socialinę ir ekonominę padėtį. Komitetas džiaugiasi ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos pateiktu prašymu ištirti, kaip valstybės narės galėtų panaudoti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą vykstant restruktūrizacijai pasaulinio vystymosi kontekste. Pasaulio vystymasis susijęs su finansų krize ir liūdnomis jos pasekmėmis realiajai ekonomikai ir užimtumui. Ši krizė yra pati sunkiausia ekonomikos krizė per pastaruosius 80 metų. Labai tikėtina, kad jos padariniai bus jaučiami visą XXI amžių. Jos sudėtingumą sustiprina ir tai, kad pasaulio lygiu vyksta kitos dvi didelius iššūkius keliančios – klimato ir demografinė – krizės. |
| --- | --- |

3.1.2

Nors paskutinioji EESRK nuomonė šiuo klausimu parengta neseniai – 2008 m. pavasarį, EESRK mano, kad trumpuoju laikotarpiu būtina pritaikyti lankstumo ir užimtumo garantijų modelį atsižvelgiant į sunkią dabartinę socialinę ir ekonominę padėtį. Komitetas džiaugiasi ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos pateiktu prašymu ištirti, kaip valstybės narės galėtų panaudoti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą vykstant restruktūrizacijai pasaulinio vystymosi kontekste. Pasaulio vystymasis susijęs su finansų krize ir liūdnomis jos pasekmėmis realiajai ekonomikai ir užimtumui. Ši krizė yra pati sunkiausia ekonomikos krizė per pastaruosius 80 metų. Labai tikėtina, kad jos padariniai bus jaučiami visą XXI amžių. Jos sudėtingumą sustiprina ir tai, kad pasaulio lygiu vyksta kitos dvi didelius iššūkius keliančios – klimato ir demografinė – krizės.

| 3.1.3 | Krizė keičia socialinę ir ekonominę aplinką, kurioje reikėtų numatyti darbo rinkos reformas. Tai yra akivaizdu nepaisant įvairaus tokių struktūrinių reformų įgyvendinimo galimybių, jų įgyvendinamumo, poreikio ar nesugebėjimo įgyvendinti krizės laikotarpiu vertinimo. Tačiau EESRK norėtų pabrėžti, kad bedarbių įtrauktis ir jų grąžinimas į darbo rinką turi būti neginčijami prioritetai. |
| --- | --- |

3.1.3

Krizė keičia socialinę ir ekonominę aplinką, kurioje reikėtų numatyti darbo rinkos reformas. Tai yra akivaizdu nepaisant įvairaus tokių struktūrinių reformų įgyvendinimo galimybių, jų įgyvendinamumo, poreikio ar nesugebėjimo įgyvendinti krizės laikotarpiu vertinimo. Tačiau EESRK norėtų pabrėžti, kad bedarbių įtrauktis ir jų grąžinimas į darbo rinką turi būti neginčijami prioritetai.

| 3.1.4 | Vis dėlto Komitetas norėtų apibendrinti šias išvadas ir pateikti konkrečius bei racionalius pasiūlymus dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą užtikrinančių pagrindinių aspektų, t. y. lankstumo ir garantijų. Komitetas norėtų pabrėžti, kad subalansuotas lankstumo ir užimtumo garantijų valdymas yra būtinas norint išvengti socialinių konfliktų, kokių Europa jau yra patyrusi. |
| --- | --- |

3.1.4

Vis dėlto Komitetas norėtų apibendrinti šias išvadas ir pateikti konkrečius bei racionalius pasiūlymus dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą užtikrinančių pagrindinių aspektų, t. y. lankstumo ir garantijų. Komitetas norėtų pabrėžti, kad subalansuotas lankstumo ir užimtumo garantijų valdymas yra būtinas norint išvengti socialinių konfliktų, kokių Europa jau yra patyrusi.

3.2   Išorės ir vidaus lankstumas

Išorės ir vidaus lankstumas

| 3.2.1 | Vidaus lankstumas turėtų būti administracijos ir darbuotojų arba jų atstovų, socialinių partnerių socialinio dialogo, organizuojamo įmonės arba susijusio sektoriaus lygiu, rezultatas. Vidaus lankstumas padeda išvengti darbo vietų praradimo ir taip sunkiu laikotarpiu gali tapti svarbiu Europoje socialinę sanglaudą stabilizuojančiu veiksniu. Siekiant užtikrinti, kad įmonės laikysis socialinės atsakomybės srityje prisiimtų įsipareigojimų, ir norint išlaikyti dirbančiųjų užimtumą labai svarbu geri darbdavių ir darbuotojų santykiai. Remiant šias priemones labai svarbus vyriausybių vaidmuo, tačiau dėl šios paramos neturi sumažėti galimybės teikti svarbiausias socialines paslaugas, pavyzdžiui, užtikrinti saugą (ar kalbėsime apie maisto produktų, ar oro transporto saugą, visuotinės svarbos paslaugų universalumą, ar policijos teikiamas paslaugas) ir švietimą, kuris nuo šiol turi būti pagrįstas mokymosi visą gyvenimą principu. |
| --- | --- |

3.2.1

Vidaus lankstumas turėtų būti administracijos ir darbuotojų arba jų atstovų, socialinių partnerių socialinio dialogo, organizuojamo įmonės arba susijusio sektoriaus lygiu, rezultatas. Vidaus lankstumas padeda išvengti darbo vietų praradimo ir taip sunkiu laikotarpiu gali tapti svarbiu Europoje socialinę sanglaudą stabilizuojančiu veiksniu. Siekiant užtikrinti, kad įmonės laikysis socialinės atsakomybės srityje prisiimtų įsipareigojimų, ir norint išlaikyti dirbančiųjų užimtumą labai svarbu geri darbdavių ir darbuotojų santykiai. Remiant šias priemones labai svarbus vyriausybių vaidmuo, tačiau dėl šios paramos neturi sumažėti galimybės teikti svarbiausias socialines paslaugas, pavyzdžiui, užtikrinti saugą (ar kalbėsime apie maisto produktų, ar oro transporto saugą, visuotinės svarbos paslaugų universalumą, ar policijos teikiamas paslaugas) ir švietimą, kuris nuo šiol turi būti pagrįstas mokymosi visą gyvenimą principu.

| 3.2.2 | Visos socialinės reformos turi būti vykdomos atsižvelgiant į socialines, ekonomines ir politines aplinkybes. Krizės laikotarpiu dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros, be abejo, kyla rimtų abejonių, pavyzdžiui, ar dedamos pastangos užtikrins spėjamas įsidarbinimo galimybes. Taigi reikia gerai suvokti, kad lankstumo ir užimtumo garantijos naudinga priemone bus tik tuomet, kai jos taps priimtinos visiems socialiniams parneriams, o ne kai kuriems iš jų. Todėl labai svarbu nuodugniai išnagrinėti užimtumo garantijų, užimtumo ir lankstumo garantijų pusiausvyros klausimus. Komiteto manymu, Europos Komisija turėtų sutelkti dėmesį ir ištirti vidaus lankstumo, kuris galėtų būti veiksminga darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą užtikrinanti priemonė, padedanti spręsti nedarbo problemą, galimybes (5). |
| --- | --- |

3.2.2

Visos socialinės reformos turi būti vykdomos atsižvelgiant į socialines, ekonomines ir politines aplinkybes. Krizės laikotarpiu dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros, be abejo, kyla rimtų abejonių, pavyzdžiui, ar dedamos pastangos užtikrins spėjamas įsidarbinimo galimybes. Taigi reikia gerai suvokti, kad lankstumo ir užimtumo garantijos naudinga priemone bus tik tuomet, kai jos taps priimtinos visiems socialiniams parneriams, o ne kai kuriems iš jų. Todėl labai svarbu nuodugniai išnagrinėti užimtumo garantijų, užimtumo ir lankstumo garantijų pusiausvyros klausimus. Komiteto manymu, Europos Komisija turėtų sutelkti dėmesį ir ištirti vidaus lankstumo, kuris galėtų būti veiksminga darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą užtikrinanti priemonė, padedanti spręsti nedarbo problemą, galimybes (5).

5

| 3.2.3 | Komitetas mano, jog reikėtų subalansuoti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros aspektus, kad taikant šį modelį nesumažėtų užimtumo garantijos. Tačiau kaip valstybės narės galėtų šią pusiausvyrą užtikrinti krizės laikotarpiu? Komitetas siūlo darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros modeliu grindžiamas reformas kruopščiai išnagrinėti atsižvelgiant į krizę, kad nekiltų nepageidaujamų socialinių ir politinių pasekmių. Tokia tik dar išsamesnė analizė turėtų būti atlikta dėl vadinamųjų išorės lankstumo ir užimtumo garantijų. |
| --- | --- |

3.2.3

Komitetas mano, jog reikėtų subalansuoti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros aspektus, kad taikant šį modelį nesumažėtų užimtumo garantijos. Tačiau kaip valstybės narės galėtų šią pusiausvyrą užtikrinti krizės laikotarpiu? Komitetas siūlo darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros modeliu grindžiamas reformas kruopščiai išnagrinėti atsižvelgiant į krizę, kad nekiltų nepageidaujamų socialinių ir politinių pasekmių. Tokia tik dar išsamesnė analizė turėtų būti atlikta dėl vadinamųjų išorės lankstumo ir užimtumo garantijų.

| 3.2.4 | Remiantis pirmiau išdėstytais teiginiais, lankstumo ir užimtumo garantijos turėtų būti patikimos visais požiūriais, visų pirma biudžeto požiūriu. Gali prireikti perorientuoti valstybių narių biudžeto išlaidų prioritetus ir, veikiausiai, sustiprinti Bendrijos teikiamą pagalbą. Neįmanoma užtikrinti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros nesuteikiant užimtumo garantijų. |
| --- | --- |

3.2.4

Remiantis pirmiau išdėstytais teiginiais, lankstumo ir užimtumo garantijos turėtų būti patikimos visais požiūriais, visų pirma biudžeto požiūriu. Gali prireikti perorientuoti valstybių narių biudžeto išlaidų prioritetus ir, veikiausiai, sustiprinti Bendrijos teikiamą pagalbą. Neįmanoma užtikrinti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros nesuteikiant užimtumo garantijų.

| 3.2.5 | Dabartinėje situacijoje būtų rizikinga aktyviai imtis darbo rinkos reformų siekiant skatinti išorės lankstumą, kas nepasakytina apie atsargų įvairių vidaus lankstumo formų taikymą. Europos Komisija iki šiol akcentavo lankstumo ir užimtumo garantijų išorės dimensiją. Daugelyje Europos kolektyvinių sutarčių numatytos įmonių lankstumo tvarkos nuostatos. Be to, lankstumas gali būti įvairių formų, pavyzdžiui, darbo laiko organizavimas derinamas su mokymui skirtu laiku. |
| --- | --- |

3.2.5

Dabartinėje situacijoje būtų rizikinga aktyviai imtis darbo rinkos reformų siekiant skatinti išorės lankstumą, kas nepasakytina apie atsargų įvairių vidaus lankstumo formų taikymą. Europos Komisija iki šiol akcentavo lankstumo ir užimtumo garantijų išorės dimensiją. Daugelyje Europos kolektyvinių sutarčių numatytos įmonių lankstumo tvarkos nuostatos. Be to, lankstumas gali būti įvairių formų, pavyzdžiui, darbo laiko organizavimas derinamas su mokymui skirtu laiku.

3.3   Socialinis dialogas

Socialinis dialogas

| 3.3.1 | EESRK ir toliau prašo socialinių partnerių būti pagrindiniais dalyviais forume, kuriame nuolat diskutuojama dėl reformų ir kuris suteikia galimybę abiem šalims – darbdaviams ir darbuotojams – stebėti, kad būtų nuolat užtikrinama lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra. Šis požiūris labai svarbus ir naudingas būsimai Europos užimtumo politikai. Todėl pilietinė visuomenė turi taip pat dalyvauti minėtose diskusijose. Užimtumo politika ir darbo rinkos reformos turi didelės įtakos visuomenei. Taigi šios reformos turi būti siejamos su ekonominėmis, socialinėmis ir tvaraus vystymosi perspektyvomis. |
| --- | --- |

3.3.1

EESRK ir toliau prašo socialinių partnerių būti pagrindiniais dalyviais forume, kuriame nuolat diskutuojama dėl reformų ir kuris suteikia galimybę abiem šalims – darbdaviams ir darbuotojams – stebėti, kad būtų nuolat užtikrinama lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra. Šis požiūris labai svarbus ir naudingas būsimai Europos užimtumo politikai. Todėl pilietinė visuomenė turi taip pat dalyvauti minėtose diskusijose. Užimtumo politika ir darbo rinkos reformos turi didelės įtakos visuomenei. Taigi šios reformos turi būti siejamos su ekonominėmis, socialinėmis ir tvaraus vystymosi perspektyvomis.

| 3.3.2 | Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra – viena svarbiausių priemonių dabartinės finansų krizės ir realiosios ekonomikos padariniams darbo rinkai ir užimtumui sumažinti. Tačiau reikėtų vengti tuo piktnaudžiauti ir sudaryti palankesnes sąlygas atleisti darbuotojus šalyse, kuriose darbo teisė užtikrina tam tikras garantijas, saugančias nuo vadinamosios priimti ir atleisti (angl. hire and fire) praktikos. Komitetas pritaria aiškiai Komisijos nuostatai, kad lankstumo ir užimtumo garantijos jokiu būdu negali virsti teise atleisti darbuotojus. |
| --- | --- |

3.3.2

Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra – viena svarbiausių priemonių dabartinės finansų krizės ir realiosios ekonomikos padariniams darbo rinkai ir užimtumui sumažinti. Tačiau reikėtų vengti tuo piktnaudžiauti ir sudaryti palankesnes sąlygas atleisti darbuotojus šalyse, kuriose darbo teisė užtikrina tam tikras garantijas, saugančias nuo vadinamosios priimti ir atleisti (angl. hire and fire) praktikos. Komitetas pritaria aiškiai Komisijos nuostatai, kad lankstumo ir užimtumo garantijos jokiu būdu negali virsti teise atleisti darbuotojus.

hire and fire

| 3.3.3 | EESRK norėtų pabrėžti, kad bet kuri darbo teisės reforma turėtų būti vykdoma tariantis su socialiniais partneriais, nes kitu atveju ji bus nesėkminga. Socialinis dialogas – tai vienas principų, užtikrinančių dalyvaujamąją, šiuolaikišką ir socialinę demokratiją. Darbo teisės nuostatų pakeitimai turi būti atliekami diskutuojant su susijusiomis šalimis, darbuotojais ir jų atstovais. Be to, socialinis dialogas leidžia taikyti įvairias vidaus lankstumo schemas, kurios sudaro įmonėms sąlygas imtis lankstesnių veiksmų neatsižvelgiant į jų veiklos augimo ar mažėjimo tendencijas. |
| --- | --- |

3.3.3

EESRK norėtų pabrėžti, kad bet kuri darbo teisės reforma turėtų būti vykdoma tariantis su socialiniais partneriais, nes kitu atveju ji bus nesėkminga. Socialinis dialogas – tai vienas principų, užtikrinančių dalyvaujamąją, šiuolaikišką ir socialinę demokratiją. Darbo teisės nuostatų pakeitimai turi būti atliekami diskutuojant su susijusiomis šalimis, darbuotojais ir jų atstovais. Be to, socialinis dialogas leidžia taikyti įvairias vidaus lankstumo schemas, kurios sudaro įmonėms sąlygas imtis lankstesnių veiksmų neatsižvelgiant į jų veiklos augimo ar mažėjimo tendencijas.

| 3.3.4 | EESRK palankiai vertina bendras Europos socialinių partnerių pastangas siekti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros. Komitetas teigiamai vertina Europos socialinių partnerių žingsnį į 2009–2010 m. darbo programą įtraukti lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą. EESRK laukia šio vertinimo ataskaitos ir tikisi, kad bendromis pastangomis atliktas vertinimas turės didelės įtakos sudarant įvairias lankstumo ir užimtumo garantijų taikymo schemas valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.3.4

EESRK palankiai vertina bendras Europos socialinių partnerių pastangas siekti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros. Komitetas teigiamai vertina Europos socialinių partnerių žingsnį į 2009–2010 m. darbo programą įtraukti lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą. EESRK laukia šio vertinimo ataskaitos ir tikisi, kad bendromis pastangomis atliktas vertinimas turės didelės įtakos sudarant įvairias lankstumo ir užimtumo garantijų taikymo schemas valstybėse narėse.

3.4   Europos trumpalaikiai ir vidutinės trukmės tikslai

Europos trumpalaikiai ir vidutinės trukmės tikslai

| 3.4.1 | Trumpuoju laikotarpiu, atsižvelgiant į socialinio dialogo visais lygmenimis rezultatus, finansinius įsipareigojimus ir vyriausybių vaidmenį, lankstumo ir užimtumo garantijų vertinimu ir jų taikymo galimybėmis turi būti siekiama išsaugoti kuo daugiau didžiausią pridėtinę vertę sukuriančių darbo vietų ir stiprinti visų darbuotojų socialinę apsaugą nepaisant jų padėties darbo rinkoje. |
| --- | --- |

3.4.1

Trumpuoju laikotarpiu, atsižvelgiant į socialinio dialogo visais lygmenimis rezultatus, finansinius įsipareigojimus ir vyriausybių vaidmenį, lankstumo ir užimtumo garantijų vertinimu ir jų taikymo galimybėmis turi būti siekiama išsaugoti kuo daugiau didžiausią pridėtinę vertę sukuriančių darbo vietų ir stiprinti visų darbuotojų socialinę apsaugą nepaisant jų padėties darbo rinkoje.

| 3.4.2 | EESRK primena 2009 m. liepos 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros krizės laikotarpiu. Labai svarbu, kad bedarbiai kuo greičiau grįžtų į darbo rinką. Komitetas pabrėžia, kad reikia jiems nedelsiant suteikti pagalbą, paramą ir veiksmingas konsultacijas. Valstybės narės turi būti raginamos geriau pasinaudoti esamų Europos fondų ištekliais ir įsipareigoti stiprinti visas užimtumą skatinančias priemones, pavyzdžiui, remti kokybiškas darbo vietas siūlančias agentūras, kad jos galėtų plėsti savo veiklą ir didinti našumą. |
| --- | --- |

3.4.2

EESRK primena 2009 m. liepos 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros krizės laikotarpiu. Labai svarbu, kad bedarbiai kuo greičiau grįžtų į darbo rinką. Komitetas pabrėžia, kad reikia jiems nedelsiant suteikti pagalbą, paramą ir veiksmingas konsultacijas. Valstybės narės turi būti raginamos geriau pasinaudoti esamų Europos fondų ištekliais ir įsipareigoti stiprinti visas užimtumą skatinančias priemones, pavyzdžiui, remti kokybiškas darbo vietas siūlančias agentūras, kad jos galėtų plėsti savo veiklą ir didinti našumą.

| 3.4.3 | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad susitarimai dėl išmokų priverstinio nedarbo atveju gali būti veiksminga trumpalaikė priemonė darbo vietoms išsaugoti, išvengti nedarbo ir išlaikyti perkamąją galią. Šių priemonių rezultatas gali būti trejopas: įmonės nepraras darbuotojų patirties ir įgūdžių, darbuotojas nebus pašalintas iš darbo rinkos, o išvengus bedarbių srauto, bus užtikrintas šalies ekonominis stabilumas. Krizės aplinkybėmis išryškėjo poreikis skatinti darbo valandų kaupimo sąskaitų sistemą ir lankstų darbo laiko valdymą. Įmonės, taikančios darbo valandų kaupimo sąskaitų sistemą, gali daug greičiau reaguoti į naują rinkos padėtį ir prisitaikyti prie staiga sumažėjusios paklausos. EESRK prašo valstybių narių ir ES patraukliai informuoti apie šią priemonę darbuotojus ir įmones. |
| --- | --- |

3.4.3

EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad susitarimai dėl išmokų priverstinio nedarbo atveju gali būti veiksminga trumpalaikė priemonė darbo vietoms išsaugoti, išvengti nedarbo ir išlaikyti perkamąją galią. Šių priemonių rezultatas gali būti trejopas: įmonės nepraras darbuotojų patirties ir įgūdžių, darbuotojas nebus pašalintas iš darbo rinkos, o išvengus bedarbių srauto, bus užtikrintas šalies ekonominis stabilumas. Krizės aplinkybėmis išryškėjo poreikis skatinti darbo valandų kaupimo sąskaitų sistemą ir lankstų darbo laiko valdymą. Įmonės, taikančios darbo valandų kaupimo sąskaitų sistemą, gali daug greičiau reaguoti į naują rinkos padėtį ir prisitaikyti prie staiga sumažėjusios paklausos. EESRK prašo valstybių narių ir ES patraukliai informuoti apie šią priemonę darbuotojus ir įmones.

| 3.4.4 | Komitetas ragina visų lygių, įskaitant ir makroekonomikos, socialinius partnerius šiuo gilios ekonomikos krizės laikotarpiu socialiniu dialogu ir jame dalyvaujančių partnerių susitarimais siekti darbo vietų išsaugojimo ir kūrimo nemažinant atlyginimų. Vyriausybės turėtų rasti priemonių katalizatoriaus vaidmeniui atlikti ir skatinti tokio pobūdžio susitarimus ar netgi numatyti tam tikrą atlygį. EESRK siūlo ES pirmininkaujančiai Švedijai ir Europos Komisijai sukurti interneto platformą, kurioje būtų skleidžiama informacija apie socialinių partnerių praktines iniciatyvas ir su tuo susijusią patirtį atsižvelgiant į skirtingą šalių, regionų ir vietų padėtį. |
| --- | --- |

3.4.4

Komitetas ragina visų lygių, įskaitant ir makroekonomikos, socialinius partnerius šiuo gilios ekonomikos krizės laikotarpiu socialiniu dialogu ir jame dalyvaujančių partnerių susitarimais siekti darbo vietų išsaugojimo ir kūrimo nemažinant atlyginimų. Vyriausybės turėtų rasti priemonių katalizatoriaus vaidmeniui atlikti ir skatinti tokio pobūdžio susitarimus ar netgi numatyti tam tikrą atlygį. EESRK siūlo ES pirmininkaujančiai Švedijai ir Europos Komisijai sukurti interneto platformą, kurioje būtų skleidžiama informacija apie socialinių partnerių praktines iniciatyvas ir su tuo susijusią patirtį atsižvelgiant į skirtingą šalių, regionų ir vietų padėtį.

| 3.4.5 | Komitetas mano, kad Europos Komisijos apibrėžti keturi lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros aspektai ir principai galėtų labai padėti sumažinti nedarbą Europoje. Vis dėlto svarbiausia užtikrinti, kad būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos. Darbo vietų kokybei užtikrinti labai svarbų vaidmenį atlieka veiksminga socialinė apsauga. Ji yra pagrindinis ES socialinės sanglaudos veiksnys. Todėl Komitetas pabrėžia, kad įgyvendinant darbo rinkos reformas valstybėse narėse reikėtų siekti, kad nedaugėtų neužtikrintų darbo vietų, kurioms būdingas pernelyg didelis lankstumas, bet mažos užimtumo garantijos. Per pastaruosius dešimt metų tokių darbo vietų skaičius nuolat didėjo. Komisija turėtų reguliariai vertinti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo taikymą su darbo rinka susijusiuose ir šią sritį reglamentuojančiuose teisės aktuose. Komitetas laikosi nuomonės, kad lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principai turi būti dar labiau įtvirtinti darbotvarkėje pasibaigus Lisabonos strategijos įgyvendinimo laikotarpiui. Be to, EESRK siūlo suderinti socialinių partnerių veiklą su šia darbotvarke. |
| --- | --- |

3.4.5

Komitetas mano, kad Europos Komisijos apibrėžti keturi lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros aspektai ir principai galėtų labai padėti sumažinti nedarbą Europoje. Vis dėlto svarbiausia užtikrinti, kad būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos. Darbo vietų kokybei užtikrinti labai svarbų vaidmenį atlieka veiksminga socialinė apsauga. Ji yra pagrindinis ES socialinės sanglaudos veiksnys. Todėl Komitetas pabrėžia, kad įgyvendinant darbo rinkos reformas valstybėse narėse reikėtų siekti, kad nedaugėtų neužtikrintų darbo vietų, kurioms būdingas pernelyg didelis lankstumas, bet mažos užimtumo garantijos. Per pastaruosius dešimt metų tokių darbo vietų skaičius nuolat didėjo. Komisija turėtų reguliariai vertinti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo taikymą su darbo rinka susijusiuose ir šią sritį reglamentuojančiuose teisės aktuose. Komitetas laikosi nuomonės, kad lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principai turi būti dar labiau įtvirtinti darbotvarkėje pasibaigus Lisabonos strategijos įgyvendinimo laikotarpiui. Be to, EESRK siūlo suderinti socialinių partnerių veiklą su šia darbotvarke.

3.5   Nauja Europos diskusija

Nauja Europos diskusija

| 3.5.1 | EESRK mano, kad ES pirmininkaujanti Švedija turėtų pradėti diskusiją dėl lankstumo ir užimtumo garantijų, kurios galėtų, kaip tai pastebima kai kuriose jas taikančiose valstybėse narėse, padėti ES išgyventi pasaulinę finansų ir ekonomikos krizę išsaugant kuo daugiau darbo vietų ir išvengiant grėsmės ES socialinei sanglaudai. ES labai svarbu, kad darbuotojai neprarastų kvalifikacijos, kurios prireiks pasibaigus krizei. Šio klausimo aktualumas dar labiau išryškėja kalbant apie demografinius pokyčius, dėl kurių labai sumažės kvalifikuotų darbuotojų daugelyje Europos šalių. |
| --- | --- |

3.5.1

EESRK mano, kad ES pirmininkaujanti Švedija turėtų pradėti diskusiją dėl lankstumo ir užimtumo garantijų, kurios galėtų, kaip tai pastebima kai kuriose jas taikančiose valstybėse narėse, padėti ES išgyventi pasaulinę finansų ir ekonomikos krizę išsaugant kuo daugiau darbo vietų ir išvengiant grėsmės ES socialinei sanglaudai. ES labai svarbu, kad darbuotojai neprarastų kvalifikacijos, kurios prireiks pasibaigus krizei. Šio klausimo aktualumas dar labiau išryškėja kalbant apie demografinius pokyčius, dėl kurių labai sumažės kvalifikuotų darbuotojų daugelyje Europos šalių.

| 3.5.2 | Kvalifikuotų darbuotojų atleidimas krizės laikotarpiu yra pavojingas žingsnis atsižvelgiant į būsimą ekonomikos atgaivinimą. Patyrusių darbuotojų trūkumas gali dar labiau padidėti. Negana to, daug Europos įmonių, atrodo, mažina besimokantiems amato ar jauniems specialistams skirtas darbo vietas. Tokiu būdu įmonės rizikuoja savo ateitimi. Lankstumo ir užimtumo garantijos gali pasiteisinti tik tada, jei darbuotojai turės gerą išsilavinimą. Nutrauktas mokymo procesas prieštarauja šiai reformos priemonei. Nauji įgūdžiai ir naujų darbo vietų kūrimas glaudžiai susiję. Lisabonos strategijoje po 2010 m. turėtų būti pateikti šių klausimų sprendimai. Įmonės privalo investuoti į tęstinį darbuotojų mokymą. Tačiau akivaizdu, kad nuolatinis tobulėjimas – tai taip pat ir kiekvieno darbuotojo pareiga. |
| --- | --- |

3.5.2

Kvalifikuotų darbuotojų atleidimas krizės laikotarpiu yra pavojingas žingsnis atsižvelgiant į būsimą ekonomikos atgaivinimą. Patyrusių darbuotojų trūkumas gali dar labiau padidėti. Negana to, daug Europos įmonių, atrodo, mažina besimokantiems amato ar jauniems specialistams skirtas darbo vietas. Tokiu būdu įmonės rizikuoja savo ateitimi. Lankstumo ir užimtumo garantijos gali pasiteisinti tik tada, jei darbuotojai turės gerą išsilavinimą. Nutrauktas mokymo procesas prieštarauja šiai reformos priemonei. Nauji įgūdžiai ir naujų darbo vietų kūrimas glaudžiai susiję. Lisabonos strategijoje po 2010 m. turėtų būti pateikti šių klausimų sprendimai. Įmonės privalo investuoti į tęstinį darbuotojų mokymą. Tačiau akivaizdu, kad nuolatinis tobulėjimas – tai taip pat ir kiekvieno darbuotojo pareiga.

| 3.5.3 | Su lankstumo ir užimtumo garantijomis susietas mokymasis visą gyvenimą turi atitikti ES visuomenės tvaraus vystymosi principus ir tapti pavyzdžiu pasauliniu mastu. Darbuotojų mokymu turėtų būti siekiama Europos tikslų, t. y. sukurti dar daugiau kokybiškų darbo vietų ir dėti pastangas kurti tvarią ekonomiką. |
| --- | --- |

3.5.3

Su lankstumo ir užimtumo garantijomis susietas mokymasis visą gyvenimą turi atitikti ES visuomenės tvaraus vystymosi principus ir tapti pavyzdžiu pasauliniu mastu. Darbuotojų mokymu turėtų būti siekiama Europos tikslų, t. y. sukurti dar daugiau kokybiškų darbo vietų ir dėti pastangas kurti tvarią ekonomiką.

| 3.5.4 | Lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros pagrindinis principas – geresnės galimybės įsidarbinti. Savo ruožtu geriausias įsidarbinimo galimybes užtikrina švietimo sistemos ir veiksmingas tęstinis mokymas. Kol valstybės narės skelbs savo pritarimą visą gyvenimą trunkančio mokymo idėjai, tačiau nereformuos švietimo sistemų, neskirs tinkamo dėmesio ikimokykliniam ugdymui, neskirs daugiau išteklių švietimui ir nesieks mokestinėmis priemonėmis skatinti tęstinį profesinį mokymą darbo vietose ir sudaryti jam palankesnių sąlygų, tol lankstumo ir užimtumo garantijų pagrindinė sąlyga negalės būti įvykdyta. Komitetas ragina valstybių narių vyriausybes visus šiuos švietimo klausimus svarstyti prioritetine tvarka. EESRK pritaria bendriems valstybių narių veiksmams skatinti Europos švietimo ir mokymo sektorių. |
| --- | --- |

3.5.4

Lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros pagrindinis principas – geresnės galimybės įsidarbinti. Savo ruožtu geriausias įsidarbinimo galimybes užtikrina švietimo sistemos ir veiksmingas tęstinis mokymas. Kol valstybės narės skelbs savo pritarimą visą gyvenimą trunkančio mokymo idėjai, tačiau nereformuos švietimo sistemų, neskirs tinkamo dėmesio ikimokykliniam ugdymui, neskirs daugiau išteklių švietimui ir nesieks mokestinėmis priemonėmis skatinti tęstinį profesinį mokymą darbo vietose ir sudaryti jam palankesnių sąlygų, tol lankstumo ir užimtumo garantijų pagrindinė sąlyga negalės būti įvykdyta. Komitetas ragina valstybių narių vyriausybes visus šiuos švietimo klausimus svarstyti prioritetine tvarka. EESRK pritaria bendriems valstybių narių veiksmams skatinti Europos švietimo ir mokymo sektorių.

3.6   Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra ir Lisabonos sutartis

Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra ir Lisabonos sutartis

| 3.6.1 | Lisabonos sutartyje, kuriai Komitetas reiškia pritarimą ir tikisi, kad ją priims visos ES 27 valstybės narės, vidaus rinka įvardijama kaip socialinė ekonomika. Vienas iš Europos bendrijos steigimo sutarties 2 straipsnyje nurodomų Bendrijos tikslų – socialinė rinkos ekonomika. Tai didelė naujovė. Ši nauja kryptis, kuria suteikiamos daug platesnės galimybės Bendrijos teisės nuostatas aiškinti vadovaujantis socialiniu požiūriu, turės didelės reikšmės būsimiems Europos teisės aktams ir visų pirma Europos Teisingumo Teismo praktikai. |
| --- | --- |

3.6.1

Lisabonos sutartyje, kuriai Komitetas reiškia pritarimą ir tikisi, kad ją priims visos ES 27 valstybės narės, vidaus rinka įvardijama kaip socialinė ekonomika. Vienas iš Europos bendrijos steigimo sutarties 2 straipsnyje nurodomų Bendrijos tikslų – socialinė rinkos ekonomika. Tai didelė naujovė. Ši nauja kryptis, kuria suteikiamos daug platesnės galimybės Bendrijos teisės nuostatas aiškinti vadovaujantis socialiniu požiūriu, turės didelės reikšmės būsimiems Europos teisės aktams ir visų pirma Europos Teisingumo Teismo praktikai.

| 3.6.2 | Reikia pripažinti, kad kai kurių Europos šalių politikos tendencijos verčia nerimauti dėl sėkmingo galutinio Sutarties įsigaliojimo. Tačiau Komitetas laikosi optimistinio požiūrio, kadangi nemato kitos alternatyvos ar „B plano“. Krizės laikotarpiu ypač svarbu, kad 27 valstybių narių Europos Sąjungos institucijos galėtų dirbti veiksmingiau, nei vadovaujantis Nicos sutartimi. Todėl EESRK mano, kad institucijos turėtų parengti lankstumo ir užimtumo garantijų paketą atsižvelgdamos į galimą Lisabonos sutarties įsigaliojimą šiais metais (ar vėliausiai – 2010 m.) ir į krizės raidą. Lisabonos sutarties įsigaliojimas, be kita ko, paskatins Bendrijos teisėje laikytis naujo požiūrio į garantijas. |
| --- | --- |

3.6.2

Reikia pripažinti, kad kai kurių Europos šalių politikos tendencijos verčia nerimauti dėl sėkmingo galutinio Sutarties įsigaliojimo. Tačiau Komitetas laikosi optimistinio požiūrio, kadangi nemato kitos alternatyvos ar „B plano“. Krizės laikotarpiu ypač svarbu, kad 27 valstybių narių Europos Sąjungos institucijos galėtų dirbti veiksmingiau, nei vadovaujantis Nicos sutartimi. Todėl EESRK mano, kad institucijos turėtų parengti lankstumo ir užimtumo garantijų paketą atsižvelgdamos į galimą Lisabonos sutarties įsigaliojimą šiais metais (ar vėliausiai – 2010 m.) ir į krizės raidą. Lisabonos sutarties įsigaliojimas, be kita ko, paskatins Bendrijos teisėje laikytis naujo požiūrio į garantijas.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 309, 2006 12 16, p. 119, EESRK nuomonė savo iniciatyva „Socialinė sanglauda: sukonkretinti Europos socialinio modelio turinį“.

1

(2)  OL C 105, 2008 4 25, p. 16 (žr. 22 pt.).

2

(3)  OL C 256, 2007 10 27, p. 108,

3

OL C 211, 2008 8 19, p. 48, EESRK nuomonė dėl Europos Komisijos komunikato COM(2007) 359 galutinis „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“.

(4)  Norėtume priminti tikslią Europos Komisijos komunikate pateiktą apibrėžtį, kurioje nurodomi keturi principai: „Lankstumo garantijos susijusios su sėkmingu perėjimu iš vieno gyvenimo etapo į kitą: iš mokyklos į darbą, iš vieno darbo į kitą, iš nedarbo laikotarpio į darbą ir iš darbo į pensiją. Jos nėra susijusios vien tik su didesne bendrovių laisve įdarbinti ir atleisti asmenis ir jos nereiškia, kad neterminuotos darbo sutartys jau yra tapusios atgyvena. Jos susijusios su geresnio darbo siekimu, galimybėmis siekti aukštesnių pareigų ir tinkamiausia talento sklaida. Lankstumo garantijos susijusios ir su lanksčiu darbo organizavimu, kai sugebama greitai ir veiksmingai prisitaikyti prie naujų gamybos poreikių ir įgyti naujų įgūdžių, jos taip pat susijusios su lengvesniu profesinių ir asmeninių pareigų derinimu. Užimtumo garantijos nėra vien tik darbo vietos išlaikymo garantijos, jos susijusios su naujų įgūdžių, kurie padėtų asmenims siekti geresnio darbo, įgijimu ir pagalbos ieškantiesiems darbo teikimu. Užimtumo garantijos apima ir tinkamas bedarbio išmokas, palengvinančias pereinamąjį laikotarpį, kai asmuo ieško darbo. Galiausiai, užimtumo garantijos apima visų darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų galimybes mokytis.“

4

(5)  OL C 105, 2008 4 25, p. 16. Dar prieš prasidedant krizei Regionų komitetas yra išreiškęs abejonių dėl Komisijos požiūrio, kuriuo pirmenybė teikiama išorės lankstumui. Regionų komitetas „norėtų pabrėžti, kad teiginys „lanksčios ir patikimos sutarčių sąlygos“ kelia nerimą, nes tai iš esmės sudarytų galimybę panaikinti įprastų darbo sąlygų reglamentavimą sukuriant nesąžiningus darbo santykius“.

5

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/6

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl makroregioninio bendradarbiavimo: Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams (tiriamoji nuomonė)

2009/C 318/02

Pranešėjas : Michael SMYTH

2008 m. gruodžio 18 d. Europos Sąjungos reikalų ministrė Cecilia MALMSTRÖM ES pirmininkaujančios Švedijos vardu pateikė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui prašymą parengti tiriamąją nuomonę dėl

„Makroregioninio bendradarbiavimo: Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams.“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Michael SMYTH.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (2009 m. rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę vieningai.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1 | EESRK remia tikslus, įtvirtintus keturiuose Baltijos jūros regiono strategijos ramsčiuose, kad regionas taptų klestintis, saugus ir patikimas, ekologiškai tvarus ir patrauklus bei lengvai pasiekiamas. |
| --- | --- |

1.1

EESRK remia tikslus, įtvirtintus keturiuose Baltijos jūros regiono strategijos ramsčiuose, kad regionas taptų klestintis, saugus ir patikimas, ekologiškai tvarus ir patrauklus bei lengvai pasiekiamas.

| 1.2 | EESRK pripažįsta išsamų konsultacijų procesą, kuris vyko prieš baigiant rengti strategiją, ir šiame procese dalyvavusių socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų vaidmenį. EESRK ne kartą yra pabrėžęs esminį organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją ir dar kartą patvirtina remiąs Baltijos jūros pilietinės visuomenės forumo, kuris padėtų įtraukti pilietinę visuomenę į strategijos rengimą, steigimą. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pripažįsta išsamų konsultacijų procesą, kuris vyko prieš baigiant rengti strategiją, ir šiame procese dalyvavusių socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų vaidmenį. EESRK ne kartą yra pabrėžęs esminį organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją ir dar kartą patvirtina remiąs Baltijos jūros pilietinės visuomenės forumo, kuris padėtų įtraukti pilietinę visuomenę į strategijos rengimą, steigimą.

| 1.3 | EESRK pritaria strategijos veiksmų planui, kurį sudaro 15 prioritetinių veiksmų ir už kiekvieno jų vykdymą bus atsakinga Baltijos regiono valstybė narė. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pritaria strategijos veiksmų planui, kurį sudaro 15 prioritetinių veiksmų ir už kiekvieno jų vykdymą bus atsakinga Baltijos regiono valstybė narė.

| 1.4 | Baltijos jūros regiono strategija turi privalumų ir trūkumų. Jos pagrindiniai privalumai yra tai, kad jos numatyta aprėptis yra nuosekli ir ją nuolat peržiūrės Komisija ir Europos Vadovų Taryba. Trūkumai susiję su jos sudėtingumu ir įgyvendinimo valdymo klausimais. Strategija apima 21 generalinio direktorato kompetencijos sritis ir 8 valstybes nares ir Rusiją. Ją sudaro 4 ramsčiai, 15 prioritetinių veiksmų ir daug horizontaliųjų veiksmų; strategijos pagrindas – sudėtinga „kintamoji geometrija“, dėl kurios strategija galėtų tapti neįgyvendinama. EESRK mano, kad reikėtų dėti visas pastangas supaprastinti tvarką, skirtą strategijos įgyvendinimui valdyti. |
| --- | --- |

1.4

Baltijos jūros regiono strategija turi privalumų ir trūkumų. Jos pagrindiniai privalumai yra tai, kad jos numatyta aprėptis yra nuosekli ir ją nuolat peržiūrės Komisija ir Europos Vadovų Taryba. Trūkumai susiję su jos sudėtingumu ir įgyvendinimo valdymo klausimais. Strategija apima 21 generalinio direktorato kompetencijos sritis ir 8 valstybes nares ir Rusiją. Ją sudaro 4 ramsčiai, 15 prioritetinių veiksmų ir daug horizontaliųjų veiksmų; strategijos pagrindas – sudėtinga „kintamoji geometrija“, dėl kurios strategija galėtų tapti neįgyvendinama. EESRK mano, kad reikėtų dėti visas pastangas supaprastinti tvarką, skirtą strategijos įgyvendinimui valdyti.

| 1.5 | EESRK turi tekti svarbus vaidmuo užtikrinti bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant strategiją. Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumo sukūrimas yra teisingas žingsnis siekiant įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę į tolesnę strategijos raidą. |
| --- | --- |

1.5

EESRK turi tekti svarbus vaidmuo užtikrinti bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant strategiją. Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumo sukūrimas yra teisingas žingsnis siekiant įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę į tolesnę strategijos raidą.

| 1.6 | Baltijos jūros regiono strategija yra svarbus iššūkis ES apskritai ir Komiteto nariams iš Baltijos jūros regiono konkrečiai. Ji įpareigoja narius imtis iniciatyvos atstovauti organizuotai pilietinei visuomenei Pilietinės visuomenės forume toliau vystant šią strategiją. Atsižvelgiant į tai, kad Baltijos jūros regiono strategijos bus laikomasi keletą metų, verta sudaryti EESRK nuolatinę grupę ir taip užtikrinti Komiteto dalyvavimą procese, kuris galėtų tapti makroregioninio bendradarbiavimo pavyzdžiu visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.6

Baltijos jūros regiono strategija yra svarbus iššūkis ES apskritai ir Komiteto nariams iš Baltijos jūros regiono konkrečiai. Ji įpareigoja narius imtis iniciatyvos atstovauti organizuotai pilietinei visuomenei Pilietinės visuomenės forume toliau vystant šią strategiją. Atsižvelgiant į tai, kad Baltijos jūros regiono strategijos bus laikomasi keletą metų, verta sudaryti EESRK nuolatinę grupę ir taip užtikrinti Komiteto dalyvavimą procese, kuris galėtų tapti makroregioninio bendradarbiavimo pavyzdžiu visoje Europos Sąjungoje.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Pastaraisiais metais makroregioninio bendradarbiavimo klausimas tapo dar svarbesnis. Dabar ES manoma, kad makroregionai turi potencialą svariai prisidėti prie sanglaudos politikos ir pasiekti panašų vystymosi lygį visose valstybėse narėse. Europoje jau esama makroregioninio bendradarbiavimo formų. Vyšegrado grupė, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija, yra pavyzdys, kaip Vidurio Europos šalys gali dirbti kartu kelete bendros svarbos sričių vadovaudamosi Europos integracijos principais (1). Dar visai neseniai, 2008 m. Paryžiuje vykusio aukščiausiojo lygio susitikime, skirtame Viduržemio jūros regiono klausimams, buvo atnaujinta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė, anksčiau vadinta Barselonos procesu. Partnerystė apima visas 27 Europos Sąjungos valstybes nares kartu su 16 valstybių partnerių iš pietinio Viduržemio jūros regiono ir Artimųjų Rytų; ja siekiama spręsti tokias bendras problemas kaip jūrų tarša, saugi laivyba, energetikos klausimai ir verslo vystymas (2). |
| --- | --- |

2.1

Pastaraisiais metais makroregioninio bendradarbiavimo klausimas tapo dar svarbesnis. Dabar ES manoma, kad makroregionai turi potencialą svariai prisidėti prie sanglaudos politikos ir pasiekti panašų vystymosi lygį visose valstybėse narėse. Europoje jau esama makroregioninio bendradarbiavimo formų. Vyšegrado grupė, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija, yra pavyzdys, kaip Vidurio Europos šalys gali dirbti kartu kelete bendros svarbos sričių vadovaudamosi Europos integracijos principais (1). Dar visai neseniai, 2008 m. Paryžiuje vykusio aukščiausiojo lygio susitikime, skirtame Viduržemio jūros regiono klausimams, buvo atnaujinta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė, anksčiau vadinta Barselonos procesu. Partnerystė apima visas 27 Europos Sąjungos valstybes nares kartu su 16 valstybių partnerių iš pietinio Viduržemio jūros regiono ir Artimųjų Rytų; ja siekiama spręsti tokias bendras problemas kaip jūrų tarša, saugi laivyba, energetikos klausimai ir verslo vystymas (2).

1

2

| 2.2 | 2006 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją parengti Baltijos jūros regiono strategiją. Šią Baltijos jūros makroregionui skirtą strategiją 2009 m. birželio 10 d. priėmė Komisija ir 2009 m. birželio 19 d. pateikė Europos Vadovų Tarybai. Pirmininkaujanti Švedija inicijuos tolesnes diskusijas dėl strategijos prieš ją priimant Tarybai 2009 m. spalio pabaigoje. Pirmininkaujanti Švedija paprašė parengti tiriamąją nuomonę, kadangi tai yra svarbi jos darbo programos dalis. Šios nuomonės tikslas – įvertinti pasiūlytą Baltijos jūros regiono strategiją, jos parengimą, struktūrą ir veiksmų planą žvelgiant iš organizuotos pilietinės visuomenės perspektyvos. Ši nuomonė remiasi tyrimu, pateiktu neseniai priimtoje EESRK nuomonėje „Baltijos jūros regionas: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir apibrėžiant regiono strategiją“ (3). |
| --- | --- |

2.2

2006 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją parengti Baltijos jūros regiono strategiją. Šią Baltijos jūros makroregionui skirtą strategiją 2009 m. birželio 10 d. priėmė Komisija ir 2009 m. birželio 19 d. pateikė Europos Vadovų Tarybai. Pirmininkaujanti Švedija inicijuos tolesnes diskusijas dėl strategijos prieš ją priimant Tarybai 2009 m. spalio pabaigoje. Pirmininkaujanti Švedija paprašė parengti tiriamąją nuomonę, kadangi tai yra svarbi jos darbo programos dalis. Šios nuomonės tikslas – įvertinti pasiūlytą Baltijos jūros regiono strategiją, jos parengimą, struktūrą ir veiksmų planą žvelgiant iš organizuotos pilietinės visuomenės perspektyvos. Ši nuomonė remiasi tyrimu, pateiktu neseniai priimtoje EESRK nuomonėje „Baltijos jūros regionas: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir apibrėžiant regiono strategiją“ (3).

3

| 2.3 | Parengti Baltijos jūros regiono strategiją raginama dėl to, kad būtinas glaudesnis ir veiksmingesnis Europos Komisijos, valstybių narių, regionų, vietos valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų veiklos derinimas, kad būtų veiksmingiau pasinaudojama programomis ir politikos priemonėmis. Baltijos jūra yra vienas iš regionų, kur laivų judėjimas yra intensyviausias pasaulyje, kaip matyti šios nuomonės priede pateiktame kasdieninio laivų judėjimo žemėlapyje. Baltijos jūros regioną sudaro aštuonios valstybės narės, besiribojančios su Baltijos jūra (Suomija, Švedija, Danija, Vokietija, Lenkija, Estija, Latvija, Lietuva), kartu su Rusija. Europos Vadovų Taryba, paprašydama Komisijos parengti strategiją nusprendė, kad strategijos išorės santykių aspektai turėtų būti susieti su esama Šiaurės dimensijos sistema (4). EESRK pritaria makroregioninio vystymosi strategijos, apimančios visas Baltijos jūros valstybes, parengimui. |
| --- | --- |

2.3

Parengti Baltijos jūros regiono strategiją raginama dėl to, kad būtinas glaudesnis ir veiksmingesnis Europos Komisijos, valstybių narių, regionų, vietos valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų veiklos derinimas, kad būtų veiksmingiau pasinaudojama programomis ir politikos priemonėmis. Baltijos jūra yra vienas iš regionų, kur laivų judėjimas yra intensyviausias pasaulyje, kaip matyti šios nuomonės priede pateiktame kasdieninio laivų judėjimo žemėlapyje. Baltijos jūros regioną sudaro aštuonios valstybės narės, besiribojančios su Baltijos jūra (Suomija, Švedija, Danija, Vokietija, Lenkija, Estija, Latvija, Lietuva), kartu su Rusija. Europos Vadovų Taryba, paprašydama Komisijos parengti strategiją nusprendė, kad strategijos išorės santykių aspektai turėtų būti susieti su esama Šiaurės dimensijos sistema (4). EESRK pritaria makroregioninio vystymosi strategijos, apimančios visas Baltijos jūros valstybes, parengimui.

4

| 2.4 | Procesas, kuris leido išvystyti strategiją, yra beprecedentis. Komisijos nuomone, jei Baltijos jūros regiono strategija galioja ir tinkama taikyti Baltijos jūros regionui, panašus metodas gali būti taikomas ir kitiems makroregionams, pavyzdžiui, Dunojaus (5), Alpių ir Viduržemio jūros regionams.






  — | Komisija visus 2008 m. rengė išsamias konsultacijas Šios konsultacinės konferencijos buvo geografiškai paskirstytos po visą makroregioną ir baigėsi 2009 m. vasario mėn. Rostoke įvykusia konferencija. Jų tema buvo susijusi su keturiais ramsčiais, kuriais grindžiama Baltijos jūros regiono strategija, kad Baltijos jūros regionas taptų |
| --- | --- | --- |

2.4

Procesas, kuris leido išvystyti strategiją, yra beprecedentis. Komisijos nuomone, jei Baltijos jūros regiono strategija galioja ir tinkama taikyti Baltijos jūros regionui, panašus metodas gali būti taikomas ir kitiems makroregionams, pavyzdžiui, Dunojaus (5), Alpių ir Viduržemio jūros regionams.

5

—

Komisija visus 2008 m. rengė išsamias konsultacijas Šios konsultacinės konferencijos buvo geografiškai paskirstytos po visą makroregioną ir baigėsi 2009 m. vasario mėn. Rostoke įvykusia konferencija. Jų tema buvo susijusi su keturiais ramsčiais, kuriais grindžiama Baltijos jūros regiono strategija, kad Baltijos jūros regionas taptų

| — | ekologiškai tvarus, |
| --- | --- |

—

ekologiškai tvarus,

| — | klestintis, |
| --- | --- |

—

klestintis,

| — | lengvai pasiekiamas ir patrauklus, |
| --- | --- |

—

lengvai pasiekiamas ir patrauklus,

| — | patikimas ir saugus. |
| --- | --- |

—

patikimas ir saugus.

| 2.5 | Kartu su strategija pateikiamas veiksmų planas, kuris apima 15 prioritetinių veiksmų pagal keturis ramsčius. Kiekvieną prioritetinę sritį turėtų koordinuoti viena Baltijos jūros regiono valstybė ir tikimasi, kad ją įgyvendindamos valstybės dirbs kartu su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais (6). |
| --- | --- |

2.5

Kartu su strategija pateikiamas veiksmų planas, kuris apima 15 prioritetinių veiksmų pagal keturis ramsčius. Kiekvieną prioritetinę sritį turėtų koordinuoti viena Baltijos jūros regiono valstybė ir tikimasi, kad ją įgyvendindamos valstybės dirbs kartu su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais (6).

6

| 2.6 | Baltijos jūros regiono strategija ir joje siūlomi veiksmai bus finansuojami iš esamų šaltinių, t. y. ES struktūrinių fondų (55 mlrd. eurų 2007–2013 m. laikotarpiu), ir lėšomis, kurias skirs kiekviena Baltijos jūros regiono valstybė, nevyriausybinės organizacijos, privatūs šaltiniai ir tokios finansų institucijos kaip Europos investicijų bankas, Šiaurės investicijų bankas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas. |
| --- | --- |

2.6

Baltijos jūros regiono strategija ir joje siūlomi veiksmai bus finansuojami iš esamų šaltinių, t. y. ES struktūrinių fondų (55 mlrd. eurų 2007–2013 m. laikotarpiu), ir lėšomis, kurias skirs kiekviena Baltijos jūros regiono valstybė, nevyriausybinės organizacijos, privatūs šaltiniai ir tokios finansų institucijos kaip Europos investicijų bankas, Šiaurės investicijų bankas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas.

| 2.7 | Strategiją sudaro ne tik keturi ramsčiai, bet ir horizontalieji veiksmai, skirti teritorinei sanglaudai vystyti. Tai:






  — | priemonės, skirtos suderinti esamas lėšas ir politiką su Baltijos jūros strategijos prioritetais ir veiksmais, |
| --- | --- | --- |

2.7

Strategiją sudaro ne tik keturi ramsčiai, bet ir horizontalieji veiksmai, skirti teritorinei sanglaudai vystyti. Tai:

—

priemonės, skirtos suderinti esamas lėšas ir politiką su Baltijos jūros strategijos prioritetais ir veiksmais,

| — | priemonės ES direktyvų įgyvendinimui koordinuoti ir išvengti nereikalingų biurokratinių kliūčių, |
| --- | --- |

—

priemonės ES direktyvų įgyvendinimui koordinuoti ir išvengti nereikalingų biurokratinių kliūčių,

| — | priemonės paskatinti valstybes nares naudoti jūrų erdvės planavimą kaip bendrą tarpvalstybinio bendradarbiavimo metodą, |
| --- | --- |

—

priemonės paskatinti valstybes nares naudoti jūrų erdvės planavimą kaip bendrą tarpvalstybinio bendradarbiavimo metodą,

| — | sausumos erdvės planavimo vystymas Baltijos jūros regiono valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

sausumos erdvės planavimo vystymas Baltijos jūros regiono valstybėse narėse,

| — | sėkmingų strategijos bandomųjų projektų „peraugimas“ į plataus masto veiksmus, |
| --- | --- |

—

sėkmingų strategijos bandomųjų projektų „peraugimas“ į plataus masto veiksmus,

| — | mokslinių tyrimų masto išplėtimas kaip pagrindas politiniams sprendimams priimti, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų masto išplėtimas kaip pagrindas politiniams sprendimams priimti,

| — | priemonės pagerinti ir koordinuoti jūrinių ir socialinių bei ekonominių duomenų rinkimą Baltijos jūros makroregione, |
| --- | --- |

—

priemonės pagerinti ir koordinuoti jūrinių ir socialinių bei ekonominių duomenų rinkimą Baltijos jūros makroregione,

| — | regiono identiteto kūrimas. |
| --- | --- |

—

regiono identiteto kūrimas.

3.   Pastabos dėl Baltijos jūros regiono strategijos

Pastabos dėl Baltijos jūros regiono strategijos

3.1   EESRK pritaria Tarybos ir Komisijos pasirinktam būdui vystyti Baltijos jūros regiono strategiją ir visų pirma išsamioms konsultacijoms su makroregiono suinteresuotaisiais subjektais. Strategija yra naujoviška, kadangi bus vykdoma pagal tarptautinę valdymo struktūrą ir todėl peržengia įprastos ES regioninės politikos ribas. Ši nauja valdymo struktūra yra tarp nacionalinės valstybės ir viršvalstybinės bendrijos.

3.2   Keturi strategijos ramsčiai ir susijęs veiksmų planas - tai sunkus darbas stengiantis sukurti geriau koordinuojamą vystymosi sistemą tokiai didele įvairove pasižyminčiai sričiai kaip Baltijos jūros regionas ir taip skatinti teritorinę sanglaudą.

3.3   Baltijos jūros regiono strategijos koncepciją Komisija apibūdina kaip „atliekamą darbą“. Negalima tiksliai apibrėžti atskirų Baltijos jūros regiono aspektų, kadangi geografinė aprėptis skiriasi atsižvelgiant į svarstomą klausimą. Pavyzdžiui, aplinkos klausimai susiję su kita geografine sritimi nei ekonomikos ar transporto klausimai. Rengiant Baltijos jūros regiono strategiją buvo laikomasi tokio principo: pirmiausia nurodomos problemos ir temos, o tada jau tampa aiški makroregiono geografinė aprėptis. EESRK mano, kad dėl sudėtingų problemų, su kuriomis susiduria Baltijos jūros regionas, reikia labiau pabrėžti veiksmingą strategijos valdymą.

3.4   EESRK pripažįsta konsultacijų etapo metu pasiektą didelę politinę paramą šiai strategijai. Baltijos jūros regiono profesinių sąjungų tinklas (BASTUN), kuris atstovauja visų Baltijos jūros regiono valstybių narių ir dar Rusijos profesinių sąjungų nariams, suvaidino svarbų vaidmenį konsultacijų procese, kuris iki šiol formavo Baltijos jūros regiono strategiją. Toks postūmis turi išlikti įgyvendinant strategiją. Todėl EESRK pritaria įsipareigojimui Europos Vadovų Tarybos lygiu kas dvejus metus svarstyti strategiją pirmininkaujant Lenkijai (2011 m.), Latvijai (2013 m.) ir Lietuvai (2015 m.).

3.5   Kasmetinių pažangos ataskaitų dėl strategijos rengimas kartu su peržiūra, vykstančia du kartus per metus, yra svarbūs mechanizmai, užtikrinantys, kad suinteresuotieji subjektai ir toliau prisiimtų įsipareigojimus. Konsultacijų su Komisija metu paaiškėjo, kad nors Baltijos jūros regiono strategija bus oficialiai pradėta įgyvendinti birželio 19 d., iš esmės ji dar vis teberengiama. EESRK pritaria ir džiaugiasi galėdamas paskelbti, kad pirmininkaujant Švedijai 2009 m. rugsėjo ir spalio mėn. įvyks aukščiausio lygio konferencija ir ministrų susitikimas dėl strategijos. Atsižvelgiant į didelę suinteresuotųjų subjektų konsultacijų svarbą rengiant strategiją, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui būtina aktyviai dalyvauti ją vystant, įgyvendinant ir platinant.

3.6   Nors konsultacijų metu išryškėjo sutarimas dėl strategijos įgyvendinimo, tačiau nepasiekta bendro sutarimo dėl to, ar dabartinis institucinis pagrindas yra tinkamas jos įgyvendinimui. Šis ir kiti susiję klausimai bus be abejonės suinteresuotųjų subjektų ir Komisijos tolesnių diskusijų objektas (7).

7

| 3.6.1 | Tačiau kol kas įgyvendinant strategiją reikėtų išnaudoti galimybes, kurias suteikia jau vykdomos Europos iniciatyvos, pavyzdžiui, Bendras mokslinių tyrimų programavimas, kurį stipriai parėmė EESRK. Ši iniciatyva papildo Komisijos rekomendaciją, nurodytą Baltijos jūros strategijoje, išnaudoti visą Baltijos jūros regiono potencialą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kad jis suklestėtų ekonomiškai. |
| --- | --- |

3.6.1

Tačiau kol kas įgyvendinant strategiją reikėtų išnaudoti galimybes, kurias suteikia jau vykdomos Europos iniciatyvos, pavyzdžiui, Bendras mokslinių tyrimų programavimas, kurį stipriai parėmė EESRK. Ši iniciatyva papildo Komisijos rekomendaciją, nurodytą Baltijos jūros strategijoje, išnaudoti visą Baltijos jūros regiono potencialą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kad jis suklestėtų ekonomiškai.

3.7   Kalbant apie strategijos finansavimą, EESRK nori pabrėžti savo paramą veiksmingesniam esamų įvairių ES finansavimo kanalų naudojimui. Procesas būtų skaidresnis, jei būtų sudaryti ir pristatyti strategijos prioritetinių sričių biudžetai. Jei Baltijos jūros regiono strategijos iniciatyvoms nebus skirta pakankamai finansinių išteklių, kyla pavojus, kad strategija taps nenuosekli, padrika ir jos neberems suinteresuotieji subjektai valstybėse narėse. Todėl EESRK pakartoja savo nuomonę, kad norint veiksmingai įgyvendinti Baltijos jūros regiono strategiją reikia jai skirti atskirą biudžetą, kad strategija netaptų vien tik politiniu pareiškimu ir būtų pasiekti jos tikslai (8).

8

3.8   Veiksmų plano prieštaravimai yra akivaizdūs. Jis atspindi pastangas užsitikrinti nuolatinę suinteresuotųjų subjektų paramą siūlant labai platų svarbių priemonių spektrą. Tačiau tokiu būdu rizikuojama, kad bus stengiamasi visiems įtikti. Vienas svarbiausių strategijos trūkumų yra jos sudėtingumas.

3.9   Komisija siekia spręsti klausimą dėl sudėtingo įgyvendinimo perduodama kiekvienai valstybei atsakomybę už vieną ar daugiau prioritetinių veiksmų. Teoriškai tai tinkamas būdas problemai spręsti, tačiau tai praktiškai įgyvendinti gali būti labai sunku. Kiekviena valstybė narė turės koordinuoti veiksmus visame makroregione ir su daugeliu generalinių direktoratų. Visa strategija apima 21 generalinio direktorato kompetencijos sritis. Ligi šiol kai kurių kitų tarpvyriausybinės politikos bendradarbiavimo atvejų patirtis prieštaringa. Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartija, kuri rėmėsi panašiu įgyvendinimo metodu, iš dalies nuvylė ir iki šiol pasiekta tik nedidelė pažanga (9). Be abejonės, Baltijos jūros regiono strategija yra dar sudėtingesnė nei Leipcigo chartija ir gali būti, kad ją bus pernelyg sunku valdyti.

9

4.   Potencialus EESRK vaidmuo Baltijos jūros regiono strategijoje

Potencialus EESRK vaidmuo Baltijos jūros regiono strategijoje

| 4.1 | EESRK jau pateikė pasiūlymą įsteigti Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumą ir pareiškė esąs pasirengęs atlikti parengiamąjį darbą tokiam forumui įsteigti (10). Šis forumas turėtų veikti kartu su strategija ir prisidėti prie strategijos peržiūros du kartus per metus. Konsultacinių konferencijų rengiant strategiją sėkmė dar kartą pabrėžia, kad būtinos nuolatinės viešos diskusijos ir informavimo kampanijos apie strategijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.1

EESRK jau pateikė pasiūlymą įsteigti Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumą ir pareiškė esąs pasirengęs atlikti parengiamąjį darbą tokiam forumui įsteigti (10). Šis forumas turėtų veikti kartu su strategija ir prisidėti prie strategijos peržiūros du kartus per metus. Konsultacinių konferencijų rengiant strategiją sėkmė dar kartą pabrėžia, kad būtinos nuolatinės viešos diskusijos ir informavimo kampanijos apie strategijos įgyvendinimą.

10

| 4.2 | EESRK ir Baltijos jūros regiono valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų komitetams tenka svarbus vaidmuo užtikrinant bendradarbiavimo sąlygas ir dirbant kartu visą strategijos įgyvendinimo laikotarpį. Siekiant sustiprinti institucijų kūrimą ir struktūras pilietinei visuomenei dalyvauti, visų pirma naujose valstybėse narėse ir kaimyninėse valstybėse, pavyzdžiui, Rusijoje, galbūt verta užmegzti tarpvalstybinius ryšius tarp giminingų organizacijų, pavyzdžiui, profesinių sąjungų, vartotojų organizacijų ir bendruomenių bei savanoriškos veiklos sektoriaus organizacijų ir pradėti joms tarpusavio bendradarbiavimą. Visų pirma EESRK nariai iš aštuonių Baltijos jūros regiono valstybių narių turėtų imtis pasiuntinių, diskusijų partnerių ir pranešėjų funkcijų, kad Komitetas būtų nuolat informuojamas apie strategijos pažangą, sėkmę ir problemas ir taip galėtų prisidėti siekiant jos tikslų. |
| --- | --- |

4.2

EESRK ir Baltijos jūros regiono valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų komitetams tenka svarbus vaidmuo užtikrinant bendradarbiavimo sąlygas ir dirbant kartu visą strategijos įgyvendinimo laikotarpį. Siekiant sustiprinti institucijų kūrimą ir struktūras pilietinei visuomenei dalyvauti, visų pirma naujose valstybėse narėse ir kaimyninėse valstybėse, pavyzdžiui, Rusijoje, galbūt verta užmegzti tarpvalstybinius ryšius tarp giminingų organizacijų, pavyzdžiui, profesinių sąjungų, vartotojų organizacijų ir bendruomenių bei savanoriškos veiklos sektoriaus organizacijų ir pradėti joms tarpusavio bendradarbiavimą. Visų pirma EESRK nariai iš aštuonių Baltijos jūros regiono valstybių narių turėtų imtis pasiuntinių, diskusijų partnerių ir pranešėjų funkcijų, kad Komitetas būtų nuolat informuojamas apie strategijos pažangą, sėkmę ir problemas ir taip galėtų prisidėti siekiant jos tikslų.

| 4.3 | EESRK pritaria Baltijos jūros regiono strategijoje dedamoms rimtoms pastangoms vystyti integruotą makroregioninio bendradarbiavimo metodą. Komitetas, kaip ir Europos Parlamentas jau kurį laiką pasisako už tokį metodą. |
| --- | --- |

4.3

EESRK pritaria Baltijos jūros regiono strategijoje dedamoms rimtoms pastangoms vystyti integruotą makroregioninio bendradarbiavimo metodą. Komitetas, kaip ir Europos Parlamentas jau kurį laiką pasisako už tokį metodą.

| 4.4 | EESRK pritaria strategijoje siūlomam.plačiam požiūriui į įgyvendinimą, pagal kurį valstybės narės imasi koordinuoti 15 prioritetinių sričių ir susijusių pagrindinių projektų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

4.4

EESRK pritaria strategijoje siūlomam.plačiam požiūriui į įgyvendinimą, pagal kurį valstybės narės imasi koordinuoti 15 prioritetinių sričių ir susijusių pagrindinių projektų įgyvendinimui.

| 4.5 | Galima teigti, kad Baltijos jūros regiono strategija yra svarbus išbandymas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Nepaisant pirmiau nuomonėje minėtų sudėtingų valdymo klausimų, Komitetui tenka visapusiškai dalyvauti toliau vystant strategiją. Tai iššūkis ir EESRK nariams iš 8 Baltijos jūros regiono valstybių narių, kurias ši strategija apima. Ji įpareigoja narius imtis iniciatyvos atstovauti organizuotai pilietinei visuomenei Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forume įgyvendinant šią strategiją. Kadangi tikėtina, kad strategija bus vykdoma daugelį metų, siūloma EESRK įsteigti ad hoc Baltijos jūros regiono observatoriją arba tyrimo grupę, kad visas Komitetas galėtų veiksmingai dalyvauti procese, kuris neabejotinai taps makroregioninio bendradarbiavimo modeliu Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

4.5

Galima teigti, kad Baltijos jūros regiono strategija yra svarbus išbandymas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Nepaisant pirmiau nuomonėje minėtų sudėtingų valdymo klausimų, Komitetui tenka visapusiškai dalyvauti toliau vystant strategiją. Tai iššūkis ir EESRK nariams iš 8 Baltijos jūros regiono valstybių narių, kurias ši strategija apima. Ji įpareigoja narius imtis iniciatyvos atstovauti organizuotai pilietinei visuomenei Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forume įgyvendinant šią strategiją. Kadangi tikėtina, kad strategija bus vykdoma daugelį metų, siūloma EESRK įsteigti ad hoc Baltijos jūros regiono observatoriją arba tyrimo grupę, kad visas Komitetas galėtų veiksmingai dalyvauti procese, kuris neabejotinai taps makroregioninio bendradarbiavimo modeliu Europos Sąjungoje.

ad hoc

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  http://www.visegradgroup.eu/

1

(2)  http://ec.europa.eu/external_relations/euromed/index_en.htm

2

(3)  EESRK nuomonė Nr. 888/2009, priimta 2009 m. gegužės 13 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  Šiaurės dimensija – susitarimas, pagal kurį ES, Rusija, Norvegija ir Islandija gali įgyvendinti politiką sutartose bendradarbiavimo srityse.

4

(5)  Šį pasiūlymą pateikė Komisijos narė Danuta Hübner dokumente „Dunojaus regiono strategijos link“ http://ec.europa.eu/commission_barroso/hubner/speeches/pdf/2009/07052009_ulm.pdf

5

(6)  Baltijos jūros strategiją ir veiksmų planą žr. http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/documents_en.htm

6

(7)  Informaciją apie tinkamą bendro pobūdžio diskusiją šiais instituciniais ir valdymo klausimais žr. C. Schymik ir P Krumrey: ES strategija Baltijos jūros regionui: Europos branduolys šiaurinėje periferijoje? (EU Strategy for the Baltic Sea Region: Core Europe in the Northern Periphery?), Darbo dokumentas FG1 2009, SWP Berlynas.

7

EU Strategy for the Baltic Sea Region

(8)  Žr. EESRK nuomonės dėl Baltijos jūros regiono: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir kuriant regiono strategiją 2.6 ir 2.7 punktus. Pavyzdžiui, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystei yra skirtas pakankamas biudžetas, kuris numatytas tik Europos Viduržemio jūros regionui. Nuomonė priimta 2009 m. gegužės 13 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

8

Baltijos jūros regiono: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir kuriant regiono strategiją

(9)  Chartija buvo pasirašyta 2007 m. gegužės 24 d., per neoficialų ES ministrų, atsakingų už miestų plėtrą ir teritorinę sanglaudą, susitikimą, kai Tarybai pirmininkavo Vokietija. Šioje tarpvyriausybinėje chartijoje pateikiamos dvi pagrindinės rekomendacijos: geriau panaudoti integruotą miestų plėtros politiką ir ypatingą dėmesį skirti skurdiems miesto rajonams.

9

(10)  Žr. EESRK nuomonę dėl Baltijos jūros regiono: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir kuriant regiono strategiją, 3.4 punktas. Nuomonė priimta 2009 m. gegužės 13 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

10

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/10

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Ką daryti, kad ES strategija dėl alkoholio daromos žalos būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė“ (tiriamoji nuomonė)

2009/C 318/03

Pranešėja: Jillian Van TURNHOUT

Švedijos Europos reikalų ministrė, Švedijai rengiantis pirmininkauti Europos Sąjungai, 2008 m. gruodžio 18 d. laišku paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę

„Ką daryti, kad ES strategija dėl alkoholio daromos žalos būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė.“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Jillian Van TURNHOUT.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir 2009 m. spalio 1 d. (2009 m. rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 128 nariams balsavus už, 5 – prieš ir 4 - susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Šioje tiriamojoje nuomonėje, kurią EESRK parengė pirmininkaujančios Švedijos prašymu, aiškinama, kokių veiksmų reikėtų imtis, kad ES alkoholio daromos žalos mažinimo strategija būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė (1). Pirmininkaujanti Švedija pasisako už horizontalios ES alkoholio strategijos įgyvendinimą ir nori, kad prevencinis darbas ir ES ir nacionaliniu lygiu būtų ilgalaikis. |
| --- | --- |

1.1

Šioje tiriamojoje nuomonėje, kurią EESRK parengė pirmininkaujančios Švedijos prašymu, aiškinama, kokių veiksmų reikėtų imtis, kad ES alkoholio daromos žalos mažinimo strategija būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė (1). Pirmininkaujanti Švedija pasisako už horizontalios ES alkoholio strategijos įgyvendinimą ir nori, kad prevencinis darbas ir ES ir nacionaliniu lygiu būtų ilgalaikis.

1

| 1.2 | Ši nuomonė papildo ankstesnę EESRK nuomonę dėl alkoholio daromos žalos, kurioje buvo nagrinėjamos penkios prioritetinės temos: vaikų apsauga; su alkoholiu susijusių kelių eismo įvykių skaičiaus mažinimas; alkoholio žalos suaugusiesiems ir jo poveikio darbo vietoje prevencija; informavimas, švietimas ir sąmoningumo ugdymas bei bendra duomenų bazė (2). |
| --- | --- |

1.2

Ši nuomonė papildo ankstesnę EESRK nuomonę dėl alkoholio daromos žalos, kurioje buvo nagrinėjamos penkios prioritetinės temos: vaikų apsauga; su alkoholiu susijusių kelių eismo įvykių skaičiaus mažinimas; alkoholio žalos suaugusiesiems ir jo poveikio darbo vietoje prevencija; informavimas, švietimas ir sąmoningumo ugdymas bei bendra duomenų bazė (2).

2

| 1.3 | Nuomonėje nurodomi keturi pirmininkaujančios šalies prioritetai:






  — | reklamos ir rinkodaros įtaka jaunimui, |
| --- | --- | --- |

1.3

Nuomonėje nurodomi keturi pirmininkaujančios šalies prioritetai:

—

reklamos ir rinkodaros įtaka jaunimui,

| — | kainos ir žalos masto santykis, |
| --- | --- |

—

kainos ir žalos masto santykis,

| — | apsaugoti vaikus: išskirtinis dėmesys vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimams ir vaikams, augantiems alkoholikų šeimose, |
| --- | --- |

—

apsaugoti vaikus: išskirtinis dėmesys vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimams ir vaikams, augantiems alkoholikų šeimose,

| — | piktnaudžiavimas alkoholiu ir jo padariniai sveikam ir oriam senėjimui. |
| --- | --- |

—

piktnaudžiavimas alkoholiu ir jo padariniai sveikam ir oriam senėjimui.

Kad būtų įgyvendintas visa apimantis požiūris, visos abiejose nuomonėse nagrinėtos temos ir kiti susiję klausimai turėtų būti svarstomi kartu.

| 1.4 | Alkoholio vartojimo įpročiai kiekvienoje šalyje skirtingi, tačiau dauguma vartotojų didžiąją laiko dalį geria alkoholį neprarasdami atsakomybės jausmo (žr. 3.2 punktą) (3). Vis dėlto EESRK susirūpinimą kelia statistikos duomenys – 15 proc. Europos Sąjungos suaugusių gyventojų alkoholį reguliariai vartoja nesaikingai, ir tai, kad alkoholio daromai žalai labiausiai neatsparūs yra vaikai. Turėtų būti parengtos politinės priemonės, kurios būtų taikomos alkoholiu piktnaudžiaujamiems asmenims. |
| --- | --- |

1.4

Alkoholio vartojimo įpročiai kiekvienoje šalyje skirtingi, tačiau dauguma vartotojų didžiąją laiko dalį geria alkoholį neprarasdami atsakomybės jausmo (žr. 3.2 punktą) (3). Vis dėlto EESRK susirūpinimą kelia statistikos duomenys – 15 proc. Europos Sąjungos suaugusių gyventojų alkoholį reguliariai vartoja nesaikingai, ir tai, kad alkoholio daromai žalai labiausiai neatsparūs yra vaikai. Turėtų būti parengtos politinės priemonės, kurios būtų taikomos alkoholiu piktnaudžiaujamiems asmenims.

3

| 1.5 | Alkoholio rinkodara – vienas iš veiksnių, galinčių padidinti tikimybę, jog alkoholį pradės vartoti vaikai ir paaugliai, o jau pradėję ims jo vartoti daugiau. Todėl EESRK ragina mažinti alkoholio rinkodaros poveikį vaikams. |
| --- | --- |

1.5

Alkoholio rinkodara – vienas iš veiksnių, galinčių padidinti tikimybę, jog alkoholį pradės vartoti vaikai ir paaugliai, o jau pradėję ims jo vartoti daugiau. Todėl EESRK ragina mažinti alkoholio rinkodaros poveikį vaikams.

| 1.6 | Tinkamai parengta alkoholio kainodaros politika gali tapti veiksmingu svertu mažinant alkoholio daromą žalą, ypač mažas pajamas gaunantiems žmonėms ir jaunimui. EESRK nuomone, galimybės gauti alkoholio, jo platinimas ir reklama turi būti reguliuojami – vien savireguliacijos šioje srityje nepakanka. |
| --- | --- |

1.6

Tinkamai parengta alkoholio kainodaros politika gali tapti veiksmingu svertu mažinant alkoholio daromą žalą, ypač mažas pajamas gaunantiems žmonėms ir jaunimui. EESRK nuomone, galimybės gauti alkoholio, jo platinimas ir reklama turi būti reguliuojami – vien savireguliacijos šioje srityje nepakanka.

| 1.7 | Kad visuomenė daugiau žinotų apie vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimų (angl. FASD) pavojų, EESRK pritaria nacionalinio bei ES lygmens sąmoningumo didinimo kampanijoms. |
| --- | --- |

1.7

Kad visuomenė daugiau žinotų apie vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimų (angl. FASD) pavojų, EESRK pritaria nacionalinio bei ES lygmens sąmoningumo didinimo kampanijoms.

| 1.8 | EESRK manymu, ES lygiu per mažai informuojama apie piktnaudžiavimo alkoholiu padarinius sveikam ir oriam senėjimui. |
| --- | --- |

1.8

EESRK manymu, ES lygiu per mažai informuojama apie piktnaudžiavimo alkoholiu padarinius sveikam ir oriam senėjimui.

| 1.9 | EESRK pripažįsta, kad alkoholio politika turėtų būti išsami ir apimti daugelį priemonių, kurios, kaip įrodyta, mažina žalą. |
| --- | --- |

1.9

EESRK pripažįsta, kad alkoholio politika turėtų būti išsami ir apimti daugelį priemonių, kurios, kaip įrodyta, mažina žalą.

2.   Pagrindimas

Pagrindimas

| 2.1 | Pagal Sutarties (4) 152 straipsnio 1 dalį, kurioje skelbiama, kad Bendrija savo veikla papildo valstybių narių politiką, Europos Sąjunga turi teisę ir privalo spręsti dėl žalingo ir pavojingo alkoholio vartojimo kylančias visuomenės sveikatos problemas. |
| --- | --- |

2.1

Pagal Sutarties (4) 152 straipsnio 1 dalį, kurioje skelbiama, kad Bendrija savo veikla papildo valstybių narių politiką, Europos Sąjunga turi teisę ir privalo spręsti dėl žalingo ir pavojingo alkoholio vartojimo kylančias visuomenės sveikatos problemas.

4

| 2.2 | 2001 m. Taryba priėmė rekomendaciją dėl jaunimo alkoholio vartojimo (5), kuria paragino Komisiją sekti ir vertinti padėties raidą bei taikomas priemones ir informuoti apie būtinybę imtis tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

2.2

2001 m. Taryba priėmė rekomendaciją dėl jaunimo alkoholio vartojimo (5), kuria paragino Komisiją sekti ir vertinti padėties raidą bei taikomas priemones ir informuoti apie būtinybę imtis tolesnių veiksmų.

5

| 2.3 | 2001 m. birželio mėn. ir 2004 m. birželio mėn. išvadose Taryba paprašė Komisijos pateikti pasiūlymus dėl išsamios Bendrijos strategijos, skirtos alkoholio daromai žalai sumažinti, kuri papildytų nacionalinę politiką (6). |
| --- | --- |

2.3

2001 m. birželio mėn. ir 2004 m. birželio mėn. išvadose Taryba paprašė Komisijos pateikti pasiūlymus dėl išsamios Bendrijos strategijos, skirtos alkoholio daromai žalai sumažinti, kuri papildytų nacionalinę politiką (6).

6

| 2.4 | 2006 m. Komisija priėmė komunikatą „ES strategija remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą“ (7). Komunikate siekiama išdėstyti veiksmus, kuriuos Komisija ir valstybės narės jau įgyvendino, aiškinama, kaip Komisija gali toliau remti ir papildyti nacionalinę politiką. EESRK apgailestauja, kad Komisija anaiptol neparengė „išsamios strategijos“ (8) ir kad jai nepavyko išsamiai ir skaidriai išnagrinėti visų reikiamų ES politikos sričių ir sunkumų, kuriuos kai kurios valstybės narės patyrė pagal ES rinkos taisykles vykdydamos kokybišką visuomenės sveikatos politiką dėl alkoholio (9). Strategijoje nėra ir nuostatos apie tai, kad alkoholis yra psichiką veikiantis narkotikas, toksiškas, kai yra vartojamas be saiko, ir kai kuriems asmenims sukelia priklausomybę. |
| --- | --- |

2.4

2006 m. Komisija priėmė komunikatą „ES strategija remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą“ (7). Komunikate siekiama išdėstyti veiksmus, kuriuos Komisija ir valstybės narės jau įgyvendino, aiškinama, kaip Komisija gali toliau remti ir papildyti nacionalinę politiką. EESRK apgailestauja, kad Komisija anaiptol neparengė „išsamios strategijos“ (8) ir kad jai nepavyko išsamiai ir skaidriai išnagrinėti visų reikiamų ES politikos sričių ir sunkumų, kuriuos kai kurios valstybės narės patyrė pagal ES rinkos taisykles vykdydamos kokybišką visuomenės sveikatos politiką dėl alkoholio (9). Strategijoje nėra ir nuostatos apie tai, kad alkoholis yra psichiką veikiantis narkotikas, toksiškas, kai yra vartojamas be saiko, ir kai kuriems asmenims sukelia priklausomybę.

7

8

9

| 2.5 | Europos Teisingumo Teismas jau ne kartą yra pareiškęs, kad alkoholio daromos žalos mažinimas – svarbus ir pagrįstas visuomenės sveikatos tikslas, kurio reikia siekti naudojant deramas priemones ir laikantis subsidiarumo principo (10). |
| --- | --- |

2.5

Europos Teisingumo Teismas jau ne kartą yra pareiškęs, kad alkoholio daromos žalos mažinimas – svarbus ir pagrįstas visuomenės sveikatos tikslas, kurio reikia siekti naudojant deramas priemones ir laikantis subsidiarumo principo (10).

10

| 2.6 | EESRK pripažįsta visų susijusių suinteresuotųjų subjektų atliktą darbą Europos alkoholio ir sveikatos forume nuo jo įsteigimo 2007 m. EESRK pritaria panašiam vystymuisi vietos lygiu. |
| --- | --- |

2.6

EESRK pripažįsta visų susijusių suinteresuotųjų subjektų atliktą darbą Europos alkoholio ir sveikatos forume nuo jo įsteigimo 2007 m. EESRK pritaria panašiam vystymuisi vietos lygiu.

3.   Žalingo poveikio apžvalga

Žalingo poveikio apžvalga

| 3.1 | Vertinant pasauliniu mastu, Europos Sąjungoje suvartojama daugiausia alkoholio. Vienam gyventojui per metus tenka 11 litrų grynojo alkoholio (11). Apskritai vartojimas sumažėjo tarp aštuntojo ir dešimtojo praėjusio amžiaus dešimtmečio vidurio, nuo tada jis išliko gana stabilus, bet esama didelių vartojimo ir žalos, taip pat žalos rūšių skirtumų pavienėse šalyse (12), tačiau žalingi alkoholio vartojimo įpročiai verčia susirūpinti (13). |
| --- | --- |

3.1

Vertinant pasauliniu mastu, Europos Sąjungoje suvartojama daugiausia alkoholio. Vienam gyventojui per metus tenka 11 litrų grynojo alkoholio (11). Apskritai vartojimas sumažėjo tarp aštuntojo ir dešimtojo praėjusio amžiaus dešimtmečio vidurio, nuo tada jis išliko gana stabilus, bet esama didelių vartojimo ir žalos, taip pat žalos rūšių skirtumų pavienėse šalyse (12), tačiau žalingi alkoholio vartojimo įpročiai verčia susirūpinti (13).

11

12

13

| 3.2 | Dauguma vartotojų alkoholį paprastai geria neprarasdami atsakomybės jausmo. EESRK nerimą kelia 55 milijonai ES gyvenančių suaugusiųjų (15 proc. visų suaugusių gyventojų), kurie, skaičiavimų duomenimis, alkoholį reguliariai vartoja žalingais kiekiais (14). Apskaičiuota, kad ES žalingas alkoholio vartojimas kasmet nusineša apie 195 000 žmonių gyvybių dėl nelaimingų atsitikimų, kepenų ligų, vėžio ir pan. ES žalingas alkoholio vartojimas yra trečioji pagal dažnumą ankstyvos mirties ir ligų priežastis (15). |
| --- | --- |

3.2

Dauguma vartotojų alkoholį paprastai geria neprarasdami atsakomybės jausmo. EESRK nerimą kelia 55 milijonai ES gyvenančių suaugusiųjų (15 proc. visų suaugusių gyventojų), kurie, skaičiavimų duomenimis, alkoholį reguliariai vartoja žalingais kiekiais (14). Apskaičiuota, kad ES žalingas alkoholio vartojimas kasmet nusineša apie 195 000 žmonių gyvybių dėl nelaimingų atsitikimų, kepenų ligų, vėžio ir pan. ES žalingas alkoholio vartojimas yra trečioji pagal dažnumą ankstyvos mirties ir ligų priežastis (15).

14

15

| 3.3 | EESRK nuomone, alkoholio vartojimas žalingais kiekiais nėra atskira problema, alkoholį nesaikingai žmogus pradeda vartoti ne šiaip sau – ši problema paprastai atsiranda dėl daugelio priežasčių, tarp kurių galima paminėti skurdą, socialinę atskirtį, santykius šeimoje ir su darbu susijusią įtampą. |
| --- | --- |

3.3

EESRK nuomone, alkoholio vartojimas žalingais kiekiais nėra atskira problema, alkoholį nesaikingai žmogus pradeda vartoti ne šiaip sau – ši problema paprastai atsiranda dėl daugelio priežasčių, tarp kurių galima paminėti skurdą, socialinę atskirtį, santykius šeimoje ir su darbu susijusią įtampą.

| 3.4 | Nors esama skirtingų kultūrinių alkoholio vartojimo įpročių Europoje, taip pat galima pastebėti skirtingus kultūrinius įpročius, susijusius su žalingu ir pavojingu alkoholio vartojimu, įskaitant vaikus ir paauglius (16). EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant politiką atsižvelgti į šiuos nacionalinius ir vietos modelius. |
| --- | --- |

3.4

Nors esama skirtingų kultūrinių alkoholio vartojimo įpročių Europoje, taip pat galima pastebėti skirtingus kultūrinius įpročius, susijusius su žalingu ir pavojingu alkoholio vartojimu, įskaitant vaikus ir paauglius (16). EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant politiką atsižvelgti į šiuos nacionalinius ir vietos modelius.

16

| 3.5 | Vaikams alkoholis daro ypač didelę žalą. Apskaičiuota, kad ES neigiamą alkoholio poveikį šeimose patiria 5–9 mln. vaikų. Alkoholio vartojimu aiškintina 16 proc. šiurkštaus elgesio su vaikais ir nesirūpinimo jais atvejų. Dėl tos pačios priežasties kasmet gimsta apie 60 000 naujagimių, kurių svoris yra per mažas (17). |
| --- | --- |

3.5

Vaikams alkoholis daro ypač didelę žalą. Apskaičiuota, kad ES neigiamą alkoholio poveikį šeimose patiria 5–9 mln. vaikų. Alkoholio vartojimu aiškintina 16 proc. šiurkštaus elgesio su vaikais ir nesirūpinimo jais atvejų. Dėl tos pačios priežasties kasmet gimsta apie 60 000 naujagimių, kurių svoris yra per mažas (17).

17

| 3.6 | Žalingas alkoholio vartojimas gali pakenkti ne tik alkoholį vartojančiam asmeniui, bet ir tretiesiems asmenims. Alkoholio daromą žalą reikėtų taip pat išanalizuoti ir darbo vietoje taikant sveikatos ir saugos taisykles, o už tai pirmiausia atsako darbdavys. Taikant alkoholio draudimo darbo vietoje politiką būtų galima sumažinti su alkoholio vartojimu susijusių kelių eismo įvykių, pravaikštų skaičių ir padidinti darbingumą. EESRK ragina darbdavius, profesines sąjungas, vietos valdžios institucijas ir kitas susijusias organizacijas glaudžiai bendradarbiauti ir imtis bendrų veiksmų alkoholio daromai žalai darbo vietoje sumažinti. |
| --- | --- |

3.6

Žalingas alkoholio vartojimas gali pakenkti ne tik alkoholį vartojančiam asmeniui, bet ir tretiesiems asmenims. Alkoholio daromą žalą reikėtų taip pat išanalizuoti ir darbo vietoje taikant sveikatos ir saugos taisykles, o už tai pirmiausia atsako darbdavys. Taikant alkoholio draudimo darbo vietoje politiką būtų galima sumažinti su alkoholio vartojimu susijusių kelių eismo įvykių, pravaikštų skaičių ir padidinti darbingumą. EESRK ragina darbdavius, profesines sąjungas, vietos valdžios institucijas ir kitas susijusias organizacijas glaudžiai bendradarbiauti ir imtis bendrų veiksmų alkoholio daromai žalai darbo vietoje sumažinti.

| 3.7 | Europoje alkoholis yra svarbi prekė, nes ji kuria darbo vietas, gaunamos pajamos iš mokesčių ir ji prisideda prie prekybos balanso. Tačiau žalingas alkoholio vartojimas taip pat daro įtaką ekonomikai – didėja sveikatos priežiūros ir socialines sąnaudas, prarandamas produktyvumas. Apskaičiuota, kad 2003 m. dėl alkoholio padarytos žalos ES ekonomika prarado 125 milijardus eurų, t. y. 1,3 proc. BVP (18). |
| --- | --- |

3.7

Europoje alkoholis yra svarbi prekė, nes ji kuria darbo vietas, gaunamos pajamos iš mokesčių ir ji prisideda prie prekybos balanso. Tačiau žalingas alkoholio vartojimas taip pat daro įtaką ekonomikai – didėja sveikatos priežiūros ir socialines sąnaudas, prarandamas produktyvumas. Apskaičiuota, kad 2003 m. dėl alkoholio padarytos žalos ES ekonomika prarado 125 milijardus eurų, t. y. 1,3 proc. BVP (18).

18

4.   Reklamos ir rinkodaros įtaka jaunimui

Reklamos ir rinkodaros įtaka jaunimui

| 4.1 | EESRK ragina Komisiją pripažinti visų ES valstybių narių 1995 m. priimtą PSO Europos alkoholio chartiją (19), ypač etikos principą, kad „visi vaikai ir paaugliai turi teisę augti nuo neigiamų alkoholio vartojimo padarinių apsaugotoje aplinkoje ir būti kuo labiau apsaugoti nuo alkoholinių gėrimų reklamos“. |
| --- | --- |

4.1

EESRK ragina Komisiją pripažinti visų ES valstybių narių 1995 m. priimtą PSO Europos alkoholio chartiją (19), ypač etikos principą, kad „visi vaikai ir paaugliai turi teisę augti nuo neigiamų alkoholio vartojimo padarinių apsaugotoje aplinkoje ir būti kuo labiau apsaugoti nuo alkoholinių gėrimų reklamos“.

19

| 4.2 | ES Tarybos rekomendacijoje valstybės narės raginamos sukurti veiksmingas priemones reklamos, rinkodaros ir mažmeninės prekybos srityse ir užtikrinti, kad alkoholio produktai nebūtų kuriami arba reklamuojami tikslingai vaikams ir paaugliams. |
| --- | --- |

4.2

ES Tarybos rekomendacijoje valstybės narės raginamos sukurti veiksmingas priemones reklamos, rinkodaros ir mažmeninės prekybos srityse ir užtikrinti, kad alkoholio produktai nebūtų kuriami arba reklamuojami tikslingai vaikams ir paaugliams.

| 4.3 | Vis didesnį susirūpinimą ES ir valstybėse narėse kelia besaikis jaunimo (15–24 m.) girtavimas: 2006 m. 24 proc. šios amžiaus grupės asmenų teigė be saiko girtavę mažiausiai kartą per savaitę (20). Tarp paauglių dažniausiai vartojami gėrimai yra alus (40 proc.), spiritiniai gėrimai (30 proc.) (21), toliau vynas (13 proc.), alkoholiniai kokteiliai (angl. alcopops) (11 proc. (22) ir sidras (6 proc.). Alkoholio pardavimo skatinimas, pavyzdžiui, „laiminga valanda“ ir „du už vieno kainą“, taip pat didina jaunimo alkoholio vartojimą ir besaikio girtavimo galimybes (23). Reikėtų žengti žingsnį pirmyn ir valdžios institucijos turėtų nustatyti griežtesnes nuostatas dėl amžiaus, nuo kurio leista vartoti alkoholį. |
| --- | --- |

4.3

Vis didesnį susirūpinimą ES ir valstybėse narėse kelia besaikis jaunimo (15–24 m.) girtavimas: 2006 m. 24 proc. šios amžiaus grupės asmenų teigė be saiko girtavę mažiausiai kartą per savaitę (20). Tarp paauglių dažniausiai vartojami gėrimai yra alus (40 proc.), spiritiniai gėrimai (30 proc.) (21), toliau vynas (13 proc.), alkoholiniai kokteiliai (angl. alcopops) (11 proc. (22) ir sidras (6 proc.). Alkoholio pardavimo skatinimas, pavyzdžiui, „laiminga valanda“ ir „du už vieno kainą“, taip pat didina jaunimo alkoholio vartojimą ir besaikio girtavimo galimybes (23). Reikėtų žengti žingsnį pirmyn ir valdžios institucijos turėtų nustatyti griežtesnes nuostatas dėl amžiaus, nuo kurio leista vartoti alkoholį.

20

21

alcopops)

22

23

| 4.4 | Alkoholio reklama ir rinkodara daro įtaką jaunų žmonių požiūrio į alkoholį ir alkoholio supratimo formavimuisi bei skatina teigiamus jaunimo lūkesčius, susijusius su alkoholio vartojimu (24). Apžvelgdama ilgalaikius tyrimus Europos alkoholio ir sveikatos forumo mokslo grupė pateikė „nuoseklius įrodymus, kad dėl alkoholio reklamos įtakos negeriantys jaunuoliai pradeda gerti, o geriantys bendraamžiai dėl to suvartoja daugiau alkoholio. Kadangi buvo ištirta tik nedidelė visos rinkodaros strategijos dalis, ši išvada dar labiau stulbina“ (25). |
| --- | --- |

4.4

Alkoholio reklama ir rinkodara daro įtaką jaunų žmonių požiūrio į alkoholį ir alkoholio supratimo formavimuisi bei skatina teigiamus jaunimo lūkesčius, susijusius su alkoholio vartojimu (24). Apžvelgdama ilgalaikius tyrimus Europos alkoholio ir sveikatos forumo mokslo grupė pateikė „nuoseklius įrodymus, kad dėl alkoholio reklamos įtakos negeriantys jaunuoliai pradeda gerti, o geriantys bendraamžiai dėl to suvartoja daugiau alkoholio. Kadangi buvo ištirta tik nedidelė visos rinkodaros strategijos dalis, ši išvada dar labiau stulbina“ (25).

24

25

| 4.5 | EESRK susirūpinęs, kad alkoholio rinkodara pritraukia nepilnamečius (26), ir atkreipia dėmesį į nuoseklius įrodymus, kad televizijos ir rėmimo iniciatyvų, kuriose rodomas alkoholis, poveikis paskatina jaunimą pradėti gerti ir gerti daugiau (27). |
| --- | --- |

4.5

EESRK susirūpinęs, kad alkoholio rinkodara pritraukia nepilnamečius (26), ir atkreipia dėmesį į nuoseklius įrodymus, kad televizijos ir rėmimo iniciatyvų, kuriose rodomas alkoholis, poveikis paskatina jaunimą pradėti gerti ir gerti daugiau (27).

26

27

| 4.6 | PSO ekspertų komitetas nustatė, kad „savanoriškos sistemos neapsaugo nuo rinkodaros, kuri turi poveikį jaunesniems žmonėms ir savireguliacijos sistemos veiksmingos tik tada, kai yra nuolatinis ir įtikinamas pavojus, kad vyriausybė imsis reguliavimo“ (28). |
| --- | --- |

4.6

PSO ekspertų komitetas nustatė, kad „savanoriškos sistemos neapsaugo nuo rinkodaros, kuri turi poveikį jaunesniems žmonėms ir savireguliacijos sistemos veiksmingos tik tada, kai yra nuolatinis ir įtikinamas pavojus, kad vyriausybė imsis reguliavimo“ (28).

28

| 4.7 | Alkoholinių gėrimų grandinės dalyviai pareiškė esą pasirengę aktyviau prisidėti vykdant reguliavimo ir savireguliacijos priemones (29). Jų uždavinys – dirbti kartu su valstybėmis narėmis, kad užtikrintų, kad jų produktai bus gaminami, platinami ir pardavinėjami atsakingai, mažinant alkoholio daromą žalą. |
| --- | --- |

4.7

Alkoholinių gėrimų grandinės dalyviai pareiškė esą pasirengę aktyviau prisidėti vykdant reguliavimo ir savireguliacijos priemones (29). Jų uždavinys – dirbti kartu su valstybėmis narėmis, kad užtikrintų, kad jų produktai bus gaminami, platinami ir pardavinėjami atsakingai, mažinant alkoholio daromą žalą.

29

| 4.8 | Garso ir vaizdo paslaugų direktyva padeda nustatyti būtiniausius alkoholio reklamos standartus. Joje pabrėžiama, kad „alkoholio reklama negali būti tikslingai skiriama nepilnamečiams, neturi sieti alkoholio vartojimo su didesne fizine energija, socialine ar seksualine sėkme ir neturėtų teigti, kad alkoholis stimuliuoja, ramina ar padeda išspręsti asmeninius konfliktus“ (30). EESRK mano, kad vien šios direktyvos nepakanka visiškai apsaugoti vaikus nuo alkoholio rinkodaros. |
| --- | --- |

4.8

Garso ir vaizdo paslaugų direktyva padeda nustatyti būtiniausius alkoholio reklamos standartus. Joje pabrėžiama, kad „alkoholio reklama negali būti tikslingai skiriama nepilnamečiams, neturi sieti alkoholio vartojimo su didesne fizine energija, socialine ar seksualine sėkme ir neturėtų teigti, kad alkoholis stimuliuoja, ramina ar padeda išspręsti asmeninius konfliktus“ (30). EESRK mano, kad vien šios direktyvos nepakanka visiškai apsaugoti vaikus nuo alkoholio rinkodaros.

30

| 4.9 | EESRK ragina nurodyti, kad alkoholio produktų, reklamos ir skatinimo poveikio apribojimas vaikams būtų konkretus Komisijos tikslas ir įvesti šioje srityje griežtesnį reguliavimą. |
| --- | --- |

4.9

EESRK ragina nurodyti, kad alkoholio produktų, reklamos ir skatinimo poveikio apribojimas vaikams būtų konkretus Komisijos tikslas ir įvesti šioje srityje griežtesnį reguliavimą.

5.   Alkoholio kainos ir jo daromos žalos santykis

Alkoholio kainos ir jo daromos žalos santykis

| 5.1 | Visoje Europoje didėja susidomėjimas, kokiomis priemonėmis kovoti su alkoholio daroma žala. Europoje alkoholis yra svarbi prekė, kurianti darbo vietas, už ją mokami mokesčiai neša pelną, o prekyba alkoholiu prisideda prie Europos ekonomikos. Tačiau apskaičiuota, kad 15 proc. vartojamo alkoholio daro žalą asmenims ir visuomenei. 2003 m. piktnaudžiavimo alkoholiu padariniai Europos Sąjungos ekonomikai įvertinti 125 milijardais eurų, tai sudaro 1,3 proc. BVP (31). |
| --- | --- |

5.1

Visoje Europoje didėja susidomėjimas, kokiomis priemonėmis kovoti su alkoholio daroma žala. Europoje alkoholis yra svarbi prekė, kurianti darbo vietas, už ją mokami mokesčiai neša pelną, o prekyba alkoholiu prisideda prie Europos ekonomikos. Tačiau apskaičiuota, kad 15 proc. vartojamo alkoholio daro žalą asmenims ir visuomenei. 2003 m. piktnaudžiavimo alkoholiu padariniai Europos Sąjungos ekonomikai įvertinti 125 milijardais eurų, tai sudaro 1,3 proc. BVP (31).

31

| 5.2 | Remiantis RANDY tyrimu, ES kyla tendencija vartoti nepilstomą alkoholį, kuris dažniausiai būna pigesnis nei alkoholis, kuris pilstomas licenciją turinčių prekiautojų (32). Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad tyrimo dėmesys buvo nukreiptas tik į alkoholio kainas ne pardavimo vietose ir jos nebuvo palygintos su kainomis pardavimo vietose. |
| --- | --- |

5.2

Remiantis RANDY tyrimu, ES kyla tendencija vartoti nepilstomą alkoholį, kuris dažniausiai būna pigesnis nei alkoholis, kuris pilstomas licenciją turinčių prekiautojų (32). Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad tyrimo dėmesys buvo nukreiptas tik į alkoholio kainas ne pardavimo vietose ir jos nebuvo palygintos su kainomis pardavimo vietose.

32

| 5.3 | Tyrimai rodo, kad ES alkoholis tapo labiau prieinamas kainos požiūriu tarp 1996 m. ir 2004 m., kai kuriose šalyse jis atpigo daugiau nei 50 procentų (33). Nustatyta, kad esama tiesioginės sąsajos tarp alkoholio prieinamumo ir alkoholio vartojimo ES (34). |
| --- | --- |

5.3

Tyrimai rodo, kad ES alkoholis tapo labiau prieinamas kainos požiūriu tarp 1996 m. ir 2004 m., kai kuriose šalyse jis atpigo daugiau nei 50 procentų (33). Nustatyta, kad esama tiesioginės sąsajos tarp alkoholio prieinamumo ir alkoholio vartojimo ES (34).

33

34

| 5.4 | Jaunimas reaguoja į alkoholio kainų kilimą, dėl to jauni žmonės ne taip dažnai geria, o jei geria, tai mažesniais kiekiais vienu kartu (35). Tačiau kitų tyrimų duomenimis, mažas pajamas gaunantys asmenys, tarp jų ir jaunimas, pakilus kainoms gali pradėti labiau piktnaudžiauti alkoholiu – pavyzdžiui, gali, prieš išeidami pasilinksminti, namuose išgerti pigesnio alkoholio (36). Ši išvada ypač reikšminga alkoholio politikai ES, visų pirma atsižvelgiant į padidėjusį jaunimo alkoholio žalingo vartojimo mastą. |
| --- | --- |

5.4

Jaunimas reaguoja į alkoholio kainų kilimą, dėl to jauni žmonės ne taip dažnai geria, o jei geria, tai mažesniais kiekiais vienu kartu (35). Tačiau kitų tyrimų duomenimis, mažas pajamas gaunantys asmenys, tarp jų ir jaunimas, pakilus kainoms gali pradėti labiau piktnaudžiauti alkoholiu – pavyzdžiui, gali, prieš išeidami pasilinksminti, namuose išgerti pigesnio alkoholio (36). Ši išvada ypač reikšminga alkoholio politikai ES, visų pirma atsižvelgiant į padidėjusį jaunimo alkoholio žalingo vartojimo mastą.

35

36

| 5.5 | Alkoholis yra apytikriai 3,8 proc. visų mirčių priežastis ir 4,6 proc. būsimojo gyvenimo trukmės, įvertinus neįgalumą, rodiklis. Taip pat tiesiogiai susiję alkoholio vartojimas ir sužalojimai bei mirtys keliuose (37). Alkoholis yra vienintelė kai kurių ligų, tokių kaip alkoholinė kepenų liga, alkoholio sukeltas pankreatitas, priežastis ir viena kitų ligų ir sužalojimų priežasčių (pavyzdžiui, tam tikros vėžio rūšys, širdies ligos, insultai ir kepenų cirozė) (38). Žalingas alkoholio vartojimas yra viena iš nusikaltimų, smurto ir šeimos netekimo, rizikingo seksualinio elgesio ir lytiniu keliu plintančių ligų priežasčių (39). |
| --- | --- |

5.5

Alkoholis yra apytikriai 3,8 proc. visų mirčių priežastis ir 4,6 proc. būsimojo gyvenimo trukmės, įvertinus neįgalumą, rodiklis. Taip pat tiesiogiai susiję alkoholio vartojimas ir sužalojimai bei mirtys keliuose (37). Alkoholis yra vienintelė kai kurių ligų, tokių kaip alkoholinė kepenų liga, alkoholio sukeltas pankreatitas, priežastis ir viena kitų ligų ir sužalojimų priežasčių (pavyzdžiui, tam tikros vėžio rūšys, širdies ligos, insultai ir kepenų cirozė) (38). Žalingas alkoholio vartojimas yra viena iš nusikaltimų, smurto ir šeimos netekimo, rizikingo seksualinio elgesio ir lytiniu keliu plintančių ligų priežasčių (39).

37

38

39

| 5.6 | Apskaičiuota, kad ES teritorijoje 2 000 nužudymų, 17 000 mirtinų eismo įvykių (arba viena iš trijų mirčių keliuose), 27 000 atsitiktinių mirčių ir 10 000 savižudybių yra didelių epizodinių išgertuvių padariniai (40). |
| --- | --- |

5.6

Apskaičiuota, kad ES teritorijoje 2 000 nužudymų, 17 000 mirtinų eismo įvykių (arba viena iš trijų mirčių keliuose), 27 000 atsitiktinių mirčių ir 10 000 savižudybių yra didelių epizodinių išgertuvių padariniai (40).

40

| 5.7 | Alkoholio kainodaros politika gali tapti veiksmingu svertu mažinant alkoholio daromą žalą (41). Vis dėlto EESRK mano, kad kainodaros politiką reikėtų svarstyti rengiant ilgalaikes, tvarias ir daugiasektorines strategijas, kurios skirtos kovoti su alkoholio daroma žala. |
| --- | --- |

5.7

Alkoholio kainodaros politika gali tapti veiksmingu svertu mažinant alkoholio daromą žalą (41). Vis dėlto EESRK mano, kad kainodaros politiką reikėtų svarstyti rengiant ilgalaikes, tvarias ir daugiasektorines strategijas, kurios skirtos kovoti su alkoholio daroma žala.

41

| 5.8 | Alkoholio politika turėtų būti visapusiška ir apimti įvairias priemones, kurios, kaip įrodyta, turi poveikį mažinti žalą, pavyzdžiui, vairavimo išgėrus prevencija ir pirminės sveikatos priežiūros akcijos. EESRK pripažįsta, kad nėra vienos priemonės, kuri galėtų išspręsti alkoholio daromos žalos problemą. |
| --- | --- |

5.8

Alkoholio politika turėtų būti visapusiška ir apimti įvairias priemones, kurios, kaip įrodyta, turi poveikį mažinti žalą, pavyzdžiui, vairavimo išgėrus prevencija ir pirminės sveikatos priežiūros akcijos. EESRK pripažįsta, kad nėra vienos priemonės, kuri galėtų išspręsti alkoholio daromos žalos problemą.

| 5.9 | EESRK nuomone, būtinas veiksmingas galimybės gauti alkoholį, jo platinimo ir reklamos reglamentavimas. Savireguliacija šioje srityje yra sprendimo dalis, tačiau vien jos nepakanka. Pardavimo mažesne už savikainą kaina ir pardavimo skatinimo ribojimas turėtų būti įmanomas nevaržant prekybos ar nepažeidžiant ES teisės. |
| --- | --- |

5.9

EESRK nuomone, būtinas veiksmingas galimybės gauti alkoholį, jo platinimo ir reklamos reglamentavimas. Savireguliacija šioje srityje yra sprendimo dalis, tačiau vien jos nepakanka. Pardavimo mažesne už savikainą kaina ir pardavimo skatinimo ribojimas turėtų būti įmanomas nevaržant prekybos ar nepažeidžiant ES teisės.

6.   Apsaugoti vaikus: išskirtinis dėmesys vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimams ir vaikams, augantiems alkoholikų šeimose

Apsaugoti vaikus: išskirtinis dėmesys vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimams ir vaikams, augantiems alkoholikų šeimose

| 6.1 | Europos likimas priklauso nuo sveikų ir produktyvių gyventojų. Duomenys, kad vis daugiau jaunimo turi žalingo ir pavojingo alkoholio vartojimo sukeltų sveikatos sutrikimų, kelia vis didesnį EESRK susirūpinimą (42). |
| --- | --- |

6.1

Europos likimas priklauso nuo sveikų ir produktyvių gyventojų. Duomenys, kad vis daugiau jaunimo turi žalingo ir pavojingo alkoholio vartojimo sukeltų sveikatos sutrikimų, kelia vis didesnį EESRK susirūpinimą (42).

42

| 6.2 | Komisija pripažįsta, kad vaikai turi teisę į veiksmingą apsaugą nuo ekonominio išnaudojimo ir visų formų netinkamo elgesio su jais (43). EESRK visiškai palaiko šią poziciją. |
| --- | --- |

6.2

Komisija pripažįsta, kad vaikai turi teisę į veiksmingą apsaugą nuo ekonominio išnaudojimo ir visų formų netinkamo elgesio su jais (43). EESRK visiškai palaiko šią poziciją.

43

| 6.3 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad žalingas ir pavojingas alkoholio vartojimas daro neigiamą poveikį ne tik geriančiajam, bet ir kitiems žmonėms – šis poveikis susijęs su eismo įvykiais, sužalojimais ir smurtu. Šeimoje, EESRK nuomone, pažeidžiamiausia rizikos grupė yra vaikai. |
| --- | --- |

6.3

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad žalingas ir pavojingas alkoholio vartojimas daro neigiamą poveikį ne tik geriančiajam, bet ir kitiems žmonėms – šis poveikis susijęs su eismo įvykiais, sužalojimais ir smurtu. Šeimoje, EESRK nuomone, pažeidžiamiausia rizikos grupė yra vaikai.

| 6.4 | Apskaičiuota, kad 5–9 mln. vaikų patiria šeimose neigiamą alkoholio poveikį. Alkoholis yra viena iš priežasčių 16 proc. šiurkštaus elgesio su vaikais ir nesirūpinimo jais atvejų. Taip pat viena iš priežasčių, dėl kurios kasmet gimsta apie 60 000 naujagimių, kurių svoris yra per mažas (44). Kiti neigiamo poveikio vaikams pavyzdžiai – skurdas ir socialinė atskirtis, o tai gali turėti įtakos jų sveikatai, išsilavinimui ir gerovei tiek dabar, tiek ateityje. |
| --- | --- |

6.4

Apskaičiuota, kad 5–9 mln. vaikų patiria šeimose neigiamą alkoholio poveikį. Alkoholis yra viena iš priežasčių 16 proc. šiurkštaus elgesio su vaikais ir nesirūpinimo jais atvejų. Taip pat viena iš priežasčių, dėl kurios kasmet gimsta apie 60 000 naujagimių, kurių svoris yra per mažas (44). Kiti neigiamo poveikio vaikams pavyzdžiai – skurdas ir socialinė atskirtis, o tai gali turėti įtakos jų sveikatai, išsilavinimui ir gerovei tiek dabar, tiek ateityje.

44

| 6.5 | Šeiminis smurtas – rimta problema daugelyje šalių (45) ir yra glaudžiai susijęs su smurtautojų girtavimu (46). Šeiminio smurto atvejų gali pasitaikyti ir nevartojant alkoholio, tačiau esant tam tikroms aplinkybėms girtavimas gali paskatinti kai kuriuos asmenis smurtauti. Girtavimo mažinimas naudingas ne tik aukoms ir smurtautojams, bet ir tokiose šeimose augantiems vaikams. |
| --- | --- |

6.5

Šeiminis smurtas – rimta problema daugelyje šalių (45) ir yra glaudžiai susijęs su smurtautojų girtavimu (46). Šeiminio smurto atvejų gali pasitaikyti ir nevartojant alkoholio, tačiau esant tam tikroms aplinkybėms girtavimas gali paskatinti kai kuriuos asmenis smurtauti. Girtavimo mažinimas naudingas ne tik aukoms ir smurtautojams, bet ir tokiose šeimose augantiems vaikams.

45

46

| 6.6 | Alkoholis gali daryti poveikį dar negimusiems vaikams. Vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimai (angl. FASD) apima seką nuolatinių apsigimimų (fizinių, elgesio ir protinių), atsiradusių todėl, kad motina vartojo alkoholį nėštumo metu. |
| --- | --- |

6.6

Alkoholis gali daryti poveikį dar negimusiems vaikams. Vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimai (angl. FASD) apima seką nuolatinių apsigimimų (fizinių, elgesio ir protinių), atsiradusių todėl, kad motina vartojo alkoholį nėštumo metu.

| 6.7 | Apie šiuos sutrikimus ir jų poveikį mažai žinoma. Labai svarbu platinti moksliškai pagrįstus prevencinių programų, skirtų mažinti alkoholio daromą žalą nėštumo metu, pavyzdžius. Kad visuomenė daugiau žinotų apie vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimus, EESRK pritaria, kad būtų rengiamos tikslinės nacionalinės bei ES lygmens informavimo kampanijos. |
| --- | --- |

6.7

Apie šiuos sutrikimus ir jų poveikį mažai žinoma. Labai svarbu platinti moksliškai pagrįstus prevencinių programų, skirtų mažinti alkoholio daromą žalą nėštumo metu, pavyzdžius. Kad visuomenė daugiau žinotų apie vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimus, EESRK pritaria, kad būtų rengiamos tikslinės nacionalinės bei ES lygmens informavimo kampanijos.

7.   Piktnaudžiavimas alkoholiu ir jo padariniai sveikam ir oriam senėjimui

Piktnaudžiavimas alkoholiu ir jo padariniai sveikam ir oriam senėjimui

| 7.1 | Vyresni žmonės yra jautresni alkoholio poveikiui. Konkrečios problemos apima pusiausvyrą, griuvimo pavojų, paminėtinos ir sveikatos problemos, dėl kurių vyresni žmonės labiau linkę vartoti alkoholį. Maždaug trečdalis vyresnių žmonių pirmą kartą susiduria su girtavimo problema vėlesniame gyvenimo etape, dažnai dėl artimųjų netekties, prastos fizinės sveikatos, sunkumų judėti ir socialinės izoliacijos (47). |
| --- | --- |

7.1

Vyresni žmonės yra jautresni alkoholio poveikiui. Konkrečios problemos apima pusiausvyrą, griuvimo pavojų, paminėtinos ir sveikatos problemos, dėl kurių vyresni žmonės labiau linkę vartoti alkoholį. Maždaug trečdalis vyresnių žmonių pirmą kartą susiduria su girtavimo problema vėlesniame gyvenimo etape, dažnai dėl artimųjų netekties, prastos fizinės sveikatos, sunkumų judėti ir socialinės izoliacijos (47).

47

| 7.2 | Žalingas alkoholio vartojimo poveikis vyresnių žmonių psichinei sveikatai gali pasireikšti šiomis formomis: baime, depresija ir orientacijos praradimu. |
| --- | --- |

7.2

Žalingas alkoholio vartojimo poveikis vyresnių žmonių psichinei sveikatai gali pasireikšti šiomis formomis: baime, depresija ir orientacijos praradimu.

| 7.3 | Su alkoholio vartojimu siejamų sutrikimų paprastai turi vyresni žmonės, visų pirma vyrai, kurie socialiai izoliuoti ir gyvena vieni (48). Problemiškas alkoholio vartojimas siejamas su paplitusiais fizinės, psichinės, socialinės ir protinės sveikatos sutrikimais. Apytikriai 3 proc. visų vyresnių nei 65 metų žmonių yra kamuojami šių sutrikimų (49), nors dauguma atvejų gali likti nenustatyti, nes diagnozavimo kriterijai ir patikra skirti jaunesniems suaugusiems. Tačiau gydyti vyresnius žmones nuo alkoholizmo dažnai būna lengviau nei jaunesnio amžiaus suaugusiuosius. |
| --- | --- |

7.3

Su alkoholio vartojimu siejamų sutrikimų paprastai turi vyresni žmonės, visų pirma vyrai, kurie socialiai izoliuoti ir gyvena vieni (48). Problemiškas alkoholio vartojimas siejamas su paplitusiais fizinės, psichinės, socialinės ir protinės sveikatos sutrikimais. Apytikriai 3 proc. visų vyresnių nei 65 metų žmonių yra kamuojami šių sutrikimų (49), nors dauguma atvejų gali likti nenustatyti, nes diagnozavimo kriterijai ir patikra skirti jaunesniems suaugusiems. Tačiau gydyti vyresnius žmones nuo alkoholizmo dažnai būna lengviau nei jaunesnio amžiaus suaugusiuosius.

48

49

| 7.4 | Alkoholis gali vienų vaistų poveikį sustiprinti, o kitų – susilpninti. Svarbu didinti priežiūros specialistų, neformalios priežiūros atstovų ir vyresnio amžiaus piliečių informuotumą apie vaistų ir alkoholio sąveiką. |
| --- | --- |

7.4

Alkoholis gali vienų vaistų poveikį sustiprinti, o kitų – susilpninti. Svarbu didinti priežiūros specialistų, neformalios priežiūros atstovų ir vyresnio amžiaus piliečių informuotumą apie vaistų ir alkoholio sąveiką.

| 7.5 | EESRK mano, kad reikia nuveikti daugiau siekiant senėjančios visuomenės gerovės ES, įskaitant informavimą ES lygiu apie piktnaudžiavimo alkoholiu padarinius sveikam ir oriam senėjimui. |
| --- | --- |

7.5

EESRK mano, kad reikia nuveikti daugiau siekiant senėjančios visuomenės gerovės ES, įskaitant informavimą ES lygiu apie piktnaudžiavimo alkoholiu padarinius sveikam ir oriam senėjimui.

2009 m. rugsėjo 30 d. Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  „Daugiasektorinė“ apibrėžiama kaip „apimanti keletą sektorių, įskaitant pilietinę visuomenę, profsąjungas ir verslą“.

1

(2)  2007 m. gegužės 30 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl ES strategijos remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą (pranešėja Jillian van Turnhout, bendrapranešėjis Thomas Janson (OL C 175, 2007 7 27).

2

(3)  Konnopka, A & König, H-H, „The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002“, Value in Health, 2009 m.

3

(4)  Europos bendrijos steigimo sutartis.

4

(5)  2001 m. birželio 5 d. Tarybos rekomendacija (2001/458/EB).

5

(6)  2001 m. birželio 5 d. Tarybos išvados dėl Bendrijos strategijos alkoholio daromai žalai sumažinti (OL C 175, 2001 6 20, p. 1) ir 2004 m. birželio 1 d. ir birželio 2 d. Tarybos išvados dėl alkoholio ir jaunų žmonių (nepaskelbtos OL).

6

(7)  COM(2006) 625 galutinis.

7

(8)  Žr. 2 išnašą.

8

(9)  Žr. ten pat.

9

(10)  Franzen byla (C-89/95), Heinonen byla (C-394/97), Gourmet byla (C-405/98), Catalonia (sujungtos bylos C-1/190 ir C-176/90), Loi Evin (C-262/02 ir C-429/02).

10

(11)  „Alcohol in Europe, a public health perspective“ (Alkoholis Europoje, visuomenės sveikatos perspektyva). P. Anderson ir B. Baumberg ataskaita Europos Komisijai, Alkoholio tyrimų institutas, 2006 m. birželio mėn.

11

(12)  2007 m. gegužės 30 d. EESRK nuomonė dėl ES strategijos remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą, Pranešėja Jillian van Turnhout, bendrapranešėjis Thomas Janson, OL C 175, 2007 7 27.

12

(13)  Žr. 11 išnašą.

13

(14)  Vyrai – daugiau negu 40 g alkoholio, t. y. 4 gėrimai per dieną, moterys – daugiau negu 20 g, t. y. 2 gėrimai per dieną.

14

(15)  „Alcohol-related harm in Europe“ (Alkoholio daroma žala Europoje) – pagrindiniai duomenys 2006 m. spalio mėn., Briuselis, MEMO/06/397, 2006 m. spalio 24 d.

15

(16)  ESPAD tyrimas, 2007 m.

16

(17)  Žr. 11 išnašą.

17

(18)  GD SANCO.

18

(19)  Pasaulio sveikatos organizacijos Europos alkoholio chartija (1995 m.).

19

(20)  Žr. 11 išnašą.

20

(21)  2007 m. ESPAD ataskaita (2009 m.).

21

(22)  „Alcopop“ yra sąvoka, skirta apibūdinti buteliuose parduodamus alkoholinius gėrimus, primenančius nealkoholinius gėrimus ir limonadą.

22

(23)  Nepriklausoma alkoholio kainodaros ir reklamos poveikio apžvalga (2008 m.).

23

(24)  Europos alkoholio ir sveikatos forumo mokslo grupės mokslinė nuomonė (2009 m.) ir Alkoholio reklamos ir žiniasklaidos poveikis paauglių alkoholio vartojimui: sisteminga ilgalaikių tyrimų apžvalga (2009 m.).

24

(25)  Žr. 24 išnašos 1 dalį.

25

(26)  Žr. 11 išnašą.

26

(27)  Žr. ten pat.

27

(28)  PSO ekspertų komitetas problemų, susijusių su alkoholio vartojimu, 2-oji ataskaita, 2007 m.

28

(29)  COM(2006) 625 galutinis.

29

(30)  Alkoholinių gėrimų prieinamumas Europos Sąjungoje: alkoholio prieinamumo, vartojimo ir žalos sąsajos (2009 m.)

30

(31)  GD SANCO, 2006 m.

31

(32)  Žr. 11 išnašą. Pilstomas alkoholis – tai alkoholis, kuriuo prekiaujama aludėse, klubuose, restoranuose ir kitose mažmeninės prekybos vietose ir kuris skirtas vartoti vietoje; nepilstomas – tai alkoholis, parduodamas prekybos centruose ir licencijos pilstyti alkoholį neturinčių prekiautojų, skirtas vartoti kitur nei pardavimo vietoje.

32

(33)  Prieinamumas nustatomas imant kainos ir pajamų grynąjį poveikį.

33

(34)  Žr. 30 išnašą.

34

(35)  Galimo alkoholio kainodaros ir reklamos poveikio modeliavimas Anglijoje: Šefildo alkoholio politikos modelio rezultatai, 2008 (1-1) versija.

35

(36)  Alkoholio kaina ir vartotojų elgesys. Rinkos tyrimas, „IPSOS Belgium“ (2009 m.).

36

(37)  Žr. 30 išnašą.

37

(38)  Visuotinė ligų ir sužalojimų našta ir ekonominės išlaidos, susijusios su alkoholio vartojimu ir alkoholio vartojimo sutrikimais. The Lancet (2009 m.)

38

(39)  Politikos priemonių ir programų, skirtų alkoholio sukeltos žalos mažinimui, veiksmingumas ir išlaidų efektyvumas, The Lancet (2009 m.).

39

(40)  Žr. 11 išnašą.

40

(41)  PSO pranešimas apie pasaulinę padėtį: alkoholio politika (2004 m.). Žr. taip pat „Mokame sąskaitą. Alkoholio kontrolės sąnaudos ir nauda (2007 m.)“ ir 35 bei 37 išnašą.

41

(42)  Žr. 11 išnašą.

42

(43)  COM (2006) 367 galutinis.

43

(44)  Žr. 11 išnašą.

44

(45)  EESRK 2006 m. kovo 16 d. nuomonė savo iniciatyva dėl šeiminio smurto prieš moteris, pranešėja Renate Heinisch, OL C 110, 2006 5 9 ir 2006 m. gruodžio 14 d. EESRK nuomonė savo iniciatyva „Vaikai – netiesioginės šeiminio smurto aukos“, pranešėja Renate Heinisch, OL C 325, 2006 12 30.

45

(46)  Žr. 11 išnašą.

46

(47)  Žr. Karališkoji psichiatrų kolegija, JK,

47

http://www.rcpsych.ac.uk/mentalhealthinfoforall/problems/alcoholanddrugs/alcoholandolderpeople.aspx

(48)  „Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age“ (Vyresnių žmonių sutrikimai dėl alkoholio vartojimo: senos problemos nustatymas vyresniame amžiuje), British Medical Journal (2003 m.).

48

(49)  Psichinių sutrikimų paplitimas Europoje: Europos psichinių sutrikimų epidemiologijos tyrimo projekto rezultatai (2004 m.).

49

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/15

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl lyčių lygybės, ekonomikos augimo ir užimtumo lygio sąsajų (tiriamoji nuomonė)

2009/C 318/04

Pranešėja Béatrice OUIN

Švedijos Europos reikalų ministrė Cecilia Malmström 2008 m. gruodžio 18 d. laišku pirmininkauti Europos Sąjungos Tarybai besirengiančios Švedijos vardu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl

„Lyčių lygybės, ekonomikos augimo ir užimtumo lygio sąsajų.“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Béatrice OUIN.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | ES pirmininkaujančios Švedijos iškeltas klausimas dėl lyčių lygybės, ekonomikos augimo ir užimtumo lygio sąsajų – tai galimybė nešališkai įvertinti padėtį. Lyčių lygybės tema parengta daug pranešimų, studijų, direktyvų, įstatymų, rekomendacijų ir sudaryta susitarimų. Tačiau tikroji padėtis rodo, kad nelygybė tebėra aktualus reiškinys. Tačiau realus gyvenimas tam atkakliai priešinosi ir nelygybė išliko - su šiuo praėjusių amžių palikimu bandoma kovoti tik pastaruosius 50 metų. Nors lyčių lygybė dabar gali būti įteisinta teisės aktais, vis dar būtina keisti tiek individų, tiek visos visuomenės mąstyseną ir įpročius. Šia nuomone siekiama keisti požiūrį į šiuos tris aspektus: laiko organizavimą, kvalifikacijų pripažinimą paslaugų asmenims sektoriuje bei lyčių pusiausvyrą įvairiose profesijose ir vadovaujamose pareigose. |
| --- | --- |

1.1

ES pirmininkaujančios Švedijos iškeltas klausimas dėl lyčių lygybės, ekonomikos augimo ir užimtumo lygio sąsajų – tai galimybė nešališkai įvertinti padėtį. Lyčių lygybės tema parengta daug pranešimų, studijų, direktyvų, įstatymų, rekomendacijų ir sudaryta susitarimų. Tačiau tikroji padėtis rodo, kad nelygybė tebėra aktualus reiškinys. Tačiau realus gyvenimas tam atkakliai priešinosi ir nelygybė išliko - su šiuo praėjusių amžių palikimu bandoma kovoti tik pastaruosius 50 metų. Nors lyčių lygybė dabar gali būti įteisinta teisės aktais, vis dar būtina keisti tiek individų, tiek visos visuomenės mąstyseną ir įpročius. Šia nuomone siekiama keisti požiūrį į šiuos tris aspektus: laiko organizavimą, kvalifikacijų pripažinimą paslaugų asmenims sektoriuje bei lyčių pusiausvyrą įvairiose profesijose ir vadovaujamose pareigose.

| 1.2 | Komiteto rekomendacijos taigi skiriamos valstybėms narėms, Komisijai, socialiniams partneriams ir bendrai visiems aktyviems visuomenės dalyviams.
  Valstybėms narėms |
| --- | --- |

1.2

Komiteto rekomendacijos taigi skiriamos valstybėms narėms, Komisijai, socialiniams partneriams ir bendrai visiems aktyviems visuomenės dalyviams.

Valstybėms narėms

| 1.3 | Ekonomikos augimas vertinamas pagal BVP augimą. Tačiau šis rodiklis nepakankamai atspindi moterų indėlį į ekonomiką. Todėl norint nustatyti lyčių lygybės ir ekonomikos augimo sąsajas būtų naudinga dar kartą pažiūrėti, kaip tas augimas yra apskaičiuojamas. |
| --- | --- |

1.3

Ekonomikos augimas vertinamas pagal BVP augimą. Tačiau šis rodiklis nepakankamai atspindi moterų indėlį į ekonomiką. Todėl norint nustatyti lyčių lygybės ir ekonomikos augimo sąsajas būtų naudinga dar kartą pažiūrėti, kaip tas augimas yra apskaičiuojamas.

| 1.4 | Lyčių lygybės siekis turėtų būti laikomas priemone:






  — | skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, o ne sąnaudas ar suvaržymus, |
| --- | --- | --- |

1.4

Lyčių lygybės siekis turėtų būti laikomas priemone:

—

skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, o ne sąnaudas ar suvaržymus,

| — | stiprinti moterų ekonominį savarankiškumą, kadangi tai skatina didesnį prekių ir paslaugų vartojimą, |
| --- | --- |

—

stiprinti moterų ekonominį savarankiškumą, kadangi tai skatina didesnį prekių ir paslaugų vartojimą,

| — | investuoti į žmogiškuosius išteklius sudarant vienodas galimybes įgyti profesiją ir mokytis visą gyvenimą skiriant daugiau dėmesio patirčiai ir įvairovei, |
| --- | --- |

—

investuoti į žmogiškuosius išteklius sudarant vienodas galimybes įgyti profesiją ir mokytis visą gyvenimą skiriant daugiau dėmesio patirčiai ir įvairovei,

| — | sudaryti geresnes sąlygas derinti darbą, šeiminį ir asmeninį gyvenimą siūlant įmonėms ir darbuotojams pasirinkti naudingą lankstų darbo laiką, plečiant priežiūros paslaugas, vertinant ikimokyklinę vaikų priežiūrą kaip investiciją, o ne naštą, raginant vyrus dalyvauti namų ūkio darbuose, |
| --- | --- |

—

sudaryti geresnes sąlygas derinti darbą, šeiminį ir asmeninį gyvenimą siūlant įmonėms ir darbuotojams pasirinkti naudingą lankstų darbo laiką, plečiant priežiūros paslaugas, vertinant ikimokyklinę vaikų priežiūrą kaip investiciją, o ne naštą, raginant vyrus dalyvauti namų ūkio darbuose,

| — | skatinti moterų verslumą padedant kurti ir joms perduodant įmones bei sudarant palankesnes sąlygas gauti finansavimą, |
| --- | --- |

—

skatinti moterų verslumą padedant kurti ir joms perduodant įmones bei sudarant palankesnes sąlygas gauti finansavimą,

| — | užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į lyčių klausimą taikant trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes priemones ekonomikos ir finansų krizės problemoms spręsti visos Europos Sąjungos ir kiekvienos valstybės narės lygiais, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į lyčių klausimą taikant trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes priemones ekonomikos ir finansų krizės problemoms spręsti visos Europos Sąjungos ir kiekvienos valstybės narės lygiais,

| — | mažinti dirbančiųjų skurdą (dažniausiai moterys vienos augina vaiką ir dirba mažai mokame ir nepastoviame darbe) sudarant didesnes galimybes įsidarbinti, užtikrinant saugų darbą ir deramą darbo užmokestį. |
| --- | --- |

—

mažinti dirbančiųjų skurdą (dažniausiai moterys vienos augina vaiką ir dirba mažai mokame ir nepastoviame darbe) sudarant didesnes galimybes įsidarbinti, užtikrinant saugų darbą ir deramą darbo užmokestį.

Komisijai

| 1.5 | prašo Komisijos stebėti ir vertinti valstybių narių pastangas įgyvendinti „Moterų ir vyrų lygybės gaires“ ir tapti tarpininke keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais bei patirtimi.
  Socialiniams partneriams |
| --- | --- |

1.5

prašo Komisijos stebėti ir vertinti valstybių narių pastangas įgyvendinti „Moterų ir vyrų lygybės gaires“ ir tapti tarpininke keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais bei patirtimi.

Socialiniams partneriams

| 1.6 | sukurti bendras veiksmų nuostatas lyčių lygybės srityje skiriant pagrindinį dėmesį lyčių vaidmeniui, moterų dalyvavimui sprendimų priėmimų procese, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai bei moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumo mažinimui, |
| --- | --- |

1.6

sukurti bendras veiksmų nuostatas lyčių lygybės srityje skiriant pagrindinį dėmesį lyčių vaidmeniui, moterų dalyvavimui sprendimų priėmimų procese, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai bei moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumo mažinimui,

| 1.7 | gilinti žinias ir tobulinti priemones kovai su darbo rinkos segregacija pagal lytį ir skatinti lyčių pusiausvyrą, |
| --- | --- |

1.7

gilinti žinias ir tobulinti priemones kovai su darbo rinkos segregacija pagal lytį ir skatinti lyčių pusiausvyrą,

| 1.8 | paslaugų asmenims sektoriuje siekti didesnio profesionalumo skiriant dėmesį būtinų joms teikti įgūdžių pripažinimui.
  Visiems pilietinės visuomenės dalyviams ir politiniams vadovams:






  — | pagalvoti apie lankstesnę išėjimo į pensiją tvarką, kuri sudarytų galimybę sustabdyti profesinę veiklą nesulaukus pensinio amžiaus, kad galėtų tinkamai vykdyti šeiminius įsipareigojimus, |
| --- | --- | --- |

1.8

paslaugų asmenims sektoriuje siekti didesnio profesionalumo skiriant dėmesį būtinų joms teikti įgūdžių pripažinimui.

Visiems pilietinės visuomenės dalyviams ir politiniams vadovams:

—

pagalvoti apie lankstesnę išėjimo į pensiją tvarką, kuri sudarytų galimybę sustabdyti profesinę veiklą nesulaukus pensinio amžiaus, kad galėtų tinkamai vykdyti šeiminius įsipareigojimus,

| — | plėtoti pagalbos namų ūkyje paslaugas teikiant šio pobūdžio viešąsias paslaugas ir steigiant įmones, |
| --- | --- |

—

plėtoti pagalbos namų ūkyje paslaugas teikiant šio pobūdžio viešąsias paslaugas ir steigiant įmones,

| — | didinti moterų skaičių vadovaujamuose postuose viešojo administravimo institucijose, didelių privačių ir valstybinių įmonių direktorių ir vykdomosiose valdybose; |
| --- | --- |

—

didinti moterų skaičių vadovaujamuose postuose viešojo administravimo institucijose, didelių privačių ir valstybinių įmonių direktorių ir vykdomosiose valdybose;

| — | svarstyti šį klausimą vadovaujantis plačiu požiūriu, kuris leistų priimti ir trumpalaikes priemones, ir ilgalaikes strategijas. |
| --- | --- |

—

svarstyti šį klausimą vadovaujantis plačiu požiūriu, kuris leistų priimti ir trumpalaikes priemones, ir ilgalaikes strategijas.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Būtinybė imtis priemonių didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje yra viena iš Lisabonos strategijos sudedamųjų dalių, kurios tikslas padėti Europai tapti konkurencingesne, žiniomis pagrįsta visuomene. |
| --- | --- |

2.1

Būtinybė imtis priemonių didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje yra viena iš Lisabonos strategijos sudedamųjų dalių, kurios tikslas padėti Europai tapti konkurencingesne, žiniomis pagrįsta visuomene.

| 2.2 | 2008 m. Komisijos moterų ir vyrų lygybės ataskaitoje (1) teigiama, kad Europoje „pastaraisiais metais moterų užimtumas buvo pagrindinis ilgalaikio užimtumo didėjimo veiksnys ES. Nuo 2000 iki 2006 m. ES-27 valstybėse dirbančių asmenų padaugėjo beveik 12 milijonų, 7,5 milijono iš jų – moterys. [...] Išlaikomų vaikų turinčių moterų užimtumo rodiklis yra 62,4 proc., o vyrų – 91,4 proc., t. y. susidaro 29 punktų skirtumas. Daugiau nei trys ketvirtadaliai darbuotojų, dirbančių ne visą darbo dieną, yra moterys (76,5 proc.), t. y. viena iš trijų moterų ir mažiau nei vienas iš dešimties vyrų“. |
| --- | --- |

2.2

2008 m. Komisijos moterų ir vyrų lygybės ataskaitoje (1) teigiama, kad Europoje „pastaraisiais metais moterų užimtumas buvo pagrindinis ilgalaikio užimtumo didėjimo veiksnys ES. Nuo 2000 iki 2006 m. ES-27 valstybėse dirbančių asmenų padaugėjo beveik 12 milijonų, 7,5 milijono iš jų – moterys. [...] Išlaikomų vaikų turinčių moterų užimtumo rodiklis yra 62,4 proc., o vyrų – 91,4 proc., t. y. susidaro 29 punktų skirtumas. Daugiau nei trys ketvirtadaliai darbuotojų, dirbančių ne visą darbo dieną, yra moterys (76,5 proc.), t. y. viena iš trijų moterų ir mažiau nei vienas iš dešimties vyrų“.

1

| 2.3 | 2009 m. Moterų ir vyrų lygybės ataskaitoje (2) pateikiami šie skaičiai: moterų užimtumo lygis siekia 58,3 proc., vyrų – 72,5 proc., ne visą darbo dieną dirbančių moterų yra 31,2 proc. vyrų – 7,7 proc., moterų daugiau dirba ir mažiau mokamo darbo sektoriuose; be to, pabrėžiamas atsakingas pareigas politikoje ir versle einančių vyrų ir moterų nevienodas pasiskirstymas. |
| --- | --- |

2.3

2009 m. Moterų ir vyrų lygybės ataskaitoje (2) pateikiami šie skaičiai: moterų užimtumo lygis siekia 58,3 proc., vyrų – 72,5 proc., ne visą darbo dieną dirbančių moterų yra 31,2 proc. vyrų – 7,7 proc., moterų daugiau dirba ir mažiau mokamo darbo sektoriuose; be to, pabrėžiamas atsakingas pareigas politikoje ir versle einančių vyrų ir moterų nevienodas pasiskirstymas.

2

| 2.4 | Nors visiškos lyčių lygybės dar nėra pasiekta, dirbančių moterų padėtis Europos Sąjungoje yra viena geriausių pasaulyje. Reikėtų pasidžiaugti, kad ES nuo pat pradžių ėmėsi spręsti šį klausimą, sukūrė statistikos priemones, atliko studijas, tyrimus ir parengė teisės aktus. |
| --- | --- |

2.4

Nors visiškos lyčių lygybės dar nėra pasiekta, dirbančių moterų padėtis Europos Sąjungoje yra viena geriausių pasaulyje. Reikėtų pasidžiaugti, kad ES nuo pat pradžių ėmėsi spręsti šį klausimą, sukūrė statistikos priemones, atliko studijas, tyrimus ir parengė teisės aktus.

| 2.5 | Nepaisant pažangos ir teigiamų rezultatų, moterų ekonominis potencialas dar nepakankamai išnaudotas. Be to, precedentų neturinčios tarptautinės ekonomikos ir finansų krizės pasekmės moterims, ko gero, bus kitokios nei vyrams, kadangi jų padėtis skiriasi ekonominiu, socialiniu ir šeiminiu požiūriu. |
| --- | --- |

2.5

Nepaisant pažangos ir teigiamų rezultatų, moterų ekonominis potencialas dar nepakankamai išnaudotas. Be to, precedentų neturinčios tarptautinės ekonomikos ir finansų krizės pasekmės moterims, ko gero, bus kitokios nei vyrams, kadangi jų padėtis skiriasi ekonominiu, socialiniu ir šeiminiu požiūriu.

| 2.6 | Kadangi lyčių lygybės klausimu atlikta daug studijų, pateikta rekomendacijų, priimta Europos institucijų ir socialinių partnerių sprendimų, o Komitetas per penkerius metus priėmė 14 su šia tema susijusių nuomonių (3), šiame dokumente lyčių lygybės tema bus nagrinėjama ne kompleksiškai, o ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo požiūriu ir siejant su Lisabonos strategijoje nustatytu tikslu – didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje (4). |
| --- | --- |

2.6

Kadangi lyčių lygybės klausimu atlikta daug studijų, pateikta rekomendacijų, priimta Europos institucijų ir socialinių partnerių sprendimų, o Komitetas per penkerius metus priėmė 14 su šia tema susijusių nuomonių (3), šiame dokumente lyčių lygybės tema bus nagrinėjama ne kompleksiškai, o ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo požiūriu ir siejant su Lisabonos strategijoje nustatytu tikslu – didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje (4).

3

4

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

3.1   Ankstesnė padėtis

Ankstesnė padėtis

| 3.1.1 | Nuo septintojo dešimtmečio moterų užimtumas nuolat augo. Didelis žingsnis lyčių lygybės link žengtas aštuntajame dešimtmetyje, kai labai daug moterų pradėjo dirbti. Atsiradus galimybei priimti sprendimą dėl motinystės ir studijuoti aukštosiose mokyklose, moterys, kaip ir vyrai, panoro savo žiniomis pasinaudoti ne tik šeimos, bet ir visuomeniniame gyvenime ir įgyti ekonominę nepriklausomybę. Mokamas darbas – tai asmeninės pajamos, tvirtesnės socialinės apsaugos ir pensijų garantijos, galimybė išvengti skurdo išsiskyrimo ir skyrybų atveju ar likus našlėmis. |
| --- | --- |

3.1.1

Nuo septintojo dešimtmečio moterų užimtumas nuolat augo. Didelis žingsnis lyčių lygybės link žengtas aštuntajame dešimtmetyje, kai labai daug moterų pradėjo dirbti. Atsiradus galimybei priimti sprendimą dėl motinystės ir studijuoti aukštosiose mokyklose, moterys, kaip ir vyrai, panoro savo žiniomis pasinaudoti ne tik šeimos, bet ir visuomeniniame gyvenime ir įgyti ekonominę nepriklausomybę. Mokamas darbas – tai asmeninės pajamos, tvirtesnės socialinės apsaugos ir pensijų garantijos, galimybė išvengti skurdo išsiskyrimo ir skyrybų atveju ar likus našlėmis.

| 3.1.2 | Moterims pradėjus dirbti, atsirado naujų poreikių, kuriuos rinka turėjo patenkinti. Moterų darbas namuose nebuvo įskaičiuojamas į bendrąjį vidaus produktą (BVP). Joms peržengus namų ūkio ribas, buvo sukurtos darbo vietos tiems darbams, kurie paprastai būdavo dirbami namuose. Tai visų pirma – vaikų priežiūros bei namų ruošos darbai ir kita. |
| --- | --- |

3.1.2

Moterims pradėjus dirbti, atsirado naujų poreikių, kuriuos rinka turėjo patenkinti. Moterų darbas namuose nebuvo įskaičiuojamas į bendrąjį vidaus produktą (BVP). Joms peržengus namų ūkio ribas, buvo sukurtos darbo vietos tiems darbams, kurie paprastai būdavo dirbami namuose. Tai visų pirma – vaikų priežiūros bei namų ruošos darbai ir kita.

| 3.1.3 | Moterų darbas paskatino naujus poreikius, kurie prisidėjo prie ekonomikos vystymosi. Moterims pradėjus dirbti, šeimos ūkiai įsigijo buitinių aparatų ir prietaisų, antrąjį automobilį, pradėjo pirkti maisto pusgaminius, vaikai ir tėvai valgydavo ne namuose. Šeimoms iškilo naujų paslaugų ir struktūrų poreikis: ligonių, neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugų ir apgyvendinimo centrų, vaikų laisvalaikio centrų, užimančių vaikus po pamokų, ir pan.; visa tai apima darbus, kuriuos anksčiau atlikdavo namų šeimininkės. Du užmokesčiai šeimoms suteikė galimybę įsigyti būstą, pasinaudoti kultūros paslaugomis ir pan. Taip buvo sukurta darbo vietų įvairiuose sektoriuose: pramonės (buitinių aparatų ir prietaisų, automobilių ir maisto), viešojo maitinimo, sveikatos ir socialinės rūpybos, užmokyklinės veiklos, ikimokyklinio ugdymo ir švietimo, statybos, turizmo, laisvalaikio, kultūros, keleivių vežimo paslaugų ir kituose sektoriuose. |
| --- | --- |

3.1.3

Moterų darbas paskatino naujus poreikius, kurie prisidėjo prie ekonomikos vystymosi. Moterims pradėjus dirbti, šeimos ūkiai įsigijo buitinių aparatų ir prietaisų, antrąjį automobilį, pradėjo pirkti maisto pusgaminius, vaikai ir tėvai valgydavo ne namuose. Šeimoms iškilo naujų paslaugų ir struktūrų poreikis: ligonių, neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugų ir apgyvendinimo centrų, vaikų laisvalaikio centrų, užimančių vaikus po pamokų, ir pan.; visa tai apima darbus, kuriuos anksčiau atlikdavo namų šeimininkės. Du užmokesčiai šeimoms suteikė galimybę įsigyti būstą, pasinaudoti kultūros paslaugomis ir pan. Taip buvo sukurta darbo vietų įvairiuose sektoriuose: pramonės (buitinių aparatų ir prietaisų, automobilių ir maisto), viešojo maitinimo, sveikatos ir socialinės rūpybos, užmokyklinės veiklos, ikimokyklinio ugdymo ir švietimo, statybos, turizmo, laisvalaikio, kultūros, keleivių vežimo paslaugų ir kituose sektoriuose.

| 3.1.4 | Toks namų ruošos darbų virtimas darbo vietomis jau keturiasdešimt metų yra vienas iš augimo veiksnių. Kyla klausimas, ar taip yra dėl realaus augimo, ar tik dėl jo skaičiavimo būdo. Ekonomikoje neatsispindi namų ruošos ir šeiminiai darbai, nors jie labai svarbūs visuomenės funkcionavimui. Taigi, kyla pagrįstos abejonės dėl augimo skaičiavimo būdo. |
| --- | --- |

3.1.4

Toks namų ruošos darbų virtimas darbo vietomis jau keturiasdešimt metų yra vienas iš augimo veiksnių. Kyla klausimas, ar taip yra dėl realaus augimo, ar tik dėl jo skaičiavimo būdo. Ekonomikoje neatsispindi namų ruošos ir šeiminiai darbai, nors jie labai svarbūs visuomenės funkcionavimui. Taigi, kyla pagrįstos abejonės dėl augimo skaičiavimo būdo.

3.2   Lyčių lygybė ir ekonomikos augimas. Faktai ir pastabos

Lyčių lygybė ir ekonomikos augimas. Faktai ir pastabos

| 3.2.1 | Pagal ES tyrimo ataskaitą (5), lyčių lygybės indėlis į ekonomiką neturėtų būti skaičiuojamas tik pagal geresnį įmonės rentabilumo rodiklį. Tai produktyvi investicija, prisidedanti prie bendros ekonomikos pažangos, augimo ir darbo vietų kūrimo. Lyčių lygybė trejopai prisideda prie vystymosi: moterys aktyviau dalyvauja darbo rinkoje, taigi, tinkamiau pasinaudojama jų išsilavinimo ir mokymosi rezultatais; jos įgyja didesnį ekonominį savarankiškumą; sumokėdamos daugiau mokesčių, moterys dalyvauja kuriant visuotinę gerovę. |
| --- | --- |

3.2.1

Pagal ES tyrimo ataskaitą (5), lyčių lygybės indėlis į ekonomiką neturėtų būti skaičiuojamas tik pagal geresnį įmonės rentabilumo rodiklį. Tai produktyvi investicija, prisidedanti prie bendros ekonomikos pažangos, augimo ir darbo vietų kūrimo. Lyčių lygybė trejopai prisideda prie vystymosi: moterys aktyviau dalyvauja darbo rinkoje, taigi, tinkamiau pasinaudojama jų išsilavinimo ir mokymosi rezultatais; jos įgyja didesnį ekonominį savarankiškumą; sumokėdamos daugiau mokesčių, moterys dalyvauja kuriant visuotinę gerovę.

5

| 3.2.2 | Nors ekonominio indėlio sąvoka yra platesnė, nei vien tik pelno gavimas ar įvairovės valdymas įmonės lygiu, yra įrodymų, jog teigiami ekonominiai rezultatai siejasi su pelno siekimu. Bendrovės, kurių valdymo struktūrose yra daugiau moterų, yra rentabilesnės. |
| --- | --- |

3.2.2

Nors ekonominio indėlio sąvoka yra platesnė, nei vien tik pelno gavimas ar įvairovės valdymas įmonės lygiu, yra įrodymų, jog teigiami ekonominiai rezultatai siejasi su pelno siekimu. Bendrovės, kurių valdymo struktūrose yra daugiau moterų, yra rentabilesnės.

| 3.2.3 | Lyčių lygybės politika gali būti efektyvi investicijų į žmogiškuosius išteklius priemonė, net ir tais atvejais, jei ekonominės plėtros tikslais tampa tik ekonomikos augimas. Žvelgiant iš investicijų perspektyvos, lyčių lygybės politika turi teigiamą poveikį individams, bendrovei, regionams ir valstybėms. Moterų, turinčių kuo aukštesnį išsilavinimo lygį, darbas taip pat yra naudingas ekonomine prasme. |
| --- | --- |

3.2.3

Lyčių lygybės politika gali būti efektyvi investicijų į žmogiškuosius išteklius priemonė, net ir tais atvejais, jei ekonominės plėtros tikslais tampa tik ekonomikos augimas. Žvelgiant iš investicijų perspektyvos, lyčių lygybės politika turi teigiamą poveikį individams, bendrovei, regionams ir valstybėms. Moterų, turinčių kuo aukštesnį išsilavinimo lygį, darbas taip pat yra naudingas ekonomine prasme.

| 3.2.4 | Didesnis ekonominis moterų savarankiškumas yra naudingas dėl jų indėlio į ekonomiką: jos yra prekių ir paslaugų vartotojos ir perkamoji namų ūkio galia. Ekonominis moterų indėlis į ekonomikos politiką turėtų būti labiau pripažintas nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.2.4

Didesnis ekonominis moterų savarankiškumas yra naudingas dėl jų indėlio į ekonomiką: jos yra prekių ir paslaugų vartotojos ir perkamoji namų ūkio galia. Ekonominis moterų indėlis į ekonomikos politiką turėtų būti labiau pripažintas nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu.

3.3   Esama padėtis

Esama padėtis

| 3.3.1 | Ekonomikos ir ekologinės krizės sąlygomis, svarstoma, koks vystymosi būdas būtų priimtinas, siūloma taip pat persvarstyti, ar BVP yra vienintelis augimo rodiklis. Būtų galima pagalvoti ir apie kitus rodiklius (6). |
| --- | --- |

3.3.1

Ekonomikos ir ekologinės krizės sąlygomis, svarstoma, koks vystymosi būdas būtų priimtinas, siūloma taip pat persvarstyti, ar BVP yra vienintelis augimo rodiklis. Būtų galima pagalvoti ir apie kitus rodiklius (6).

6

| 3.3.2 | Tačiau kad ir kokiais rodikliais būtų remiamasi, moterų ir vyrų padėtis vis dar išlieka nevienoda, o tai visuomenei kainuoja. Valstybės narės vienodai investuoja į vaikinų ir merginų švietimą, tačiau 60 proc. universitetų diplomantų sudaro merginos, todėl sunku paaiškinti tai, kad vėliau moterys nesulaukia didesnės paramos darbo rinkoje. Vienodos valstybės išlaidos abiejų lyčių švietimui turėtų taip pat užtikrinti moterims tokias pačias galimybes kaip ir vyrams eiti atsakingas pareigas ir gauti vienodą darbo užmokestį. Moterys turėtų pasinaudoti šiuo metu vykstančiomis permainomis įgyti naujų įgūdžių, būtinų naujoms darbo vietoms. Tačiau moterų įnašas, jų aukštas išsilavinimo lygis ir jų galimybės dalyvauti tenkinant būsimus rinkos poreikius iki šiol neįvertinami ir nepripažįstami. |
| --- | --- |

3.3.2

Tačiau kad ir kokiais rodikliais būtų remiamasi, moterų ir vyrų padėtis vis dar išlieka nevienoda, o tai visuomenei kainuoja. Valstybės narės vienodai investuoja į vaikinų ir merginų švietimą, tačiau 60 proc. universitetų diplomantų sudaro merginos, todėl sunku paaiškinti tai, kad vėliau moterys nesulaukia didesnės paramos darbo rinkoje. Vienodos valstybės išlaidos abiejų lyčių švietimui turėtų taip pat užtikrinti moterims tokias pačias galimybes kaip ir vyrams eiti atsakingas pareigas ir gauti vienodą darbo užmokestį. Moterys turėtų pasinaudoti šiuo metu vykstančiomis permainomis įgyti naujų įgūdžių, būtinų naujoms darbo vietoms. Tačiau moterų įnašas, jų aukštas išsilavinimo lygis ir jų galimybės dalyvauti tenkinant būsimus rinkos poreikius iki šiol neįvertinami ir nepripažįstami.

| 3.3.3 | Kova dėl lyčių lygybės yra ne tik etikos klausimas, tai galimybė geriau valdyti žmogiškuosius išteklius. Daugiau dirbančių moterų sukurs daugiau turto, jos vartos daugiau prekių ir paslaugų, taip pat mokės daugiau mokesčių. Mišrūs darbuotojų kolektyvai taip pat didina inovacijų potencialą. Suteikta galimybė poroms susilaukti vaikų neprarandant darbo vietų – tai vienas iš būdų spręsti demografinio deficito problemą. Europa, norėdama investuoti į žmogiškąjį kapitalą, turėtų visų pirma spręsti moterų problemas (7). |
| --- | --- |

3.3.3

Kova dėl lyčių lygybės yra ne tik etikos klausimas, tai galimybė geriau valdyti žmogiškuosius išteklius. Daugiau dirbančių moterų sukurs daugiau turto, jos vartos daugiau prekių ir paslaugų, taip pat mokės daugiau mokesčių. Mišrūs darbuotojų kolektyvai taip pat didina inovacijų potencialą. Suteikta galimybė poroms susilaukti vaikų neprarandant darbo vietų – tai vienas iš būdų spręsti demografinio deficito problemą. Europa, norėdama investuoti į žmogiškąjį kapitalą, turėtų visų pirma spręsti moterų problemas (7).

7

| 3.3.4 | Išnaudoti moterų potencialą trukdo visų pirma šie veiksniai:






  — | nevienodas šeimos pareigų dalijimasis (vaikų, ligonių, senyvo amžiaus tėvų priežiūra, namų ūkio darbai ir pan.), |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Išnaudoti moterų potencialą trukdo visų pirma šie veiksniai:

—

nevienodas šeimos pareigų dalijimasis (vaikų, ligonių, senyvo amžiaus tėvų priežiūra, namų ūkio darbai ir pan.),

| — | nepakankamas (tiek kiekybės, tiek kokybės požiūriu) valstybinių bei alternatyvių ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros įstaigų, kurios būtų prieinamos visiems, skaičius |
| --- | --- |

—

nepakankamas (tiek kiekybės, tiek kokybės požiūriu) valstybinių bei alternatyvių ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros įstaigų, kurios būtų prieinamos visiems, skaičius

| — | stereotipai, |
| --- | --- |

—

stereotipai,

| — | horizontali ir vertikali darbo rinkos segregacija, |
| --- | --- |

—

horizontali ir vertikali darbo rinkos segregacija,

| — | segregacija pagal lytį renkantis dalykus mokyklose ir aukštosiose mokyklose, |
| --- | --- |

—

segregacija pagal lytį renkantis dalykus mokyklose ir aukštosiose mokyklose,

| — | moterų įgūdžių ir kvalifikacijos nepripažinimas įvairiose profesijose, |
| --- | --- |

—

moterų įgūdžių ir kvalifikacijos nepripažinimas įvairiose profesijose,

| — | nenoras rinktis ne visą darbo dieną, |
| --- | --- |

—

nenoras rinktis ne visą darbo dieną,

| — | nepastovus darbas, |
| --- | --- |

—

nepastovus darbas,

| — | neoficialus darbas, |
| --- | --- |

—

neoficialus darbas,

| — | mažas darbo užmokestis, |
| --- | --- |

—

mažas darbo užmokestis,

| — | vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas (8), |
| --- | --- |

—

vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas (8),

8

| — | seksualinė (ir (arba) dėl lyties) prievarta ir priekabiavimas, |
| --- | --- |

—

seksualinė (ir (arba) dėl lyties) prievarta ir priekabiavimas,

| — | pernelyg mažas moterų, užimančių atsakingas pareigas ekonomikos ir politikos srityse, skaičius, |
| --- | --- |

—

pernelyg mažas moterų, užimančių atsakingas pareigas ekonomikos ir politikos srityse, skaičius,

| — | nepalankios sąlygos moterims verslininkėms, nepakankama parama įmonėms steigti ir plėtoti, ribotos galimybės gauti finansavimą, |
| --- | --- |

—

nepalankios sąlygos moterims verslininkėms, nepakankama parama įmonėms steigti ir plėtoti, ribotos galimybės gauti finansavimą,

| — | sektinų pavyzdžių stoka, |
| --- | --- |

—

sektinų pavyzdžių stoka,

| — | nepakankamas moterų savęs įvertinimas, palyginti su vyrais (nesiryžta siūlyti kandidatūros į atsakingas pareigas, stokoja pasitikėjimo savimi, neužmezga ryšių ir neišnaudoja pasitaikančių galimybių, pritrūksta ryžto kovoti su diskriminacija). |
| --- | --- |

—

nepakankamas moterų savęs įvertinimas, palyginti su vyrais (nesiryžta siūlyti kandidatūros į atsakingas pareigas, stokoja pasitikėjimo savimi, neužmezga ryšių ir neišnaudoja pasitaikančių galimybių, pritrūksta ryžto kovoti su diskriminacija).

| 3.3.5 | Pastangos sudaryti sąlygas moterims dalyvauti ir išsilaikyti darbo rinkoje, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimas – tai veiksniai, užtikrinantys didesnį augimą ir geresnes darbo vietas, skurdo prevenciją ir mažesnes sąnaudas socialiniam susiskaldymui įveikti. Europoje labiausiai skursta vienišos motinos (9). |
| --- | --- |

3.3.5

Pastangos sudaryti sąlygas moterims dalyvauti ir išsilaikyti darbo rinkoje, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimas – tai veiksniai, užtikrinantys didesnį augimą ir geresnes darbo vietas, skurdo prevenciją ir mažesnes sąnaudas socialiniam susiskaldymui įveikti. Europoje labiausiai skursta vienišos motinos (9).

9

| 3.3.6 | Anksčiau darbus pasiskirstydavo taip, kad vyro darbo užmokesčiu būdavo apmokami ir sutuoktinės atliekami šeiminiai, socialiniai ir namų ūkio darbai. Kai abu partneriai gauna darbo užmokestį, vieno jų nebeskiria namų ūkio darbų (kuriuos atlikdavo moteris namų šeimininkė) paslaugoms apmokėti ir veikiau jį išleidžia plataus vartojimo prekėms. |
| --- | --- |

3.3.6

Anksčiau darbus pasiskirstydavo taip, kad vyro darbo užmokesčiu būdavo apmokami ir sutuoktinės atliekami šeiminiai, socialiniai ir namų ūkio darbai. Kai abu partneriai gauna darbo užmokestį, vieno jų nebeskiria namų ūkio darbų (kuriuos atlikdavo moteris namų šeimininkė) paslaugoms apmokėti ir veikiau jį išleidžia plataus vartojimo prekėms.

| 3.3.7 | Nemokamas namų šeimininkės darbas buvo neįkainojamas, tačiau kai jis tapo mokamas, ir įgijo kainą, vartotojai jos nenori ar negali mokėti. Vaikų priežiūra, pagalba šeimai ir namų ūkiuose – tai labai mažai mokami darbai, dirbami ne visą darbo dieną ir daugeliui darbdavių vienu metu (t. y. privatiems asmenims, samdantiems žmogų keletui valandų per savaitę) ir dažniausiai ši veikla yra neoficialios ekonomikos dalis. Namų ūkiuose atliekamas darbas sudaro didžiąją dalį nelegalaus darbo Europoje. |
| --- | --- |

3.3.7

Nemokamas namų šeimininkės darbas buvo neįkainojamas, tačiau kai jis tapo mokamas, ir įgijo kainą, vartotojai jos nenori ar negali mokėti. Vaikų priežiūra, pagalba šeimai ir namų ūkiuose – tai labai mažai mokami darbai, dirbami ne visą darbo dieną ir daugeliui darbdavių vienu metu (t. y. privatiems asmenims, samdantiems žmogų keletui valandų per savaitę) ir dažniausiai ši veikla yra neoficialios ekonomikos dalis. Namų ūkiuose atliekamas darbas sudaro didžiąją dalį nelegalaus darbo Europoje.

| 3.3.8 | Tėvai patiki vaikus – didžiausią savo turtą – asmenims, kuriems mokamas gerokai mažesnis nei vidutinis darbo užmokestis, tačiau kartu pageidaujama, kad jų kompetencija būtų aukšto lygio. Panaši padėtis ir pagalbos namų ūkiuose atveju, kai būsto raktas patikimas asmeniui, kuriam nemokamas šį pasitikėjimą atspindintis užmokestis. Be to, sunku pasiekti, kad būtų pripažinta, jog šio pobūdžio darbams būtina kvalifikacija, kadangi dažnai namų ūkio darbas, kurį ir patys samdantieji gali atlikti, yra laikomas nesunkiu. Jei rūpinimasis savo vaikais nelaikoma tikra profesija, tai svetimų vaikų priežiūra yra „tikras“ darbas (reikia psichologijos, mitybos, higienos žinių, gebėjimo susitelkti, atidumo, dėmesio, budrumo ir pan.). Dažnai manoma, kad šiam darbui būtini įgūdžiai moterims yra „natūraliai įgimti“, todėl jie nevertinami profesinėje srityje, dažnai įgyjami šeimoje, o ne mokykloje. |
| --- | --- |

3.3.8

Tėvai patiki vaikus – didžiausią savo turtą – asmenims, kuriems mokamas gerokai mažesnis nei vidutinis darbo užmokestis, tačiau kartu pageidaujama, kad jų kompetencija būtų aukšto lygio. Panaši padėtis ir pagalbos namų ūkiuose atveju, kai būsto raktas patikimas asmeniui, kuriam nemokamas šį pasitikėjimą atspindintis užmokestis. Be to, sunku pasiekti, kad būtų pripažinta, jog šio pobūdžio darbams būtina kvalifikacija, kadangi dažnai namų ūkio darbas, kurį ir patys samdantieji gali atlikti, yra laikomas nesunkiu. Jei rūpinimasis savo vaikais nelaikoma tikra profesija, tai svetimų vaikų priežiūra yra „tikras“ darbas (reikia psichologijos, mitybos, higienos žinių, gebėjimo susitelkti, atidumo, dėmesio, budrumo ir pan.). Dažnai manoma, kad šiam darbui būtini įgūdžiai moterims yra „natūraliai įgimti“, todėl jie nevertinami profesinėje srityje, dažnai įgyjami šeimoje, o ne mokykloje.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   Lyčių lygybės siekis gali turėti įtakos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, kadangi:

| — | gali išaugti dirbančiųjų moterų skaičius, o tai paskatins naujus paslaugų poreikius, |
| --- | --- |

—

gali išaugti dirbančiųjų moterų skaičius, o tai paskatins naujus paslaugų poreikius,

| — | peržiūrėjus moterų darbo užmokestį, padidės perkamoji galia, atsiras papildomų vartojimo galimybių ir bus surinkta daugiau mokesčių, |
| --- | --- |

—

peržiūrėjus moterų darbo užmokestį, padidės perkamoji galia, atsiras papildomų vartojimo galimybių ir bus surinkta daugiau mokesčių,

| — | daugiau moterų galės eiti pareigas, susijusias su politika ir sprendimų priėmimu, o tai savaime naudinga įmonėms ir institucijoms, |
| --- | --- |

—

daugiau moterų galės eiti pareigas, susijusias su politika ir sprendimų priėmimu, o tai savaime naudinga įmonėms ir institucijoms,

| — | daugiau moterų verslininkių diegdamos naujoves ir kurdamos darbo vietas sukurs papildomą vertę ir didins finansinį indėlį į ekonomiką. |
| --- | --- |

—

daugiau moterų verslininkių diegdamos naujoves ir kurdamos darbo vietas sukurs papildomą vertę ir didins finansinį indėlį į ekonomiką.

4.2   Manydamas, kad nenaudinga kartoti tai, kas teigiama kituose Bendrijos tekstuose, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas norėtų pateikti keletą mažiau svarstytų būdų spręsti lyčių klausimą.

4.2.1   Darbo segregacijos klausimas

Darbo segregacijos klausimas

| 4.2.1.1 | Šiuo metu pagrindinė kliūtis lyčių lygybei užtikrinti – tai darbų skirstymas pagal lytį. Profesijos skirstomos į „moteriškas“ ir „vyriškas“. Moteriškų profesijų srityje darbo užmokestis dažnai yra žemesnis ir labiau paplitęs nesavanoriškas darbas ne visą darbo dieną. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Šiuo metu pagrindinė kliūtis lyčių lygybei užtikrinti – tai darbų skirstymas pagal lytį. Profesijos skirstomos į „moteriškas“ ir „vyriškas“. Moteriškų profesijų srityje darbo užmokestis dažnai yra žemesnis ir labiau paplitęs nesavanoriškas darbas ne visą darbo dieną.

| 4.2.1.2 | Kol profesinė veikla bus siejama su lytimi, neišvengiamai vyraus stereotipai. Jau yra įrodyta, kad vyrai ir moterys gali atlikti visokio pobūdžio darbą. Pastebima, kad ilgą laiką vyriškomis laikytose profesijose – mokytojo, teisėjo, bendros praktikos gydytojo – šiandien dominuoja moterys. Kyla klausimas, kodėl taip sudėtinga pasiekti lyčių pusiausvyrą užimtumo srityje. Būtina gilesnė analizė, norit spręsti darbo rinkos segregaciją ir skatinti lyčių pusiausvyrą. Be to, tai padėtų išspręsti kai kurių sektorių darbo jėgos trūkumo problemą. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Kol profesinė veikla bus siejama su lytimi, neišvengiamai vyraus stereotipai. Jau yra įrodyta, kad vyrai ir moterys gali atlikti visokio pobūdžio darbą. Pastebima, kad ilgą laiką vyriškomis laikytose profesijose – mokytojo, teisėjo, bendros praktikos gydytojo – šiandien dominuoja moterys. Kyla klausimas, kodėl taip sudėtinga pasiekti lyčių pusiausvyrą užimtumo srityje. Būtina gilesnė analizė, norit spręsti darbo rinkos segregaciją ir skatinti lyčių pusiausvyrą. Be to, tai padėtų išspręsti kai kurių sektorių darbo jėgos trūkumo problemą.

| 4.2.1.3 | Užimtumo srityje lyčių ir pareigų pasiskirstymo pusiausvyrą trukdančios pasiekti kliūtys yra netyčinės ir susijusios su suvokimu. Ištakų reikėtų ieškoti švietimo sistemoje, kai vaikinai ir merginos renkasi skirtingas profesijas. Tėvai ir mokytojai turėtų būti labiau informuojami apie jaunų žmonių profesijos pasirinkimo pasekmes. Darbdavių ir profesinių sąjungų atstovai, kurie derina darbuotojų darbo užmokesčio lenteles ir tardamiesi dėl užmokesčio nustato būtinus įgūdžius, turi atlikti pagrindinį vaidmenį, t. y. taip pat tinkamai įvertinti ir įgūdžius, įgytus namų ūkiuose ir šeiminėje aplinkoje. Lyčių pusiausvyros nėra ir vadovaujamose pareigose. Todėl reikėtų imtis priemonių skatinti lyčių pusiausvyrą stambiose įmonėse ir aukštesniuose valstybės tarnybos postuose. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Užimtumo srityje lyčių ir pareigų pasiskirstymo pusiausvyrą trukdančios pasiekti kliūtys yra netyčinės ir susijusios su suvokimu. Ištakų reikėtų ieškoti švietimo sistemoje, kai vaikinai ir merginos renkasi skirtingas profesijas. Tėvai ir mokytojai turėtų būti labiau informuojami apie jaunų žmonių profesijos pasirinkimo pasekmes. Darbdavių ir profesinių sąjungų atstovai, kurie derina darbuotojų darbo užmokesčio lenteles ir tardamiesi dėl užmokesčio nustato būtinus įgūdžius, turi atlikti pagrindinį vaidmenį, t. y. taip pat tinkamai įvertinti ir įgūdžius, įgytus namų ūkiuose ir šeiminėje aplinkoje. Lyčių pusiausvyros nėra ir vadovaujamose pareigose. Todėl reikėtų imtis priemonių skatinti lyčių pusiausvyrą stambiose įmonėse ir aukštesniuose valstybės tarnybos postuose.

4.2.2   Paslaugų asmenims sektoriaus profesionalizacija ir jame dirbančių asmenų kvalifikacijos kėlimas

Paslaugų asmenims sektoriaus profesionalizacija ir jame dirbančių asmenų kvalifikacijos kėlimas

| 4.2.2.1 | Paslaugų asmenims sektoriuje atliekami darbai turėtų tapti tikromis profesijomis, kurioms būtini tam tikri įgūdžiai, mokymas, diplomai ir būtų galimas karjeros siekimas. Siekiant atsisakyti asmeninių darbo santykių pobūdžio tarp privataus asmens ir namų ūkiuose dirbančio asmens, būtina kurti paslaugų asmenims įmones ir viešąsias paslaugas. Šeimos būtų ne darbdaviai, o klientai ir vartotojai, perkantys ar gaunantys keletą valandų namų ruošos, vyresnio amžiaus žmonių ar vaikų priežiūros, mokymo pagalbos paslaugų. Reikėtų plačiau taikyti kai kuriose Europos valstybėse jau sukurtą sistemą, kai darbuotojus samdanti įmonė ar viešoji tarnyba atsako už nuosavybės ir žmonių saugumą ir tikrina namų ūkiuose dirbančiųjų įgūdžius. Tokiu būdu minėti darbuotojai turi vieną darbdavį, jiems atlyginama už kelionei iki darbo vietos sugaištą laiką, suteikiama galimybė mokytis ir užtikrinamos kolektyvinėmis sutartimis nustatytos garantijos. Reikėtų parengti Europos paslaugų namų ūkiams nuostatas, kurios apimtų su tuo susijusios veiklos psichologinius aspektus (pasitikėjimas, empatija, dėmesys, gebėjimas išklausyti, budrumas ir pan.), būtinas žinias (mitybos, vartojamų produktų poveikis žmogaus sveikatai ir aplinkai ir pan.), o ne tik materialiuosius ir techninius namų ūkiuose atliekamų darbų aspektus. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Paslaugų asmenims sektoriuje atliekami darbai turėtų tapti tikromis profesijomis, kurioms būtini tam tikri įgūdžiai, mokymas, diplomai ir būtų galimas karjeros siekimas. Siekiant atsisakyti asmeninių darbo santykių pobūdžio tarp privataus asmens ir namų ūkiuose dirbančio asmens, būtina kurti paslaugų asmenims įmones ir viešąsias paslaugas. Šeimos būtų ne darbdaviai, o klientai ir vartotojai, perkantys ar gaunantys keletą valandų namų ruošos, vyresnio amžiaus žmonių ar vaikų priežiūros, mokymo pagalbos paslaugų. Reikėtų plačiau taikyti kai kuriose Europos valstybėse jau sukurtą sistemą, kai darbuotojus samdanti įmonė ar viešoji tarnyba atsako už nuosavybės ir žmonių saugumą ir tikrina namų ūkiuose dirbančiųjų įgūdžius. Tokiu būdu minėti darbuotojai turi vieną darbdavį, jiems atlyginama už kelionei iki darbo vietos sugaištą laiką, suteikiama galimybė mokytis ir užtikrinamos kolektyvinėmis sutartimis nustatytos garantijos. Reikėtų parengti Europos paslaugų namų ūkiams nuostatas, kurios apimtų su tuo susijusios veiklos psichologinius aspektus (pasitikėjimas, empatija, dėmesys, gebėjimas išklausyti, budrumas ir pan.), būtinas žinias (mitybos, vartojamų produktų poveikis žmogaus sveikatai ir aplinkai ir pan.), o ne tik materialiuosius ir techninius namų ūkiuose atliekamų darbų aspektus.

| 4.2.2.2 | Kvalifikacijų pripažinimas padidina ir paslaugų kainą, kuri jau dabar kai kuriems namų ūkiams yra per didelė, todėl valstybės ir įmonės – sudarę verslo lygmens sutartis – galėtų taip pat skirti lėšų, kad šios paslaugos taptų visiems prieinamos. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Kvalifikacijų pripažinimas padidina ir paslaugų kainą, kuri jau dabar kai kuriems namų ūkiams yra per didelė, todėl valstybės ir įmonės – sudarę verslo lygmens sutartis – galėtų taip pat skirti lėšų, kad šios paslaugos taptų visiems prieinamos.

| 4.2.2.3 | Kvalifikuoti darbuotojai paslaugų asmenims sektoriuje ir geresnis darbo užmokestis padės užtikrinti didesnę lyčių pusiausvyrą. Kai vyrai sutiks dirbti namų ruošos darbus, prižiūrėti vaikus, teikti pagalbą namų ūkiams, bus žengtas didelis žingsnis lyčių lygybės link. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Kvalifikuoti darbuotojai paslaugų asmenims sektoriuje ir geresnis darbo užmokestis padės užtikrinti didesnę lyčių pusiausvyrą. Kai vyrai sutiks dirbti namų ruošos darbus, prižiūrėti vaikus, teikti pagalbą namų ūkiams, bus žengtas didelis žingsnis lyčių lygybės link.

4.2.3   Geresnis šeiminio gyvenimo pareigų dalijimasis

Geresnis šeiminio gyvenimo pareigų dalijimasis

| 4.2.3.1 | Tėvai šeiminiams ir namų ūkio darbams skiria mažiau laiko nei motinos. Todėl stiprinant vyrų suvokimą apie jų vaidmens svarbą vaikų auklėjimui, skatinimas dalytis pareigomis prižiūrint vyresnio amžiaus tėvus, sergančius šeimos narius yra viena iš lyčių lygybės prielaidų. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Tėvai šeiminiams ir namų ūkio darbams skiria mažiau laiko nei motinos. Todėl stiprinant vyrų suvokimą apie jų vaidmens svarbą vaikų auklėjimui, skatinimas dalytis pareigomis prižiūrint vyresnio amžiaus tėvus, sergančius šeimos narius yra viena iš lyčių lygybės prielaidų.

4.2.4   Ikimokyklinė vaikų priežiūra

Ikimokyklinė vaikų priežiūra

| 4.2.4.1 | Ikimokyklinės vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas neturi būti laikomas sąnaudomis, o veikiau investicija. Pasak Gösta Esping-Andersen (10), ilgainiui dirbančios motinos grąžina tokio pobūdžio subsidijas dirbdamos ir gaudamos atlygį visą gyvenimą ir mokėdamos mokesčius. Toks jų indėlis kompensuoja pradinę valstybės pagalbą, o vaikams suteikiama veiksminga priežiūra. Šio pobūdžio investicijos taip pat padės spręsti Europos gyventojų mažėjimo problemą. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Ikimokyklinės vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas neturi būti laikomas sąnaudomis, o veikiau investicija. Pasak Gösta Esping-Andersen (10), ilgainiui dirbančios motinos grąžina tokio pobūdžio subsidijas dirbdamos ir gaudamos atlygį visą gyvenimą ir mokėdamos mokesčius. Toks jų indėlis kompensuoja pradinę valstybės pagalbą, o vaikams suteikiama veiksminga priežiūra. Šio pobūdžio investicijos taip pat padės spręsti Europos gyventojų mažėjimo problemą.

10

4.2.5   Plėtoti paslaugų pasiūlą

Plėtoti paslaugų pasiūlą

Lygybės klausimas sprendžiamas plėtojant paslaugas, kurios išlaisvina moteris nuo namų ruošos ir šeiminių darbų ir kartu sudaro joms galimybę turėti nuolatinį ir kvalifikuotą darbą bei dirbti visą darbo dieną. Plėtoti paslaugas – ikimokyklinės vaikų priežiūros, užmokyklinės veiklos, pagalbos vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems, namų ruošos, lyginimo ir kt. – tai ir kurti naujas darbo vietas.

| 4.2.5.1 | Šių paslaugų plėtojimą turėtų bendrai finansuoti valstybė, įmonės, klientai ir kt. (11) Kai kuriuose neseniai priimtuose įmonių susitarimuose kaip alternatyva darbo užmokesčio didinimui siūlomos paslaugos asmenims. Siūlyti naudotis paslaugomis, leidžiančiomis geriau derinti asmeninį ir profesinį gyvenimą, yra socialinė įmonių atsakomybė. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Šių paslaugų plėtojimą turėtų bendrai finansuoti valstybė, įmonės, klientai ir kt. (11) Kai kuriuose neseniai priimtuose įmonių susitarimuose kaip alternatyva darbo užmokesčio didinimui siūlomos paslaugos asmenims. Siūlyti naudotis paslaugomis, leidžiančiomis geriau derinti asmeninį ir profesinį gyvenimą, yra socialinė įmonių atsakomybė.

11

4.2.6   Numatyti „laiko kreditą“

Numatyti „laiko kreditą“

| 4.2.6.1 | Paslaugų pasiūlos gali nepakakti darniam profesiniam ir šeiminiam gyvenimui užtikrinti. Vaikams prižiūrėti ir auklėti reikia skirti dalį savo gyvenimo. Už šeimą atsakingas asmuo savo noru pasirinkęs dirbti ne visą darbo gali turėti galimybę paprasčiau derinti profesinį, šeiminį ir asmeninį gyvenimą, tačiau toks pasirinkimas neturėtų apsunkinti moters padėties darbe ir asmeniniame gyvenime, ypač tai atvejais, kai jos išlaiko šeimą, ar skatinti partnerius mažiau skirti laiko šeiminiams įsipareigojimams. Tačiau abu tėvai privalo turėti galimybę rūpintis savo vaikais. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Paslaugų pasiūlos gali nepakakti darniam profesiniam ir šeiminiam gyvenimui užtikrinti. Vaikams prižiūrėti ir auklėti reikia skirti dalį savo gyvenimo. Už šeimą atsakingas asmuo savo noru pasirinkęs dirbti ne visą darbo gali turėti galimybę paprasčiau derinti profesinį, šeiminį ir asmeninį gyvenimą, tačiau toks pasirinkimas neturėtų apsunkinti moters padėties darbe ir asmeniniame gyvenime, ypač tai atvejais, kai jos išlaiko šeimą, ar skatinti partnerius mažiau skirti laiko šeiminiams įsipareigojimams. Tačiau abu tėvai privalo turėti galimybę rūpintis savo vaikais.

| 4.2.6.2 | Laiko reikia skirti ir kitiems šeimos nariams: senstantiems, ligoniams, vyresnio amžiaus tėvams. Šiuo metu, kai visos pensijų sistemos reformuojamos, būtina keisti požiūrį, kad gyvenimą sudaro trys etapai: studijos, darbas ir pensija. Kiekvienam turėtų būti sudaryta galimybė mokytis visą gyvenimą ir turėti pakankamą „laiko kreditą“ šeiminei, socialinei, visuomeninei, politinei ir pilietinei veiklai. Todėl reikėtų sudaryti sąlygas asmeniui pavėlinti išėjimo į pensiją amžių, jei jis nori nedirbti kurį laiką (tačiau už šį laiko tarpą mokama tokia pačia tvarka kaip ir pensija) dalyvavimo darbo rinkoje laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Laiko reikia skirti ir kitiems šeimos nariams: senstantiems, ligoniams, vyresnio amžiaus tėvams. Šiuo metu, kai visos pensijų sistemos reformuojamos, būtina keisti požiūrį, kad gyvenimą sudaro trys etapai: studijos, darbas ir pensija. Kiekvienam turėtų būti sudaryta galimybė mokytis visą gyvenimą ir turėti pakankamą „laiko kreditą“ šeiminei, socialinei, visuomeninei, politinei ir pilietinei veiklai. Todėl reikėtų sudaryti sąlygas asmeniui pavėlinti išėjimo į pensiją amžių, jei jis nori nedirbti kurį laiką (tačiau už šį laiko tarpą mokama tokia pačia tvarka kaip ir pensija) dalyvavimo darbo rinkoje laikotarpiu.

4.2.7   Didinti vadovaujamą darbą dirbančių moterų skaičių

Didinti vadovaujamą darbą dirbančių moterų skaičių

| 4.2.7.1 | Vadovaujamą darbą dirbančių, politikių ir dirbančių stambių įmonių ir viešojo administravimo vadovybės struktūrose moterų yra mažiau nei vyrų, nors įmonės, kurių vadovybės struktūrose yra daugiau moterų, pasiekia didesnių finansinių laimėjimų. Moterys taip pat rečiau steigia įmones ir rečiau vadovauja įmonėms. Vyrai mažiau dalyvauja šeiminiame gyvenime, rečiau išeina tėvystės atostogų. |
| --- | --- |

4.2.7.1

Vadovaujamą darbą dirbančių, politikių ir dirbančių stambių įmonių ir viešojo administravimo vadovybės struktūrose moterų yra mažiau nei vyrų, nors įmonės, kurių vadovybės struktūrose yra daugiau moterų, pasiekia didesnių finansinių laimėjimų. Moterys taip pat rečiau steigia įmones ir rečiau vadovauja įmonėms. Vyrai mažiau dalyvauja šeiminiame gyvenime, rečiau išeina tėvystės atostogų.

| 4.2.7.2 | Moterys, kurioms pavyko įsitvirtinti vyrų dominuojamoje aplinkoje, galėtų padėti (globoti) karjeros siekiančioms kolegėms. Tam gali prireikti privalomojo pobūdžio priemonių, pavyzdžiui, didelės viešojo sektoriaus institucijos ar privačios įmonės turėtų imtis priemonių ir užtikrinti, kad tarp valdybos narių būtų pakankamai daug moterų. |
| --- | --- |

4.2.7.2

Moterys, kurioms pavyko įsitvirtinti vyrų dominuojamoje aplinkoje, galėtų padėti (globoti) karjeros siekiančioms kolegėms. Tam gali prireikti privalomojo pobūdžio priemonių, pavyzdžiui, didelės viešojo sektoriaus institucijos ar privačios įmonės turėtų imtis priemonių ir užtikrinti, kad tarp valdybos narių būtų pakankamai daug moterų.

4.2.8   Parama moterims verslininkėms

Parama moterims verslininkėms

Moterys, galvojančios apie savo verslo steigimą ar plėtojimą ES, susiduria su dideliais sunkumais: jos nepažįsta verslo pasaulio, turi mažai žinių apie įmonių tipus ir sektorius, trūksta informacijos, kontaktų ir tinklų, vyrauja stereotipai, vaikų priežiūros paslaugos nepakankamai išvystytos ir nelanksčios, sudėtinga derinti verslo reikalus ir šeiminius įsipareigojimus bei skirtingas vyrų ir moterų verslo suvokimas. ES moterų ir vyrų lygybės gairėse nustatytos priemonės moterų verslui paremti, padėti joms kurti įmones ar perimti jau sukurtas įmones, dalyvauti verslininkams skirtose mokymo programose ir sudaryti palankesnes sąlygas finansavimui gauti.

4.2.9   Socialinių partnerių vaidmuo

Socialinių partnerių vaidmuo

Vis dar išliekančią lyčių nelygybę darbo rinkoje lemiančios priežastys yra kompleksiškos ir tarpusavyje susijusios, todėl 2005 m. Europos socialiniai partneriai pirmojoje bendroje darbo programoje apibrėžė veiksmų lyčių lygybės srityje programą pagrindinį dėmesį skirdami keturioms sritims: lyčių vaidmeniui, moterų dalyvavimo sprendimų priėmimo procese skatinimui, profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros stiprinimui ir darbo užmokesčio skirtumo mažinimui.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 10 galutinis, p. 4.

1

(2)  COM(2009) 77 galutinis.

2

(3)  Žr. šias EESRK nuomones:

3

| — | 2009 m. kovo 24 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo, pranešėja Madi Sharma, OL 228, 2009 9 22, |
| --- | --- |

—

2009 m. kovo 24 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo, pranešėja Madi Sharma, OL 228, 2009 9 22,

| — | 2009 m. gegužės 13 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo, pranešėja Mária Herczog, CESE 882/2009 OL C 277, 2009 11 17, |
| --- | --- |

—

2009 m. gegužės 13 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo, pranešėja Mária Herczog, CESE 882/2009 OL C 277, 2009 11 17,

| — | 2008 m. balandžio 22 d. dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kovoti su moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu“, pranešėja Ingrid Kössler (OL C 211, 2009 m. rugpjūčio 19 d.), |
| --- | --- |

—

2008 m. balandžio 22 d. dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kovoti su moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu“, pranešėja Ingrid Kössler (OL C 211, 2009 m. rugpjūčio 19 d.),

| — | 2007 m. liepos 11 d. dėl Įsidarbinimo galimybės ir verslumo: pilietinės visuomenės, socialinių partnerių ir vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmuo siekiant lyčių lygybės, pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños (OL C 256, 2007 m. spalio 27 d.), |
| --- | --- |

—

2007 m. liepos 11 d. dėl Įsidarbinimo galimybės ir verslumo: pilietinės visuomenės, socialinių partnerių ir vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmuo siekiant lyčių lygybės, pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños (OL C 256, 2007 m. spalio 27 d.),

| — | 2007 m. liepos 11 d. dėl Socialinių partnerių vaidmens derinant profesinę veiklą, šeiminį ir asmeninį gyvenimą, pranešėjas Peter Clever (OL C 256, 2007 m. spalio 27 d.), |
| --- | --- |

—

2007 m. liepos 11 d. dėl Socialinių partnerių vaidmens derinant profesinę veiklą, šeiminį ir asmeninį gyvenimą, pranešėjas Peter Clever (OL C 256, 2007 m. spalio 27 d.),

| — | 2007 m. liepos 12 d. dėl Prioritetinių gyventojų grupių užimtumo (Lisabonos strategija), pranešėjas Wolfgang Greif (OL C 256, 2007 m. spalio 27 d.), |
| --- | --- |

—

2007 m. liepos 12 d. dėl Prioritetinių gyventojų grupių užimtumo (Lisabonos strategija), pranešėjas Wolfgang Greif (OL C 256, 2007 m. spalio 27 d.),

| — | 2006 m. rugsėjo 13 d. dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 m.“, pranešėja Grace Attard (OL C 318, 2006 m. gruodžio 23 d.), |
| --- | --- |

—

2006 m. rugsėjo 13 d. dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 m.“, pranešėja Grace Attard (OL C 318, 2006 m. gruodžio 23 d.),

| — | 2006 m. vasario 14 d. dėl Atstovavimo moterims Europos Sąjungos ekonominių ir socialinių interesų grupių sprendžiamuosiuose organuose, pranešėjas Thomas Etty (OL C 88, 2006 m. balandžio 11 d.), |
| --- | --- |

—

2006 m. vasario 14 d. dėl Atstovavimo moterims Europos Sąjungos ekonominių ir socialinių interesų grupių sprendžiamuosiuose organuose, pranešėjas Thomas Etty (OL C 88, 2006 m. balandžio 11 d.),

| — | 2005 m. gruodžio 14 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos lygių galimybių metų (2007 m.) – Teisingos visuomenės linkme, pranešėja Mária Herczog (OL C 65, 2006 m. kovo 17 d.), |
| --- | --- |

—

2005 m. gruodžio 14 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos lygių galimybių metų (2007 m.) – Teisingos visuomenės linkme, pranešėja Mária Herczog (OL C 65, 2006 m. kovo 17 d.),

| — | 2005 m. rugsėjo 29 d. dėl Moterų skurdo Europoje, pranešėja Brenda King (OL C 24, 2006 m. sausio 31 d.), |
| --- | --- |

—

2005 m. rugsėjo 29 d. dėl Moterų skurdo Europoje, pranešėja Brenda King (OL C 24, 2006 m. sausio 31 d.),

| — | 2005 m. rugsėjo 28 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą, pranešėja Dana Štechová (OL C 24, 2006 m. sausio 31 d.), |
| --- | --- |

—

2005 m. rugsėjo 28 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą, pranešėja Dana Štechová (OL C 24, 2006 m. sausio 31 d.),

| — | 2004 m. gruodžio 15 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo užimtumo ir darbo klausimuose, pranešėja Madi Sharma (OL C 157, 2005 m. birželio 28 d.), |
| --- | --- |

—

2004 m. gruodžio 15 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo užimtumo ir darbo klausimuose, pranešėja Madi Sharma (OL C 157, 2005 m. birželio 28 d.),

| — | 2004 m. birželio 3 d. dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, pranešėja C. Caroll (OL C 241, 2004 m. rugsėjo 28 d.), |
| --- | --- |

—

2004 m. birželio 3 d. dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, pranešėja C. Caroll (OL C 241, 2004 m. rugsėjo 28 d.),

| — | 2001 m. sausio 25 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu, pranešėja Britta Christina Wahrolin (OL C 123, 2001 m. balandžio 25 d.). |
| --- | --- |

—

2001 m. sausio 25 d. dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu, pranešėja Britta Christina Wahrolin (OL C 123, 2001 m. balandžio 25 d.).

(4)  Siekti, kad 2010 m. dirbtų 60 proc. moterų.

4

(5)  Komisijos užimtumo GD užsakymu atliktas tyrimas The Economic Case for Gender Equality, Mark Smith ir Francesca Bettion, 2008 m.

5

The Economic Case for Gender Equality

(6)  Pavyzdžiui, pagal Jungtinių Tautų vystymosi programą (PNUD) taikomi šie rodikliai: žmogaus socialinės raidos indeksas (IDH), pagal kurį šalys klasifikuojamos atsižvelgiant į trijų rodiklių – vienam gyventojui tenkantis BVP, vidutinė gyvenimo trukmė, išsilavinimo lygis – vidurkį, su lytimi siejamas žmogaus socialinės raidos indeksas (IDSH), kuris padeda įvertinti vyrų ir moterų padėties skirtumus, ir moterų dalyvavimo ekonomikoje bei politikoje indeksas (IPF).

6

(7)  COM(2009) 77 galutinis: „Valstybės narės, kuriose gimstamumas yra didžiausias, šiuo metu yra taip pat daugiausia nuveikusios gerindamos tėvų profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimą, be to, jose yra aukštas moterų užimtumo lygis.“

7

(8)  Žr. Komisijos surengtą kampaniją „Vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą“, http://ec.europa.eu/equalpay.

8

(9)  COM(2009) 77 galutinis: „Tai taip pat turi įtakos skurdo grėsmei, ypač vienišiems tėvams, kurie daugeliu atvejų yra moterys (skurdo rizikos lygis – 32 proc.).“

9

(10)  „Trys pamokos apie gerovės valstybę“ (Trois leçons sur l’Etat-Providence), 2008 m. Paryžius, Le Seuil.

10

Trois leçons sur l’Etat-Providence

Le Seuil

(11)  Galima pateikti sėkmingą ir įdomų Prancūzijos pavyzdį – iš išskaitytų mokesčių sukurti paslaugų čekiai, kuriais galima apmokėti dalį šių paslaugų, toks sprendimas davė teigiamų rezultatų sprendžiant šiam sektoriui būdingą neoficialaus darbo problemą. Dėl šios sistemos sutarė bankai, valstybė ir socialinės apsaugos tinklai, pagal šį susitarimą bankai išleidžia specialius čekių blankus, kuriais galima atsiskaityti už namų ruošos paslaugas ir taip padėti kovoti su nelegaliu darbu bei padėti privatiems darbdaviams vykdyti socialinius ir mokestinius įsipareigojimus.

11

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/22

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl įmonių rūšių įvairovės (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 318/05

Pranešėjas Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Bendrapranešėja Marie ZVOLSKÁ

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2008 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

«Įmonių rūšių įvairovės.»

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Miguel Ángel CABRA DE LUNA, bendrapranešėja Marie ZVOLSKÁ.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 113 narių balsavus už ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

1.1   Nuomonės tikslas – apibūdinti įvairius įmonių modelius, kuriuos galima aptikti Europos Sąjungoje (ES). Šią įmonių įvairovę branginti ir išlaikyti yra labai svarbu, jei norime sukurti bendrąją rinką, išsaugoti Europos socialinį modelį bei įgyvendinti Lisabonos strategijos darbo vietų kūrimo, konkurencingumo ir socialinės sanglaudos tikslus.

1.2   Nuomonėje nuolat pabrėžiama, jog norint skatinti steigti kuo daugiau ir įvairesnių rūšių įmones – o tai yra viena didžiausių ES vertybių, turi būti sukurta darniai veikianti įmonių veiklą reglamentuojanti sistema ir konkurencijos politika, nes tik tokiu būdu, atsižvelgiant į kiekvienos rūšies ypatumus, bus sukurtos vienodos galimybės visų rūšių įmonėms.

1.3   Skirtingų, bet lygiateisių įmonių rūšių buvimą ir įvairovę įteisina Sutartis ir lemia realios sąlygos, tai numatyta jau patvirtintuose arba šiuo metu planuojamuose parengti teisiniuose statutuose.

1.4   Ši įvairovė yra didelis ES turtas ir svarbi Europai, kuri vadovaujasi šūkiu „Vienybė įvairovėje“. Visos įmonių rūšys yra susijusios su Europos istorija, o kiekviena atskirai – su mūsų atmintimi ir bendra „visų mūsų kultūra“. Šią įvairovę verta branginti.

1.5   Tokia įvairovė yra pagrindas, kuriuo remiantis Lisabonos strategijos ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, tvaraus vystymosi ir socialinės sanglaudos tikslai bus įgyvendinami palaikant ir didinant įmonių konkurencingumą.

1.6   Konkurencijos teisės nuostatomis turėtų būti siekiama ne užtikrinti vienodumą, o numatyti suderintą teisės sistemą, kurią būtų galima taikyti įvairių rūšių įmonėms, kad jos galėtų sėkmingai veikti neatsisakydamos savo tikslų ir darbo metodų.

1.7   EESRK prašo Komisijos imtis veiklos, kuri leistų patvirtinti skirtingus asociacijų ir susivienijimų Europos statutus. EESRK džiaugiasi, kad jau pradėtas darbas kuriant Europos fondų statutą ir tikisi, kad šį darbą netrukus apvainikuos šios srities statuto priėmimas. Komitetas pritaria tam, kad būtų supaprastintas Europos kooperatinės bendrovės reglamentas, kurį dėl per didelio sudėtingumo sunku įgyvendinti.

1.8   Paslaugos ir tinklai, kuriais teikiama parama ir informacija, teisinės konsultacijos, rinkodaros pagalba ir kitos paslaugos, taip pat turėtų būti skirti visų rūšių įmonėms.

1.9   EESRK ragina Komisiją atsižvelgti į kooperatyvų savitumą sprendžiant finansinės apskaitos klausimus, o jų narių akcinį kapitalą – tol, kol jie neišstoja iš kooperatyvo ir netampa kreditoriais – laikyti kooperatyvo akcininkų kapitalu, bet ne skola.

1.10   Ekonominių duomenų statistika apie kooperatyvus, susivienijimus, fondus ir panašias įmones yra labai ribota ir nevienareikšmė, todėl nelengva atlikti jų analizę ir nustatyti jų indėlį siekiant pagrindinių makroekonominių tikslų.

| 1.10.1 | Todėl EESRK prašo Komisijos ir valstybių narių pasirūpinti, kad būtų kuriami minėtų įmonių rūšių statistikos registrai. Visų pirma turi būti pasirūpinta papildomomis sąskaitomis, kurios turi būti rengiamos laikantis suderintų 1995 m. Europos sąskaitų sistemos (EAS) kriterijų, išdėstytų leidinyje Socialinė ekonomika. Įmonių papildomų sąskaitų rengimo vadovas. Kooperatyvai ir susivienijimai
   (1) ir EESRK pranešime Europos Sąjungos socialinė ekonomika
   (2). |
| --- | --- |

1.10.1

Todėl EESRK prašo Komisijos ir valstybių narių pasirūpinti, kad būtų kuriami minėtų įmonių rūšių statistikos registrai. Visų pirma turi būti pasirūpinta papildomomis sąskaitomis, kurios turi būti rengiamos laikantis suderintų 1995 m. Europos sąskaitų sistemos (EAS) kriterijų, išdėstytų leidinyje Socialinė ekonomika. Įmonių papildomų sąskaitų rengimo vadovas. Kooperatyvai ir susivienijimai
   (1) ir EESRK pranešime Europos Sąjungos socialinė ekonomika
   (2).

Socialinė ekonomika. Įmonių papildomų sąskaitų rengimo vadovas. Kooperatyvai ir susivienijimai

1

Europos Sąjungos socialinė ekonomika

2

1.11   EESRK ragina Komisiją paskatinti valstybes nares ištirti, kokios yra galimybės taikyti įmonėms kompensuojamąsias priemones atsižvelgiant į jų pasitvirtinusią socialinę naudą arba į jų įrodytą indėlį regionų vystymosi srityje (3).

3

1.12   EESRK prašo Europos Komisijos drauge su įmonių rūšių įvairovės stebėsenos centru, rūpinantis labai svarbiu Europos konkurencingumo elementu, ir toliau vystyti jau turimas svarbiausias priemones, kurių paskirtis – užtikrinti, kad įmonės nebūtų diskriminuojamos priimant politinius, jų veiklą veikiančius sprendimus, ir šiuo klausimu koordinuoti įvairių Komisijos departamentų veiklą.

1.13   Galiausiai, EESRK kreipiasi į visas organizacijas, kurios geriausiai atspindi įmonių rūšių įvairovę, ir kviečia jas dalyvauti socialiniame dialoge.

2.   Europos Sąjungos įmonių rūšių įvairovė ir vidaus rinka

Europos Sąjungos įmonių rūšių įvairovė ir vidaus rinka

2.1   Europos Sąjungoje veikiančių įmonių rūšių įvairovę lėmė mūsų sudėtinga ir nevienoda istorinė raida. Kiekvieną atvejį galima sieti su ypatinga istorine, socialine ir ekonomine situacija, kuri kiekvienoje Europos šalyje paprastai skiriasi. Be to, įmonės turi vystytis ir stengtis prisitaikyti prie besikeičiančių bendruomenių ir rinkos tendencijų, netgi keisti savo juridinį statusą. Taigi įmonių rūšių gausa ir įvairovė yra vertingas Europos Sąjungos palikimo aspektas ir labai naudinga siekiant Lisabonos strategijos tikslų – skatinti ekonomikos augimą, didinti darbo vietų skaičių, siekti tvaraus vystymosi ir socialinės sanglaudos palaikant ir didinant įmonių konkurencingumą. Saugoti ir išlaikyti šią įvairovę yra svarbu, nes tik šitaip bus garantuotas rinkų konkurencingumas, ekonomika bus efektyvi, ūkio subjektai – konkurencingi, o Europos Sąjungoje bus palaikoma socialinė sanglauda.

2.2   Visa tai Europos institucijos įteisino ES sutarties 48, 81 ir 82 straipsniais ir Lisabonos sutartimi (4), kurios 3 straipsnio 3 dalyje kaip vienas Sąjungos tikslų yra siūloma sukurti socialinę rinkos ekonomiką, kuri būtų paremta rinkos taisyklių ir asmenų, kaip darbuotojų ir kaip piliečių, socialinės apsaugos pusiausvyra.

4

2.3   Įmonių rūšių įvairovei apibrėžti gali būti taikomi įvairūs kriterijai, pavyzdžiui, jų dydis, teisinė struktūra, finansavimo gavimo būdai, tikslai, kapitalui taikomos finansinės ir politinės teisės (pelno ir dividendų paskirstymas, balsavimo teisės) arba kapitalo sudėtis – valstybinis ar privatus, valdytojų skyrimas, jų reikšmė ekonomikai (Europos, nacionalinio ir vietos masto), darbo vietų skaičius, bankroto rizika ir pan. Visų šių kriterijų visuma ir sudaro prielaidas įvairovei, kuri supaprastinta forma gali būti pateikta taip:

EUROPOS SĄJUNGOS ĮMONIŲ RŪŠIŲ ĮVAIROVĖ

EUROPOS SĄJUNGOS ĮMONIŲ RŪŠIŲ ĮVAIROVĖ

| RŪŠIS PAGAL DYDĮ | Tarptautinės | Didelės įmonės | Vidutinės ir mažosios |
| --- | --- | --- | --- |
| Viešojo sektoriaus įmonės | X | X | X |
| Įmonės, įtrauktos į biržos sąrašus | X | X | X |
| Į biržos sąrašus neįtrauktos įmonės | | X | X |
| Šeimai priklausančios įmonės | | X | X |
| Partnerystės įmonės | X | X | X |
| Kooperatyvai | X | X (5) | X (5) |
| Susivienijimai | | X (5) | X (5) |
| Fondai | | X (5) | X (5) |
| Asociacijos | | X (5) | X (5) |
| Kitos ne pelno valstybių narių įmonės | | X (5) | X (5) |

RŪŠIS PAGAL DYDĮ

Tarptautinės

Didelės įmonės

Vidutinės ir mažosios

Viešojo sektoriaus įmonės

X

X

X

Įmonės, įtrauktos į biržos sąrašus

X

X

X

Į biržos sąrašus neįtrauktos įmonės

X

X

Šeimai priklausančios įmonės

X

X

Partnerystės įmonės

X

X

X

Kooperatyvai

X

X (5)

5

X (5)

5

Susivienijimai

X (5)

5

X (5)

5

Fondai

X (5)

5

X (5)

5

Asociacijos

X (5)

5

X (5)

5

Kitos ne pelno valstybių narių įmonės

X (5)

5

X (5)

5

Remiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika (6) fondai, asociacijos ir ne pelno organizacijos yra „ekonominės veiklos vykdytojai“, jeigu jie vykdo „ekonominę veiklą“, kaip nurodyta EB sutarties 43 ir 49 straipsniuose, ir todėl yra įtraukti į šią klasifikaciją.

6

2.4   Nors visų rūšių įmonių bendras tikslas yra kurti vertę ir siekti maksimalių rezultatų, parametrai arba koncepcijos, taikomi vertei ir rezultatams matuoti, gali atsižvelgiant į įmonės rūšį ir tikslus arba naudą, kurių siekia arba tikisi iš jų veiklos jas kontroliuojančios institucijos. Kartais maksimalių rezultatų siekis suprantamas kaip kuo didesnė akcininkų investuoto kapitalo ekonominė grąža; kitais atvejais sukurti vertę ir gauti kuo geresnius rezultatus stengiamasi gerinant nariams arba visai visuomenei teikiamų paslaugų kokybę (pavyzdžiui, edukaciniame kooperatyve, kurio savininkai yra šeimų nariai, arba savidraudos ir taupymo draugijoje arba vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus).

kurti vertę ir siekti maksimalių rezultatų

| 2.4.1 | Kai kuriose didelėse įmonėse gali nebūti akcininkų, o finansinis pelnas gali būti skiriamas reinvestavimui arba visuomenei naudą teikiantiems socialiniams tikslams, kaip daroma kai kurių Europos šalių taupomuosiuose bankuose (7). |
| --- | --- |

2.4.1

Kai kuriose didelėse įmonėse gali nebūti akcininkų, o finansinis pelnas gali būti skiriamas reinvestavimui arba visuomenei naudą teikiantiems socialiniams tikslams, kaip daroma kai kurių Europos šalių taupomuosiuose bankuose (7).

7

| 2.4.2 | Be to, kai kurių vietinės reikšmės ir labai mažų įmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių vertė yra kuriama ne tik siekiant finansinį pelną teikiančių tikslų, bet ir kreipiant dėmesį į socialinius tikslus, pavyzdžiui, į darbo sąlygas arba savivaldą ir pan. |
| --- | --- |

2.4.2

Be to, kai kurių vietinės reikšmės ir labai mažų įmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių vertė yra kuriama ne tik siekiant finansinį pelną teikiančių tikslų, bet ir kreipiant dėmesį į socialinius tikslus, pavyzdžiui, į darbo sąlygas arba savivaldą ir pan.

2.5   Toliau išsamiau aptariama įmonių rūšių įvairovė, pirma pagal jų dydį, o paskui pagal nuosavybės pobūdį.

2.6   Tarptautinės ir didelės įmonės, kurios paprastai yra įtrauktos į vertybinių popierių biržos sąrašus, dėl savo dydžio dažnai klesti ekonominių sistemų našumo ir konkurencingumo srityje, o pasiekusios gerų veiklos rezultatų taip pat gali prisidėti prie aukšto užimtumo lygio (8).

8

2.7   Vis dažniau įmonių konkurencinis pranašumas remiasi konkurencingumo strategijomis, kuriose didžiausias dėmesys skiriamas moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms. Mokslinius tyrimus vykdo ir technologines inovacijas Europos Sąjungoje diegia privatus ekonomikos sektorius ir čia svarbiausias vaidmuo tenka tarptautinėms ir didelėms įmonėms, nors tokių tarptautinių arba didelių įmonių, savo veiklą vykdančių pagrindiniuose pasaulio ekonomikos sektoriuose, nėra daug. Tačiau nors didelės ir tarptautinės įmonės yra svarbios ekonomikai ir užimtumui, vis tik reikėtų nepamiršti, kad milžinišką, visą pasaulį apimantį gamybos tinklą sudaro ne tik jos – šiam tinklui priklauso ir tarpusavio ryšiais susietos mažosios ir vidutinės įmonės (didelė įmonė tinkle), ir nepriklausomos įmonės (agreguotos gamybos tinklai). Būtent Europos šalys, kurios turi daugiausia tarptautinių ir didelių įmonių, pačios pirmosios patiria, kad susilpnėjo gamybos nuostolių ir darbo vietų mažėjimo procesas, kurį sukėlė dabartinė ekonomikos situacija.

2.8   Daugelį gamybos procesų ir paslaugų infrastruktūros etapų šios įmonės yra perdavusios mažosioms ir vidutinėms įmonėms, todėl pastarosiose gamybos ir užimtumo lygį, be kitų veiksnių, dažnai lemia paklausa, kurią pateikia tarptautinės ir didelės įmonės – būtent jų dėka Europa yra žinoma pasaulio rinkoje. Nors iš 40-ies didžiausiųjų pasaulio įmonių 30 proc. yra Europos Sąjungoje (9), jų rinkos vertė tesudaro 24 proc., o kai kurių pažangiausių technologijų sektoriai, pavyzdžiui, naudojantys informacines ir ryšių technologijas, Europos Sąjungoje yra sutelkti vienintelėje didelėje bendrovėje.

9

2.9   Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), jų tinklai, labai mažos įmonės ir nepriklausomi darbuotojai, pastaraisiais dešimtmečiais skatinę didžiulius technologinius pokyčius, sudaro Europos ekonomikos pagrindą: MVĮ sudaro 99 proc. visų ES įmonių ir jose sutelkta 66 proc. visų darbo vietų (10). Nors jos paprastai nėra įtrauktos į vertybinių popierių biržos sąrašus, tačiau, norėdamos padidinti kapitalą arba sukaupti rizikos kapitalą, savo vertybinius popierius jos gali kotiruoti vertybinių popierių rinkoje.

10

| 2.9.1 | Paprastai MVĮ reikėtų remti ir tai reikėtų daryti ne vien pasitelkiant iniciatyvą „Small Business Act“ (11). MVĮ dažnai padeda išsaugoti darbo vietas, kadangi tokias įmones įsteigusias ir kontroliuojančias interesų grupes sudaro kūrybingi asmenys, turintys stiprų ryšį su aplinka, kurioje vykdo savo veiklą, ir gebantys užtikrinti užimtumą. MVĮ yra tarsi „inkubatoriai, kuriuose natūraliai bręsta įmonių kultūra“ – tai yra ilgalaikė įmonių direktorių ir vadovų ugdymo vieta. |
| --- | --- |

2.9.1

Paprastai MVĮ reikėtų remti ir tai reikėtų daryti ne vien pasitelkiant iniciatyvą „Small Business Act“ (11). MVĮ dažnai padeda išsaugoti darbo vietas, kadangi tokias įmones įsteigusias ir kontroliuojančias interesų grupes sudaro kūrybingi asmenys, turintys stiprų ryšį su aplinka, kurioje vykdo savo veiklą, ir gebantys užtikrinti užimtumą. MVĮ yra tarsi „inkubatoriai, kuriuose natūraliai bręsta įmonių kultūra“ – tai yra ilgalaikė įmonių direktorių ir vadovų ugdymo vieta.

11

inkubatoriai, kuriuose natūraliai bręsta įmonių kultūra

2.10   Priklausomai nuo nuosavybės rūšies bendrus interesus tenkinančios įmonės gali būti akcinės ribotosios atsakomybės bendrovės arba mišraus kapitalo įmonės, jos gali pasirinkti netgi uždarosios akcinės bendrovės juridinį statusą. Geografiniu požiūriu šios įmonės gali būti tarptautinės, nacionalinės arba vietos, nors daugelis veikia vietos arba regionų lygmeniu. Šios įmonės daugiausia teikia visuotinės svarbos paslaugas, pavyzdžiui, viešojo transporto, energetikos, vandentvarkos, atliekų tvarkymo, ryšių, socialines paslaugas, sveikatos priežiūros, švietimo ir pan. paslaugas. Vis dėlto šios įmonės, jeigu jos atitinka skaidrumo direktyvos (93/84/EEB) (12) reikalavimus, gali vykdyti ir komercinę veiklą. Tais atvejais, kai įmonės teikia visuotinės svarbos paslaugas, jų pelnas reinvestuojamas į regionų ir vietos veiklą, taigi jos daug prisideda prie socialinės, ekonominės ir regioninės sanglaudos. Visuotinės svarbos paslaugas teikiančios įmonės yra svarbių paslaugų teikėjos, taigi daug prisideda ir prie ekonomikos stiprinimo, nes investuoja į svarbius sektorius, darančius įtaką likusiai ekonomikos daliai (elektros, telekomunikacijų ir jų infrastruktūros, transporto ir pan. sektorius).

12

2.11   Į biržos sąrašus įtrauktų įmonių savininkai yra jų registruoti akcininkai. Akcininkai perka ir parduoda tų įmonių akcijas viešose vertybinių popierių rinkose.

2.12   Į biržos sąrašus neįtrauktos įmonės gali būti didelės arba mažos, tačiau jų paprastosios akcijos (arba dalyvaujančios akcijos ar kiti vertybiniai popieriai) pagal savo apibrėžtį nėra kotiruojamos vertybinių popierių rinkoje. Ir vis tik daugeliu atvejų į biržos sąrašus neįtrauktos įmonės stengiasi į jį patekti, ypač jei tai susiję su rizikos kapitalu arba privačiomis investicijomis. Netgi privačios MVĮ gali pasinaudoti galimybe prekiauti vertybinių popierių rinkoje, didindamos savo kapitalą verslo plėtrai finansuoti.

2.13   Šeimoms priklausančios įmonės yra veiksminga priemonė įmonių kultūrai skleisti ir iki šiol yra pati geriausia priemonė, sudaranti galimybę milijonams žmonių imtis verslo – ne tik MVĮ, kuriose dirba daugiausia žmonių, bet ir didelėse šeimoms priklausančiose įmonėse, kurios tokiose didelėse šalyse kaip Vokietija, Jungtinė Karalystė, Italija ar Prancūzija sudaro nuo 12 iki 30 proc. visų didelių įmonių (13). Šeimos įmonė, net ir viešoji ribotosios atsakomybės bendrovė, nesvarbu, maža ar didelė, yra apibrėžiama kaip šeimos narių grupės nuolat valdoma įmonė. Šiais atvejais jokių pretenzijų patekti į biržos sąrašus būti negali.

13

2.14   Anglosaksų šalyse vyrauja partnerystės įmonės, kurių yra ir kitose ES valstybėse narėse. Dažnai tokių įmonių steigėjai yra laisvųjų profesijų atstovai. Partnerystės įmonės, kurias steigia privatūs asmenys, yra veiksmingas būdas tam tikros profesijos žmonėms (teisininkams, finansininkams ir kt.) dalyvauti teikiant profesionalias paslaugas verslo pasauliui. Šios rūšies įmones valdo partneriai, kuriuos, be įdėto kapitalo, jungia dar vienas stiprus ryšys – jų darbas. Partneriams atsistatydinus ar nutraukus partnerystę, jie perduoda savo akcijų dalį kitiems partneriams.

2.15   Galiausiai, šio margo įvairių rūšių ES įmonių sąrašo tyrinėjimus galima būtų baigti į jį įrašius ir įvairiausio pobūdžio privačias bendroves, turinčias panašių organizacinių ir veiklos ypatumų ir vykdančias į socialinius tikslus orientuotą veiklą, kurios svarbiausias tikslas yra žmogus ir jo poreikių tenkinimas, ir tik po to – investuoto kapitalo grąža (14). Tokios įmonės paprastai tapatinamos su kooperatyvais, susivienijimais, asociacijomis ir fondais (15). Komisijos, Parlamento ir EESRK dokumentuose tokios įmonės paprastai priskiriamos vienai grupei ir vadinamos socialinės ekonomikos įmonėmis (16). Šis terminas vartojamas ne visose ES šalyse, kai kuriose yra sakoma „trečiasis sektorius (17)“, „trečioji sistema“, „solidarumo ekonomika“ ir kt.; vis tik jie visi apibūdina įmones, kurioms „būdingi tie patys ypatumai visose Europos šalyse“ (18).

14

15

16

17

18

3.   Socialinis aspektas

Socialinis aspektas

3.1   Nors tarptautinės, didelės bei mažosios ir vidutinės įmonės neturi aiškiai įvardyto tikslo siekti socialinės gerovės, jų veikla rinkose turi lemiamos reikšmės konkurencingumui ir užimtumui ir pasižymi visa apimančiu socialiniu aspektu. Šis bendras socialinis ir regioninis aspektas ypač ryškus vietinės reikšmės MVĮ ir labai mažose, su konkrečia teritorija ypač glaudžiai susijusiose įmonėse.

3.2   Be to, kooperatyvai, susivienijimai, asociacijos ir fondai yra svarbūs ES dalyviai, kurių pakankamai naudinga ekonominė veikla yra sukoncentruota trijose iš penkių institucinių sektorių, kurie priklauso Europos sąskaitų sistemai (1995 EAS) ir jungia visus centrus, savo šalyse priimančius ekonominio pobūdžio sprendimus (19). Socialinės ekonomikos sričiai priklauso 10 proc. visų Europos įmonių, arba du milijonai įmonių (20), ir 7 proc. (21) visų darbo užmokestį gaunančių asmenų. Kooperatyvams priklauso 143 milijonai, susivienijimams – 120 milijonų narių, o asociacijos vienija 50 proc. visų ES gyventojų (22).

19

20

21

22

| 3.2.1 | Ir didelės, ir mažos įmonės yra įsisteigusios teritorijose ir (arba) yra susijusios su socialine sritimi, patiriančia sunkumų ir problemų, kurios kelia grėsmę vidaus rinkai ir socialinei sanglaudai, – tos įmonės internalizuoja socialines sąnaudas ir turi teigiamą išorės poveikį. |
| --- | --- |

3.2.1

Ir didelės, ir mažos įmonės yra įsisteigusios teritorijose ir (arba) yra susijusios su socialine sritimi, patiriančia sunkumų ir problemų, kurios kelia grėsmę vidaus rinkai ir socialinei sanglaudai, – tos įmonės internalizuoja socialines sąnaudas ir turi teigiamą išorės poveikį.

| 3.2.2 | Kadangi šios įmonės yra suaugusios su vietos bendruomene ir jų pagrindinis prioritetas yra tenkinti žmonių poreikius, jos nesikelia į kitą vietą, veiksmingai sprendžia su kaimo vietovių tuštėjimu susijusius klausimus ir prisideda prie nepalankesnėje padėtyje esančių regionų ir savivaldybių vystymo (23). |
| --- | --- |

3.2.2

Kadangi šios įmonės yra suaugusios su vietos bendruomene ir jų pagrindinis prioritetas yra tenkinti žmonių poreikius, jos nesikelia į kitą vietą, veiksmingai sprendžia su kaimo vietovių tuštėjimu susijusius klausimus ir prisideda prie nepalankesnėje padėtyje esančių regionų ir savivaldybių vystymo (23).

23

3.3   Visuotinės svarbos paslaugas teikiančios įmonės yra Europos socialinio aspekto pagrindas. Joms tenka konkretus vaidmuo, jos neatsiejamos nuo Europos socialinio modelio, nes teikdamos paslaugas jos laikosi ir propaguoja kokybiškumo, saugos ir pagrįstų kainų, vienodų sąlygų taikymo, vienodos prieigos ir vartotojų teisių principus. Patikima infrastruktūra pritraukia privačias investicijas, todėl šios įmonės turi tiesioginę ir netiesioginę įtaką užimtumui. Visuotinės svarbos interesus tenkinančios įmonės yra labai svarbios ekonomikai, jose dirba 25–40 proc. darbo jėgos, joms tenka per 30 proc. BVP.

Visuotinės svarbos paslaugas teikiančios įmonės

3.4   Socialinės įmonės (socialiniai kooperatyvai ir kitos panašios bendrovės, turinčios įvairų juridinį statusą) veikia paslaugų – sveikatos, aplinkos apsaugos, socialinių paslaugų ir švietimo – teikimo srityje. Labai dažnai jos įneša svarbų indėlį į gamybos procesą atlikdamos darbą altruistiniais tikslais, ir tai yra veiksminga visuomenės socialinės gerovės politikos priemonė. Be to, nemažą socialinių įmonių dalį sudaro socialinės integravimo į darbo rinką įmonės (angl. WISEs – Work Integration Social Enterprises), kurių tikslas – įdarbinti ir integruoti asmenis, kuriems nepasisekė įsidarbinti per darbo rinką.

Socialinės įmonės

3.5   Socialinė įmonė ne visada yra teisinės kategorijos terminas, tačiau tai yra įmonės, teikiančios socialinę ir ekonominę naudą įvairaus pobūdžio sektoriams. Jas suklasifikuoti nėra paprasta. Labiausiai reikėtų pasirūpinti, kaip būtų galima paremti tokius verslininkus sudarant jiems sąlygas, kurios leistų panaudoti savo gebėjimus diegti inovacijas – o tai yra ypač vertinga savybė ekonominės krizės metu (24). ES Komisija turėtų labai rimtai apsvarstyti socialinių įmonių politikos parengimo klausimą (25).

Socialinė įmonė

24

25

3.6   Organizacijos, kurios geriausiai reprezentuoja įmonių rūšių įvairovę ir gali tai pademonstruoti, turėtų dalyvauti socialiniame dialoge.

| 3.6.1 | Kai kurie pirmiau paminėti sektoriai jau yra dalyvavę sektorių atstovų diskusijose, pavyzdžiui, Europos kooperatyvų ir savitarpio draudimo įmonių asociacija (AMICE) iš draudimo sektoriaus ir kai kurie Europos kooperatyvų organizacijos (26) nariai, ES žemės ūkio kooperatyvų konfederacija (COPA-COGECA) iš žemės ūkio sektoriaus ir Europos kooperatinių bankų asociacija (EACB) ir Europos taupomųjų bankų grupė (ESBG) iš bankininkystės sektoriaus (27). |
| --- | --- |

3.6.1

Kai kurie pirmiau paminėti sektoriai jau yra dalyvavę sektorių atstovų diskusijose, pavyzdžiui, Europos kooperatyvų ir savitarpio draudimo įmonių asociacija (AMICE) iš draudimo sektoriaus ir kai kurie Europos kooperatyvų organizacijos (26) nariai, ES žemės ūkio kooperatyvų konfederacija (COPA-COGECA) iš žemės ūkio sektoriaus ir Europos kooperatinių bankų asociacija (EACB) ir Europos taupomųjų bankų grupė (ESBG) iš bankininkystės sektoriaus (27).

26

27

4.   Įmonių rūšių įvairovės teisinė ir reguliavimo sistema

Įmonių rūšių įvairovės teisinė ir reguliavimo sistema

4.1   Įžanga. Bendrovių rūšių įvairovė ir vidaus rinka

Įžanga. Bendrovių rūšių įvairovė ir vidaus rinka

| 4.1.1 | Vidaus rinkos kūrimo ir vystymo negalima vykdyti taip, kad tikslas pateisintų priemones, taigi turėtų būti įvesta teisinė ir reguliavimo sistema, kuri atspindėtų įvairių rinkos ekonominės veiklos vykdytojų ypatumus ir visų skirtingų rūšių įmonėms sukurtų vienodas galimybes atsižvelgdama į kiekvienos rūšies ypatumus. Šiuo metu tokia sistema yra skirta iš esmės didžiosioms, į biržos sąrašus įtrauktoms įmonėms, o jos taikymas visų rūšių įmonėms sukuria mažesnėms įmonėms įvairių kliūčių. Ši sistema turėtų būti veiksminga ir skatinti ekonominės veiklos vykdytojus imtis veiksmingos veiklos, kuri savo ruožtu sukurs geresnes sąlygas sistemai tapti mažiau šališka. Tokia sistema bus taikoma laikantis bendrovių teisės, finansinės apskaitos, konkurencijos ir mokesčių teisės ir bendrovių politikos. |
| --- | --- |

4.1.1

Vidaus rinkos kūrimo ir vystymo negalima vykdyti taip, kad tikslas pateisintų priemones, taigi turėtų būti įvesta teisinė ir reguliavimo sistema, kuri atspindėtų įvairių rinkos ekonominės veiklos vykdytojų ypatumus ir visų skirtingų rūšių įmonėms sukurtų vienodas galimybes atsižvelgdama į kiekvienos rūšies ypatumus. Šiuo metu tokia sistema yra skirta iš esmės didžiosioms, į biržos sąrašus įtrauktoms įmonėms, o jos taikymas visų rūšių įmonėms sukuria mažesnėms įmonėms įvairių kliūčių. Ši sistema turėtų būti veiksminga ir skatinti ekonominės veiklos vykdytojus imtis veiksmingos veiklos, kuri savo ruožtu sukurs geresnes sąlygas sistemai tapti mažiau šališka. Tokia sistema bus taikoma laikantis bendrovių teisės, finansinės apskaitos, konkurencijos ir mokesčių teisės ir bendrovių politikos.

4.2   Bendrovių teisė

Bendrovių teisė

| 4.2.1 | Europos akcinės ribotosios atsakomybės bendrovės ir Europos kooperatyvai turi savo statutus, tačiau kitų rūšių įmonės patiria vidaus rinkoje įvairių kliūčių dėl to, kad nėra Europos statutų. Turi būti sukurta lanksti Europos teisės aktų sistema, skirta Europos MVĮ, kad šios įmonės turėtų geresnes sąlygas vykdyti veiklą už savo valstybės ribų. Kooperatyvams taip pat reikia, kad būtų supaprastintas Europos kooperacinės bendrovės reglamentas, nes jo sudėtingumas stabdo pažangą šioje srityje. |
| --- | --- |

4.2.1

Europos akcinės ribotosios atsakomybės bendrovės ir Europos kooperatyvai turi savo statutus, tačiau kitų rūšių įmonės patiria vidaus rinkoje įvairių kliūčių dėl to, kad nėra Europos statutų. Turi būti sukurta lanksti Europos teisės aktų sistema, skirta Europos MVĮ, kad šios įmonės turėtų geresnes sąlygas vykdyti veiklą už savo valstybės ribų. Kooperatyvams taip pat reikia, kad būtų supaprastintas Europos kooperacinės bendrovės reglamentas, nes jo sudėtingumas stabdo pažangą šioje srityje.

| 4.2.2 | Dėl to, kad nėra atitinkamų teisės aktų, Europos lygmens fondai negali vykdyti savo veiklos naudodamiesi tomis galimybėmis, kurias turi kitokį juridinį statusą turinčios įmonės. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad buvo paskelbti Europos fondų statuto galimybių tyrimo rezultatai ir ragina Komisiją iki 2010 pradžios užbaigti poveikio vertinimą ir pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuris Europos fondams sudarytų vienodas galimybes vykdyti savo veiklą vidaus rinkoje (28). |
| --- | --- |

4.2.2

Dėl to, kad nėra atitinkamų teisės aktų, Europos lygmens fondai negali vykdyti savo veiklos naudodamiesi tomis galimybėmis, kurias turi kitokį juridinį statusą turinčios įmonės. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad buvo paskelbti Europos fondų statuto galimybių tyrimo rezultatai ir ragina Komisiją iki 2010 pradžios užbaigti poveikio vertinimą ir pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuris Europos fondams sudarytų vienodas galimybes vykdyti savo veiklą vidaus rinkoje (28).

28

| 4.2.3 | Dėl panašių priežasčių EESRK taip pat prašo Komisijos pradėti darbus, susijusius su Europos statutų, skirtų Europos asociacijoms ir Europos savidraudos draugijoms, patvirtinimu. |
| --- | --- |

4.2.3

Dėl panašių priežasčių EESRK taip pat prašo Komisijos pradėti darbus, susijusius su Europos statutų, skirtų Europos asociacijoms ir Europos savidraudos draugijoms, patvirtinimu.

4.3   Finansinės apskaitos teisė

Finansinės apskaitos teisė

| 4.3.1 | Finansinės apskaitos standartai turėtų būti pritaikyti įmonėms atsižvelgiant į skirtingas jų rūšis. Kliūtys įvedant naują Tarptautinę apskaitos sistemą (angl. International Accounting System (IAS)), kurias turi įveikti biržos sąrašuose esančios įmonės, yra dar vienas finansinės apskaitos teisės ribotumo pavyzdys. Europos sąskaitų negalima suderinti neatsižvelgiant į įvairiarūšių įmonių, kurios veikia Europos Sąjungoje, pagrindines ypatybes. |
| --- | --- |

4.3.1

Finansinės apskaitos standartai turėtų būti pritaikyti įmonėms atsižvelgiant į skirtingas jų rūšis. Kliūtys įvedant naują Tarptautinę apskaitos sistemą (angl. International Accounting System (IAS)), kurias turi įveikti biržos sąrašuose esančios įmonės, yra dar vienas finansinės apskaitos teisės ribotumo pavyzdys. Europos sąskaitų negalima suderinti neatsižvelgiant į įvairiarūšių įmonių, kurios veikia Europos Sąjungoje, pagrindines ypatybes.

| 4.3.2 | Kooperatyvų atveju, pavyzdžiui, gana sudėtinga apibrėžti sąvoką akcininkų kapitalas, kurią būtų galima taikyti iš esmės ir nediskriminuojant – taip, kad verslo įvairovė nepatirtų neigiamų ir destruktyvių padarinių. EESRK ragina Komisiją atsižvelgti į kooperatyvų savitumą sprendžiant finansinės apskaitos klausimus, o jų narių akcinį kapitalą – tol, kol jie neišstoja iš kooperatyvo ir netampa kreditoriais – laikyti kooperatyvo akcininkų kapitalu, bet ne skola (29). |
| --- | --- |

4.3.2

Kooperatyvų atveju, pavyzdžiui, gana sudėtinga apibrėžti sąvoką akcininkų kapitalas, kurią būtų galima taikyti iš esmės ir nediskriminuojant – taip, kad verslo įvairovė nepatirtų neigiamų ir destruktyvių padarinių. EESRK ragina Komisiją atsižvelgti į kooperatyvų savitumą sprendžiant finansinės apskaitos klausimus, o jų narių akcinį kapitalą – tol, kol jie neišstoja iš kooperatyvo ir netampa kreditoriais – laikyti kooperatyvo akcininkų kapitalu, bet ne skola (29).

akcininkų kapitalas

29

| 4.3.3 | Komitetas palankiai vertina Larosiere grupės (30) rekomendaciją pritarti tokiems apskaitos standartams, kurie nebūtų šališki verslo modelių atžvilgiu, neskatintų cikliškumo ir neturėtų atgrasyti nuo ilgalaikių investicijų ir įmonių stabilumo. |
| --- | --- |

4.3.3

Komitetas palankiai vertina Larosiere grupės (30) rekomendaciją pritarti tokiems apskaitos standartams, kurie nebūtų šališki verslo modelių atžvilgiu, neskatintų cikliškumo ir neturėtų atgrasyti nuo ilgalaikių investicijų ir įmonių stabilumo.

30

4.4   Konkurencijos teisė

Konkurencijos teisė

| 4.4.1 | Bet kokį juridinį statusą turinčios įmonės turėtų turėti galimybę vykdyti savo veiklą neprarasdamos savos modus operandi. Vadinasi, konkurencijos teisėje negali būti remiamasi vieninteliu ir visiems vienodu verslumo modeliu, turi būti vengiama diskriminavimo principo ir vertinama nacionalinio lygmens gera praktika. Tą reikėtų suprasti ne kaip kokių nors privilegijų įteisinimą, o kaip siekį kurti sąžiningos ir teisingos konkurencijos teisę. Todėl EESRK, pritardamas ankstesnių nuomonių (31) nuostatoms, mano, kad konkurencijos ir mokesčių taisyklėse turėtų būti numatyta, jog skirtingos įmonių išlaidos, susijusios ne su gamybos procesų neefektyvumu, o su socialinių išlaidų internalizavimu, turi būti kompensuojamos pagal tam tikrus reguliavimo principus. |
| --- | --- |

4.4.1

Bet kokį juridinį statusą turinčios įmonės turėtų turėti galimybę vykdyti savo veiklą neprarasdamos savos modus operandi. Vadinasi, konkurencijos teisėje negali būti remiamasi vieninteliu ir visiems vienodu verslumo modeliu, turi būti vengiama diskriminavimo principo ir vertinama nacionalinio lygmens gera praktika. Tą reikėtų suprasti ne kaip kokių nors privilegijų įteisinimą, o kaip siekį kurti sąžiningos ir teisingos konkurencijos teisę. Todėl EESRK, pritardamas ankstesnių nuomonių (31) nuostatoms, mano, kad konkurencijos ir mokesčių taisyklėse turėtų būti numatyta, jog skirtingos įmonių išlaidos, susijusios ne su gamybos procesų neefektyvumu, o su socialinių išlaidų internalizavimu, turi būti kompensuojamos pagal tam tikrus reguliavimo principus.

modus operandi

31

| 4.4.2 | Kai kurios konkurencijos politikos priemonės vis tik nėra neutralios skirtingų rūšių įmonių atžvilgiu – EESRK tai jau yra nurodęs savo dokumentuose: „socialinės ekonomikos sektoriui reikia specialiai parengtų sprendimų dėl apmokestinimo, viešųjų pirkimų ir konkurencijos taisyklių“ (32). Pavyzdžiui, valstybės parama privatiems investuotojams, investuojantiems į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą siekiant padidinti gamybos sistemos konkurencingumą, dažniausiai yra skirta didelėms įmonėms, nes būtent jos dažniausiai ir imasi minėtos veiklos. Be to, kadangi didelės įmonės turi didesnę pasirinkimo laisvę rinkdamosi gamybos padalinių vietą, jos gali pasinaudoti geresnėmis valstybės investicijų į gamybos sektoriaus infrastruktūrą galimybėmis. Tačiau tai kartais turi neigiamų konkurencinių pasekmių mažoms įmonėms, turinčioms mažai realių galimybių rinktis, kurioje vietoje steigti savo verslo įmonę. |
| --- | --- |

4.4.2

Kai kurios konkurencijos politikos priemonės vis tik nėra neutralios skirtingų rūšių įmonių atžvilgiu – EESRK tai jau yra nurodęs savo dokumentuose: „socialinės ekonomikos sektoriui reikia specialiai parengtų sprendimų dėl apmokestinimo, viešųjų pirkimų ir konkurencijos taisyklių“ (32). Pavyzdžiui, valstybės parama privatiems investuotojams, investuojantiems į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą siekiant padidinti gamybos sistemos konkurencingumą, dažniausiai yra skirta didelėms įmonėms, nes būtent jos dažniausiai ir imasi minėtos veiklos. Be to, kadangi didelės įmonės turi didesnę pasirinkimo laisvę rinkdamosi gamybos padalinių vietą, jos gali pasinaudoti geresnėmis valstybės investicijų į gamybos sektoriaus infrastruktūrą galimybėmis. Tačiau tai kartais turi neigiamų konkurencinių pasekmių mažoms įmonėms, turinčioms mažai realių galimybių rinktis, kurioje vietoje steigti savo verslo įmonę.

32

| 4.4.3 | Konkurencijos taisyklėse taip pat turėtų būti atsižvelgta į išskirtinį socialinių įmonių ypatumą – jos vienintelės gamina ne rinkai skirtas prekes ir teikia paslaugas žmonėms, kurie patiria arba gali patirti atskirtį, o išteklius savo gamybos procesams skiria altruistiniais tikslais. |
| --- | --- |

4.4.3

Konkurencijos taisyklėse taip pat turėtų būti atsižvelgta į išskirtinį socialinių įmonių ypatumą – jos vienintelės gamina ne rinkai skirtas prekes ir teikia paslaugas žmonėms, kurie patiria arba gali patirti atskirtį, o išteklius savo gamybos procesams skiria altruistiniais tikslais.

socialinių įmonių

4.5   Mokesčių teisė

Mokesčių teisė

| 4.5.1 | Kai kuriose valstybėse narėse įmonės dažnai patiria konkurencinę nelygybę dėl priežasčių, kurios nėra susijusios su pačiais gamybos procesais, bet atsiradusios dėl nesėkmingo išteklių paskirstymo rinkoje (33), t. y. dėl to, kad pati rinka yra neefektyvi ir išteklius paskirsto ne geriausiu būdu. EESRK pritaria direktyvai dėl vietinėms paslaugoms taikomų lengvatinių PVM tarifų, kurie iš esmės skirti ir MVĮ, ir dar kartą pabrėžia, kad pritaria Komisijos suformuluotam principui, pagal kurį mokesčių lengvatos tam tikros rūšies įmonėms turi būti proporcingos įstatymo numatytiems apribojimams arba įrodytai viešai naudai, kurie neatsiejami nuo įmonės rūšies pobūdžio (34). Todėl EESRK prašo Komisijos paraginti valstybes nares ištirti, kokios yra galimybės taikyti įmonėms kompensuojamąsias priemones atsižvelgiant į jų visuomeninę naudą arba į jų indėlį vystant regionus (35). Pirmiausia reikėtų pamėginti spręsti problemą, su kuria susiduria nepelno organizacijos, negalinčios susigrąžinti PVM, sumokėto įsigyjant prekes ir paslaugas, kurių joms reikia teikiant visuotinės svarbos paslaugas tose šalyse, kur ši situacija kelia problemų. Taip pat paminėtina nevyriausybinėms organizacijoms, vykdančioms su nauda visuomenei nesusijusią ekonominę veiklą, taikoma mokesčių tvarka. |
| --- | --- |

4.5.1

Kai kuriose valstybėse narėse įmonės dažnai patiria konkurencinę nelygybę dėl priežasčių, kurios nėra susijusios su pačiais gamybos procesais, bet atsiradusios dėl nesėkmingo išteklių paskirstymo rinkoje (33), t. y. dėl to, kad pati rinka yra neefektyvi ir išteklius paskirsto ne geriausiu būdu. EESRK pritaria direktyvai dėl vietinėms paslaugoms taikomų lengvatinių PVM tarifų, kurie iš esmės skirti ir MVĮ, ir dar kartą pabrėžia, kad pritaria Komisijos suformuluotam principui, pagal kurį mokesčių lengvatos tam tikros rūšies įmonėms turi būti proporcingos įstatymo numatytiems apribojimams arba įrodytai viešai naudai, kurie neatsiejami nuo įmonės rūšies pobūdžio (34). Todėl EESRK prašo Komisijos paraginti valstybes nares ištirti, kokios yra galimybės taikyti įmonėms kompensuojamąsias priemones atsižvelgiant į jų visuomeninę naudą arba į jų indėlį vystant regionus (35). Pirmiausia reikėtų pamėginti spręsti problemą, su kuria susiduria nepelno organizacijos, negalinčios susigrąžinti PVM, sumokėto įsigyjant prekes ir paslaugas, kurių joms reikia teikiant visuotinės svarbos paslaugas tose šalyse, kur ši situacija kelia problemų. Taip pat paminėtina nevyriausybinėms organizacijoms, vykdančioms su nauda visuomenei nesusijusią ekonominę veiklą, taikoma mokesčių tvarka.

33

34

35

| 4.5.2 | Šiuo metu MVĮ turi menkas galimybes investuoti į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, kurie yra svarbūs siekiant gamybos veiksmingumo ir verslo konkurencingumo. Dėl to atsiranda nepalanki konkurencinė padėtis, kurią reikėtų ištaisyti taikant mokesčių lengvatas į šią sritį investuojančioms MVĮ. Rekomenduojama taikyti plataus spektro kompensuojamąsias priemones, kurios skirtingose valstybėse būtų skirtingos. Iš šių priemonių paminėtinos: specialios mokestinės lengvatos, taikomos už įvairias investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, mokesčių grąžinimas tais atvejais, kai negaunamas pelnas ir mažesnės socialinio draudimo įmokos. Atsižvelgdamas į strategiškai svarbų MVĮ vaidmenį Bendrijos ūkyje EESRK rekomenduoja, kad kiekviena valstybė narė pasirinktų ir taikytų geriausią galimą kompensuojamųjų priemonių derinį ir tuo prisidėtų prie MVĮ išlikimo ir augimo savo ekonomikoje. Iki šiol didžiausias šių programų poveikis matyti iš jų paramos, kuri teikiama specializuotų mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą vykdančių MVĮ augimui šių įmonių veiklos pradžioje. |
| --- | --- |

4.5.2

Šiuo metu MVĮ turi menkas galimybes investuoti į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, kurie yra svarbūs siekiant gamybos veiksmingumo ir verslo konkurencingumo. Dėl to atsiranda nepalanki konkurencinė padėtis, kurią reikėtų ištaisyti taikant mokesčių lengvatas į šią sritį investuojančioms MVĮ. Rekomenduojama taikyti plataus spektro kompensuojamąsias priemones, kurios skirtingose valstybėse būtų skirtingos. Iš šių priemonių paminėtinos: specialios mokestinės lengvatos, taikomos už įvairias investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, mokesčių grąžinimas tais atvejais, kai negaunamas pelnas ir mažesnės socialinio draudimo įmokos. Atsižvelgdamas į strategiškai svarbų MVĮ vaidmenį Bendrijos ūkyje EESRK rekomenduoja, kad kiekviena valstybė narė pasirinktų ir taikytų geriausią galimą kompensuojamųjų priemonių derinį ir tuo prisidėtų prie MVĮ išlikimo ir augimo savo ekonomikoje. Iki šiol didžiausias šių programų poveikis matyti iš jų paramos, kuri teikiama specializuotų mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą vykdančių MVĮ augimui šių įmonių veiklos pradžioje.

4.6   Statistinių duomenų derinimas

Statistinių duomenų derinimas

| 4.6.1 | Duomenų apie įvairias įmonių rūšis kaupimas valstybėse narėse ir visoje ES yra atliekamas laikantis Europos nacionalinių ir regionų sąskaitų sistemos (EAS 95) kriterijų. Vis tik ekonominiai statistiniai duomenys apie kooperatyvus, susivienijimus, fondus ir panašias įmones yra labai riboti ir surinkti laikantis nevienareikšmių kriterijų, todėl nelengva atlikti jų analizę ir nustatyti jų indėlį siekiant pagrindinių makroekonominių tikslų. Todėl Komisija įgaliojo parengti Vadovą
   (36), kuris padėtų parengti tokių įmonių nacionalinius statistinius duomenis remiantis vienodais nacionalinių sąskaitų kriterijais. EESRK ragina naudotis šiomis naujomis analitinėmis priemonėmis rengiant suderintus pirmiau minimų įmonių rūšių statistinius duomenis visose Europos Sąjungos šalyse ir siekiant įgyvendinti veiksmingesnę šios srities politiką.
  Taip pat būtų gerai laikytis tam tikros metodologijos, kuri paskatintų steigti Europos labai mažų įmonių observatoriją. |
| --- | --- |

4.6.1

Duomenų apie įvairias įmonių rūšis kaupimas valstybėse narėse ir visoje ES yra atliekamas laikantis Europos nacionalinių ir regionų sąskaitų sistemos (EAS 95) kriterijų. Vis tik ekonominiai statistiniai duomenys apie kooperatyvus, susivienijimus, fondus ir panašias įmones yra labai riboti ir surinkti laikantis nevienareikšmių kriterijų, todėl nelengva atlikti jų analizę ir nustatyti jų indėlį siekiant pagrindinių makroekonominių tikslų. Todėl Komisija įgaliojo parengti Vadovą
   (36), kuris padėtų parengti tokių įmonių nacionalinius statistinius duomenis remiantis vienodais nacionalinių sąskaitų kriterijais. EESRK ragina naudotis šiomis naujomis analitinėmis priemonėmis rengiant suderintus pirmiau minimų įmonių rūšių statistinius duomenis visose Europos Sąjungos šalyse ir siekiant įgyvendinti veiksmingesnę šios srities politiką.

Vadovą

36

Taip pat būtų gerai laikytis tam tikros metodologijos, kuri paskatintų steigti Europos labai mažų įmonių observatoriją.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Manual for drawing up the Satellite Accounts of Companies in the Social Economy: Co-operatives and Mutual Societies. CIRIEC Europos Komisijai, 2006 m.

1

(2)  CIRIEC, „The Social Economy in the European Union“. EESRK, Briuselis, 2008 m. www.eesc.europa.eu, ISBN numeris 928-92-830-08-59-0.

2

(3)  OL C 234, 2005 9 22.

3

(4)  Europos Sąjungos sutarties suvestinė redakcija po Lisabonos sutarties priėmimo, OL C 115, 2008 5 9.

4

(5)  Kai kuriose valstybėse narėse, Europos Parlamente, Europos Komisijoje ir EESRK šios rūšies bendrovės yra žinomos kaip socialinės ekonomikos įmonės (SEĮ). Tai sociologijos, ne teisės terminas.

5

(6)  Žiūrėti bylas C-180/98, C-184/98 (Pavlov) ir bylą C-352/85 (Bond van Adverteerders ).

6

(7)  Pastaraisiais 50 metų ekonomikos temoms skirtose knygose ypač akcentuojama objektyvių veiksnių, atsižvelgiant į bendrovės rūšis, įvairovė, plg. B. Ward (1958 m.), E. D. Domar (1967 m.), J. Vanek (1970 m.), J. Meade (1972 m.) ir J. L. Monzón (1989 m.) – šie autoriai cituojami 1 išnašoje minimame leidinyje Manual for drawing up the Satellite Accounts of Companies in the Social Economy.

7

Manual for drawing up the Satellite Accounts of Companies in the Social Economy

(8)  Kartais didelėse bendrovėse gali nebūti akcininkų narių, o pelnas gali būti skirstomas panašiai kaip kai kurių Europos šalių taupomuosiuose bankuose. Taip pat yra tokių didelių, į biržos sąrašus neįtrauktų bendrovių ir kooperatyvų, kurie leidžia akcijas, arba susivienijimų, kurie naudojasi savo pačių, o ne narių patikėtu kapitalu ir lėšomis.

8

(9)  www.forbes.com The Global 2000, 2008 2 4.

9

(10)  OL C 120, 2005 5 20, p. 10 (2.1 punktas); OL C 112, 2004 4 30, p. 105 (1.7 punktas); Small Business Act OL C 182, 2009 8 4, p. 30.

10

(11)  COM(2008) 394 galutinis. Visų pirma galvokime apie mažuosius. Europos iniciatyva „Small Business Act“.

11

(12)  1993 m. rugsėjo 30 d. direktyva 93/84/EEB, keičianti direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybinių įmonių skaidrumo nuostatų (OL L 254, 1993 12 10, p. 16).

12

(13)  A Colli, P. Fernández ir M. Rose, (2003): „National Determinants of Family Firm Development? Family Firms in Britain, Spain and Italy in the Nineteenth and Twentieth Centuries“, Enterprise & Society, 4, 28–64.

13

Enterprise & Society

(14)  The Social Economy (žr. 2 išnašą).

14

(15)  Europos Parlamento ataskaita apie socialinę ekonomiką (2008/2250 (INI).

15

(16)  Nuoroda į „socialinės ekonomikos“ sektorių aptinkama daugybėje Komisijos dokumentų, vienas jų – COM(2004)18 galutinis, (Kooperatyvų skatinimas Europoje) (4.3 punktas).

16

(17)  Jungtinėje Karalystėje, pavyzdžiui, yra Trečiojo sektoriaus žinyba (angl. Office of the Third Sector (OTS), kuriai priklauso „savanoriškos ir bendruomeninės grupės, socialinės įmonės, labdaros organizacijos, kooperatyvai ir susivienijimai“, kitais žodžiais tariant, tokios pat įmonės, kurios minėtame dokumente vadinamos „socialinės ekonomikos įmonėmis“. Trečiojo sektoriaus žinyba (OTS) yra vyriausybinė organizacija, priklausanti Vyriausybės kanceliarijai (www.cabinetoffice.gov.uk).

17

(18)  Ataskaita (2008/2250) (INI).

18

(19)  1995 m. EAS sistemai priklauso organizacijos, pasižyminčios panašia ekonomine veikla (EAS 95,2.18), kurios suskirstytos į 5 didelius sektorius (EAS 95,2.2 lentelė): a) nefinansinės korporacijos (S. 11); b) finansinės korporacijos (S. 12); c) visas valdžios sektorius (S. 13); d) namų ūkiai (S. 14) ir e) ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams (S. 15). 1995 m. EAS taip pat pateikiama gamintojų vienetų klasifikacija pagal pramonės rūšis į grupes, vykdančias tą pačią arba panašią veiklą (EAS 95,2.180), kurios suskirstytos į 5 skirtingus lygius, kuriems priskiriamos 60, 31, 17,6 ir 3 kategorijų pramonės rūšys. (EAS 95, IV priedas).

19

panašia ekonomine veikla

sektorius

pramonės rūšis

tą pačią arba panašią veiklą

(20)  Ataskaita (2008/2250) (INI).

20

(21)  Galimybę dirbti visą darbo dieną socialinės ekonomikos įmonės (SEĮ) suteikia 11 milijonų europiečių. Jos vykdo įvairiausią ekonominę veiklą didelio konkurencingumo, pavyzdžiui, finansų arba ūkininkavimo, sektoriuose arba inovacijų sektoriuose – pavyzdžiui, teikia paslaugas individualiems asmenims arba atsinaujinančių energijos išteklių klausimais.

21

(22)  EESRK (2008), The Social Economy (žr. 2 išnašą).

22

(23)  COM(2004) 18 galutinis, 4.3 punktas (Kooperatyvų skatinimas Europoje).

23

(24)  „Atėjo laikas socialinėms įmonėms parodyti, ką jos gali“. Robert Trimble, žurnale The Bridge, p. 17. www.ipt.org.uk.

24

The Bridge

(25)  EESRK nuomonė „Verslumo ugdymas ir Lisabonos strategija“, OL C 44, 2008 02 16, p. 84.

25

(26)  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad kai kurios, pavyzdžiui, Europos kooperatyvų, organizacijos siekia išsiaiškinti atstovavimo galimybes dalyvauti socialinio dialogo konsultacijose.

26

(27)  EESRK nuomonė OL C 182, 2009 08 04, p. 71 ir OL C 228, 2009 9 22, p. 149–154.

27

(28)  Komisijos atliekamos Europos fondų statuto galimybių tyrimo metu nustatyta, kad dėl kliūčių, kurias patiria Europos fondai, vykdantys tarpvalstybinę veiklą, patiriama nuo 90 iki 100 milijonų eurų nuostolių.

28

(29)  Taip elgtis ragina šiuolaikinės literatūros apie finansinę apskaitą autoriai: CIRIEC-Spain, Review of Public, Social and Cooperative Economy No. 58, August 2007 (www.ciriec.es), „Clasificación del capital social de la sociedad cooperativa: una visión crítica“, [„Kritinės pastabos apie kooperatinių draugijų socialinio kapitalo klasifikaciją“] B. Fernández-Feijóo ir M. J. Cabaleiro.

29

Clasificación del capital social de la sociedad cooperativa: una visión crítica

(30)  2009 m. vasario mėn. aukšto lygio darbo grupės ataskaita apie finansinę priežiūrą Europos Sąjungoje. http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/de_larosiere_report_en.pdf; 4 rekomendacija, p. 21).

30

(31)  OL C 234, 2005 09 22 ir COM(2004) 18 galutinis.

31

(32)  OL C 117, 2000 4 26, p. 52, 8.3.1 punktas. Taip pat žr. OL C 117, 2000 4 26, p. 57. Europos Komisija skiria sąvokas „valstybės pagalba“ ir „bendros priemonės“ – pastarosioms priskiriamos „mokestinės paskatos investuotojams, investuojantiems į aplinkosaugos sritį, mokslinius tyrimus ir technologijų vystymą ar švietimą, jei šie yra naudingi tokias investicijas teikiančioms bendrovėms, ir tai nebūtinai yra laikoma valstybės pagalba“ (Komisijos pastaba dėl Valstybės pagalbos teikimo apmokestinant verslą taisyklių taikymo 1998 12 10, OL C 384/5, 14 punktas). Europos Sąjungoje didelės įmonės rodo didžiausią iniciatyvą mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje, pavyzdžiui, 2007 m. duomenimis Ispanijoje savo lėšas į mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą investuoja 27,6 proc. didelių bendrovių ir tik 5,7 proc. bendrovių, kuriose dirba mažiau nei 250 darbuotojų (www.ine.es).

32

(33)  Komisijos komunikatas COM(2008) 394 galutinis.

33

(34)  COM(2004) 18 galutinis.

34

(35)  OL C 234, 2005 9 22, EESRK nuomonė dėl COM(2004) 18 galutinis, 4.2.3 punktas.

35

(36)  Vadovas (1 išnaša).

36

Vadovas

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/29

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl sąžiningos prekybos maisto produktų: savireguliacija ar teisės aktai? (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 318/06

Pranešėjas : Hervé COUPEAU

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2008 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Sąžiningos prekybos maisto produktų: savireguliacija ar teisės aktai?“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Hervé COUPEAU.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 164 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

1.1   Sąžiningos prekybos žemės ūkio produktais tikslas – įvesti teisingesnį prekybos pajamų paskirstymo principą į tarptautinę prekybą siekiant sudaryti sąlygas besivystančių šalių gamintojams:

| — | pradėti ekonominio vystymosi procesą (formuoti gamybos grandines, organizuoti veiklos rūšis ir pan.), |
| --- | --- |

—

pradėti ekonominio vystymosi procesą (formuoti gamybos grandines, organizuoti veiklos rūšis ir pan.),

| — | vykdyti socialinio vystymosi procesą (sukurti sveikatos, švietimo ir kitas struktūras), |
| --- | --- |

—

vykdyti socialinio vystymosi procesą (sukurti sveikatos, švietimo ir kitas struktūras),

| — | imtis aplinkosaugos vadybos priemonių (saugoti biologinę įvairovę, kontroliuoti išmetamą CO2 kiekį ir pan.). |
| --- | --- |

—

imtis aplinkosaugos vadybos priemonių (saugoti biologinę įvairovę, kontroliuoti išmetamą CO2 kiekį ir pan.).

2

1.2   Europa yra didžiausia sąžiningos prekybos produktų rinka, sudaranti apie 65 proc. pasaulio rinkos. Produktai parduodami paštu užsisakius iš katalogų, internetu, per maitinimo įstaigas ir institucinius, bendruomeninius ir verslo mažmeninės prekybos taškus – 25 šalyse iš viso yra per 79 000 prekybos vietų. 2008 m. bendra apyvarta viršijo 1,5 mlrd. eurų. Šių pardavimų augimas buvo gana pastovus ir sudarė 20 proc. per metus. Tačiau ši suma atrodo dar gan kukli, palyginti su 913 mlrd. eurų, kuriuos 2005 m. uždirbo maisto pramonė.

1.3   Yra du galimi vienas kitą papildantys sertifikavimo būdai: produktų sertifikavimas (Sąžiningos prekybos ženklinimo organizacija (FLO) yra nustačiusi standartus 18-ai kategorijų maisto produktų) ir proceso sertifikavimas (Pasaulinė sąžiningos prekybos organizacija (WFTO) sertifikuoja tiekimo grandinę ir pagrindinių sąžiningos prekybos organizacijų valdymą išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse). Abu šie sertifikavimo principai padidino vartotojų pasitikėjimą, jų dėka sumažėjo piktnaudžiavimo, kai bendrovės, mėgina susikrauti kapitalą iš šios etiškos prekybos nesilaikydamos pagrindinių tarptautinių vystymosi agentūrų nustatytų reikalavimų.

1.4   Sertifikavimu veiksmingai skatinama sąžininga prekyba ir apsaugomos joje norinčios dalyvauti mažos ir vidutinės įmonės.

| 1.4.1 | Atliekant tokį sertifikavimą siekiama atsižvelgti į daugialypį sąžiningos prekybos pobūdį:






  — | prekybinį aspektą: skatinami subalansuoti santykiai, kurie būtų naudingi nepalankioje padėtyje esantiems Pietų šalių gamintojams ir darbuotojams, |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Atliekant tokį sertifikavimą siekiama atsižvelgti į daugialypį sąžiningos prekybos pobūdį:

—

prekybinį aspektą: skatinami subalansuoti santykiai, kurie būtų naudingi nepalankioje padėtyje esantiems Pietų šalių gamintojams ir darbuotojams,

| — | vystymosi aspektą: stiprinamos gamintojų organizacijos joms teikiant finansinę, techninę pagalbą ir pagalbą veiklos klausimais, |
| --- | --- |

—

vystymosi aspektą: stiprinamos gamintojų organizacijos joms teikiant finansinę, techninę pagalbą ir pagalbą veiklos klausimais,

| — | šviečiamąjį aspektą: informuojami Pietų šalių piliečiai ir partneriai ir didinamas jų sąmoningumas, |
| --- | --- |

—

šviečiamąjį aspektą: informuojami Pietų šalių piliečiai ir partneriai ir didinamas jų sąmoningumas,

| — | politinį aspektą: užtikrinamos teisingesnės įprastos tarptautinės prekybos taisyklės. |
| --- | --- |

—

politinį aspektą: užtikrinamos teisingesnės įprastos tarptautinės prekybos taisyklės.

| 1.4.2 | Nepaisant savireguliacijos pažangos, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad toks modelis būtų taikomas laikantis Europos sertifikavimo sistemos, kuri be kitų, dar paremta tuo, kad techninių sąlygų laikymasis turi būti patikrintas, ir tai turi būti išorinė kontrolė, kurią atlieka nepriklausoma ir licencijuota įstaiga. Be jokios abejonės, bendrųjų privalomų reikalavimų laikymasis neturi riboti maisto produktų pateikimo į rinką. |
| --- | --- |

1.4.2

Nepaisant savireguliacijos pažangos, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad toks modelis būtų taikomas laikantis Europos sertifikavimo sistemos, kuri be kitų, dar paremta tuo, kad techninių sąlygų laikymasis turi būti patikrintas, ir tai turi būti išorinė kontrolė, kurią atlieka nepriklausoma ir licencijuota įstaiga. Be jokios abejonės, bendrųjų privalomų reikalavimų laikymasis neturi riboti maisto produktų pateikimo į rinką.

2.   Įvadas

Įvadas

| 2.1 | Ši nuomonė konkrečiai skirta sąžiningai prekybai – alternatyviems gamintojų ir vartotojų prekybos santykiams, kuriuos pastaraisiais dešimtmečiais formavo sąžiningos prekybos judėjimas. Yra ir kitų programų, kurių tikslas įsitikinti prekybos tvarumu, tačiau apie jas šioje nuomonėje nebus kalbama, kadangi šios programos neatitinka visų sąžiningos prekybos kriterijų, nurodytų 1.4.1 punkte. |
| --- | --- |

2.1

Ši nuomonė konkrečiai skirta sąžiningai prekybai – alternatyviems gamintojų ir vartotojų prekybos santykiams, kuriuos pastaraisiais dešimtmečiais formavo sąžiningos prekybos judėjimas. Yra ir kitų programų, kurių tikslas įsitikinti prekybos tvarumu, tačiau apie jas šioje nuomonėje nebus kalbama, kadangi šios programos neatitinka visų sąžiningos prekybos kriterijų, nurodytų 1.4.1 punkte.

| 2.2 | Sąžininga prekyba buvo plėtojama siekiant užmegzti ekonominius santykius su tarptautinėje prekyboje nedalyvaujančių besivystančių šalių gamintojais. Sąžininga prekyba, kuria prisidedama prie tvaraus vystymosi, labai svarbi Pietų valstybių visuomenei. Ja siekiama mažinti skurdą visų pirma remiant gamintojų organizacijas. Šiaurės šalyse sąžininga prekyba stengiamasi skatinti tvaresnį vartojimo modelį. |
| --- | --- |

2.2

Sąžininga prekyba buvo plėtojama siekiant užmegzti ekonominius santykius su tarptautinėje prekyboje nedalyvaujančių besivystančių šalių gamintojais. Sąžininga prekyba, kuria prisidedama prie tvaraus vystymosi, labai svarbi Pietų valstybių visuomenei. Ja siekiama mažinti skurdą visų pirma remiant gamintojų organizacijas. Šiaurės šalyse sąžininga prekyba stengiamasi skatinti tvaresnį vartojimo modelį.

| 2.3 | Šis dar naujas ir besivystantis sektorius sparčiai plečiasi vis labiau patraukdamas Europos vartotojų dėmesį. |
| --- | --- |

2.3

Šis dar naujas ir besivystantis sektorius sparčiai plečiasi vis labiau patraukdamas Europos vartotojų dėmesį.

| 2.4 | Vis dėlto reikėtų stiprinti vartotojų pasitikėjimą – nors vartotojai ir pritaria sąžiningos prekybos principui, daugelis jų teigia, kad trūksta informacijos, ir gali baimintis, kad šioje srityje galimas didelių bendrovių arba mažmeninės prekybos įmonių piktnaudžiavimas. |
| --- | --- |

2.4

Vis dėlto reikėtų stiprinti vartotojų pasitikėjimą – nors vartotojai ir pritaria sąžiningos prekybos principui, daugelis jų teigia, kad trūksta informacijos, ir gali baimintis, kad šioje srityje galimas didelių bendrovių arba mažmeninės prekybos įmonių piktnaudžiavimas.

| 2.5 | Daugiausia sąžiningos prekybos produkcijos vis dar realizuojama specializuotose prekybos grandinėse. Tokių struktūrų yra daug, jos yra nedidelės bei vertinamos vartotojų. |
| --- | --- |

2.5

Daugiausia sąžiningos prekybos produkcijos vis dar realizuojama specializuotose prekybos grandinėse. Tokių struktūrų yra daug, jos yra nedidelės bei vertinamos vartotojų.

3.   Aplinkybės

Aplinkybės

| 3.1 | 1948 m. paskelbtos Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 23 straipsnyje teigiama: „Kiekvienas dirbantis žmogus turi teisę gauti teisingą ir tinkamą atlyginimą, užtikrinantį jam ir jo šeimai žmogaus orumo vertą gyvenimą“. |
| --- | --- |

3.1

1948 m. paskelbtos Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 23 straipsnyje teigiama: „Kiekvienas dirbantis žmogus turi teisę gauti teisingą ir tinkamą atlyginimą, užtikrinantį jam ir jo šeimai žmogaus orumo vertą gyvenimą“.

| 3.2 | Sąžininga prekyba atsirado šeštajame dešimtmetyje Jungtinėse Amerikos Valstijose, po to Jungtinėje Karalystėje, o vėliau ir kitose Europos šalyse. Šios prekybos atsiradimą paskatino suvokimas apie industrinių šalių importo sektoriaus daromą socialinę ir ekologinę žalą. |
| --- | --- |

3.2

Sąžininga prekyba atsirado šeštajame dešimtmetyje Jungtinėse Amerikos Valstijose, po to Jungtinėje Karalystėje, o vėliau ir kitose Europos šalyse. Šios prekybos atsiradimą paskatino suvokimas apie industrinių šalių importo sektoriaus daromą socialinę ir ekologinę žalą.

| 3.3 | 1964 m. Jungtinių Tautų prekybos ir vystymosi konferencija pasmerkė nevienodas prekybos sąlygas ir perspėjo tarptautinę bendruomenę dėl žmogiškumo ir socialiniu požiūriu nepriimtinų tarptautinę prekybą reguliuojančių taisyklių. Pietų šalys pasisakė už teisingą prekybą (šūkis – „Prekyba, o ne pagalba“). |
| --- | --- |

3.3

1964 m. Jungtinių Tautų prekybos ir vystymosi konferencija pasmerkė nevienodas prekybos sąlygas ir perspėjo tarptautinę bendruomenę dėl žmogiškumo ir socialiniu požiūriu nepriimtinų tarptautinę prekybą reguliuojančių taisyklių. Pietų šalys pasisakė už teisingą prekybą (šūkis – „Prekyba, o ne pagalba“).

| 3.4 | Keletas su sąžininga prekyba susijusių datų:






  — | 1860 m. išleidžiama Eduard Douwes Dekker knyga „Max Havelaar“, |
| --- | --- | --- |

3.4

Keletas su sąžininga prekyba susijusių datų:

—

1860 m. išleidžiama Eduard Douwes Dekker knyga „Max Havelaar“,

| — | 5-ojo dešimtmečio pabaigoje JAV Ten Thousand Villages ir SERRV užmezga prekybos santykius su skurdžiomis Pietų šalių bendruomenėmis, |
| --- | --- |

—

5-ojo dešimtmečio pabaigoje JAV Ten Thousand Villages ir SERRV užmezga prekybos santykius su skurdžiomis Pietų šalių bendruomenėmis,

Ten Thousand Villages

SERRV

| — | 6-ojo dešimtmečio pabaigoje OXFAM UK savo parduotuvėse Didžiojoje Britanijoje pradeda prekiauti pabėgėlių iš Kinijos pagamintais dirbiniais, |
| --- | --- |

—

6-ojo dešimtmečio pabaigoje OXFAM UK savo parduotuvėse Didžiojoje Britanijoje pradeda prekiauti pabėgėlių iš Kinijos pagamintais dirbiniais,

OXFAM UK

| — | 1957 m. jauni Nyderlandų katalikai įkuria asociaciją, kurios tikslas – importuoti besivystančių šalių produktus, |
| --- | --- |

—

1957 m. jauni Nyderlandų katalikai įkuria asociaciją, kurios tikslas – importuoti besivystančių šalių produktus,

| — | 1964 m. OXFAM UK įkuria pirmąją alternatyvios prekybos organizaciją (angl. ATO), |
| --- | --- |

—

1964 m. OXFAM UK įkuria pirmąją alternatyvios prekybos organizaciją (angl. ATO),

OXFAM UK

| — | 1967 m. įkuriama pirmoji sąžiningos prekybos organizacija Nyderlanduose, |
| --- | --- |

—

1967 m. įkuriama pirmoji sąžiningos prekybos organizacija Nyderlanduose,

| — | 1969 m. Nyderlanduose atidaroma pirmoji sąžiningos prekybos parduotuvė, |
| --- | --- |

—

1969 m. Nyderlanduose atidaroma pirmoji sąžiningos prekybos parduotuvė,

| — | 1971 m. įkuriamas pirmasis sąžiningos prekybos kooperatyvas Bangladeše (džiuto dirbtuvės), |
| --- | --- |

—

1971 m. įkuriamas pirmasis sąžiningos prekybos kooperatyvas Bangladeše (džiuto dirbtuvės),

| — | 1973 m. Nyderlanduose pradedama pardavinėti sąžiningos prekybos kavą, |
| --- | --- |

—

1973 m. Nyderlanduose pradedama pardavinėti sąžiningos prekybos kavą,

| — | 1988 m. pirma kartą prekyboje pasirodo Max Havelaar sąžiningos prekybos etikete paženklinta kava, |
| --- | --- |

—

1988 m. pirma kartą prekyboje pasirodo Max Havelaar sąžiningos prekybos etikete paženklinta kava,

Max Havelaar

| — | 1989 m. įkuriama Tarptautinė alternatyvios prekybos federacija (angl. IFAT), vėliau tapusi Pasauline sąžiningos prekybos organizacija (WFTO), |
| --- | --- |

—

1989 m. įkuriama Tarptautinė alternatyvios prekybos federacija (angl. IFAT), vėliau tapusi Pasauline sąžiningos prekybos organizacija (WFTO),

| — | 1990 m. įsteigiama Europos sąžiningos prekybos asociacija (angl. EFTA), |
| --- | --- |

—

1990 m. įsteigiama Europos sąžiningos prekybos asociacija (angl. EFTA),

| — | 1993 m. Vokietijoje įsteigiama ženklinimo struktūra Transfair, |
| --- | --- |

—

1993 m. Vokietijoje įsteigiama ženklinimo struktūra Transfair,

Transfair

| — | 1994 m. vykdant sąžiningą prekybą pradedama prekiauti arbata ir sukuriamas Europos pasaulio parduotuvių tinklas (angl. NEWS), |
| --- | --- |

—

1994 m. vykdant sąžiningą prekybą pradedama prekiauti arbata ir sukuriamas Europos pasaulio parduotuvių tinklas (angl. NEWS),

| — | 1996 m. Nyderlanduose vykdant sąžiningą prekybą pradedama prekiauti bananais, |
| --- | --- |

—

1996 m. Nyderlanduose vykdant sąžiningą prekybą pradedama prekiauti bananais,

| — | 1997 m. ženklinimo struktūros (Max Havelaar, Transfair, Rattvisemarkt, Faire Trade ir kt.) susivienija į Sąžiningos prekybos ženklinimo organizacijas (angl. FLO) Monoprix ir Auchan sutinka pardavinėti sąžiningos prekybos ženklu pažymėtą kavą, |
| --- | --- |

—

1997 m. ženklinimo struktūros (Max Havelaar, Transfair, Rattvisemarkt, Faire Trade ir kt.) susivienija į Sąžiningos prekybos ženklinimo organizacijas (angl. FLO) Monoprix ir Auchan sutinka pardavinėti sąžiningos prekybos ženklu pažymėtą kavą,

Max Havelaar, Transfair, Rattvisemarkt, Faire Trade

Monoprix

Auchan

| — | 1998 m. sąžiningos prekybos organizacijos (FLO, IFAT, NEWS ir Europos sąžiningos prekybos asociacija) sudaro FINE asociaciją, |
| --- | --- |

—

1998 m. sąžiningos prekybos organizacijos (FLO, IFAT, NEWS ir Europos sąžiningos prekybos asociacija) sudaro FINE asociaciją,

| — | 2004 m. kai kuriose Prancūzijos maitinimo įstaigose pradedama platinti sąžiningos prekybos produktus. |
| --- | --- |

—

2004 m. kai kuriose Prancūzijos maitinimo įstaigose pradedama platinti sąžiningos prekybos produktus.

| 3.5 | Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėse neatsižvelgiama žmogiškąjį, socialinį ir ekologinį aspektus. Poreikis priešintis tokiai padėčiai žmones skatina dalyvauti humaniškuose prekybos mainuose. Tokiems žmonėms sąžininga prekyba – tai įrodymas, kad galima kurti ir kitokį pasaulį. Sąžininga prekyba skatina skaidrumą, gerą valdymą bei atsakomybę ir taip prisideda prie tvaraus vystymosi. |
| --- | --- |

3.5

Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėse neatsižvelgiama žmogiškąjį, socialinį ir ekologinį aspektus. Poreikis priešintis tokiai padėčiai žmones skatina dalyvauti humaniškuose prekybos mainuose. Tokiems žmonėms sąžininga prekyba – tai įrodymas, kad galima kurti ir kitokį pasaulį. Sąžininga prekyba skatina skaidrumą, gerą valdymą bei atsakomybę ir taip prisideda prie tvaraus vystymosi.

4.   Apibūdinimas

Apibūdinimas

| 4.1 | Sąžiningos prekybos ir apskritai etiško, atsakingo ir pilietiško vartojimo uždavinys – nustatyti priemones, kurios padėtų įtvirtinti visuomenėje pelnytą pripažinimą:






  — | užtikrinant sąžiningos prekybos skaidrumą, matomumą ir aiškų jos veikimą, |
| --- | --- | --- |

4.1

Sąžiningos prekybos ir apskritai etiško, atsakingo ir pilietiško vartojimo uždavinys – nustatyti priemones, kurios padėtų įtvirtinti visuomenėje pelnytą pripažinimą:

—

užtikrinant sąžiningos prekybos skaidrumą, matomumą ir aiškų jos veikimą,

| — | užtikrinant, kad pirkimas bus naudingas besivystančių šalių žemės ūkio vystymuisi. |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad pirkimas bus naudingas besivystančių šalių žemės ūkio vystymuisi.

| 4.2 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant sąžiningos prekybos standartus buvo atsižvelgta į pagrindines darbuotojų teises (TDO), aplinkosaugos standartus, biologinę įvairovę ir geresnį atlygį gamintojams tarptautinės prekybos santykiuose. |
| --- | --- |

4.2

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant sąžiningos prekybos standartus buvo atsižvelgta į pagrindines darbuotojų teises (TDO), aplinkosaugos standartus, biologinę įvairovę ir geresnį atlygį gamintojams tarptautinės prekybos santykiuose.

| 4.3 | Dviejų sąvokų junginys – „sąžininga prekyba“ – kai kam gali pasirodyti prieštaringas, kadangi rinkos dėsniai negrindžiami žmogiškosiomis vertybėmis. Vis dėlto tikslas susieti prekybą ir socialinį dialogą siekiant kuo didesnės lygybės pasaulio prekyboje bus svarbiausias 21-ojo amžiaus uždavinys, prie kurio sprendimo EESRK norėtų prisidėti. Sudarydama geresnes prekybos sąlygas ir užtikrindama Dohos derybų raundo užribyje atsidūrusių gamintojų ir darbuotojų teises ši prekybos forma gali padėti užtikrinti tvarų vystymąsi. |
| --- | --- |

4.3

Dviejų sąvokų junginys – „sąžininga prekyba“ – kai kam gali pasirodyti prieštaringas, kadangi rinkos dėsniai negrindžiami žmogiškosiomis vertybėmis. Vis dėlto tikslas susieti prekybą ir socialinį dialogą siekiant kuo didesnės lygybės pasaulio prekyboje bus svarbiausias 21-ojo amžiaus uždavinys, prie kurio sprendimo EESRK norėtų prisidėti. Sudarydama geresnes prekybos sąlygas ir užtikrindama Dohos derybų raundo užribyje atsidūrusių gamintojų ir darbuotojų teises ši prekybos forma gali padėti užtikrinti tvarų vystymąsi.

| 4.4 | Naujos etiketės ir elgesio kodeksai, kuriuos pradėjo naudoti nauji sąžiningą prekybą deklaruojantys subjektai, kartu kelia sumaištį vartotojų sąmonėje. Pati koncepcija, ją apibrėžiantys principai ir svarbiausi kriterijai gali tapti migloti dėl standartų ir garantijų sistemų gausos, o tai leidžia sudaryti oportunistinio pobūdžio prekybos susitarimus, paremtus garantijų sistemomis, kurios mažiau kainuoja gamybos grandinės pabaigoje esančiam vartotojui, tačiau kartu mažiau padeda stiprinti besivystančias šalis. Komitetas norėtų, kad sąžiningos prekybos organizacijos sukurtų tarptautinę sertifikavimo sistemą (žr. pirmiau pateiktus pasiūlymus terminijos klausimais), visuomet būtina reikalauti nepriklausomos ir licencijuotos kontrolės įstaigos ir, žinoma, laikytis galiojančių maisto produktų taisyklių). |
| --- | --- |

4.4

Naujos etiketės ir elgesio kodeksai, kuriuos pradėjo naudoti nauji sąžiningą prekybą deklaruojantys subjektai, kartu kelia sumaištį vartotojų sąmonėje. Pati koncepcija, ją apibrėžiantys principai ir svarbiausi kriterijai gali tapti migloti dėl standartų ir garantijų sistemų gausos, o tai leidžia sudaryti oportunistinio pobūdžio prekybos susitarimus, paremtus garantijų sistemomis, kurios mažiau kainuoja gamybos grandinės pabaigoje esančiam vartotojui, tačiau kartu mažiau padeda stiprinti besivystančias šalis. Komitetas norėtų, kad sąžiningos prekybos organizacijos sukurtų tarptautinę sertifikavimo sistemą (žr. pirmiau pateiktus pasiūlymus terminijos klausimais), visuomet būtina reikalauti nepriklausomos ir licencijuotos kontrolės įstaigos ir, žinoma, laikytis galiojančių maisto produktų taisyklių).

| 4.5 | EESRK prašo visiems sąžiningos prekybos produktams visose Europos Sąjungos valstybėse taikyti vienodus kriterijus. Šiuo metu Europoje nėra oficialios sąžiningos prekybos apibrėžties, kuri turėtų teisinę galią. EESRK pritartų FINE (tinklas, kuriam priklauso FLO, IFAT, NEWS ir Europos sąžiningos prekybos asociacija) patvirtintai ir naujame Europos Komisijos komunikate dėl sąžiningos prekybos vartojamai (1) bendrai apibrėžčiai:

  „Sąžininga prekyba yra dialogu, skaidrumu ir pagarba grindžiama prekybos partnerystė, kuria siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje. Ja remiamas tvarus vystymasis į šalį nustumtiems gamintojams ir darbuotojams, ypač pietų šalyse, suteikiant geresnes prekybos sąlygas ir ginant jų teises.


  Remiamos vartotojų sąžiningos prekybos organizacijos įsipareigoja aktyviai remti gamintojus, didinti visuomenės informuotumą ir rengti kampanijas siekiant pakeisti įprastas tarptautinės prekybos taisykles ir praktiką.“ |
| --- | --- |

4.5

EESRK prašo visiems sąžiningos prekybos produktams visose Europos Sąjungos valstybėse taikyti vienodus kriterijus. Šiuo metu Europoje nėra oficialios sąžiningos prekybos apibrėžties, kuri turėtų teisinę galią. EESRK pritartų FINE (tinklas, kuriam priklauso FLO, IFAT, NEWS ir Europos sąžiningos prekybos asociacija) patvirtintai ir naujame Europos Komisijos komunikate dėl sąžiningos prekybos vartojamai (1) bendrai apibrėžčiai:

1

„Sąžininga prekyba yra dialogu, skaidrumu ir pagarba grindžiama prekybos partnerystė, kuria siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje. Ja remiamas tvarus vystymasis į šalį nustumtiems gamintojams ir darbuotojams, ypač pietų šalyse, suteikiant geresnes prekybos sąlygas ir ginant jų teises.

„Sąžininga prekyba yra dialogu, skaidrumu ir pagarba grindžiama prekybos partnerystė, kuria siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje. Ja remiamas tvarus vystymasis į šalį nustumtiems gamintojams ir darbuotojams, ypač pietų šalyse, suteikiant geresnes prekybos sąlygas ir ginant jų teises.

Remiamos vartotojų sąžiningos prekybos organizacijos įsipareigoja aktyviai remti gamintojus, didinti visuomenės informuotumą ir rengti kampanijas siekiant pakeisti įprastas tarptautinės prekybos taisykles ir praktiką.“

Remiamos vartotojų sąžiningos prekybos organizacijos įsipareigoja aktyviai remti gamintojus, didinti visuomenės informuotumą ir rengti kampanijas siekiant pakeisti įprastas tarptautinės prekybos taisykles ir praktiką.“

5.   Gamintojai (principai)

Gamintojai (principai)

| 5.1 | Sąžininga prekyba siekiama kuo geriau atlyginti gamintojams remiantis stabiliu pagrindu ir užtikrinant pakankamas, deramą gyvenimą garantuojančias pajamas, kurių dydį nustatytų susijusių regionų ir šalių gamintojų organizacijos ir profesinės sąjungos. |
| --- | --- |

5.1

Sąžininga prekyba siekiama kuo geriau atlyginti gamintojams remiantis stabiliu pagrindu ir užtikrinant pakankamas, deramą gyvenimą garantuojančias pajamas, kurių dydį nustatytų susijusių regionų ir šalių gamintojų organizacijos ir profesinės sąjungos.

| 5.2 | Kaina turi būti nustatoma remiantis gamybos sąnaudų vidurkiu atsižvelgiant į:






  — | vietos darbo jėgos darbo laiką, už kurį mokamas darbo užmokestis, pakoreguotas taip, kad užtikrintų deramą pragyvenimo lygį, |
| --- | --- | --- |

5.2

Kaina turi būti nustatoma remiantis gamybos sąnaudų vidurkiu atsižvelgiant į:

—

vietos darbo jėgos darbo laiką, už kurį mokamas darbo užmokestis, pakoreguotas taip, kad užtikrintų deramą pragyvenimo lygį,

| — | vidutinės arba ilgalaikės trukmės laikotarpiu būtinas investicijas, reikalingas užtikrinti sąžiningos prekybos ekonomikos, aplinkos apsaugos ir socialinių standartų laikymąsi, |
| --- | --- |

—

vidutinės arba ilgalaikės trukmės laikotarpiu būtinas investicijas, reikalingas užtikrinti sąžiningos prekybos ekonomikos, aplinkos apsaugos ir socialinių standartų laikymąsi,

| — | rinkos analizę, |
| --- | --- |

—

rinkos analizę,

| — | sąžiningos prekybos subjektų daugumos politinį sprendimą dėl 60 proc. išankstinio finansavimo skyrimo gamintojams dar prieš nuimant derlių, gamintojų ir tiekėjų santykių sutvirtinimo siekiant užtikrinti realizavimo galimybes gamintojams ir produktų tiekimą jų platintojams. |
| --- | --- |

—

sąžiningos prekybos subjektų daugumos politinį sprendimą dėl 60 proc. išankstinio finansavimo skyrimo gamintojams dar prieš nuimant derlių, gamintojų ir tiekėjų santykių sutvirtinimo siekiant užtikrinti realizavimo galimybes gamintojams ir produktų tiekimą jų platintojams.

| 5.3 | Vykdant sąžiningą prekybą turi būti keliami tam tikri reikalavimai, pavyzdžiui, atsisakyti išnaudojimo darbe, visų pirma vaikų, bei taikyti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytus standartus netgi tuo atveju, kai to nereikalauja socialinę sritį reglamentuojantys šalies įstatymai. |
| --- | --- |

5.3

Vykdant sąžiningą prekybą turi būti keliami tam tikri reikalavimai, pavyzdžiui, atsisakyti išnaudojimo darbe, visų pirma vaikų, bei taikyti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytus standartus netgi tuo atveju, kai to nereikalauja socialinę sritį reglamentuojantys šalies įstatymai.

| 5.4 | Sąžininga prekyba sudaro galimybę atlikti dalinį išankstinį mokėjimą už maisto produktus, kad gamintojai galėtų atsiskaityti už žaliavas. |
| --- | --- |

5.4

Sąžininga prekyba sudaro galimybę atlikti dalinį išankstinį mokėjimą už maisto produktus, kad gamintojai galėtų atsiskaityti už žaliavas.

| 5.5 | Maisto produktų gamybos procese privaloma tausoti aplinką ir saugoti gamtos išteklius ir atitikti Europos Sąjungoje galiojančius teisės aktus. |
| --- | --- |

5.5

Maisto produktų gamybos procese privaloma tausoti aplinką ir saugoti gamtos išteklius ir atitikti Europos Sąjungoje galiojančius teisės aktus.

| 5.6 | Sąžininga prekyba leidžia sukurti socialiniu požiūriu naudingų darbo vietų tiek grandinės pradžioje, tiek pabaigoje (ir sudaryti sąlygas labiausiai pažeidžiamiems visuomenės nariams atgauti orumą dirbant). |
| --- | --- |

5.6

Sąžininga prekyba leidžia sukurti socialiniu požiūriu naudingų darbo vietų tiek grandinės pradžioje, tiek pabaigoje (ir sudaryti sąlygas labiausiai pažeidžiamiems visuomenės nariams atgauti orumą dirbant).

| 5.7 | Sąžininga prekyba realiai užtikrinamas veiklos atsekamumas ir visiškas, nuolatinis ir viešas skaidrumas visuose proceso grandinės etapuose (sąlygos, kaina, marža ir pan.). |
| --- | --- |

5.7

Sąžininga prekyba realiai užtikrinamas veiklos atsekamumas ir visiškas, nuolatinis ir viešas skaidrumas visuose proceso grandinės etapuose (sąlygos, kaina, marža ir pan.).

| 5.8 | Siekiant darnaus vystymosi tikslo, sąžininga prekyba turėtų padėti kurti solidarumu grindžiamą ekonomiką. |
| --- | --- |

5.8

Siekiant darnaus vystymosi tikslo, sąžininga prekyba turėtų padėti kurti solidarumu grindžiamą ekonomiką.

| 5.9 | Turėtų būti vertinami tik konkretūs sąžiningos prekybos veiksmai ir įsipareigojimai, o ne skelbiami geri ketinimai. |
| --- | --- |

5.9

Turėtų būti vertinami tik konkretūs sąžiningos prekybos veiksmai ir įsipareigojimai, o ne skelbiami geri ketinimai.

| 5.10 | Sąžininga prekyba yra tinkamas būdas pradėti įgyvendinti naują, pagarba žmogui grindžiamą pasaulinę maisto produktų politiką. |
| --- | --- |

5.10

Sąžininga prekyba yra tinkamas būdas pradėti įgyvendinti naują, pagarba žmogui grindžiamą pasaulinę maisto produktų politiką.

6.   Produktai

Produktai

| 6.1 | Didžioji sąžiningos prekybos apyvartos dalis tenka prekybai maisto produktais. Pagrindinis produktas – kava, toliau seka arbata, šokoladas, džiovinti vaisiai, prieskoniai, ryžiai, grūdai, cukrus, medus, džemas. Neseniai pradėta prekiauti šviežiais produktais, tačiau dėl mažos apyvartos jie sudaro labai mažą sąžiningos prekybos dalį. Vis dėlto pastebima, kad, pradėjus sąžiningos prekybos produktais prekiauti vartotojų kooperatyvuose ir kitose privačiose mažmeninės prekybos įmonėse, jų parduodama gerokai daugiau. |
| --- | --- |

6.1

Didžioji sąžiningos prekybos apyvartos dalis tenka prekybai maisto produktais. Pagrindinis produktas – kava, toliau seka arbata, šokoladas, džiovinti vaisiai, prieskoniai, ryžiai, grūdai, cukrus, medus, džemas. Neseniai pradėta prekiauti šviežiais produktais, tačiau dėl mažos apyvartos jie sudaro labai mažą sąžiningos prekybos dalį. Vis dėlto pastebima, kad, pradėjus sąžiningos prekybos produktais prekiauti vartotojų kooperatyvuose ir kitose privačiose mažmeninės prekybos įmonėse, jų parduodama gerokai daugiau.

| 6.2 | Sąžininga prekyba, kuria siekiama pagerinti besivystančių šalių smulkių gamintojų padėtį, turėtų sudaryti sąlygas organizuoti paruoštų maisto produktų gamybos grandines ir sukurti socialiniu požiūriu tvarių darbo vietų. |
| --- | --- |

6.2

Sąžininga prekyba, kuria siekiama pagerinti besivystančių šalių smulkių gamintojų padėtį, turėtų sudaryti sąlygas organizuoti paruoštų maisto produktų gamybos grandines ir sukurti socialiniu požiūriu tvarių darbo vietų.

| 6.3 | Vykdant sąžiningą prekybą turėtų būti galima daryti įtaką didelėms grandinėms ir taip padidinti šio proceso politinę reikšmę nepažeidžiant gamintojo interesų. |
| --- | --- |

6.3

Vykdant sąžiningą prekybą turėtų būti galima daryti įtaką didelėms grandinėms ir taip padidinti šio proceso politinę reikšmę nepažeidžiant gamintojo interesų.

7.   Pagrindinės sąžiningos prekybos šalys

Pagrindinės sąžiningos prekybos šalys

| 7.1 | Visos šalys, susijusios su sąžiningos prekybos žemės ūkio produktų gamyba, yra Pietų šalys. Sąžininga prekyba savo prekybos proceso skaidrumu atskleidė, kokia maža vartotojų mokamos pirkimo kainos dalis atitenka gamintojui (iš kiekvieno 100 eurų tik 20 eurų grįžta į vietos ekonomiką) ir kiek mažai pridėtinės vertės (pavyzdžiui, sukuriamos perdirbant ir mažmeninėje prekyboje) lieka besivystančiame pasaulyje. Iškyla esminis klausimas, ar sąžininga prekyba gali ilgam laikui pakeisti tarptautines prekybos taisykles. |
| --- | --- |

7.1

Visos šalys, susijusios su sąžiningos prekybos žemės ūkio produktų gamyba, yra Pietų šalys. Sąžininga prekyba savo prekybos proceso skaidrumu atskleidė, kokia maža vartotojų mokamos pirkimo kainos dalis atitenka gamintojui (iš kiekvieno 100 eurų tik 20 eurų grįžta į vietos ekonomiką) ir kiek mažai pridėtinės vertės (pavyzdžiui, sukuriamos perdirbant ir mažmeninėje prekyboje) lieka besivystančiame pasaulyje. Iškyla esminis klausimas, ar sąžininga prekyba gali ilgam laikui pakeisti tarptautines prekybos taisykles.

8.   Teisės aktai ar sertifikavimas

Teisės aktai ar sertifikavimas

| 8.1 | Komitetas mano, kad sertifikavimas – patikimiausia garantija vartotojams. Sertifikavimas – tai patikrinimo procedūra, kurią vykdo nepriklausoma akredituota (užbaigusi akreditacijos procesą) ir nešališka įstaiga, kuri patvirtina, kad paslauga, produktas ar procesas atitinka reikalavimus, nustatytus specifikacijoje, kuri gali būti privaloma arba ne. Taigi, sertifikavimas ir akreditacija yra dvi patikrinimo procedūros, tačiau akreditacija tikrinama kompetencija, o sertifikavimu – ar laikomasi specifikacijoje nustatytų reikalavimų. Sąžiningos prekybos ir apskritai etiško, atsakingo ir pilietiško vartojimo uždavinys – nustatyti priemones, kurios padėtų įtvirtinti pasiektus rezultatus ir:






  1) | užtikrinti sąžiningos prekybos skaidrumą, matomumą ir šio sektoriaus veiklos aiškumą. Turi būti vykdomos plačios sąžiningos prekybos principus ir uždavinius aiškinančios informavimo kampanijos; |
| --- | --- | --- |

8.1

Komitetas mano, kad sertifikavimas – patikimiausia garantija vartotojams. Sertifikavimas – tai patikrinimo procedūra, kurią vykdo nepriklausoma akredituota (užbaigusi akreditacijos procesą) ir nešališka įstaiga, kuri patvirtina, kad paslauga, produktas ar procesas atitinka reikalavimus, nustatytus specifikacijoje, kuri gali būti privaloma arba ne. Taigi, sertifikavimas ir akreditacija yra dvi patikrinimo procedūros, tačiau akreditacija tikrinama kompetencija, o sertifikavimu – ar laikomasi specifikacijoje nustatytų reikalavimų. Sąžiningos prekybos ir apskritai etiško, atsakingo ir pilietiško vartojimo uždavinys – nustatyti priemones, kurios padėtų įtvirtinti pasiektus rezultatus ir:

1)

užtikrinti sąžiningos prekybos skaidrumą, matomumą ir šio sektoriaus veiklos aiškumą. Turi būti vykdomos plačios sąžiningos prekybos principus ir uždavinius aiškinančios informavimo kampanijos;

| 2) | užtikrinti, kad perkant maisto produktus bus padedama besivystančių šalių kaimams ir jų gyventojams ir žemės ūkio vystymuisi. |
| --- | --- |

2)

užtikrinti, kad perkant maisto produktus bus padedama besivystančių šalių kaimams ir jų gyventojams ir žemės ūkio vystymuisi.

| 8.2 | Sąžininga prekyba paskatino sukurti garantijų sistemas, tačiau jų teisėtumas pagrįstas derybomis ir įvairių šalių dalyvavimu.






  — | Pagal Sąžiningos prekybos ženklinimo organizacijų (FLO) sukurtą garantijų sistemą rengiamos produktų specifikacijos. |
| --- | --- | --- |

8.2

Sąžininga prekyba paskatino sukurti garantijų sistemas, tačiau jų teisėtumas pagrįstas derybomis ir įvairių šalių dalyvavimu.

—

Pagal Sąžiningos prekybos ženklinimo organizacijų (FLO) sukurtą garantijų sistemą rengiamos produktų specifikacijos.

| — | Pasaulinės sąžiningos prekybos organizacijos (WFTO) specifikacijos ir standartų sistema susijusi su sąžiningoje prekyboje dalyvaujančios organizacijos veiklos praktiniais aspektais. |
| --- | --- |

—

Pasaulinės sąžiningos prekybos organizacijos (WFTO) specifikacijos ir standartų sistema susijusi su sąžiningoje prekyboje dalyvaujančios organizacijos veiklos praktiniais aspektais.

| 8.3 | FLO ir WFTO siekia, kad jų garantijų sistemos papildytų viena kitą. Taigi reikia nustatyti abiejų organizacijų metodų bendrus sąlyčio taškus. Šiuo metu apsiribojama padėties analize. |
| --- | --- |

8.3

FLO ir WFTO siekia, kad jų garantijų sistemos papildytų viena kitą. Taigi reikia nustatyti abiejų organizacijų metodų bendrus sąlyčio taškus. Šiuo metu apsiribojama padėties analize.

| 8.4 | Šios patikrinimo sistemos būtinos. Svarbu patikimai užtikrinti, kad Šiaurės šalyse pačių vartotojų interesais nebūtų leidžiama pernelyg daug skirtingų teisės aktų. Sąžiningos prekybos organizacijos jau yra parengusios tarptautinį specifikacijų paketą ir susitarusios dėl Sąžiningos prekybos chartijos principų. Jos ir toliau turi bendradarbiauti kurdamos bendrą gamintojų sertifikavimo sistemą. |
| --- | --- |

8.4

Šios patikrinimo sistemos būtinos. Svarbu patikimai užtikrinti, kad Šiaurės šalyse pačių vartotojų interesais nebūtų leidžiama pernelyg daug skirtingų teisės aktų. Sąžiningos prekybos organizacijos jau yra parengusios tarptautinį specifikacijų paketą ir susitarusios dėl Sąžiningos prekybos chartijos principų. Jos ir toliau turi bendradarbiauti kurdamos bendrą gamintojų sertifikavimo sistemą.

9.   Vystomosios pagalbos sąlygos

Vystomosios pagalbos sąlygos

| 9.1 | Sąžininga prekyba padeda mažinti skurdą ir apsaugo tvaraus vystymosi pagrindą. |
| --- | --- |

9.1

Sąžininga prekyba padeda mažinti skurdą ir apsaugo tvaraus vystymosi pagrindą.

| 9.2 | Europos Sąjungos užsienio politika skatinamas besivystančių šalių žemės ūkio augimas. Smulkių žemės ūkio gamintojų skatinimas imtis sąžiningos prekybos, galėtų tapti kriterijum gauti subsidijas, skirtas tvariam šių valstybių vystymuisi. |
| --- | --- |

9.2

Europos Sąjungos užsienio politika skatinamas besivystančių šalių žemės ūkio augimas. Smulkių žemės ūkio gamintojų skatinimas imtis sąžiningos prekybos, galėtų tapti kriterijum gauti subsidijas, skirtas tvariam šių valstybių vystymuisi.

10.   Sąžiningos prekybos uždaviniai

Sąžiningos prekybos uždaviniai

| 10.1 | Sąžininga prekyba neabejotinai priklauso nuo vietos ir tarptautinių suinteresuotųjų subjektų veiklos efektyvumo prekybos, socialinėje, švietimo ir politinėje plotmėje. |
| --- | --- |

10.1

Sąžininga prekyba neabejotinai priklauso nuo vietos ir tarptautinių suinteresuotųjų subjektų veiklos efektyvumo prekybos, socialinėje, švietimo ir politinėje plotmėje.

| 10.2 | Sąžininga prekyba tai socialinė ir ekonominė naujovė, įkvėpta pilietinės visuomenės, kurios tikslas – keisti žmogaus interesus geriau atitinkančią tarptautinę prekybos praktiką. Sąžininga prekyba turėtų:






  — | toliau daryti įtaką įmonių socialinės atsakomybės ir atsakomybės už aplinką srityse, |
| --- | --- | --- |

10.2

Sąžininga prekyba tai socialinė ir ekonominė naujovė, įkvėpta pilietinės visuomenės, kurios tikslas – keisti žmogaus interesus geriau atitinkančią tarptautinę prekybos praktiką. Sąžininga prekyba turėtų:

—

toliau daryti įtaką įmonių socialinės atsakomybės ir atsakomybės už aplinką srityse,

| — | stiprinti savo socialinį pagrindą bendradarbiaujant su profesinėmis sąjungomis, vartotojų asociacijomis, aplinkos apsaugos specialistais, vietos gamintojų profesinėmis sąjungomis, |
| --- | --- |

—

stiprinti savo socialinį pagrindą bendradarbiaujant su profesinėmis sąjungomis, vartotojų asociacijomis, aplinkos apsaugos specialistais, vietos gamintojų profesinėmis sąjungomis,

| — | plėsti ir įvairinti savo rinką, kuriai būtinas platesnis produktų asortimentas ir didesni tinklai, |
| --- | --- |

—

plėsti ir įvairinti savo rinką, kuriai būtinas platesnis produktų asortimentas ir didesni tinklai,

| — | geriau paskirstyti gautą pridėtinę vertę gamintojams, |
| --- | --- |

—

geriau paskirstyti gautą pridėtinę vertę gamintojams,

| — | padėti Pietų šalių gamintojams burtis į organizacijas ir taip įgyti daugiau nepriklausomybės, |
| --- | --- |

—

padėti Pietų šalių gamintojams burtis į organizacijas ir taip įgyti daugiau nepriklausomybės,

| — | skatinti vystymąsi vietos lygiu ir stiprinti pagrindines ekonomines, socialines ir kultūrines teises, |
| --- | --- |

—

skatinti vystymąsi vietos lygiu ir stiprinti pagrindines ekonomines, socialines ir kultūrines teises,

| — | stengtis iš esmės pagerinti tradicinės prekybos taisykles ir praktiką. |
| --- | --- |

—

stengtis iš esmės pagerinti tradicinės prekybos taisykles ir praktiką.

11.   Ar Europos gamintojams reikia sąžiningos prekybos?

Ar Europos gamintojams reikia sąžiningos prekybos?

| 11.1 | Visi sąžiningos prekybos žemės ūkio produktai gaminami besivystančiose šalyse. Tačiau, tam tikrus produktus, pavyzdžiui, cukrų, vyną ir bananus prekybai tiekia ir Europos šalys, kurios laikosi gerokai aukštesnių socialinių standartų, todėl jų produkcija gali būti brangesnė nei sertifikuoti sąžiningos prekybos produktai. |
| --- | --- |

11.1

Visi sąžiningos prekybos žemės ūkio produktai gaminami besivystančiose šalyse. Tačiau, tam tikrus produktus, pavyzdžiui, cukrų, vyną ir bananus prekybai tiekia ir Europos šalys, kurios laikosi gerokai aukštesnių socialinių standartų, todėl jų produkcija gali būti brangesnė nei sertifikuoti sąžiningos prekybos produktai.

| 11.2 | Norint išvengti tokios sudėtingos padėties, reikėtų steigti tarptautinę gamintojų organizaciją ir ieškoti visas šalis tenkinančio kompromiso. |
| --- | --- |

11.2

Norint išvengti tokios sudėtingos padėties, reikėtų steigti tarptautinę gamintojų organizaciją ir ieškoti visas šalis tenkinančio kompromiso.

12.   Sąžininga prekyba – naujasis ekonomikos pagrindas

Sąžininga prekyba – naujasis ekonomikos pagrindas

| 12.1 | Daug žmogaus teisių organizacijų kalba apie tarptautinės prekybos problemas (PPO). |
| --- | --- |

12.1

Daug žmogaus teisių organizacijų kalba apie tarptautinės prekybos problemas (PPO).

| 12.2 | Pasaulyje sąžiningos prekybos vykdytojai ir suinteresuotieji subjektai skiriasi tiek kiekybiniu, tiek kokybiniu požiūriu. Jų gebėjimas dalyvauti įvairiuose sąžiningos prekybos sektoriuose suteikia prasmę šiai veiklai ir galimybę daryti didelę įtaką. |
| --- | --- |

12.2

Pasaulyje sąžiningos prekybos vykdytojai ir suinteresuotieji subjektai skiriasi tiek kiekybiniu, tiek kokybiniu požiūriu. Jų gebėjimas dalyvauti įvairiuose sąžiningos prekybos sektoriuose suteikia prasmę šiai veiklai ir galimybę daryti didelę įtaką.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 215 galutinis.

1

---

I Priedas

Gamintojų pelno dalis lyginant su tradicine prekyba

| Prekyba | Kava | Darjeeling arbata | Cukrus | Kvinoja | Basmati ryžiai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tradicinė | 5 % | 7 % | 2,5 % | 6,7 % | 6,5 % |
| Sąžininga | 17 % | 9,5 % | 3,8 % | 8,5 % | 9,5 % |

Prekyba

Kava

Darjeeling arbata

Cukrus

Kvinoja

Basmati ryžiai

Tradicinė

5 %

7 %

2,5 %

6,7 %

6,5 %

Sąžininga

17 %

9,5 %

3,8 %

8,5 %

9,5 %

---

II Priedas

Max Havelaar Tailando ryžių kainos analizės pavyzdys:

| — | 15 proc. tenka gamintojui |
| --- | --- |

—

15 proc. tenka gamintojui

| — | 26 proc. sudaro apdirbimo sąnaudos |
| --- | --- |

—

26 proc. sudaro apdirbimo sąnaudos

| — | 2 proc. mokesčiams |
| --- | --- |

—

2 proc. mokesčiams

| — | 57 proc. sudaro pakavimo ir platinimo sąnaudos. |
| --- | --- |

—

57 proc. sudaro pakavimo ir platinimo sąnaudos.

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/35

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl mažiau palankių ūkininkauti vietovių (MPŪV) šiaurės dimensijos (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 318/07

Pranešėjas Kaul NURM

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Europos bendrijos steigimo sutarties 29 straipsnio 2 dalimi 2009 m. vasario 26 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Mažiau palankių ūkininkauti vietovių (MPŪV) šiaurės dimensijos.“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Kaul NURM.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 175 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Svarbiausi Bendrosios žemės ūkio politikos tikslai, be kita ko, apsirūpinimo maistu užtikrinimas, neprarado savo aktualumo iki šiol, jei visoje Europos Sąjungos teritorijoje, taip pat ir šiauriniuose regionuose, norima išsaugoti žemės ūkį. |
| --- | --- |

1.1

Svarbiausi Bendrosios žemės ūkio politikos tikslai, be kita ko, apsirūpinimo maistu užtikrinimas, neprarado savo aktualumo iki šiol, jei visoje Europos Sąjungos teritorijoje, taip pat ir šiauriniuose regionuose, norima išsaugoti žemės ūkį.

| 1.2 | Daugiausia dėmesio šioje nuomonėje skiriama ES šiaurinių regionų gamtos, klimato ir geografiniams ypatumams; tenykštis vėsus klimatas kelia žemės ūkiui tam tikrų sunkumų, todėl jiems įveikti reikia didesnių sąnaudų, kurių nereikia ūkininkams, dirbantiems žemės ūkiui palankiose zonose. |
| --- | --- |

1.2

Daugiausia dėmesio šioje nuomonėje skiriama ES šiaurinių regionų gamtos, klimato ir geografiniams ypatumams; tenykštis vėsus klimatas kelia žemės ūkiui tam tikrų sunkumų, todėl jiems įveikti reikia didesnių sąnaudų, kurių nereikia ūkininkams, dirbantiems žemės ūkiui palankiose zonose.

| 1.3 | Šiauriniuose regionuose žemės ūkio gamyba reikalauja didesnių sąnaudų ir jos produktyvumas yra gerokai mažesnis nei tuose regionuose, kurie gamybos požiūriu yra palankesnėje padėtyje. Nuolat mažėjantis pelningumas ir kartu mažėjanti ūkininkų motyvacija kelia abejonių dėl tolesnio žemės ūkio paskirties plotų naudojimo šiauriniuose Europos regionuose. Šio pavojaus galima išvengti taikant tinkamas žemės ūkio politikos priemones. |
| --- | --- |

1.3

Šiauriniuose regionuose žemės ūkio gamyba reikalauja didesnių sąnaudų ir jos produktyvumas yra gerokai mažesnis nei tuose regionuose, kurie gamybos požiūriu yra palankesnėje padėtyje. Nuolat mažėjantis pelningumas ir kartu mažėjanti ūkininkų motyvacija kelia abejonių dėl tolesnio žemės ūkio paskirties plotų naudojimo šiauriniuose Europos regionuose. Šio pavojaus galima išvengti taikant tinkamas žemės ūkio politikos priemones.

| 1.4 | Norint išsaugoti tradicinį kraštovaizdį ir didelę gamtinę vertę turinčias teritorijas tuose regionuose, kuriuose yra gamtinių kliūčių, reikia ir toliau dirbti žemę. Taikant išmokas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (MPŪV) galima pasiekti šį tikslą, tačiau tik tokiu atveju, jei parama bus labiau nei iki šiol nukreipta į tuos regionus, kuriuose yra didžiausias pavojus atsisakyti naudoti žemės plotus žemės ūkio reikmėms. |
| --- | --- |

1.4

Norint išsaugoti tradicinį kraštovaizdį ir didelę gamtinę vertę turinčias teritorijas tuose regionuose, kuriuose yra gamtinių kliūčių, reikia ir toliau dirbti žemę. Taikant išmokas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (MPŪV) galima pasiekti šį tikslą, tačiau tik tokiu atveju, jei parama bus labiau nei iki šiol nukreipta į tuos regionus, kuriuose yra didžiausias pavojus atsisakyti naudoti žemės plotus žemės ūkio reikmėms.

| 1.5 | Siekiant konkrečių teigiamų rezultatų, reikia ne tik papildomai nustatyti naujus kriterijus gamtinių kliūčių turinčioms teritorijoms apibrėžti, bet ir išnagrinėti šios iniciatyvos finansavimo koncepcijas. Vertėtų išnagrinėti galimybę įtraukti kompensacijas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (MPŪV) į BŽŪP 1 ramsčio išmokas. Iki šiol buvo taikoma sistema, pagal kurią tiesioginių išmokų dydis grindžiamas tradiciniu ankstesnio laikotarpio derlingumu, dėl to palankesnėse gamtinėse sąlygose ūkininkaujantys ūkininkai įgauna pranašumą. Kompensacinės išmokos nepadeda tinkamai atlyginti už mažiau palankiomis ūkininkauti sąlygomis pagamintą produkciją gamtinių kliūčių turinčiuose regionuose. |
| --- | --- |

1.5

Siekiant konkrečių teigiamų rezultatų, reikia ne tik papildomai nustatyti naujus kriterijus gamtinių kliūčių turinčioms teritorijoms apibrėžti, bet ir išnagrinėti šios iniciatyvos finansavimo koncepcijas. Vertėtų išnagrinėti galimybę įtraukti kompensacijas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (MPŪV) į BŽŪP 1 ramsčio išmokas. Iki šiol buvo taikoma sistema, pagal kurią tiesioginių išmokų dydis grindžiamas tradiciniu ankstesnio laikotarpio derlingumu, dėl to palankesnėse gamtinėse sąlygose ūkininkaujantys ūkininkai įgauna pranašumą. Kompensacinės išmokos nepadeda tinkamai atlyginti už mažiau palankiomis ūkininkauti sąlygomis pagamintą produkciją gamtinių kliūčių turinčiuose regionuose.

| 1.6 | Apskaičiuojant paramos išmokas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse reikėtų ateityje atsižvelgti į bendras sąnaudas, kurios būtinos tam, kad kiekvienas regionas įveiktų su gamtinėmis kliūtimis ir nepalankiomis gamybos sąlygomis susijusius sunkumus: kuo blogesnės gamtinės sąlygos, tuo didesnės turėtų būti paramos išmokos. Vis dėlto reikėtų nustatyti apatines ir viršutines išmokų ribas. |
| --- | --- |

1.6

Apskaičiuojant paramos išmokas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse reikėtų ateityje atsižvelgti į bendras sąnaudas, kurios būtinos tam, kad kiekvienas regionas įveiktų su gamtinėmis kliūtimis ir nepalankiomis gamybos sąlygomis susijusius sunkumus: kuo blogesnės gamtinės sąlygos, tuo didesnės turėtų būti paramos išmokos. Vis dėlto reikėtų nustatyti apatines ir viršutines išmokų ribas.

| 1.7 | Nustatant gamtines kliūtis reikėtų atkreipti dėmesį ne tik į teigiamų temperatūrų sumą vegetacijos laikotarpiu tame regione, bet ir į neigiamų temperatūrų sumą žiemos laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.7

Nustatant gamtines kliūtis reikėtų atkreipti dėmesį ne tik į teigiamų temperatūrų sumą vegetacijos laikotarpiu tame regione, bet ir į neigiamų temperatūrų sumą žiemos laikotarpiu.

| 1.8 | Šiaurinės sritys yra toli nuo didžiųjų Europos rinkų, kaimo vietovės ten yra ypač retai gyvenamos, ariamosios žemės plotai išsimėtę, ir dėl to labai padidėja žemės ūkio įmonių gamybos sąnaudos. Siekiant užkirsti kelią šių vietovių tuštėjimui ir išsaugoti jose žemės ūkio gamybą, būtina mokėti išmokas iš lėšų, skirtų mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms. Todėl EESRK rekomenduoja, kad nustatant kriterijus, apribojančius mažiau palankias ūkininkauti vietoves, būtų atkreiptas dėmesys į gyventojų tankumą, taip pat nustatyti papildomus kriterijus, pagal kuriuos būtų remiama žemės ūkio gamyba miškingose vietovėse. |
| --- | --- |

1.8

Šiaurinės sritys yra toli nuo didžiųjų Europos rinkų, kaimo vietovės ten yra ypač retai gyvenamos, ariamosios žemės plotai išsimėtę, ir dėl to labai padidėja žemės ūkio įmonių gamybos sąnaudos. Siekiant užkirsti kelią šių vietovių tuštėjimui ir išsaugoti jose žemės ūkio gamybą, būtina mokėti išmokas iš lėšų, skirtų mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms. Todėl EESRK rekomenduoja, kad nustatant kriterijus, apribojančius mažiau palankias ūkininkauti vietoves, būtų atkreiptas dėmesys į gyventojų tankumą, taip pat nustatyti papildomus kriterijus, pagal kuriuos būtų remiama žemės ūkio gamyba miškingose vietovėse.

| 1.9 | EESRK rekomenduoja rengiant ir nustatant kriterijus, skirtus mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms (sritims, turinčioms gamtinių kliūčių) iš naujo apibrėžti, atsižvelgti į nuomonėje minėtus šiaurinių sričių gamtinius, klimato ir socialinės ekonomikos ypatumus. Būtų galima numatyti galimybę šias sritis apibrėžti kaip ypatingas sritis, taip kaip apibrėžiamos kalnuotos vietovės. |
| --- | --- |

1.9

EESRK rekomenduoja rengiant ir nustatant kriterijus, skirtus mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms (sritims, turinčioms gamtinių kliūčių) iš naujo apibrėžti, atsižvelgti į nuomonėje minėtus šiaurinių sričių gamtinius, klimato ir socialinės ekonomikos ypatumus. Būtų galima numatyti galimybę šias sritis apibrėžti kaip ypatingas sritis, taip kaip apibrėžiamos kalnuotos vietovės.

2.   Pagrindas

Pagrindas

| 2.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ankstesnėse nuomonėse savo iniciatyva jau aptarė mažiau palankių ūkininkauti vietovių klausimą (1). |
| --- | --- |

2.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ankstesnėse nuomonėse savo iniciatyva jau aptarė mažiau palankių ūkininkauti vietovių klausimą (1).

1

| 2.2 | Europos Komisija savo 2009 m. balandžio 21 d. komunikate (COM(2009) 161 galutinis) siūlo pakeisti mažiau palankių ūkininkauti vietovių ribų nustatymo principus ir apibrėžti šiam reikalui naujus kriterijus. Be kitų dalykų, Komisija siūlo naują mažiau palankių ūkininkauti vietovių pavadinimą ir rekomenduoja jas vadinti „sritimis su gamtinėmis kliūtimis.“ EESRK pritaria šiam naujam požiūriui. |
| --- | --- |

2.2

Europos Komisija savo 2009 m. balandžio 21 d. komunikate (COM(2009) 161 galutinis) siūlo pakeisti mažiau palankių ūkininkauti vietovių ribų nustatymo principus ir apibrėžti šiam reikalui naujus kriterijus. Be kitų dalykų, Komisija siūlo naują mažiau palankių ūkininkauti vietovių pavadinimą ir rekomenduoja jas vadinti „sritimis su gamtinėmis kliūtimis.“ EESRK pritaria šiam naujam požiūriui.

| 2.3 | ES vidaus rinka, garantuojanti laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, negali ilgalaikės trukmės laikotarpiu išsaugoti šiauriniuose ES regionuose žemės ūkio gamybos be ypatingos paramos, nes ten yra aukštesnė gamybos savikaina. Tai neigiamai veikia socialinį ir aplinkos tvarumą bei šių sričių biologinę įvairovę. |
| --- | --- |

2.3

ES vidaus rinka, garantuojanti laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, negali ilgalaikės trukmės laikotarpiu išsaugoti šiauriniuose ES regionuose žemės ūkio gamybos be ypatingos paramos, nes ten yra aukštesnė gamybos savikaina. Tai neigiamai veikia socialinį ir aplinkos tvarumą bei šių sričių biologinę įvairovę.

| 2.4 | Neįmanoma tarpusavyje lyginti įvairiose valstybėse narėse taikomų taisyklių mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms ir jų padarinių. Kadangi taikoma daug skirtingų kriterijų, šiuo metu galiojančiose paramos taisyklėse dėl gamtinių ir klimato sąlygų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse nepakankamai atsižvelgiama į konkrečias žemės ūkio gamybos sąlygas, todėl kompensuojama nepakankamai ir neproporcingai. |
| --- | --- |

2.4

Neįmanoma tarpusavyje lyginti įvairiose valstybėse narėse taikomų taisyklių mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms ir jų padarinių. Kadangi taikoma daug skirtingų kriterijų, šiuo metu galiojančiose paramos taisyklėse dėl gamtinių ir klimato sąlygų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse nepakankamai atsižvelgiama į konkrečias žemės ūkio gamybos sąlygas, todėl kompensuojama nepakankamai ir neproporcingai.

| 2.5 | Siekiant užtikrinti ilgalaikį Europos ir viso pasaulio apsirūpinimo maisto produktais saugumą reikia ir toliau vystyti žemės ūkį Europos Sąjungos šiauriniuose regionuose; prognozės rodo, kad juose per artimiausius 50–100 metų dėl globalinio klimato atšilimo gali pagerėti žemės ūkiui reikalingos klimato sąlygos, dėl to pietiniuose regionuose kils sausra ir todėl žemės ūkio gamyba Europoje galėtų būti perkelta į šiaurę. |
| --- | --- |

2.5

Siekiant užtikrinti ilgalaikį Europos ir viso pasaulio apsirūpinimo maisto produktais saugumą reikia ir toliau vystyti žemės ūkį Europos Sąjungos šiauriniuose regionuose; prognozės rodo, kad juose per artimiausius 50–100 metų dėl globalinio klimato atšilimo gali pagerėti žemės ūkiui reikalingos klimato sąlygos, dėl to pietiniuose regionuose kils sausra ir todėl žemės ūkio gamyba Europoje galėtų būti perkelta į šiaurę.

3.   Šiaurinių regionų gamtos ir klimato ypatumai; bendras problemų aprašymas ir ypatingo šių sričių vertinimo priežastys

Šiaurinių regionų gamtos ir klimato ypatumai; bendras problemų aprašymas ir ypatingo šių sričių vertinimo priežastys

| 3.1 | Palyginti su Vidurio ir Pietų Europa, šiauriniams ES regionams būdingas daug trumpesnis vegetacijos laikotarpis, o žemės ūkio gamyba vyksta esant gerokai mažesnei efektyvių temperatūrų, būtinų augalų augimui, sumai ir didesnę metų dalį būna drėgmės perteklius. Kritulių per metus iškrinta labai netolygiai: pavasarį ir vasarą, kai augalai dygsta ir pradeda augti, kritulių būna per mažai, o rudenį dažni lietūs apsunkina derliaus nuėmimą laiku ir blogina jo kokybę. |
| --- | --- |

3.1

Palyginti su Vidurio ir Pietų Europa, šiauriniams ES regionams būdingas daug trumpesnis vegetacijos laikotarpis, o žemės ūkio gamyba vyksta esant gerokai mažesnei efektyvių temperatūrų, būtinų augalų augimui, sumai ir didesnę metų dalį būna drėgmės perteklius. Kritulių per metus iškrinta labai netolygiai: pavasarį ir vasarą, kai augalai dygsta ir pradeda augti, kritulių būna per mažai, o rudenį dažni lietūs apsunkina derliaus nuėmimą laiku ir blogina jo kokybę.

| 3.2 | Didelę įtaką žemės ūkiui šiauriniuose regionuose daro ilga žiema ir su ja susijęs įšalas. Temperatūra gali nukristi net iki –40 °C. Įšalo gyliui turi įtakos tiek neigiamų temperatūrų suma, tiek sniego danga, kurios storis Latvijoje ir Estijoje gali siekti iki vieno metro, o Suomijos ir Švedijos šiaurėje – iki dviejų metrų. Sniego tirpimas ir dirvos įšilimas yra ilgalaikiai procesai, dėl to vėluoja pavasarinė sėja ir vegetacijos pradžia. Priklausomai nuo geografinės platumos ir atstumo iki jūros, pavasarinė sėja šiauriniuose regionuose tęsiasi nuo balandžio pabaigos iki birželio vidurio. Todėl rengiant kriterijus mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms apibrėžti, reikia atsižvelgti į tam regionui būdingų neigiamų temperatūrų sumą. |
| --- | --- |

3.2

Didelę įtaką žemės ūkiui šiauriniuose regionuose daro ilga žiema ir su ja susijęs įšalas. Temperatūra gali nukristi net iki –40 °C. Įšalo gyliui turi įtakos tiek neigiamų temperatūrų suma, tiek sniego danga, kurios storis Latvijoje ir Estijoje gali siekti iki vieno metro, o Suomijos ir Švedijos šiaurėje – iki dviejų metrų. Sniego tirpimas ir dirvos įšilimas yra ilgalaikiai procesai, dėl to vėluoja pavasarinė sėja ir vegetacijos pradžia. Priklausomai nuo geografinės platumos ir atstumo iki jūros, pavasarinė sėja šiauriniuose regionuose tęsiasi nuo balandžio pabaigos iki birželio vidurio. Todėl rengiant kriterijus mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms apibrėžti, reikia atsižvelgti į tam regionui būdingų neigiamų temperatūrų sumą.

| 3.3 | Pastatų statyba taip pat susijusi su aukštesnėmis sąnaudomis, kadangi pamatai turi būti šalčiui atsparūs, vandentiekio ir kanalizacijos vamzdžiai turi būti klojami žemiau įšalo ribos, o pastato išorinės sienos turi būti apšiltintos. Nemažos išlaidos susidaro žiemą apšildant pastatus ir valant sniegą. |
| --- | --- |

3.3

Pastatų statyba taip pat susijusi su aukštesnėmis sąnaudomis, kadangi pamatai turi būti šalčiui atsparūs, vandentiekio ir kanalizacijos vamzdžiai turi būti klojami žemiau įšalo ribos, o pastato išorinės sienos turi būti apšiltintos. Nemažos išlaidos susidaro žiemą apšildant pastatus ir valant sniegą.

| 3.4 | Dėl trumpo dirvos susidarymo laikotarpio pasibaigus ledynmečiui šiaurinių sričių dirvožemis yra plonesnis, jam būdinga nevienoda žemės struktūra ir kokybė. Tokia dirva paprastai yra drėgna, vietomis akmenuota, pernelyg molinga, smėlėta arba durpinga. Norint pagerinti tokią dirvą, būtinos daug lėšų reikalaujančios investicijos, visų pirma drenažo sistemoms įrengti ir jų priežiūrai, taip pat laukams kalkinti. |
| --- | --- |

3.4

Dėl trumpo dirvos susidarymo laikotarpio pasibaigus ledynmečiui šiaurinių sričių dirvožemis yra plonesnis, jam būdinga nevienoda žemės struktūra ir kokybė. Tokia dirva paprastai yra drėgna, vietomis akmenuota, pernelyg molinga, smėlėta arba durpinga. Norint pagerinti tokią dirvą, būtinos daug lėšų reikalaujančios investicijos, visų pirma drenažo sistemoms įrengti ir jų priežiūrai, taip pat laukams kalkinti.

| 3.5 | Šiauriniams regionams būdinga ledynmečio laikotarpiu susiformavusi kalnuota ir išraižyta paviršiaus struktūra, joje vyrauja nedideli miškai, pelkės ir kitos natūralios aplinkos formacijos. Todėl ariamos žemės plotai yra nedideli ir išsimėtę. Pasitaiko tokių sričių, kuriose vidutinis ūkio laukų dydis nesiekia nė 1 hektaro, be to, laukai gerokai nutolę nuo ūkio ir apsupti miškų. Dėl to neįmanoma naudoti didesnių ir našesnių mašinų, kartu padidėja ūkio gamybos ir transporto (ūkio viduje) išlaidos. Tokio pobūdžio gamtos nulemtų trūkumų negalima kompensuoti imantis auginti alternatyvius pasėlius arba kitaip racionalizuojant žemės ūkio gamybą. Todėl turi būti taikomi papildomi kriterijai, skirti atsižvelgti į miškingų vietovių trūkumus, nulemtus pačios gamtos. Vienas iš kriterijų galėtų būti vienam hektarui ploto tenkantis pasėlių kiekis. Kita priemonė, skirta mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms – kompensuoti ūkiams tenkančias papildomas transporto išlaidas. |
| --- | --- |

3.5

Šiauriniams regionams būdinga ledynmečio laikotarpiu susiformavusi kalnuota ir išraižyta paviršiaus struktūra, joje vyrauja nedideli miškai, pelkės ir kitos natūralios aplinkos formacijos. Todėl ariamos žemės plotai yra nedideli ir išsimėtę. Pasitaiko tokių sričių, kuriose vidutinis ūkio laukų dydis nesiekia nė 1 hektaro, be to, laukai gerokai nutolę nuo ūkio ir apsupti miškų. Dėl to neįmanoma naudoti didesnių ir našesnių mašinų, kartu padidėja ūkio gamybos ir transporto (ūkio viduje) išlaidos. Tokio pobūdžio gamtos nulemtų trūkumų negalima kompensuoti imantis auginti alternatyvius pasėlius arba kitaip racionalizuojant žemės ūkio gamybą. Todėl turi būti taikomi papildomi kriterijai, skirti atsižvelgti į miškingų vietovių trūkumus, nulemtus pačios gamtos. Vienas iš kriterijų galėtų būti vienam hektarui ploto tenkantis pasėlių kiekis. Kita priemonė, skirta mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms – kompensuoti ūkiams tenkančias papildomas transporto išlaidas.

| 3.6 | Kaimo vietovės šiauriniuose regionuose yra labai retai gyvenamos. Gyventojų tankumas, išskyrus didmiesčius, nesiekia nė 10 gyventojų vienam kvadratiniam kilometrui, atokioms vietovėms tenka net mažiau kaip 3 gyventojai, dėl to susidaro didelės transporto išlaidos ne tik pervežant žemės ūkio produkciją, bet ir užtikrinant galimybę pasiekti viešąsias ir privačias įstaigas. XX amžiuje Šiaurės Europoje išaugo darbo našumas dėl mechanizacijos, o kaime sumažėjo darbo vietų. Todėl nedidelis gyventojų tankumas ir ribotos galimybės gauti paslaugas tapo veiksniu, lemiančiu kaimo vietovių tuštėjimą – daug ūkininkų atsisako ūkininkavimo, nes jų vaikai nebenori perimti ūkio. Nepaisant to, šiauriniuose regionuose žemės ūkis ir miškininkystė bei kaimo turizmas ir toliau yra ekonominis kaimiškojo gyvenimo pagrindas. Kaimo bendruomenės yra gerokai mažesnės, todėl ir išlaidos vienam gyventojui už viešąsias paslaugas, pavyzdžiui, švietimą ir neformalų mokymą, yra gerokai didesnės. Retai gyvenamose vietovėse pragyvenimui išleidžiama daugiau pinigų, kadangi nedidelis gyventojų, kuriems reikia prekių ir paslaugų, skaičius sukuria menką paklausą. Šiaurinių regionų sritys yra pernelyg toli nuo didžiųjų centrų, kad žmonės vyktų ten kasdien dirbti ar gauti tam tikrų paslaugų. Viena iš priemonių, kurias būtų galima taikyti mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, yra papildomų transporto ir pervežimo iš centrų (rinkos) į atokius ūkius išlaidų kompensavimas. |
| --- | --- |

3.6

Kaimo vietovės šiauriniuose regionuose yra labai retai gyvenamos. Gyventojų tankumas, išskyrus didmiesčius, nesiekia nė 10 gyventojų vienam kvadratiniam kilometrui, atokioms vietovėms tenka net mažiau kaip 3 gyventojai, dėl to susidaro didelės transporto išlaidos ne tik pervežant žemės ūkio produkciją, bet ir užtikrinant galimybę pasiekti viešąsias ir privačias įstaigas. XX amžiuje Šiaurės Europoje išaugo darbo našumas dėl mechanizacijos, o kaime sumažėjo darbo vietų. Todėl nedidelis gyventojų tankumas ir ribotos galimybės gauti paslaugas tapo veiksniu, lemiančiu kaimo vietovių tuštėjimą – daug ūkininkų atsisako ūkininkavimo, nes jų vaikai nebenori perimti ūkio. Nepaisant to, šiauriniuose regionuose žemės ūkis ir miškininkystė bei kaimo turizmas ir toliau yra ekonominis kaimiškojo gyvenimo pagrindas. Kaimo bendruomenės yra gerokai mažesnės, todėl ir išlaidos vienam gyventojui už viešąsias paslaugas, pavyzdžiui, švietimą ir neformalų mokymą, yra gerokai didesnės. Retai gyvenamose vietovėse pragyvenimui išleidžiama daugiau pinigų, kadangi nedidelis gyventojų, kuriems reikia prekių ir paslaugų, skaičius sukuria menką paklausą. Šiaurinių regionų sritys yra pernelyg toli nuo didžiųjų centrų, kad žmonės vyktų ten kasdien dirbti ar gauti tam tikrų paslaugų. Viena iš priemonių, kurias būtų galima taikyti mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, yra papildomų transporto ir pervežimo iš centrų (rinkos) į atokius ūkius išlaidų kompensavimas.

| 3.7 | Kuo mažiau žmonių gyvena šiaurinių Europos regionų kaimo vietovėse, tuo brangesnis tampa pragyvenimas, nes reikia įveikti didesnius atstumus, norint turėti galimybę gauti prekes, paslaugas, naudotis sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugomis. Todėl retai gyvenamose šiaurinių regionų vietovėse ypač svarbu išsaugoti ir kurti darbo vietas ne tik žemės ūkyje, bet ir kitose srityse. To reikėtų siekti įgyvendinant BŽŪP ir regionų politiką. Nuo sėkmingo šios politikos įgyvendinimo priklausys, ar pavyks išlaikyti kaimo vietovių gyventojų migracijos į miestą pusiausvyrą, sustabdyti masinio žmonių išvykimo į miestus bei ekonominio ir socialinio atokių sričių tuštėjimo procesą. Be kita ko, ir saugumo politikos sumetimais visai Europos Sąjungai svarbu, kad būtų išvengta šių ES pasienio sričių tuštėjimo. |
| --- | --- |

3.7

Kuo mažiau žmonių gyvena šiaurinių Europos regionų kaimo vietovėse, tuo brangesnis tampa pragyvenimas, nes reikia įveikti didesnius atstumus, norint turėti galimybę gauti prekes, paslaugas, naudotis sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugomis. Todėl retai gyvenamose šiaurinių regionų vietovėse ypač svarbu išsaugoti ir kurti darbo vietas ne tik žemės ūkyje, bet ir kitose srityse. To reikėtų siekti įgyvendinant BŽŪP ir regionų politiką. Nuo sėkmingo šios politikos įgyvendinimo priklausys, ar pavyks išlaikyti kaimo vietovių gyventojų migracijos į miestą pusiausvyrą, sustabdyti masinio žmonių išvykimo į miestus bei ekonominio ir socialinio atokių sričių tuštėjimo procesą. Be kita ko, ir saugumo politikos sumetimais visai Europos Sąjungai svarbu, kad būtų išvengta šių ES pasienio sričių tuštėjimo.

| 3.8 | Šiaurinių regionų miškų ir pelkynų sritys kartu su ekstensyvia žemdirbyste ir pusiau natūraliomis ekosistemomis yra biologinės ir rūšių įvairovės pagrindas. Pavyzdžiui, šiaurinės teritorijos yra daugybės migruojančių paukščių perėjimo vieta, kur jie randa maisto laukuose ir natūraliose pievose. |
| --- | --- |

3.8

Šiaurinių regionų miškų ir pelkynų sritys kartu su ekstensyvia žemdirbyste ir pusiau natūraliomis ekosistemomis yra biologinės ir rūšių įvairovės pagrindas. Pavyzdžiui, šiaurinės teritorijos yra daugybės migruojančių paukščių perėjimo vieta, kur jie randa maisto laukuose ir natūraliose pievose.

| 3.9 | Dėl gamtinių kliūčių ir transporto išlaidų, kurias nulemia žemės ūkio susiskaldymas bei nedidelis gyventojų tankumas, šiauriniuose regionuose esančių ūkių rentabilumas yra mažesnis, taip pat mažesnės yra ir iš žemės ūkio gaunamos pajamos. O tai savo ruožtu ki šiol turėjo lemiamos svarbos skiriant mažas tiesiogines išmokas pagal BŽŪP (1-asis ramstis). Šiauriniuose regionuose, kuriuose yra gamtinių kliūčių, žemės ūkio naudmenų dirbimas, tvari maisto gamyba ir rūpinimasis kraštovaizdžiu gali būti užtikrintas tik tada, jei žemės ūkio produkcijos gamintojams garantuojamos pajamos, kurias galima palyginti su geresnėje padėtyje esančių ūkių gaunamomis pajamomis. Priešingu atveju žmonės išvyks iš kaimų ir nebedirbs žemės, jos dirvonuos ir praras derlingumą. Kaip vieną iš galimybių EESRK rekomenduoja Europos Komisijai išsamiau išnagrinėti šiaurinių regionų ypatumus ir, atsižvelgiant į galimybes, suteikti regionams ypatingą statusą, analogišką kalnuotų vietovių turimam statusui. |
| --- | --- |

3.9

Dėl gamtinių kliūčių ir transporto išlaidų, kurias nulemia žemės ūkio susiskaldymas bei nedidelis gyventojų tankumas, šiauriniuose regionuose esančių ūkių rentabilumas yra mažesnis, taip pat mažesnės yra ir iš žemės ūkio gaunamos pajamos. O tai savo ruožtu ki šiol turėjo lemiamos svarbos skiriant mažas tiesiogines išmokas pagal BŽŪP (1-asis ramstis). Šiauriniuose regionuose, kuriuose yra gamtinių kliūčių, žemės ūkio naudmenų dirbimas, tvari maisto gamyba ir rūpinimasis kraštovaizdžiu gali būti užtikrintas tik tada, jei žemės ūkio produkcijos gamintojams garantuojamos pajamos, kurias galima palyginti su geresnėje padėtyje esančių ūkių gaunamomis pajamomis. Priešingu atveju žmonės išvyks iš kaimų ir nebedirbs žemės, jos dirvonuos ir praras derlingumą. Kaip vieną iš galimybių EESRK rekomenduoja Europos Komisijai išsamiau išnagrinėti šiaurinių regionų ypatumus ir, atsižvelgiant į galimybes, suteikti regionams ypatingą statusą, analogišką kalnuotų vietovių turimam statusui.

| 3.10 | Gamtinių kliūčių pobūdis ir paplitimas įvairiuose regionuose gali būti labai skirtingas. Todėl apskaičiuojant paramos išmokas šioms mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms reikėtų ateityje atsižvelgti į bendras sąnaudas, kurios būtinos tam, kad kiekvienas regionas įveiktų su gamtinėmis sąlygomis ir nepalankiomis gamybos sąlygomis susijusius sunkumus: kuo blogesnės gamtinės sąlygos, tuo didesnės turėtų būti paramos išmokos. Vis dėlto reikėtų nustatyti apatines ir viršutines išmokų ribas. |
| --- | --- |

3.10

Gamtinių kliūčių pobūdis ir paplitimas įvairiuose regionuose gali būti labai skirtingas. Todėl apskaičiuojant paramos išmokas šioms mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms reikėtų ateityje atsižvelgti į bendras sąnaudas, kurios būtinos tam, kad kiekvienas regionas įveiktų su gamtinėmis sąlygomis ir nepalankiomis gamybos sąlygomis susijusius sunkumus: kuo blogesnės gamtinės sąlygos, tuo didesnės turėtų būti paramos išmokos. Vis dėlto reikėtų nustatyti apatines ir viršutines išmokų ribas.

4.   Gamtinės žemdirbystės kliūtys, problemų aprašymas, ypatingo šių sričių vertinimo priežastys

Gamtinės žemdirbystės kliūtys, problemų aprašymas, ypatingo šių sričių vertinimo priežastys

| 4.1 | Šaltos žiemos, trumpas vegetacijos laikotarpis, žema efektyvių temperatūrų suma ir galiausiai įmirkusi dirva, reikalaujanti didelių investicijų į drenažo sistemas – visa tai daro įtaką žemdirbystei šiauriniuose regionuose. Atsižvelgiant į naudojamas medžiagas, drenažo sistemos gali būti naudojamos nuo 30 iki 50 metų, po to jas būtina atnaujinti. Be to, kasmet papildomų išlaidų reikalauja drenažo sistemų priežiūra ir remontas. Įmirkusių dirvų negalima kultivuoti neturint įrengtų ir prižiūrimų drenažo sistemų. |
| --- | --- |

4.1

Šaltos žiemos, trumpas vegetacijos laikotarpis, žema efektyvių temperatūrų suma ir galiausiai įmirkusi dirva, reikalaujanti didelių investicijų į drenažo sistemas – visa tai daro įtaką žemdirbystei šiauriniuose regionuose. Atsižvelgiant į naudojamas medžiagas, drenažo sistemos gali būti naudojamos nuo 30 iki 50 metų, po to jas būtina atnaujinti. Be to, kasmet papildomų išlaidų reikalauja drenažo sistemų priežiūra ir remontas. Įmirkusių dirvų negalima kultivuoti neturint įrengtų ir prižiūrimų drenažo sistemų.

| 4.2 | Šiaurinėse srityse dirvos dėl kristalinės uolienos ar smiltainio pagrindo daugiausia yra rūgščios. Norint jas dirbti, laukus būtina kas šešerius ar aštuonerius metus kalkinti, o tam reikia papildomų išlaidų, kurios nebūtinos sritims, kur žemės ph yra neutralus. Kalkinant dirvas, jų derlingumas nepadidėja, tačiau tai būtina pagrindinė sąlyga siekiant kultivuoti rūgščias dirvas ir kompensuoti gamtinius trūkumus. EESRK mano, kad reikia didesnio nei iki šiol dėmesio rūgščioms dirvoms, nustatant mažiau palankių ūkininkauti vietovių ribas ir naujus kriterijus. |
| --- | --- |

4.2

Šiaurinėse srityse dirvos dėl kristalinės uolienos ar smiltainio pagrindo daugiausia yra rūgščios. Norint jas dirbti, laukus būtina kas šešerius ar aštuonerius metus kalkinti, o tam reikia papildomų išlaidų, kurios nebūtinos sritims, kur žemės ph yra neutralus. Kalkinant dirvas, jų derlingumas nepadidėja, tačiau tai būtina pagrindinė sąlyga siekiant kultivuoti rūgščias dirvas ir kompensuoti gamtinius trūkumus. EESRK mano, kad reikia didesnio nei iki šiol dėmesio rūgščioms dirvoms, nustatant mažiau palankių ūkininkauti vietovių ribas ir naujus kriterijus.

| 4.3 | Šiauriniuose regionuose reikia visus javus džiovinti specialiose grūdų džiovyklose, kadangi nuėmus derlių javų drėgnumas gali būti net 30 proc. O juk sandėliavimui skirti javai gali turėti ne daugiau kaip 12–14 proc. drėgnumo. Grūdų džiovyklų statyba reikalauja didelių investicijų, be to, energija, kuri būtina grūdams džiovinti, dar gerokai padidina papildomas išlaidas. Išlaidos javų džiovyklai ir džiovinimo įrangai įsigyti gali siekti iki 300 000 eurų, o tokios įrangos naudojimo trukmė, priklausomai nuo naudojimo intensyvumo, gali būti nuo 10 iki 15 metų. Žemės ūkio įmonių duomenimis, vienos tonos javų džiovinimo išlaidos vidutiniškai yra 20–25 eurų, nors javų drėgmės kiekis ir energija, kuri būtina džiovinimui, gali keistis kiekvienais metais. Šiauriniuose regionuose esant vidutiniam trijų–keturių tonų derlingumui, vieno hektaro išlaidos siekia nuo 60 iki 100 eurų. |
| --- | --- |

4.3

Šiauriniuose regionuose reikia visus javus džiovinti specialiose grūdų džiovyklose, kadangi nuėmus derlių javų drėgnumas gali būti net 30 proc. O juk sandėliavimui skirti javai gali turėti ne daugiau kaip 12–14 proc. drėgnumo. Grūdų džiovyklų statyba reikalauja didelių investicijų, be to, energija, kuri būtina grūdams džiovinti, dar gerokai padidina papildomas išlaidas. Išlaidos javų džiovyklai ir džiovinimo įrangai įsigyti gali siekti iki 300 000 eurų, o tokios įrangos naudojimo trukmė, priklausomai nuo naudojimo intensyvumo, gali būti nuo 10 iki 15 metų. Žemės ūkio įmonių duomenimis, vienos tonos javų džiovinimo išlaidos vidutiniškai yra 20–25 eurų, nors javų drėgmės kiekis ir energija, kuri būtina džiovinimui, gali keistis kiekvienais metais. Šiauriniuose regionuose esant vidutiniam trijų–keturių tonų derlingumui, vieno hektaro išlaidos siekia nuo 60 iki 100 eurų.

| 4.4 | Pasėlių veislės turi būti atsparios šalčiui ir net birželio mėnesį pasitaikančioms šalnoms. Todėl derlius būna mažesnis. Dėl trumpo vegetacijos laikotarpio negalima auginti tokių augalų, kurių vegetacijos laikotarpis ilgesnis, pavyzdžiui, pašarinių kukurūzų, kurie geriau auga esant aukštesnei vidutinei dienos ir nakties temperatūrai, o juk jie galėtų padėti gerokai sumažinti gyvulininkystės išlaidas. Taigi gyvuliai čia daugiausia šeriami žolės silosu, kurio savikaina yra didesnė nei pašarinių kukurūzų. |
| --- | --- |

4.4

Pasėlių veislės turi būti atsparios šalčiui ir net birželio mėnesį pasitaikančioms šalnoms. Todėl derlius būna mažesnis. Dėl trumpo vegetacijos laikotarpio negalima auginti tokių augalų, kurių vegetacijos laikotarpis ilgesnis, pavyzdžiui, pašarinių kukurūzų, kurie geriau auga esant aukštesnei vidutinei dienos ir nakties temperatūrai, o juk jie galėtų padėti gerokai sumažinti gyvulininkystės išlaidas. Taigi gyvuliai čia daugiausia šeriami žolės silosu, kurio savikaina yra didesnė nei pašarinių kukurūzų.

| 4.5 | Dėl naktinių šalnų visų pirma nukenčia vaismedžiai, uogakrūmiai ir daržovės. Ne rečiau nei kartą per dešimt metų žydėjimo laikotarpiu pasitaiko tokių stiprių šalnų, kad sunaikinamas visas derlius. Nors ir yra įvairių galimybių išvengti naktinių šalnų, pavyzdžiui, augalų laistymas prieš šalnas, dūmų uždangos, padengimas agroplėvele, tačiau šie metodai susiję su papildomais finansiniais ir darbo jėgos ištekliais. |
| --- | --- |

4.5

Dėl naktinių šalnų visų pirma nukenčia vaismedžiai, uogakrūmiai ir daržovės. Ne rečiau nei kartą per dešimt metų žydėjimo laikotarpiu pasitaiko tokių stiprių šalnų, kad sunaikinamas visas derlius. Nors ir yra įvairių galimybių išvengti naktinių šalnų, pavyzdžiui, augalų laistymas prieš šalnas, dūmų uždangos, padengimas agroplėvele, tačiau šie metodai susiję su papildomais finansiniais ir darbo jėgos ištekliais.

| 4.6 | Dėl trumpo vegetacijos laikotarpio visus lauko darbus reikia atlikti labai greitai. Tam reikia turėti didesnį mašinų parką, o tai didina papildomas investicijas skaičiuojant vienam hektarui pasėlių. |
| --- | --- |

4.6

Dėl trumpo vegetacijos laikotarpio visus lauko darbus reikia atlikti labai greitai. Tam reikia turėti didesnį mašinų parką, o tai didina papildomas investicijas skaičiuojant vienam hektarui pasėlių.

5.   Gamtinės gyvulininkystės kliūtys, problemų aprašymas, ypatingo šių sričių vertinimo priežastys

Gamtinės gyvulininkystės kliūtys, problemų aprašymas, ypatingo šių sričių vertinimo priežastys

| 5.1 | Šiauriniuose regionuose gyvulių ganiavos laikas yra trumpesnis (nuo gegužės vidurio iki rugsėjo pabaigos), todėl žiemai reikia pagaminti daugiau pašarų, o tai savo ruožtu didina gamintojų išlaidas. Be to, žiemai paruoštiems pašarams laikyti reikia statyti specialius sandėlius. Dažnai dėl oro sąlygų žolė pradedama pjauti ne pačiu tinkamiausiu metu, tai blogina maistinę pašarų vertę. Dažni krituliai šieno ar žolės siloso ruošimo laikotarpiu gali pabloginti pašarų kokybę. |
| --- | --- |

5.1

Šiauriniuose regionuose gyvulių ganiavos laikas yra trumpesnis (nuo gegužės vidurio iki rugsėjo pabaigos), todėl žiemai reikia pagaminti daugiau pašarų, o tai savo ruožtu didina gamintojų išlaidas. Be to, žiemai paruoštiems pašarams laikyti reikia statyti specialius sandėlius. Dažnai dėl oro sąlygų žolė pradedama pjauti ne pačiu tinkamiausiu metu, tai blogina maistinę pašarų vertę. Dažni krituliai šieno ar žolės siloso ruošimo laikotarpiu gali pabloginti pašarų kokybę.

| 5.2 | Išlaidos gyvulininkystės reikmėms skirtiems pastatams ir įrangai yra didesnės nei šiltesnio klimato vietovėse, kadangi pamatai turi būti atsparūs šalčiui, vandentiekio ir kanalizacijos vamzdžiai turi būti klojami žemiau įšalo ribos (pvz., Estijoje ne mažiau kaip 1,2 m gylyje). |
| --- | --- |

5.2

Išlaidos gyvulininkystės reikmėms skirtiems pastatams ir įrangai yra didesnės nei šiltesnio klimato vietovėse, kadangi pamatai turi būti atsparūs šalčiui, vandentiekio ir kanalizacijos vamzdžiai turi būti klojami žemiau įšalo ribos (pvz., Estijoje ne mažiau kaip 1,2 m gylyje).

| 5.3 | Ūkių kiemų ir kelių sniego valymui ir apsaugai nuo apledėjimo žiemos metu reikia papildomų išlaidų. Dėl šalčio atsiranda kelio dangos pažeidimų, todėl ją būtina atnaujinti kas penkerius ar kas dešimt metų. Dėl nedidelio gyventojų tankumo šiauriniuose regionuose yra nemažai lauko kelių ir žvyrkelių. Jų tvarkymui ir remontui reikia papildomų lėšų, visų pirma šalinant atsiradusius dangos pažeidimus pavasarį, kad vasarą būtų galima išvengti kylančių dulkių. |
| --- | --- |

5.3

Ūkių kiemų ir kelių sniego valymui ir apsaugai nuo apledėjimo žiemos metu reikia papildomų išlaidų. Dėl šalčio atsiranda kelio dangos pažeidimų, todėl ją būtina atnaujinti kas penkerius ar kas dešimt metų. Dėl nedidelio gyventojų tankumo šiauriniuose regionuose yra nemažai lauko kelių ir žvyrkelių. Jų tvarkymui ir remontui reikia papildomų lėšų, visų pirma šalinant atsiradusius dangos pažeidimus pavasarį, kad vasarą būtų galima išvengti kylančių dulkių.

| 5.4 | Išlaidos pagaminti vieną kilogramo pieno retai gyvenamose vietovėse yra didesnės nei tankiai gyvenamose intensyvaus ūkininkavimo vietovėse, nes surenkant pieną tenka įveikti didesnį atstumą. Daugelyje salų, esančių jūroje ir vidaus vandenyse, buvo atsisakyta pieno gamybos, nes ji dėl transporto išlaidų nepelninga. Taip pat brangiau yra tiekti ir kitas žemės ūkio gamybai būtinas priemones. |
| --- | --- |

5.4

Išlaidos pagaminti vieną kilogramo pieno retai gyvenamose vietovėse yra didesnės nei tankiai gyvenamose intensyvaus ūkininkavimo vietovėse, nes surenkant pieną tenka įveikti didesnį atstumą. Daugelyje salų, esančių jūroje ir vidaus vandenyse, buvo atsisakyta pieno gamybos, nes ji dėl transporto išlaidų nepelninga. Taip pat brangiau yra tiekti ir kitas žemės ūkio gamybai būtinas priemones.

6.   Išsaugoti šiauriniuose regionuose žemės ūkį ir gyvenimą kaimo vietovėse yra labai svarbu visai Europos Sąjungai

Išsaugoti šiauriniuose regionuose žemės ūkį ir gyvenimą kaimo vietovėse yra labai svarbu visai Europos Sąjungai

Išsaugoti žemės ūkio gamybą ir užkirsti kelią kaimo vietovių tuštėjimui šiauriniuose regionuose yra aktualu visai Europai, nes tai padeda:

| — | garantuoti, kad šių sričių gyventojai turėtų pakankamai vietinių maisto produktų, ir užtikrinti apsirūpinimą maistu visoje Europoje, atsižvelgiant į pasaulinį klimato atšilimą, |
| --- | --- |

—

garantuoti, kad šių sričių gyventojai turėtų pakankamai vietinių maisto produktų, ir užtikrinti apsirūpinimą maistu visoje Europoje, atsižvelgiant į pasaulinį klimato atšilimą,

| — | išsaugoti darbo vietas ir užkirsti kelią kaimo vietovių tuštėjimui, |
| --- | --- |

—

išsaugoti darbo vietas ir užkirsti kelią kaimo vietovių tuštėjimui,

| — | išsaugoti biologinę įvairovę ir daugeliu atvejų ją dar padidinti, |
| --- | --- |

—

išsaugoti biologinę įvairovę ir daugeliu atvejų ją dar padidinti,

| — | išsaugoti atviras kraštovaizdžio erdves ir jo patrauklumą turizmo ir laisvalaikio reikmėms, |
| --- | --- |

—

išsaugoti atviras kraštovaizdžio erdves ir jo patrauklumą turizmo ir laisvalaikio reikmėms,

| — | užtikrinti ES pasienio teritorijų saugumą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti ES pasienio teritorijų saugumą.

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 86; OL C 44, 2008 2 16, p. 56 ir OL C 120, 2008 5 16, p. 47.

1

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/39

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl energijos vartojimo efektyvumo politikos ir programų skatinimo galutinių vartotojų lygiu (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 318/08

Pranešėjas Claudio CAPPELLINI

2008 m. liepos 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Energijos vartojimo efektyvumo politikos ir programų skatinimo galutinių vartotojų lygiu“ (Nuomonė savo iniciatyva).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas buvo Claudio CAPPELLINI.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas vieningai priėmė šią nuomonę.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) dalyvavo paskutinėse konsultacijose, skirtose įvairiems Europos energijos vartojimo efektyvumo politikos klausimams ir visiems jų aspektams (išorės dimensijai, artimiausio ir ilgalaikės trukmės laikotarpio uždaviniams, energijos tiekimo ir saugumo politikos), surengtose siekiant įgyvendinti ekonomiškai gyvybingą ir tvarią energetikos politiką. Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu informuoti apie efektyvaus energijos vartojimo dienų, organizuotų EESRK kartu su suinteresuotaisiais subjektais, galutiniais vartotojais ir valstybėmis narėmis, rezultatus ir skatinti jais pasinaudoti. Todėl, Komitetas ragina Europos Komisiją ir naujos sudėties Europos Parlamentą rimtai atsižvelgti į ankstesnėse nuomonėse pateiktas rekomendacijas (1). |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) dalyvavo paskutinėse konsultacijose, skirtose įvairiems Europos energijos vartojimo efektyvumo politikos klausimams ir visiems jų aspektams (išorės dimensijai, artimiausio ir ilgalaikės trukmės laikotarpio uždaviniams, energijos tiekimo ir saugumo politikos), surengtose siekiant įgyvendinti ekonomiškai gyvybingą ir tvarią energetikos politiką. Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu informuoti apie efektyvaus energijos vartojimo dienų, organizuotų EESRK kartu su suinteresuotaisiais subjektais, galutiniais vartotojais ir valstybėmis narėmis, rezultatus ir skatinti jais pasinaudoti. Todėl, Komitetas ragina Europos Komisiją ir naujos sudėties Europos Parlamentą rimtai atsižvelgti į ankstesnėse nuomonėse pateiktas rekomendacijas (1).

1

| 1.2 | Be to, EESRK mano, kad įgyvendinant energetikos politiką, kuria siekiama skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir naująsias „švarias“ technologijas, būtų galima ne tik išspręsti aplinkos problemas, bet ir sumažinti priklausomumą nuo energijos tiekimo, taip pat dideles žaliavų kainas ir to pasekmes galutiniam vartotojui.
  EESRK rekomenduoja dėti daugiau pastangų ir siekti didesnio galutinių vartotojų (visų pirma vartotojų ir mažų įmonių) dalyvavimo įgyvendinant naujus 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytus reikalavimus ir mažinant dabartinės ekonomikos krizės padarinius. |
| --- | --- |

1.2

Be to, EESRK mano, kad įgyvendinant energetikos politiką, kuria siekiama skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir naująsias „švarias“ technologijas, būtų galima ne tik išspręsti aplinkos problemas, bet ir sumažinti priklausomumą nuo energijos tiekimo, taip pat dideles žaliavų kainas ir to pasekmes galutiniam vartotojui.

EESRK rekomenduoja dėti daugiau pastangų ir siekti didesnio galutinių vartotojų (visų pirma vartotojų ir mažų įmonių) dalyvavimo įgyvendinant naujus 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytus reikalavimus ir mažinant dabartinės ekonomikos krizės padarinius.

| 1.3 | Komitetas mano, kad Europos ir valstybių narių socialinė partnerystė gali padėti labiau įtraukti galutinius energijos vartotojus, visų pirma mažąsias įmones, jų organizacijas, vietos lygiu veikiančias privačiųjų ir viešų įmonių asociacijas, kooperatyvus ir įnešti svaresnį indėlį įgyvendinant Europos efektyvaus energijos vartojimo ir ekologiškos ekonomikos tikslus. Šio įsipareigojimo vykdymas, jį labiau derinant su Europos socialinio dialogo (įskaitant ir sektorių lygiu) darbotvarke, gali labai prisidėti prie darbo vietų ir naujų profesijų, reikalaujančių aukštos kvalifikacijos ir susijusių su energijos sektoriumi, kūrimo ir naujų paslaugų atsiradimo. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas mano, kad Europos ir valstybių narių socialinė partnerystė gali padėti labiau įtraukti galutinius energijos vartotojus, visų pirma mažąsias įmones, jų organizacijas, vietos lygiu veikiančias privačiųjų ir viešų įmonių asociacijas, kooperatyvus ir įnešti svaresnį indėlį įgyvendinant Europos efektyvaus energijos vartojimo ir ekologiškos ekonomikos tikslus. Šio įsipareigojimo vykdymas, jį labiau derinant su Europos socialinio dialogo (įskaitant ir sektorių lygiu) darbotvarke, gali labai prisidėti prie darbo vietų ir naujų profesijų, reikalaujančių aukštos kvalifikacijos ir susijusių su energijos sektoriumi, kūrimo ir naujų paslaugų atsiradimo.

| 1.4 | EESRK mano, kad siekis stiprinti energetikos politikos europinę dimensiją – tiek vidaus, tiek tarptautinėse rinkose – turėtų taip pat padėti stiprinti tvaraus vystymosi strategiją ir plėsti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą, galintį atgaivinti viešojo ir privataus sektoriaus investicijas, įskaitant ES valstybių narių tvirtesnį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.4

EESRK mano, kad siekis stiprinti energetikos politikos europinę dimensiją – tiek vidaus, tiek tarptautinėse rinkose – turėtų taip pat padėti stiprinti tvaraus vystymosi strategiją ir plėsti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą, galintį atgaivinti viešojo ir privataus sektoriaus investicijas, įskaitant ES valstybių narių tvirtesnį bendradarbiavimą.

tvirtesnį bendradarbiavimą

| 1.5 | Komitetas reiškia apgailestavimą ir susirūpinimą dėl informacijos ir vienodų bei išsamių duomenų apie energijos galutinio vartojimo efektyvumą trūkumo, dėl šios priežasties sunku parengti statistiniu požiūriu patikimus ir suderintus energijos vartojimo efektyvumo rodiklius; šią padėtį iš dalies lėmė galutiniams vartotojams prieinamų atsitiktinių sekų (laiko eilučių– angl. time series) statistinės analizės Europos lygiu trūkumas.
  EESRK dar kartą reiškią apgailestavimą, kad valstybės narės laiku neparengė nacionalinių efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planų (NEEVVP), kaip numatyta nagrinėjamoje direktyvoje. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas reiškia apgailestavimą ir susirūpinimą dėl informacijos ir vienodų bei išsamių duomenų apie energijos galutinio vartojimo efektyvumą trūkumo, dėl šios priežasties sunku parengti statistiniu požiūriu patikimus ir suderintus energijos vartojimo efektyvumo rodiklius; šią padėtį iš dalies lėmė galutiniams vartotojams prieinamų atsitiktinių sekų (laiko eilučių– angl. time series) statistinės analizės Europos lygiu trūkumas.

time series

EESRK dar kartą reiškią apgailestavimą, kad valstybės narės laiku neparengė nacionalinių efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planų (NEEVVP), kaip numatyta nagrinėjamoje direktyvoje.

| 1.6 | Komitetas mano, kad siekiant visiško, suderinto ir ryžtingo Europos energijos vartojimo efektyvumo politikos įgyvendinimo nacionaliniu lygiu, būtina nedelsiant – bendradarbiaujant su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis ir sistemingai konsultuojantis su galutiniams vartotojams atstovaujančiomis organizacijomis – nustatyti bendrą Europos kontrolės sistemą, kuri būtų teisinga, skaidri ir leistų palyginti suvartotos energijos sąskaitas. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas mano, kad siekiant visiško, suderinto ir ryžtingo Europos energijos vartojimo efektyvumo politikos įgyvendinimo nacionaliniu lygiu, būtina nedelsiant – bendradarbiaujant su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis ir sistemingai konsultuojantis su galutiniams vartotojams atstovaujančiomis organizacijomis – nustatyti bendrą Europos kontrolės sistemą, kuri būtų teisinga, skaidri ir leistų palyginti suvartotos energijos sąskaitas.

| 1.7 | EESRK taip pat mano, kad, siekiant sėkmingiau įgyvendinti ES energijos vartojimo efektyvumo politiką, būtina skirti daugiau dėmesio sektorių aspektui ir sudaryti sąlygas šios politikos platesnei stebėsenai ir išsamesniam poveikio vertinimui. Energetikos politikos poveikis kiekvienai ekonominei veiklai nevienodas: energiją naudojančioms įmonėms (kurių problemos skiriasi atsižvelgiant į suvartojimo lygį, procesų tipologiją ir pan.) arba įvairiuose energetikos sektoriuose veikiančioms įmonėms, pavyzdžiui, įrenginių gamintojams ir montuotojams, energetinių paslaugų teikėjams arba statybų sektoriaus įmonėms, kurios turi labai didelį energijos taupymo potencialą. |
| --- | --- |

1.7

EESRK taip pat mano, kad, siekiant sėkmingiau įgyvendinti ES energijos vartojimo efektyvumo politiką, būtina skirti daugiau dėmesio sektorių aspektui ir sudaryti sąlygas šios politikos platesnei stebėsenai ir išsamesniam poveikio vertinimui. Energetikos politikos poveikis kiekvienai ekonominei veiklai nevienodas: energiją naudojančioms įmonėms (kurių problemos skiriasi atsižvelgiant į suvartojimo lygį, procesų tipologiją ir pan.) arba įvairiuose energetikos sektoriuose veikiančioms įmonėms, pavyzdžiui, įrenginių gamintojams ir montuotojams, energetinių paslaugų teikėjams arba statybų sektoriaus įmonėms, kurios turi labai didelį energijos taupymo potencialą.

| 1.8 | Komitetas yra įsitikinęs, kad Europos programas, pavyzdžiui, Inovacijų ir konkurencingumo pagrindų programą (IKP), Pažangios energetikos Europai (PEE) programą ir daugelį kitų, reikėtų nedelsiant supaprastinti ir dar labiau į jas įtraukti galutinius vartotojus, taip pat nustatyti bendrą nuoseklesnį veiksmų planą, kaip tai buvo padaryta Aplinkosaugos atitikties pagalbos programos (angl. ECAP) atveju. Todėl siūloma pradėti naują kompleksinę programą, kuri padėtų užtikrinti geresnį su galutiniais vartotojais susijusios veiklos koordinavimą.
  EESRK ragina ES, valstybes nares ir įmones skirti pakankamai išteklių taikomiesiems moksliniams tyrimams bei jų pritaikymui galutiniam vartotojui, naujomis informacinių ir ryšių technologijomis pagrįstam energijos taupymui, techninėms ir su pažangiomis technologijomis susijusioms profesijoms, technologijų vystymui ir inovacijoms energetikos srityje bei rekomenduoja labiau išplėsti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas yra įsitikinęs, kad Europos programas, pavyzdžiui, Inovacijų ir konkurencingumo pagrindų programą (IKP), Pažangios energetikos Europai (PEE) programą ir daugelį kitų, reikėtų nedelsiant supaprastinti ir dar labiau į jas įtraukti galutinius vartotojus, taip pat nustatyti bendrą nuoseklesnį veiksmų planą, kaip tai buvo padaryta Aplinkosaugos atitikties pagalbos programos (angl. ECAP) atveju. Todėl siūloma pradėti naują kompleksinę programą, kuri padėtų užtikrinti geresnį su galutiniais vartotojais susijusios veiklos koordinavimą.

EESRK ragina ES, valstybes nares ir įmones skirti pakankamai išteklių taikomiesiems moksliniams tyrimams bei jų pritaikymui galutiniam vartotojui, naujomis informacinių ir ryšių technologijomis pagrįstam energijos taupymui, techninėms ir su pažangiomis technologijomis susijusioms profesijoms, technologijų vystymui ir inovacijoms energetikos srityje bei rekomenduoja labiau išplėsti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje.

| 1.9 | Komitetas mano, kad ES turi skubiai parengti mokesčių ir kreditų politiką ir priemones, skirtas labiau paremti energijos taupymo iniciatyvas, t. y. sudaryti palankesnes sąlygas visiems galutiniams vartotojams, visų pirma MVĮ ir viešojo ir privataus sektorių partnerystėms, kurie individuliai ar bendrai taiko veiksmingesnius ir tvaresnius gamybos modelius.
  EESRK suvokia lemiamą švietimo ir mokymo vaidmenį Europos lygiu ugdant energijos vartojimo efektyvumo kultūrą, todėl siūlo Europoje ir valstybėse narėse pradėti vykdyti konsultacijas su socialiniais partneriais ir visais suinteresuotaisiais subjektais ir siekti šia kryptimi nukreipti esamus Europos finansinius išteklius skiriant didesnį dėmesį su efektyviu energijos vartojimu susijusiems profesiniams įgūdžiams bei mokymo programoms ir skatinti informuoti ir supažindinti visuomenę. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas mano, kad ES turi skubiai parengti mokesčių ir kreditų politiką ir priemones, skirtas labiau paremti energijos taupymo iniciatyvas, t. y. sudaryti palankesnes sąlygas visiems galutiniams vartotojams, visų pirma MVĮ ir viešojo ir privataus sektorių partnerystėms, kurie individuliai ar bendrai taiko veiksmingesnius ir tvaresnius gamybos modelius.

EESRK suvokia lemiamą švietimo ir mokymo vaidmenį Europos lygiu ugdant energijos vartojimo efektyvumo kultūrą, todėl siūlo Europoje ir valstybėse narėse pradėti vykdyti konsultacijas su socialiniais partneriais ir visais suinteresuotaisiais subjektais ir siekti šia kryptimi nukreipti esamus Europos finansinius išteklius skiriant didesnį dėmesį su efektyviu energijos vartojimu susijusiems profesiniams įgūdžiams bei mokymo programoms ir skatinti informuoti ir supažindinti visuomenę.

2.   ES direktyvos 2006/32/EB tikslai

ES direktyvos 2006/32/EB tikslai

| 2.1 | ES direktyva 2006/32/EB siekiama:






  — | „skatinti ekonomiškai efektyviai didinti energijos galutinio vartojimo efektyvumą“ siekiant prisidėti prie tiekimo saugumo didinimo, |
| --- | --- | --- |

2.1

ES direktyva 2006/32/EB siekiama:

—

„skatinti ekonomiškai efektyviai didinti energijos galutinio vartojimo efektyvumą“ siekiant prisidėti prie tiekimo saugumo didinimo,

| — | sumažinti CO2 ir kitų išmetamų šiltnamio dujų kiekį siekiant kovoti su klimato kaitos padariniais ir ekonomiškai efektyviai išnaudoti galimybes taupyti energiją sąnaudų požiūriu skatinant inovacijas ir konkurencingumą. |
| --- | --- |

—

sumažinti CO2 ir kitų išmetamų šiltnamio dujų kiekį siekiant kovoti su klimato kaitos padariniais ir ekonomiškai efektyviai išnaudoti galimybes taupyti energiją sąnaudų požiūriu skatinant inovacijas ir konkurencingumą.

Laikantis šio požiūrio direktyvoje iškeliami bendri tikslai:

| — | Nustatyti valstybėms narėms nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo orientacinius rodiklius ir atitinkamus mechanizmus jiems pasiekti, |
| --- | --- |

—

Nustatyti valstybėms narėms nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo orientacinius rodiklius ir atitinkamus mechanizmus jiems pasiekti,

| — | apibrėžti institucinį, finansinį ir teisinį pagrindą, skirtą pašalinti esamas prekybos kliūtis bei rinkos trūkumus, trukdančius efektyviam galutiniam vartojimui, |
| --- | --- |

—

apibrėžti institucinį, finansinį ir teisinį pagrindą, skirtą pašalinti esamas prekybos kliūtis bei rinkos trūkumus, trukdančius efektyviam galutiniam vartojimui,

| — | sudaryti palankias sąlygas, visų pirma MVĮ, kurti ir skatinti energetinių paslaugų rinką, |
| --- | --- |

—

sudaryti palankias sąlygas, visų pirma MVĮ, kurti ir skatinti energetinių paslaugų rinką,

| — | siekti bendro nacionalinio orientacinio energijos taupymo tikslo, kuris devintaisiais šios direktyvos taikymo metais turi būti 9 proc. ir kuris turi būti įgyvendinamas teikiant energetines paslaugas bei taikant kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. |
| --- | --- |

—

siekti bendro nacionalinio orientacinio energijos taupymo tikslo, kuris devintaisiais šios direktyvos taikymo metais turi būti 9 proc. ir kuris turi būti įgyvendinamas teikiant energetines paslaugas bei taikant kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones.

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

3.1   Pasirodė, kad Direktyvos 2006/32/EB įgyvendinimas neatitiko Europos Komisijos plataus užmojo pradinių tikslų dėl šių priežasčių:

| — | priemonės buvo neveiksmingos ir lengvai apeinamos direktyvą perkeliant į nacionalinius teisės aktus, |
| --- | --- |

—

priemonės buvo neveiksmingos ir lengvai apeinamos direktyvą perkeliant į nacionalinius teisės aktus,

| — | nacionaliniai veiksmų planai ir perkėlimo į valstybių narių teisę priemonės buvo nenuoseklios ir nepakankamai griežtos, palyginti su direktyvos reikalavimais, |
| --- | --- |

—

nacionaliniai veiksmų planai ir perkėlimo į valstybių narių teisę priemonės buvo nenuoseklios ir nepakankamai griežtos, palyginti su direktyvos reikalavimais,

| — | papildomos programos ir priemonės buvo nenuoseklios ir nepakankamai koordinuojamos, |
| --- | --- |

—

papildomos programos ir priemonės buvo nenuoseklios ir nepakankamai koordinuojamos,

| — | iniciatyva pasirodė visiškai netinkama ir neužtikrinanti sąlygų, kurios padėtų ES nuosekliai ir tvariai plėtoti energijos vartojimo efektyvumą, kadangi nebuvo vienodų duomenų ir informacijos, būtinų norint užtikrinti minėtos direktyvos įgyvendinimo stebėseną ir atlikti poveikio galutiniams vartotojams vertinimą. |
| --- | --- |

—

iniciatyva pasirodė visiškai netinkama ir neužtikrinanti sąlygų, kurios padėtų ES nuosekliai ir tvariai plėtoti energijos vartojimo efektyvumą, kadangi nebuvo vienodų duomenų ir informacijos, būtinų norint užtikrinti minėtos direktyvos įgyvendinimo stebėseną ir atlikti poveikio galutiniams vartotojams vertinimą.

Dabartiniais duomenimis iš 27 ES valstybių narių tik kelios jų įgyvendino griežtą ir gerai struktūruotą energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių energijos šaltinių vartojimą skatinančią energetikos politiką, pradėjo plėtoti naujus sektorius, susijusius su pirmiau minėtomis technologijomis, ir dėjo pastangas sumažinti energijos kainas mažosioms įmonėms ir namų ūkiams.

Žaliojoje knygoje „Siekiant saugaus, tausojančio ir konkurencingo Europos energetikos tinklo“ (2) Europos Komisija ragina įsteigti Europos perdavimo sistemų operatorių.

2

Trijose neseniai paskelbtose nuomonėse (3) EESRK siūlė atlikti Europos visuotinės svarbos paslaugos energetikos srityje pagrįstumo tyrimą – tokia paslauga būtų naudinga bendrai energetikos politikai. Apibendrinant, minėtose nuomonėse EESRK teigia, kad diskutuoti reikia iš anksto, nes tokiomis paslaugomis būtų parodytas Europos solidarumas sprendžiant svarbiausiose ir tarptautinėse ar tarpvalstybinėse srityse Sąjungai iškylančius uždavinius: saugus energijos tiekimas, vandens išteklių valdymas, biologinės įvairovės išsaugojimas, oro kokybės palaikymas, vidaus ir išorės saugumas ir pan. Jeigu Bendrija pradėtų teikti tokias paslaugas, galutiniai vartotojai suprastų, kad ir jie yra atsakingi.

3

3.2   Galutiniai vartotojai ir Europos energetikos politika

Galutiniai vartotojai ir Europos energetikos politika

Didelis kai kurių valstybių narių vėlavimas įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo tikslus ir besitęsianti sunki ekonomikos krizė rodo, kad būtina kuo skubiau imtis geriau suderintų, suplanuotų ir tarpusavyje susietų priemonių, kurios leistų panaudoti Europos bendrijos ir valstybių narių išteklius ir padėtų atgaivinti viešojo ir privataus sektoriaus investicijas. Tvaraus vystymosi strategija ir idėja, pagrįstos efektyvumo, paskirstytos gamybos ir naujų, vadinamųjų švarių, energijos šaltinių (įskaitant ir iš biomasės gaunamą energiją) naudojimo principais, ir dalijimasis rezultatais, pasiektais valstybėms narėms ir galutinių vartotojų atstovams bendradarbiaujant Europos lygiu, galėtų padėti išvengti mokslinių tyrimų veiklos, kuri turi būti vykdoma sutelkiant pastangas tarptautiniu lygiu, susiskaldymo.

Siekiant įveikti ekonomikos krizę, atnaujinti efektyvaus energijos vartojimo politiką ir vykdyti su investicijomis susijusius veiksmus, labai svarbu persvarstyti Europos mokesčių ir kreditų politiką atsižvelgiant į galutinius vartotojus, kredito sektorių, energetikos sektoriaus operatorius ir suinteresuotas vietos valdžios institucijas ir skatinti Europos lygiu plėtoti Energijos tiekimo bendrovių sistemą.

3.3   Galutinių vartotojų energijos vartojimo efektyvumo kultūra ir su tuo susijusios žinios

Galutinių vartotojų energijos vartojimo efektyvumo kultūra ir su tuo susijusios žinios

Reikėtų pažymėti, kad trūksta bendros informacijos ir informacijos apie sektorius, Europos Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politikos poveikio visiems galutiniams vartotojams (visų pirma MVĮ ir kitiems dalyviams) vertinimo, nėra metodologijos, kuria remiantis būtų galima patikrinti, ar tarptautiniu ir Europos lygiu siekiama vienodų tikslų, bei nevykdomas stebėsenos procesas, leidžiantis įvertinti galutinių vartotojų pasiektus rezultatus.

Remiantis kai kuriose valstybėse narėse atliktu pirmuoju patikrinimu, galima teigti, kad trūksta išsamios informacijos, todėl duomenys apie pramonės gamybą ir suvartotą energiją labai riboti.

Taigi, būtina pradėti tyrimą siekiant surinkti ir apibendrinti duomenis bei nustatyti rodiklius, reikalingus energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų stebėsenai ir vertinimui užtikrinti, kadangi tai padėtų įvertinti direktyvos poveikį valstybėse narėse įgyvendinamoms strategijoms ir iniciatyvoms.

3.4   Energijos vartojimo efektyvumo rodikliai ir galutinių vartotojų poreikiai

Energijos vartojimo efektyvumo rodikliai ir galutinių vartotojų poreikiai

Europos Komisija ir valstybės narės galėtų paremti ir paskatinti kurti (prireikus įsteigti nepriklausomų ekspertų grupę) suderintus ir patikimus rodiklius, kurie padėtų apskaičiuoti ir įvertinti sutaupytą energiją; taupymą gali užtikrinti naujos informacinių ir ryšių technologijos. Rodikliai, kuriuos turėtų būti lengva suprasti, galėtų tapti garantija vartotojams, kurie jais atitinkamai pasinaudotų. Ši strategija padėtų užkirsti kelią vis dažnesniam, apgaulingam ir painiam sąvokų „žalioji“ arba „švari“ energija vartojimui, kuris yra tiesiog rinkodaros strategijos dalis, ir yra visiškai nepagrįstas, neįrodomas ir kiekybiškai neįvertinamas energijos taupymo arba taršos mažinimo požiūriu. Tai taip pat padėtų kovoti su nesąžiningą komercine veikla.

3.5   Kompleksinė stebėsenos ir kontrolės sistema sudarytų galimybę Europos Sąjungai ir valstybėms narėms:

| — | pasinaudoti Europos ekspertų grupės ir nepriklausomų institucijų tinklo veikla, susijusia su energijos vartojimo efektyvumu ir orientuota į galutinį vartotoją, visų pirma į įmones, būtent į MVĮ ir amatų įmones, |
| --- | --- |

—

pasinaudoti Europos ekspertų grupės ir nepriklausomų institucijų tinklo veikla, susijusia su energijos vartojimo efektyvumu ir orientuota į galutinį vartotoją, visų pirma į įmones, būtent į MVĮ ir amatų įmones,

| — | reguliariai rengti ES politikos ir jos poveikio galutiniams vartotojams, visų pirma MVĮ, vertinimo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

reguliariai rengti ES politikos ir jos poveikio galutiniams vartotojams, visų pirma MVĮ, vertinimo ataskaitas,

| — | sukurti daugiakalbę informacinę platformą, paprastą pasinaudoti ir lengvai prieinamą, ir sustiprinti bei pagerinti Europos ir nacionalinių atstovaujamųjų organizacijų ir svarbiausių suinteresuotųjų subjektų santykius. |
| --- | --- |

—

sukurti daugiakalbę informacinę platformą, paprastą pasinaudoti ir lengvai prieinamą, ir sustiprinti bei pagerinti Europos ir nacionalinių atstovaujamųjų organizacijų ir svarbiausių suinteresuotųjų subjektų santykius.

3.6   Laikytis grafiko ir sumažinti spragas rengiant nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus.

Laikytis grafiko ir sumažinti spragas rengiant nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus.

Nacionaliniuose efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planuose nėra tvirtų ir ryžtingų valstybių narių įsipareigojimų įgyvendinti direktyva nustatytų tikslų (dažnai šie planai yra pernelyg bendro pobūdžio, juose nėra duomenų ir mokslinių rodiklių, kurie būtini teisingam numatytų priemonių galimo poveikio vertinimui atlikti, jie nesuderinti su direktyvos tikslais), visų pirma – sumažinti energijos vartojimą didžiuosiuose sektoriuose, pavyzdžiui, transporto ir statybų. Todėl būtina imtis konkretesnių ir įvykdomų efektyvaus energijos vartojimo iniciatyvų ir joms įgyvendinti skirtoms priemonėms – arba bent jau kai kurioms iš jų – suteikti labiau privalomą pobūdį įvertinant atotrūkį tarp nacionalinių planų ir pasiektų rezultatų, kaip tai buvo daroma transporto priemonių išmetamų teršalų, bendro išmetamo CO2 kiekio mažinimo, šiltnamio dujų išmetimo ir atsinaujinančios energijos atvejais.

Neseniai Europos Komisijos surengtoje konsultacijoje internete dėl energijos vartojimo efektyvumo (angl. Public Consultation on the Evaluation and Revision of the Action Plan for Energy Efficiency [COM(2006) 545] išryškėjo direktyvos trūkumai: mažai konsultuotasi su galutiniais vartotojais. Metinė ataskaita (prie šio darbo galėtų prisidėti ir EESRK), parengta taikant konsultacijų su visais galutiniais vartotojais metodą, galėtų tapti priemone įveikti trūkumus, išryškėjusius sudarant nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus.

Public Consultation on the Evaluation and Revision of the Action Plan for Energy Efficiency

3.7   Naujos galutiniam vartotojui labiau pritaikytos Europos programos

Naujos galutiniam vartotojui labiau pritaikytos Europos programos

Būtina supaprastinti dalyvavimo programose (IKP ir ypač PEE) procedūras, kad jose taip pat galėtų dalyvauti ir mažos įmonės, ir jų atstovaujamosios organizacijos bei nepalankiose sąlygose esančių vietovių (kalnų ir atokūs regionai) vadžios institucijos. Be to, būtų tikslinga skatinti kurti viešojo ir privataus sektorių partnerystes ir Energijos tiekimo bendroves (ETB), visų pirma Europos, nacionaliniu ir vietos lygiu, ir sudaryti palankias sąlygas MVĮ realiai dalyvauti ekologiškuose viešuosiuose pirkimuose. Galiausiai, įgyvendinant supaprastinimo ir geresnės teisėkūros programą, Europos Komisija raginama kartu su Europos ir valstybių narių galutinių vartotojų organizacijų atstovais nustatyti veiksmingiausias direktyvos procedūras ir praktiką, galinčias padėti su šia direktyva susijusiems galutiniams vartotojams ir suinteresuotiesiems subjektams įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo politiką.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   Direktyvoje (6 straipsnyje) pripažįstama, kad energetikos sektoriaus operatoriams tenka svarbus vaidmuo teikiant energetikos paslaugas. Tokia nuostata yra labai kritikuotina, kadangi pasirodė, kad daugelyje nacionalinių rinkų didieji energetikos sektoriaus ūkio subjektai vykdo savo veiklą energijos gamybos grandinės pasrovinėse rinkose, t. y. teikia energetikos paslaugas ir vykdo taip vadinamą veiklą „po skaitiklio“, taigi, sąlygomis, užtikrinančioms jiems pranašumą dėl jų dominuojančios padėties kituose grandinės etapuose (gamybos, paskirstymo ir pardavimo), o tai savo ruožtu labai trukdė vystyti energetikos paslaugas mažosioms įmonėms.

| 4.1.1 | Susiduriama su didelėmis problemomis ir trūkumais perkeliant direktyvos nuostatas dėl galutinių vartotojų, pavyzdžiui:






  — | informacijos dėl energetikos paslaugų sukūrimo prieinamumas ir skaidrumas (dažnai ši informacija skirta energetikos sektoriaus operatoriams ir kompetentingoms institucijoms), (7 straipsnis), |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Susiduriama su didelėmis problemomis ir trūkumais perkeliant direktyvos nuostatas dėl galutinių vartotojų, pavyzdžiui:

—

informacijos dėl energetikos paslaugų sukūrimo prieinamumas ir skaidrumas (dažnai ši informacija skirta energetikos sektoriaus operatoriams ir kompetentingoms institucijoms), (7 straipsnis),

| — | teisingi suvartotos energijos parodymai ir išsami sąskaita. |
| --- | --- |

—

teisingi suvartotos energijos parodymai ir išsami sąskaita.

Be to, reikėtų, kad valstybių narių ir Europos Sąjungos kompetentingos institucijos sustiprintų priežiūrą, kontrolę ir sankcijų taikymą ir vykdytų aktyvesnę ir griežtesnę energetikos sektoriaus ūkio subjektų stebėseną (direktyvos 11 ir 13 straipsniai).

| 4.1.2 | Reikėtų techniškai ir politiškai stiprinti ir išplėsti galimybę veiksmingai naudotis finansinėmis priemonėmis energijai taupyti bei atitinkamų mechanizmų veikimą atsižvelgiant į galutinių vartotojų interesus ypatingą dėmesį skiriant energijos apmokestinimui. Šios priemonės ir jomis pasiekti rezultatai turėtų būti labai atidžiai stebimi glaudžiai bendradarbiaujant su Europos ir nacionalinėmis galutinių vartotojų asociacijomis ir ypatingą dėmesį skiriant būdams sušvelninti „rikošeto efektą“. Apie „rikošeto efektą“ buvo kalbėta 2009 m. liepos 9 d. EESRK Italijos nacionalinėje ekonomikos ir darbo taryboje (Consiglio Nazionale dell'Economia e del Lavoro, CNEL) surengtame klausyme „Energijos vartojimo efektyvumo politikos ir programų skatinimas galutinių vartotojų lygiu“. Šia sąvoka apibūdinama padėtis, kai priemonės, skirtos padidinti energijos vartojimo efektyvumą, dažnai sukelia priešingą efektą, t. y. ne sumažina, o padidina energijos vartojimą. |
| --- | --- |

4.1.2

Reikėtų techniškai ir politiškai stiprinti ir išplėsti galimybę veiksmingai naudotis finansinėmis priemonėmis energijai taupyti bei atitinkamų mechanizmų veikimą atsižvelgiant į galutinių vartotojų interesus ypatingą dėmesį skiriant energijos apmokestinimui. Šios priemonės ir jomis pasiekti rezultatai turėtų būti labai atidžiai stebimi glaudžiai bendradarbiaujant su Europos ir nacionalinėmis galutinių vartotojų asociacijomis ir ypatingą dėmesį skiriant būdams sušvelninti „rikošeto efektą“. Apie „rikošeto efektą“ buvo kalbėta 2009 m. liepos 9 d. EESRK Italijos nacionalinėje ekonomikos ir darbo taryboje (Consiglio Nazionale dell'Economia e del Lavoro, CNEL) surengtame klausyme „Energijos vartojimo efektyvumo politikos ir programų skatinimas galutinių vartotojų lygiu“. Šia sąvoka apibūdinama padėtis, kai priemonės, skirtos padidinti energijos vartojimo efektyvumą, dažnai sukelia priešingą efektą, t. y. ne sumažina, o padidina energijos vartojimą.

(Consiglio Nazionale dell'Economia e del Lavoro, CNEL)

| 4.1.3 | Energijos vartojimo auditų ir baltųjų sertifikatų sistemos (12 straipsnis) taip pat labai svarbios energetikos paslaugų vystymo priemonės, todėl valstybės narės jas turėtų dar labiau stiprinti.
  Šiuo požiūriu Europos socialinis dialogas, įskaitant ir sektorių lygiu, galėtų būti naudingas siekiant įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo politiką, kurti naujas darbo vietas ir didinti gamybos sistemos konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.1.3

Energijos vartojimo auditų ir baltųjų sertifikatų sistemos (12 straipsnis) taip pat labai svarbios energetikos paslaugų vystymo priemonės, todėl valstybės narės jas turėtų dar labiau stiprinti.

Šiuo požiūriu Europos socialinis dialogas, įskaitant ir sektorių lygiu, galėtų būti naudingas siekiant įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo politiką, kurti naujas darbo vietas ir didinti gamybos sistemos konkurencingumą.

| 4.1.4 | Nustatyti sutaupytos energijos skaičiavimo metodai. Kol kas šie metodai yra nelabai išplėtoti ir suderinti. Todėl reikėtų geriau apibrėžti ir patikslinti skaičiavimo metodologiją, kuriai pritartų galutiniai vartotojai ir kuri būtų vienodai taikoma valstybėse narėse.
  Galiausiai, reikia pabrėžti, kad Europos Komisija pradėjo nemažai pažeidimų procedūrų dėl direktyvos visų ar dalies nuostatų neperkėlimo: dėl to susidariusios sąnaudos ir biurokratinė našta bus perkelta galutiniam vartotojui. |
| --- | --- |

4.1.4

Nustatyti sutaupytos energijos skaičiavimo metodai. Kol kas šie metodai yra nelabai išplėtoti ir suderinti. Todėl reikėtų geriau apibrėžti ir patikslinti skaičiavimo metodologiją, kuriai pritartų galutiniai vartotojai ir kuri būtų vienodai taikoma valstybėse narėse.

Galiausiai, reikia pabrėžti, kad Europos Komisija pradėjo nemažai pažeidimų procedūrų dėl direktyvos visų ar dalies nuostatų neperkėlimo: dėl to susidariusios sąnaudos ir biurokratinė našta bus perkelta galutiniam vartotojui.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Eurpos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 77 2009 3 31, p. 54; OL C 175 2009 7 28, p. 87; OL C 228 2009 9 22, p. 84; OL C 182 2009 8 4, p. 8.

1

(2)  COM (2008) 782 galutinis/2.

2

(3)  OL C 175, 2009 7 28, p. 43, ir EESRK nuomonė dėl Žaliosios knygos „Siekiant saugaus, tausojančio ir konkurencingo Europos energetikos tinklo“, CESE 1029/2009 (dar neskelbta) ir EESRK nuomonė dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų: kaip turėtų būti padalyta atsakomybė tarp ES ir valstybių narių?, CESE 966/2009 (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/43

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasaulinės finansų krizės poveikis svarbiausiems Europos gamybos ir paslaugų sektoriams“ (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 318/09

Pranešėjas Antonello PEZZINI

Bendrapranešėjis Enrico GIBELLIERI

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė 2009 m. vasario 26 d. parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Pasaulinės finansų krizės poveikis svarbiausiems Europos gamybos ir paslaugų sektoriams.“

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Antonello PEZZINI, bendrapranešėjis Enrico GIBELLIERI.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Santrauka, išvados ir rekomendacijos

Santrauka, išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK yra įsitikinęs, kad atsižvelgiant į dabartinės finansų krizės poveikį svarbiausiems Europos gamybos ir paslaugų sektoriams, ES institucijos ir valstybės narės privalo atlikti išsamią ES politikos sričių ir priemonių peržiūrą bei užtikrinti geresnį jų koordinavimą, kad būtų galima perkainoti vertybes ir prioritetą suteikti realiajai ekonomikai ir įmonių, darbuotojų bei piliečių poreikiams.

1.2   EESRK primygtinai ragina ratifikuoti Lisabonos sutartį siekiant užtikrinti, kad ES institucinė struktūra būtų pajėgi susidoroti su iššūkiu nukreipti mūsų žemyno vystymąsi didesnio konkurencingumo, tvarumo ir atvirumo link. Tai turėtų apimti:

| — | bendradarbiavimo tarp bendrovių ir darbuotojų stiprinimą, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo tarp bendrovių ir darbuotojų stiprinimą,

| — | geriau koordinuotas bendras politikos priemones, |
| --- | --- |

—

geriau koordinuotas bendras politikos priemones,

| — | spartesnius sprendimų priėmimo procesus, |
| --- | --- |

—

spartesnius sprendimų priėmimo procesus,

| — | paprastesnius ir skaidresnius teisės aktus. |
| --- | --- |

—

paprastesnius ir skaidresnius teisės aktus.

1.3   EESRK yra įsitikinęs, kad atnaujinus Europos projektą Jean Monnet dvasia, kuria vadovautasi pasirašant ir įgyvendinant Paryžiaus sutartį, davusią pradžią Europos anglių ir plieno bendrijai, būtų įmanoma padėti pagrindą Europos ekonomikos atgaivinimui. Bandant įveikti krizę ir jos ekonomines bei socialines pasekmes tapo akivaizdūs nerimą keliantys esamų sutarčių trūkumai.

1.4   Subsidiarumo principą būtina iš naujo apibrėžti atsižvelgiant į jo pradinę reikšmę. Sprendimai turi būti priimami ir įgaliojimai skirstomi tokiu lygmeniu, kuriame jie būtų veiksmingiausi Bendrijos piliečiams. Susidūrus su pasaulinio masto problemomis, turi būti naudojamos Europos ir pasaulio lygmens politinės priemonės ir instrumentai.

1.5   EESRK yra įsitikinęs, kad valstybių narių vyriausybės ir ES Taryba turi dėti visas įmanomas pastangas atkurti piliečių pasitikėjimą stipria Europa, galinčia pasitelkti bendrus, pripažintus instrumentus ir su jų pagalba įveikti dabartinę ir būsimas pasaulines krizes.

| 1.5.1 | EESRK yra informuotas, kad kai kuriose šalyse – Europos bendrijos steigėjose – ypač šiuo krizės laikotarpiu demonstruojamas didelis nepakantumas vidaus rinkos taisyklėms, pavyzdžiui, susijusioms su konkurencija ir valstybės pagalba. Tai yra klaida (1). |
| --- | --- |

1.5.1

EESRK yra informuotas, kad kai kuriose šalyse – Europos bendrijos steigėjose – ypač šiuo krizės laikotarpiu demonstruojamas didelis nepakantumas vidaus rinkos taisyklėms, pavyzdžiui, susijusioms su konkurencija ir valstybės pagalba. Tai yra klaida (1).

1

| 1.5.2 | Dabartinėmis aplinkybėmis Taryba, padedama Europos Parlamento ir Europos Komisijos, turėtų parengti „strateginį paktą“, apimantį:






  — | tvirtą įsipareigojimą siekti vienos bendros rinkos tikslų, pasitelkiant sustiprintus mechanizmus, ypač tuose sektoriuose, kuriuose vis dar pastebima trūkumų (2), |
| --- | --- | --- |

1.5.2

Dabartinėmis aplinkybėmis Taryba, padedama Europos Parlamento ir Europos Komisijos, turėtų parengti „strateginį paktą“, apimantį:

—

tvirtą įsipareigojimą siekti vienos bendros rinkos tikslų, pasitelkiant sustiprintus mechanizmus, ypač tuose sektoriuose, kuriuose vis dar pastebima trūkumų (2),

2

| — | įsipareigojimą įdiegti fiskalinį koordinavimą, pripažįstant nacionalinį suverenumą mokesčių srityje, tačiau stiprinant bendradarbiavimą kai kuriais klausimais, |
| --- | --- |

—

įsipareigojimą įdiegti fiskalinį koordinavimą, pripažįstant nacionalinį suverenumą mokesčių srityje, tačiau stiprinant bendradarbiavimą kai kuriais klausimais,

| — | suderintą galimybę tam tikromis sąlygomis „nepriteklių patiriančioms“ šalims greitai prisijungti prie euro zonos, |
| --- | --- |

—

suderintą galimybę tam tikromis sąlygomis „nepriteklių patiriančioms“ šalims greitai prisijungti prie euro zonos,

| — | koordinuotų, tinkamų, skaidrių ir laiko atžvilgiu proporcingai vis mažiau taikomų viešųjų priemonių, skirtų sumažinti sisteminę riziką, įgyvendinimą ir spartų sugrįžimą prie savarankiškos ekonominės veiklos laisvojoje rinkoje. |
| --- | --- |

—

koordinuotų, tinkamų, skaidrių ir laiko atžvilgiu proporcingai vis mažiau taikomų viešųjų priemonių, skirtų sumažinti sisteminę riziką, įgyvendinimą ir spartų sugrįžimą prie savarankiškos ekonominės veiklos laisvojoje rinkoje.

1.6   EESRK nori pasakyti, kad piliečiai, socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė yra vieningai įsitikinę, kad dabartinė krizė skatina dėti daugiau pastangų kuriant stipresnę Europą, kuri gali atlikti atskirų valstybių narių galimybes pranokstantį vaidmenį.

1.7   Siekdamos sustiprinti pasaulinį ES ir jos demokratinių išraiškos formų – Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos – vaidmenį, valstybės narės turi atsisakyti kai kurių siekių, susijusių su atstovavimu ir savo vaidmens iškėlimu.

1.8   EESRK yra įsitikinęs, kad pirmiausia būtina parengti tikrą, solidžią pramonės politiką, kuri nepriklausytų nuo finansų spekuliantų spendimų ir kuria būtų siekiama tvaraus vystymosi. Reikia susieti EAPB sutarties pagrindu dvejuose svarbiuose Europos gamybos sektoriuose vykdytos konkrečios pramonės politikos patirtį, sukauptą per 50 metų, atitinkamai ją atnaujinti, pakeisti taip, kad ši politika remtų tvarų vystymąsi, ir naudoti ją kaip atspirties tašką rengiant būsimas priemones (3).

3

1.9   Vystantis įmonėms ir socialinei ekonomikai bei jų gebėjimams surasti naujoviškus sprendimus, bus galima įveikti krizę Europoje ir atgaivinti ekonomiką.

1.10   Siekdami parengti vystymosi strategiją, socialiniai partneriai ir organizuota pilietinė visuomenė turėtų dėti pastangas kurdami „socialiai atsakingą teritoriją“ (TSR) tam, kad būtų galima įgyvendinti šias suderintas strategijas:

| — | ištvėrimo ir išgyvenimo strategiją, kuri suteiktų galimybę vystyti veiklą brandžiose rinkose, pasitelkiant geresnę specializaciją toje pačioje rinkoje, išlaidų sumažinimą, didelės apimties diversifikaciją į gretimas rinkas arba naujus sprendimo būdus, |
| --- | --- |

—

ištvėrimo ir išgyvenimo strategiją, kuri suteiktų galimybę vystyti veiklą brandžiose rinkose, pasitelkiant geresnę specializaciją toje pačioje rinkoje, išlaidų sumažinimą, didelės apimties diversifikaciją į gretimas rinkas arba naujus sprendimo būdus,

ištvėrimo ir išgyvenimo strategiją,

| — | procesų, produktų ir paslaugų inovacijų strategiją, be kita ko, atveriančią naujas rinkas ir leidžiančią diegti naujas technologijas bei naudoti naujas medžiagas ir sudarančią sąlygas naujų produktų sukūrimui, |
| --- | --- |

—

procesų, produktų ir paslaugų inovacijų strategiją, be kita ko, atveriančią naujas rinkas ir leidžiančią diegti naujas technologijas bei naudoti naujas medžiagas ir sudarančią sąlygas naujų produktų sukūrimui,

procesų, produktų ir paslaugų inovacijų strategiją

| — | naujas iniciatyvas, apimančias naujų įmonių formų kūrimą, naujus sektorius arba naujas iniciatyvas. Labai svarbu atlikti išankstinį vertinimą, norint numatyti naujus, perspektyvius produktus (pavyzdžiui, pirmaujančiose rinkose), kuriems reikia skirti naujas investicijas, |
| --- | --- |

—

naujas iniciatyvas, apimančias naujų įmonių formų kūrimą, naujus sektorius arba naujas iniciatyvas. Labai svarbu atlikti išankstinį vertinimą, norint numatyti naujus, perspektyvius produktus (pavyzdžiui, pirmaujančiose rinkose), kuriems reikia skirti naujas investicijas,

naujas iniciatyvas

Labai svarbu

| — | vietos rinkodarą, per bendradarbiavimą su mokslinių tyrimų centrais užtikrinant kompetenciją, kad būtų skatinama naujų technologijų sklaida, |
| --- | --- |

—

vietos rinkodarą, per bendradarbiavimą su mokslinių tyrimų centrais užtikrinant kompetenciją, kad būtų skatinama naujų technologijų sklaida,

vietos rinkodarą

| — | finansinę paramą, pasitelkiant plėtros finansavimą, įskaitant ir EIB garantijas (4), |
| --- | --- |

—

finansinę paramą, pasitelkiant plėtros finansavimą, įskaitant ir EIB garantijas (4),

finansinę paramą

4

| — | kredito unijų rizikos kapitalo kapitalizaciją, pasitelkiant valdybos ir bankų sistemos susitarimą, suteikiant mokėjimo atidėjimą mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, visų pirma tam, kad būtų išlaikytos darbo vietos, |
| --- | --- |

—

kredito unijų rizikos kapitalo kapitalizaciją, pasitelkiant valdybos ir bankų sistemos susitarimą, suteikiant mokėjimo atidėjimą mikroįmonėms ir mažosioms įmonėms, visų pirma tam, kad būtų išlaikytos darbo vietos,

kredito unijų rizikos kapitalo kapitalizaciją

| — | trumpalaikių skolų konsolidavimą, kad mikroįmonės ir mažosios įmonės galėtų sutelkti dėmesį gamybai, rinkodarai ir vėlesniam garantiniam klientų aptarnavimui, |
| --- | --- |

—

trumpalaikių skolų konsolidavimą, kad mikroįmonės ir mažosios įmonės galėtų sutelkti dėmesį gamybai, rinkodarai ir vėlesniam garantiniam klientų aptarnavimui,

trumpalaikių skolų konsolidavimą

| — | novatoriškų paslaugų sektoriaus (ekologinės ekonomikos) skatinimą, naudojantis pažangiais mokymosi metodais, kuriuos remia Europos socialinis fondas, |
| --- | --- |

—

novatoriškų paslaugų sektoriaus (ekologinės ekonomikos) skatinimą, naudojantis pažangiais mokymosi metodais, kuriuos remia Europos socialinis fondas,

novatoriškų paslaugų sektoriaus (ekologinės ekonomikos) skatinimą

| — | aukštos kokybės konkrečiam asmeniui pritaikytų paslaugų kūrimą, gerinant ir stiprinant socialines ir sveikatos priežiūros sistemas (5), |
| --- | --- |

—

aukštos kokybės konkrečiam asmeniui pritaikytų paslaugų kūrimą, gerinant ir stiprinant socialines ir sveikatos priežiūros sistemas (5),

aukštos kokybės konkrečiam asmeniui pritaikytų paslaugų kūrimą

5

| — | infrastruktūros priemonių taikymą, didinant novatoriškas mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos galimybes ir kuriant atitinkamas sąlygas, kad gyvenimas regione taptų patrauklesniu, |
| --- | --- |

—

infrastruktūros priemonių taikymą, didinant novatoriškas mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos galimybes ir kuriant atitinkamas sąlygas, kad gyvenimas regione taptų patrauklesniu,

infrastruktūros priemonių taikymą

| — | energijos vartojimo efektyvumo ir ekologiškumo kriterijų griežtinimą
  viešuosiuose pirkimuose, |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumo ir ekologiškumo kriterijų griežtinimą
  viešuosiuose pirkimuose,

energijos vartojimo efektyvumo

griežtinimą

viešuosiuose pirkimuose

| — | finansinę paramą naujiems ir veiksmingesniems produktams, kurie pakeistų senus produktus, |
| --- | --- |

—

finansinę paramą naujiems ir veiksmingesniems produktams, kurie pakeistų senus produktus,

paramą naujiems ir veiksmingesniems produktams

| — | geresnę prieigą prie informacijos, |
| --- | --- |

—

geresnę prieigą prie informacijos,

prieigą prie informacijos

| — | paprastesnį žaliavų panaudojimą. |
| --- | --- |

—

paprastesnį žaliavų panaudojimą.

paprastesnį žaliavų panaudojimą.

1.11   Palyginus nacionalinius paskatų paketus pramoninėse šalyse matyti, kad valstybių narių vyriausybių bendri veiksmai turėtų būti toliaregiškesni, ypač skatinant tvarų vystymąsi ir įmonių socialinę atsakomybę bei geresnį veiksmų koordinavimą su Europos Komisija. Tačiau vien žodžių nepakanka: valstybės narės privalo nedelsdamos įgyvendinti savo planus, nes krizės pasekmės įmonėms ir darbuotojams yra labai didelės.

1.12   EESRK palankiai vertina 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais dalyvių pastangas numatyti veiksmus, kurie, sustiprinus socialinį dialogą (6), kartu su socialiniais partneriais turi būti įgyvendinami nacionaliniu ir Europos lygiu. Taip būtų užtikrinta, kad darbo vietų kūrimui ir paklausai atgaivinti reikalingoms priemonėms bus skiriama daugiau dėmesio.

6

1.13   Lisabonos strategija turi išlikti patikima ir pademonstruoti, kad ją galima pritaikyti prie naujų sąlygų. Tai galima padaryti spartinant reformas ir nustatant aiškius prioritetus bei naujus metodus, taip pat užtikrinant ES tvaraus vystymosi strategijos ir strategijos po Lisabonos, kuri bus parengta vieną iš ateinančių mėnesių, tikslų nuoseklumą.

1.14   Europos šalių vyriausybės turi dėti daugiau pastangų, kad Bendrijos lygiu prisiimti įsipareigojimai būtų iki galo įgyvendinti laikantis sutartų terminų.

1.15   Skiriant valstybės pagalbą nuo globalizacijos ir finansų krizės nukentėjusioms įmonėms, kad jos išsaugotų darbo vietas, būtina užtikrinti, kad:

| — | tokia pagalba nestiprins protekcionizmo ir nekliudys laisvai konkurencijai, |
| --- | --- |

—

tokia pagalba nestiprins protekcionizmo ir nekliudys laisvai konkurencijai,

| — | lėšas gaunančios įmonės pirmiausia įsipareigos išlaikyti užimtumo lygį, |
| --- | --- |

—

lėšas gaunančios įmonės pirmiausia įsipareigos išlaikyti užimtumo lygį,

| — | bus laikomasi kolektyvinių sutarčių ir išsaugota darbuotojų perkamoji galia, |
| --- | --- |

—

bus laikomasi kolektyvinių sutarčių ir išsaugota darbuotojų perkamoji galia,

| — | sumažėjusios gamybos apimties periodus darbuotojai galės panaudoti naujiems gebėjimams įgyti, ir jiems reikėtų padėti šioje srityje, |
| --- | --- |

—

sumažėjusios gamybos apimties periodus darbuotojai galės panaudoti naujiems gebėjimams įgyti, ir jiems reikėtų padėti šioje srityje,

| — | valstybės finansinė parama netaps akcininkų pajamų šaltiniu (dividendų pavidalu arba atpirkus akcijas), |
| --- | --- |

—

valstybės finansinė parama netaps akcininkų pajamų šaltiniu (dividendų pavidalu arba atpirkus akcijas),

| — | esant galimybei pagalba skatins naujų aplinką tausojančių produktų ir paslaugų kūrimą, |
| --- | --- |

—

esant galimybei pagalba skatins naujų aplinką tausojančių produktų ir paslaugų kūrimą,

| — | pagalba neiškraipys konkurencijos, bus laikina ir proporcingai mažėjanti, |
| --- | --- |

—

pagalba neiškraipys konkurencijos, bus laikina ir proporcingai mažėjanti,

| — | norint apsaugoti mokesčių mokėtojus, bus užtikrinti tinkami kontrolės mechanizmai. |
| --- | --- |

—

norint apsaugoti mokesčių mokėtojus, bus užtikrinti tinkami kontrolės mechanizmai.

1.16   Ieškant socialinio atsakymo į krizę, iki šiol priimtų pasiūlymų nepakanka. Nepakankamai dėmesio skiriama darbo vietų kūrimui ir paklausos didinimo priemonėms (pavyzdžiui, geresniam fiskalinių paskatų paketų koordinavimui Bendrijos lygmeniu ir su darbo užmokesčio politika susijusioms priemonėms) (7).

7

1.17   Kalbant apie taisykles, taikomas laikinoms darbo rinkos politikos priemonėms, būtina užtikrinti, kad trumpalaikio darbo atveju būtų užtikrintas tinkamas mokymas, ypač darbuotojų sveikatos ir saugos srityje, ir kartu atitinkamas užmokesčio lygis.

1.18   Komiteto nuomone, užtikrinant ES pramonės struktūros ateitį, neatidėliotina ir būtina visais švietimo ir mokymo sistemos lygiais įgyvendinti politiką, kuri žadintų jaunimo susidomėjimą technologijomis ir gamtos mokslais, ir atkurti prarastą gamybinės veiklos prestižą, kurio vietos neturėtų užimti finansinė veikla ir spekuliacija (8).

8

1.19   EESRK nuomone, siekiant atgaivinti ekonomiką ir suteikti Europos pramonės ir paslaugų sektoriams tvarumo, reikia daugiau pastangų mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų srityse. Šiuo tikslu reikėtų pasinaudoti jau turimomis priemonėmis, pavyzdžiui, Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąja bendrąja programa ir Europos technologijos institutu, tačiau būtina atsižvelgti į kiekvieno sektoriaus poreikius, turint omenyje Europos technologijų platformų nustatytus prioritetus.

1.20   EESRK primygtinai ragina pradėti naują Bendrijos iniciatyvą verslo paslaugų sektoriui remti, siekiant sukurti novatoriškas paslaugas ir paslaugų turinį, kuriais galėtų naudotis piliečiai, vartotojai, darbuotojai ir įmonės, ypač atsižvelgiant į tarptautinį mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) pobūdį ir eksportą.

1.21   Komiteto nuomone, būtina, kaip kalbėjo EESRK pirmininkas (9), persvarstyti struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, lėšų panaudojimo kriterijus, kad jomis būtų galima tiesiogiai naudotis Europos lygiu, taip pat atskiriems sektoriams. Taigi siūloma vėl pasitelkti EAPB patirtį, kuri pasirodė besanti naudinga ir greitai pritaikoma.

9

1.22   Tarptautinės prekybos srityje, EESRK nuomone, būtina kuo greičiau užbaigti daugiašales prekybos derybas – Dohos raundą. Tai būtų teigiamas signalas tarptautinėms rinkoms ir turėtų didelės įtakos dabartinei krizei (10). ES galėtų ir privalo aktyviau imtis iniciatyvos derybose ir kalbėti vienus balsu, jei nori įgyvendinti didelių užmojų tikslus ir užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos standartų ir padoraus darbo koncepcijos, be kurių neįsivaizduojamas Europos gamybos ir paslaugų sektorių augimas ateityje.

10

1.23   Dabartinėmis sąlygomis kyla labai realus pavojus, kad gali didėti protekcionizmo mastas. Todėl Europos Komisija privalo ryžtingai įgyvendinti ES prekybos apsaugą reglamentuojančius teisės aktus, imtis griežtų priemonių prieš dempinguojamus ir subsidijuojamus produktus, ginčyti nepagrįstas protekcionistines priemones ir kovoti su jomis, stiprinti dialogą su pagrindiniais ES prekybos partneriais, kad būtų galima išspręsti prekybinius ginčus.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Gamybos ir paslaugų sektoriai yra Europos ekonomikos pagrindas. Sukūrus bendrąją rinką šie sektoriai ėmė sparčiai vystytis pagal bendrus standartus ir taisykles. |
| --- | --- |

2.1

Gamybos ir paslaugų sektoriai yra Europos ekonomikos pagrindas. Sukūrus bendrąją rinką šie sektoriai ėmė sparčiai vystytis pagal bendrus standartus ir taisykles.

| 2.2 | Gamybos ir paslaugų sektoriai susiduria su milžiniškais sunkumais:






  — | neregėto masto finansų griūtis, kuri triuškinančia jėga vienu metu prislėgė visą pasaulio ekonomiką, padarė žalos pasitikėjimui rinkomis ir jų patikimumui, |
| --- | --- | --- |

2.2

Gamybos ir paslaugų sektoriai susiduria su milžiniškais sunkumais:

—

neregėto masto finansų griūtis, kuri triuškinančia jėga vienu metu prislėgė visą pasaulio ekonomiką, padarė žalos pasitikėjimui rinkomis ir jų patikimumui,

finansų griūtis

| — | naujas tarptautinis darbo pasidalijimas, dėl kurio reikia imtis atitinkamų naujai pasaulinei rinkai reikalingų racionalizavimo ir restruktūrizavimo priemonių. Naujieji pramoniniai žemynai visapusiškai dalyvauja naujojoje pasaulinėje rinkoje, tačiau jiems taikoma mažiau apribojimų, |
| --- | --- |

—

naujas tarptautinis darbo pasidalijimas, dėl kurio reikia imtis atitinkamų naujai pasaulinei rinkai reikalingų racionalizavimo ir restruktūrizavimo priemonių. Naujieji pramoniniai žemynai visapusiškai dalyvauja naujojoje pasaulinėje rinkoje, tačiau jiems taikoma mažiau apribojimų,

naujas tarptautinis darbo pasidalijimas

| — | klimato kaita ir aplinka bei pirmaeilis tikslas visuomenės sveikatos labui užtikrinti ekosistemos apsaugą ir tvarų vystymąsi. Įgyvendinant šiuos tikslus būtina gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir modernizuoti gamybos ciklus, o naujus produktus gaminti ir procesus užtikrinti švaresnėmis technologijomis, |
| --- | --- |

—

klimato kaita ir aplinka bei pirmaeilis tikslas visuomenės sveikatos labui užtikrinti ekosistemos apsaugą ir tvarų vystymąsi. Įgyvendinant šiuos tikslus būtina gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir modernizuoti gamybos ciklus, o naujus produktus gaminti ir procesus užtikrinti švaresnėmis technologijomis,

klimato kaita ir aplinka

| — | žmogiškasis kapitalas senėjant visuomenei ir didėjant migracijos srautams: norint pagerinti gyvenimo ir darbo vietų kokybę, reikia didesnio lankstumo, profesinio judumo, mokymosi visą gyvenimą ir aukštesnio kvalifikacijos lygio, |
| --- | --- |

—

žmogiškasis kapitalas senėjant visuomenei ir didėjant migracijos srautams: norint pagerinti gyvenimo ir darbo vietų kokybę, reikia didesnio lankstumo, profesinio judumo, mokymosi visą gyvenimą ir aukštesnio kvalifikacijos lygio,

žmogiškasis kapitalas senėjant visuomenei ir didėjant migracijos srautams:

| — | valdymo trūkumai tarptautiniu ir Europos lygiu: kaip matyti iš dabartinės tarptautinės pinigų sistemos ir Europos projekto krizės, trūkumų esama institucijų, gebėjimo priimti sprendimus ir taisyklių srityse, |
| --- | --- |

—

valdymo trūkumai tarptautiniu ir Europos lygiu: kaip matyti iš dabartinės tarptautinės pinigų sistemos ir Europos projekto krizės, trūkumų esama institucijų, gebėjimo priimti sprendimus ir taisyklių srityse,

valdymo trūkumai

| — | stiprėjantys ES regioniniai skirtumai, |
| --- | --- |

—

stiprėjantys ES regioniniai skirtumai,

ES regioniniai skirtumai

| — | turimų vešiųjų ir įmonių biudžeto išteklių mažėjimas: jų gali neužtekti ekonomikos ir darbo rinkos atgaivinimo reformoms finansuoti. |
| --- | --- |

—

turimų vešiųjų ir įmonių biudžeto išteklių mažėjimas: jų gali neužtekti ekonomikos ir darbo rinkos atgaivinimo reformoms finansuoti.

turimų vešiųjų ir įmonių biudžeto išteklių mažėjimas

| 2.3 | Esama pavojaus, kad dėl dabartinės pasaulio ekonomikos krizės šiems sektoriams teks dėti dar daugiau pastangų, kad jie galėtų:






  — | prisitaikyti prie naujojo tarptautinio darbo pasidalijimo modelio, |
| --- | --- | --- |

2.3

Esama pavojaus, kad dėl dabartinės pasaulio ekonomikos krizės šiems sektoriams teks dėti dar daugiau pastangų, kad jie galėtų:

—

prisitaikyti prie naujojo tarptautinio darbo pasidalijimo modelio,

| — | užtikrinti ekosistemos apsaugą ir tvarų vystymąsi, |
| --- | --- |

—

užtikrinti ekosistemos apsaugą ir tvarų vystymąsi,

| — | pradėti kurti naujus produktus ir procesų technologijas, |
| --- | --- |

—

pradėti kurti naujus produktus ir procesų technologijas,

| — | kurti naujas ir geresnes darbo vietas nuolat tobulinant darbuotojų įgūdžius ir užtikrinant jų profesinį tobulėjimą. |
| --- | --- |

—

kurti naujas ir geresnes darbo vietas nuolat tobulinant darbuotojų įgūdžius ir užtikrinant jų profesinį tobulėjimą.

| 2.4 | Dabartinės krizės įmones skatina ne tik kovoti už išlikimą, bet ir siūlo dideles vysytmosi bei naujovių diegimo galimybes. Tačiau įmonių negalima vienų palikti likimo valiai. Reikėtų kuo greičiau įgyvendinti reformas verslo aplinkai gerinti. Jos paskatintų verslumą ir kurti darbo vietas, taip pat sumažintų nereikalingą administracinę naštą, išsaugotų ir patobulintų vidaus rinką, paskatintų rizikos kapitalą, duotų impulsą naujovėms diegti ir darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo priemonėms, padėtų rengti mažiau, bet geresnių teisės aktų ir daugiau dėmesio skirti akademinio, mokslo ir verslo pasaulio ryšiams, žmogiškųjų išteklių švietimui ir mokymui, ypač technikos ir gamtos mokslų srityse ir eksperimentinių rinkų kūrimui. |
| --- | --- |

2.4

Dabartinės krizės įmones skatina ne tik kovoti už išlikimą, bet ir siūlo dideles vysytmosi bei naujovių diegimo galimybes. Tačiau įmonių negalima vienų palikti likimo valiai. Reikėtų kuo greičiau įgyvendinti reformas verslo aplinkai gerinti. Jos paskatintų verslumą ir kurti darbo vietas, taip pat sumažintų nereikalingą administracinę naštą, išsaugotų ir patobulintų vidaus rinką, paskatintų rizikos kapitalą, duotų impulsą naujovėms diegti ir darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo priemonėms, padėtų rengti mažiau, bet geresnių teisės aktų ir daugiau dėmesio skirti akademinio, mokslo ir verslo pasaulio ryšiams, žmogiškųjų išteklių švietimui ir mokymui, ypač technikos ir gamtos mokslų srityse ir eksperimentinių rinkų kūrimui.

| 2.5 | EESRK pabrėžia, kad esamą svarbiausių Europos gamybos ir paslaugų sektorių, ypač turizmo, padėtį ir galimas perspektyvas būtina išanalizuoti atsižvelgiant į kai kuriuos svarbius ir, glaudžiai tarpusavyje susijusius aspektus:






  — | tarptautinį aspektą: krizė tarptautiniu mastu gilėjo kompleksiškai, taigi buvo naudojamasi naujoviškomis priemonėmis, kurioms atskirų rinkų ir tarptautinės rinkos reguliavimo ir priežiūros institucijos neturėjo jokio poveikio. Ši krizė paskatino Europą prisitaikyti prie pasaulinės pamatinės programos, kurioje planuojama, kad iki 2020 m. BRIC valstybių (11) sukuriamas BVP sieks, o galbūt net ir viršys 30 % pasaulinio BVP, |
| --- | --- | --- |

2.5

EESRK pabrėžia, kad esamą svarbiausių Europos gamybos ir paslaugų sektorių, ypač turizmo, padėtį ir galimas perspektyvas būtina išanalizuoti atsižvelgiant į kai kuriuos svarbius ir, glaudžiai tarpusavyje susijusius aspektus:

—

tarptautinį aspektą: krizė tarptautiniu mastu gilėjo kompleksiškai, taigi buvo naudojamasi naujoviškomis priemonėmis, kurioms atskirų rinkų ir tarptautinės rinkos reguliavimo ir priežiūros institucijos neturėjo jokio poveikio. Ši krizė paskatino Europą prisitaikyti prie pasaulinės pamatinės programos, kurioje planuojama, kad iki 2020 m. BRIC valstybių (11) sukuriamas BVP sieks, o galbūt net ir viršys 30 % pasaulinio BVP,

tarptautinį aspektą

11

| — | institucinį aspektą: nacionaliniai, regionų ir tarptautiniai instituciniai mechanizmai pasirodė esantys visiškai nepajėgūs iš anksto nustatyti problemas, laiku imtis priemonių užkirsti kelią grandininei reakcijai persimesti nuo vienos regioninės ar nacionalinės ekonominės zonos į kitą bei numatyti apsaugines priemones, galinčias sumažinti žalą, |
| --- | --- |

—

institucinį aspektą: nacionaliniai, regionų ir tarptautiniai instituciniai mechanizmai pasirodė esantys visiškai nepajėgūs iš anksto nustatyti problemas, laiku imtis priemonių užkirsti kelią grandininei reakcijai persimesti nuo vienos regioninės ar nacionalinės ekonominės zonos į kitą bei numatyti apsaugines priemones, galinčias sumažinti žalą,

institucinį aspektą

| — | socialinį aspektą: 2009 m. kovo mėn. nedarbas euro zonoje buvo 8,9 % (palyginti su 7,2 % 2008 m. kovo mėn.) ir 8,3 % 27 ES valstybėse narėse (6,7 % 2008 m. kovo mėn.). Jaunesnių nei 25-erių metų žmonių nedarbas euro zonoje buvo 18,1 %, o 27 ES valstybėse narėse – 18,3 % (12), |
| --- | --- |

—

socialinį aspektą: 2009 m. kovo mėn. nedarbas euro zonoje buvo 8,9 % (palyginti su 7,2 % 2008 m. kovo mėn.) ir 8,3 % 27 ES valstybėse narėse (6,7 % 2008 m. kovo mėn.). Jaunesnių nei 25-erių metų žmonių nedarbas euro zonoje buvo 18,1 %, o 27 ES valstybėse narėse – 18,3 % (12),

socialinį aspektą

12

| — | „realiosios ekonomikos“ aspektą: 2008 m. gruodžio mėn. 27 ES valstybėse narėse pramonės gamyba sumažėjo 12,8 % palyginti su 2007 m. tuo pačiu mėnesiu, statybos veiklos apimtis sumažėjo 6,7 %, ES vidaus prekyba sumažėjo 13,7 %, o ES gamybos sektoriaus eksportas sumažėjo 5,8 % (13). Labiausiai gamyba sumažėjo chemijos, tekstilės, automobilių ir metalo pramonės sektoriuose, labai stipriai sumažėjo automobilių pramonės, telekomunikacijų, radijo ir televizijos įrangos sektorių eksportas, o iš paslaugų – turizmo sektoriuje (14), |
| --- | --- |

—

„realiosios ekonomikos“ aspektą: 2008 m. gruodžio mėn. 27 ES valstybėse narėse pramonės gamyba sumažėjo 12,8 % palyginti su 2007 m. tuo pačiu mėnesiu, statybos veiklos apimtis sumažėjo 6,7 %, ES vidaus prekyba sumažėjo 13,7 %, o ES gamybos sektoriaus eksportas sumažėjo 5,8 % (13). Labiausiai gamyba sumažėjo chemijos, tekstilės, automobilių ir metalo pramonės sektoriuose, labai stipriai sumažėjo automobilių pramonės, telekomunikacijų, radijo ir televizijos įrangos sektorių eksportas, o iš paslaugų – turizmo sektoriuje (14),

13

14

| — | ekologinį aspektą: energijos vartojimo efektyvumas, kova su klimato kaita ir tausus išteklių naudojimas yra problemos, kurias būtina nedelsiant spręsti. Tai esminis dalykas norint išsaugoti planetą ir užtikrinti jos, o ypač Europos, vystymąsi, visuomenės sveikatą, ekosistemos ir visos ekonomikos apsaugą. Tai turi didelių pasekmių jos konkurencingumui, ypač esant aiškiai, stabiliai ir suderintai reguliavimo sistemai. |
| --- | --- |

—

ekologinį aspektą: energijos vartojimo efektyvumas, kova su klimato kaita ir tausus išteklių naudojimas yra problemos, kurias būtina nedelsiant spręsti. Tai esminis dalykas norint išsaugoti planetą ir užtikrinti jos, o ypač Europos, vystymąsi, visuomenės sveikatą, ekosistemos ir visos ekonomikos apsaugą. Tai turi didelių pasekmių jos konkurencingumui, ypač esant aiškiai, stabiliai ir suderintai reguliavimo sistemai.

ekologinį aspektą:

3.   Tarptautinis aspektas

Tarptautinis aspektas

| 3.1 | Ketvirtąjį 2008 m. ketvirtį JAV BVP sumažėjo 1 %, o ketvirtį prieš tai – tik 0,1 %. Paskutinįjį 2008 m. ketvirtį Japonijoje buvo užfiksuotas 3,3 % BVP sumažėjimas, o trečiąjį ketvirtį – 0,6 %. Euro zonoje BVP sumažėjo 1,5 %, o ankstesnį ketvirtį – 0,2 % (15). |
| --- | --- |

3.1

Ketvirtąjį 2008 m. ketvirtį JAV BVP sumažėjo 1 %, o ketvirtį prieš tai – tik 0,1 %. Paskutinįjį 2008 m. ketvirtį Japonijoje buvo užfiksuotas 3,3 % BVP sumažėjimas, o trečiąjį ketvirtį – 0,6 %. Euro zonoje BVP sumažėjo 1,5 %, o ankstesnį ketvirtį – 0,2 % (15).

15

| 3.2 | Nedarbas staigiai didėja, ir pagal OECD prognozes 2010 m. pabaigoje turėtų siekti 12 %. Tuo pačiu metu, atlyginimai didėja lėčiau arba išlieka nepakitę. |
| --- | --- |

3.2

Nedarbas staigiai didėja, ir pagal OECD prognozes 2010 m. pabaigoje turėtų siekti 12 %. Tuo pačiu metu, atlyginimai didėja lėčiau arba išlieka nepakitę.

| 3.3 | Europos Komisija pabrėžia (16): „Kol galimybės skolintis bus menkos, tol pastangos padidinti paklausą ir vartotojų pasitikėjimą neduos rezultatų. (...) Tai visuotinė krizė, o ekonomika iki galo nebus atkurta, kol pagrindiniai pasaulio ekonomikos dalyviai vėl negrįš į augimo ir tarpusavio prekybos kelią.“ |
| --- | --- |

3.3

Europos Komisija pabrėžia (16): „Kol galimybės skolintis bus menkos, tol pastangos padidinti paklausą ir vartotojų pasitikėjimą neduos rezultatų. (...) Tai visuotinė krizė, o ekonomika iki galo nebus atkurta, kol pagrindiniai pasaulio ekonomikos dalyviai vėl negrįš į augimo ir tarpusavio prekybos kelią.“

16

| 3.4 | Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) yra tos pačios nuomonės: „Ekonomika greičiausiai ir toliau silpnės ir atsigaus tik tada, kai mes iš esmės pakeisime savo mąstyseną: atsisakysime guodžiančio, tačiau neįvykdomo plano sugrįžti prie „įprastinio verslo scenarijaus“ ir atsigręšime į naują ekonominę realybę ir investuosime į žmones, naujoves bei tvarų vystymąsi. Be to, būtina sustiprinti vyriausybės vaidmenį:






  — | reguliuojant rinkas, |
| --- | --- | --- |

3.4

Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) yra tos pačios nuomonės: „Ekonomika greičiausiai ir toliau silpnės ir atsigaus tik tada, kai mes iš esmės pakeisime savo mąstyseną: atsisakysime guodžiančio, tačiau neįvykdomo plano sugrįžti prie „įprastinio verslo scenarijaus“ ir atsigręšime į naują ekonominę realybę ir investuosime į žmones, naujoves bei tvarų vystymąsi. Be to, būtina sustiprinti vyriausybės vaidmenį:

—

reguliuojant rinkas,

| — | teikiant viešąsias paslaugas, |
| --- | --- |

—

teikiant viešąsias paslaugas,

| — | kovojant su atlyginimų ir pajamų skirtumais“ (17). |
| --- | --- |

—

kovojant su atlyginimų ir pajamų skirtumais“ (17).

17

| 3.5 | Prieš 2009 m. kovo 18 d. G 20 aukščiausiojo lygio susitikimą Londone Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga BUSSINESSEUROPE pabrėžė, kad „Finansų krizės poveikis įmonėms yra triuškinantis, nes apribojus prieigą prie finansavimo, nukenčia svarbiausios ekonominio augimo varomosios jėgos (...). Norint išvengti pasaulinės ekonomikos žlugimo reikalingos ekonominės paskatos (18).“ |
| --- | --- |

3.5

Prieš 2009 m. kovo 18 d. G 20 aukščiausiojo lygio susitikimą Londone Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga BUSSINESSEUROPE pabrėžė, kad „Finansų krizės poveikis įmonėms yra triuškinantis, nes apribojus prieigą prie finansavimo, nukenčia svarbiausios ekonominio augimo varomosios jėgos (...). Norint išvengti pasaulinės ekonomikos žlugimo reikalingos ekonominės paskatos (18).“

18

4.   Institucinis aspektas

Institucinis aspektas

| 4.1 | Pastaruoju metu pastebimas platesnis susitarimas ir stiprinamas bendradarbiavimas, kad, peržengiant galiojančias taisykles, būtų galima imtis išskirtinių priemonių ir politiniu lygiu reaguoti į avarines situacijas, norint bet kokia kaina išsaugoti įmones, apdirbamosios gamybos sektorius, gamybą ir paslaugų teikimą, darbo vietas bei pajamas ir namų ūkių vartojimo išlaidas. |
| --- | --- |

4.1

Pastaruoju metu pastebimas platesnis susitarimas ir stiprinamas bendradarbiavimas, kad, peržengiant galiojančias taisykles, būtų galima imtis išskirtinių priemonių ir politiniu lygiu reaguoti į avarines situacijas, norint bet kokia kaina išsaugoti įmones, apdirbamosios gamybos sektorius, gamybą ir paslaugų teikimą, darbo vietas bei pajamas ir namų ūkių vartojimo išlaidas.

| 4.2 | Politinės priemonės, kuriomis bandoma apriboti krizės ekonomines, užimtumo bei socialines pasekmes, viduje tvyrančią įtampą nukreipiant į kaimynines šalis, yra ne tik klaidingas sprendimas, bet ir kelia ekonominio nacionalizmo ir protekcionizmo riziką, kuris suardytų pastaraisiais metais Europoje ir visame pasaulyje nelengvai sukurtą tarptautinio bendradarbiavimo ir regioninės integracijos sistemą. |
| --- | --- |

4.2

Politinės priemonės, kuriomis bandoma apriboti krizės ekonomines, užimtumo bei socialines pasekmes, viduje tvyrančią įtampą nukreipiant į kaimynines šalis, yra ne tik klaidingas sprendimas, bet ir kelia ekonominio nacionalizmo ir protekcionizmo riziką, kuris suardytų pastaraisiais metais Europoje ir visame pasaulyje nelengvai sukurtą tarptautinio bendradarbiavimo ir regioninės integracijos sistemą.

| 4.3 | EESRK nuomone, neatsiejami ir privalomi visų krizei įveikti skirtų priemonių elementai yra šie:






  — | parengti naują skaidriomis taisyklėmis pagrįstą tarptautinio ir pasaulinio bendradarbiavimo sistemą, kuri leistų iš anksto pašalinti tarptautinės ekonominės, pinigų ir finansų sistemos trūkumus (net ir užslėptus), tuo pačiu metu išsaugant laisvą tarptautinę prekybą, |
| --- | --- | --- |

4.3

EESRK nuomone, neatsiejami ir privalomi visų krizei įveikti skirtų priemonių elementai yra šie:

—

parengti naują skaidriomis taisyklėmis pagrįstą tarptautinio ir pasaulinio bendradarbiavimo sistemą, kuri leistų iš anksto pašalinti tarptautinės ekonominės, pinigų ir finansų sistemos trūkumus (net ir užslėptus), tuo pačiu metu išsaugant laisvą tarptautinę prekybą,

parengti

| — | nedelsiant išnagrinėti galimybes parengti naują socialinį susitarimą su finansų sektoriumi, iš esmės naujai sureguliuoti ir geriau kontroliuoti finansų rinkas bei užtikrinti griežtesnę visuomenės kontrolę, susijusią su skatinamosiomis priemonėmis, norint užtikrinti, kad finansinė parama pasieks ir darbuotojus, vartotojus bei įmones ir bus išsaugota laisva tarptautinė prekyba, |
| --- | --- |

—

nedelsiant išnagrinėti galimybes parengti naują socialinį susitarimą su finansų sektoriumi, iš esmės naujai sureguliuoti ir geriau kontroliuoti finansų rinkas bei užtikrinti griežtesnę visuomenės kontrolę, susijusią su skatinamosiomis priemonėmis, norint užtikrinti, kad finansinė parama pasieks ir darbuotojus, vartotojus bei įmones ir bus išsaugota laisva tarptautinė prekyba,

išnagrinėti

| — | apsaugoti pamatinius ES principus, susijusius su:






  — | Europos bendrąja rinka, |
| --- | --- | --- |

—

apsaugoti pamatinius ES principus, susijusius su:

apsaugoti

—

Europos bendrąja rinka,

| — | laisvu asmenų, prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimu, |
| --- | --- |

—

laisvu asmenų, prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimu,

| — | bendrų politinių priemonių, ypač konkurencijos politikos, rengimu ir visapusišku įgyvendinimu, |
| --- | --- |

—

bendrų politinių priemonių, ypač konkurencijos politikos, rengimu ir visapusišku įgyvendinimu,

| — | verslo laisve ir Europos socialinio modelio apsauga, |
| --- | --- |

—

verslo laisve ir Europos socialinio modelio apsauga,

| — | įgyvendinti koordinuotas, proporcingas, skaidrias ir palaipsniui mažėjančias viešąsias priemones, skirtas sumažinti sisteminę riziką, |
| --- | --- |

—

įgyvendinti koordinuotas, proporcingas, skaidrias ir palaipsniui mažėjančias viešąsias priemones, skirtas sumažinti sisteminę riziką,

įgyvendinti

| — | apsaugoti ir stiprinti Europos gamybos ir paslaugų sektorių konkurencingumą ir atsparumą, |
| --- | --- |

—

apsaugoti ir stiprinti Europos gamybos ir paslaugų sektorių konkurencingumą ir atsparumą,

apsaugoti

| — | stiprinti žiniomis pagrįstą ekonomiką, |
| --- | --- |

—

stiprinti žiniomis pagrįstą ekonomiką,

stiprinti

| — | gerinti žmogiškųjų išteklių, tarp jų ir vadovaujančių darbuotojų, gebėjimus, |
| --- | --- |

—

gerinti žmogiškųjų išteklių, tarp jų ir vadovaujančių darbuotojų, gebėjimus,

gerinti

| — | tobulinti produktus ir procesus, skirtus aplinkos apsaugai, energijos vartojimo efektyvumui ir veiksmingam medžiagų panaudojimui, bei užtikrinti pagrindines sąlygas jų pateikimui į rinką, |
| --- | --- |

—

tobulinti produktus ir procesus, skirtus aplinkos apsaugai, energijos vartojimo efektyvumui ir veiksmingam medžiagų panaudojimui, bei užtikrinti pagrindines sąlygas jų pateikimui į rinką,

tobulinti

| — | remti„socialiniu požiūriu atsakingos teritorijos“ kūrimą, |
| --- | --- |

—

remti„socialiniu požiūriu atsakingos teritorijos“ kūrimą,

remti

| — | nedidinti administracinės ir reguliavimo naštos, tenkančios Europos įmonėms, |
| --- | --- |

—

nedidinti administracinės ir reguliavimo naštos, tenkančios Europos įmonėms,

nedidinti

| — | parengti koordinuotą metodą, pagal kurį bus rengiami tarptautinius produktus reglamentuojantys teisės aktai (19), |
| --- | --- |

—

parengti koordinuotą metodą, pagal kurį bus rengiami tarptautinius produktus reglamentuojantys teisės aktai (19),

parengti

19

| — | gerinti galimybes gauti kreditą, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

—

gerinti galimybes gauti kreditą, ypač MVĮ.

gerinti galimybes gauti kreditą, ypač MVĮ.

| 4.4 | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad dėl dabartinės krizės būtinas staigus institucinis perėjimas prie geresnės ekonominės integracijos, kurios tikslas yra į kokybę orientuota ekonomikos raida bei daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimas. |
| --- | --- |

4.4

EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad dėl dabartinės krizės būtinas staigus institucinis perėjimas prie geresnės ekonominės integracijos, kurios tikslas yra į kokybę orientuota ekonomikos raida bei daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimas.

| 4.5 | Tačiau, Komiteto nuomone, dar svarbesnis yra kokybinis šuolis prie stipresnės politinės vienybės Europoje. Ši vienybė yra vienintelė galimybė sukurti pusiausvyrą tarp būtinybės atsisakyti nacionalinio egoizmo ir prioritetų siekiant bendros ateities. |
| --- | --- |

4.5

Tačiau, Komiteto nuomone, dar svarbesnis yra kokybinis šuolis prie stipresnės politinės vienybės Europoje. Ši vienybė yra vienintelė galimybė sukurti pusiausvyrą tarp būtinybės atsisakyti nacionalinio egoizmo ir prioritetų siekiant bendros ateities.

| 4.6 | EESRK yra įsitikinęs, kad tik atnaujinus Europos projektą Jean Monnet dvasia, kuria buvo pasirašoma ir įgyvendinama Paryžiaus sutartis, davusi pradžią Europos anglių ir plieno bendrijai, būtų įmanoma padėti pagrindą Europos ekonomikos atgaivinimui. |
| --- | --- |

4.6

EESRK yra įsitikinęs, kad tik atnaujinus Europos projektą Jean Monnet dvasia, kuria buvo pasirašoma ir įgyvendinama Paryžiaus sutartis, davusi pradžią Europos anglių ir plieno bendrijai, būtų įmanoma padėti pagrindą Europos ekonomikos atgaivinimui.

| 4.7 | Būtina kuo greičiau užbaigti Lisabonos sutarties ratifikavimo procesą, norint užtikrinti Europos Sąjungos institucinę struktūrą, kuri galės reaguoti pasitelkdama geriau koordinuotas priemones. |
| --- | --- |

4.7

Būtina kuo greičiau užbaigti Lisabonos sutarties ratifikavimo procesą, norint užtikrinti Europos Sąjungos institucinę struktūrą, kuri galės reaguoti pasitelkdama geriau koordinuotas priemones.

5.   Socialinis krizės aspektas: pasekmės darbuotojams, įmonėms ir šeimoms

Socialinis krizės aspektas: pasekmės darbuotojams, įmonėms ir šeimoms

| 5.1 | Pastaraisiais mėnesiais labai išaugo restruktūrizuojamų įmonių skaičius. Daug įmonių pradėjo mažinti darbo vietas, o tai turi dideles socialines pasekmes, taip pat ir jaunimo ateičiai (20). Kitos įmonės paskelbė bankrotą. |
| --- | --- |

5.1

Pastaraisiais mėnesiais labai išaugo restruktūrizuojamų įmonių skaičius. Daug įmonių pradėjo mažinti darbo vietas, o tai turi dideles socialines pasekmes, taip pat ir jaunimo ateičiai (20). Kitos įmonės paskelbė bankrotą.

20

| 5.2 | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad žmogiškieji ištekliai bus pagrindinis elementas atkuriant ES konkurencingumą, tiek kalbant apie darbuotojų įgūdžius ir kvalifikaciją, tiek apie naują valdančios vyriausybės modelį. |
| --- | --- |

5.2

EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad žmogiškieji ištekliai bus pagrindinis elementas atkuriant ES konkurencingumą, tiek kalbant apie darbuotojų įgūdžius ir kvalifikaciją, tiek apie naują valdančios vyriausybės modelį.

| 5.3 | EESRK nuomone, skatinant Europos pramonės konkurencingumą labai svarbus vaidmuo tenka investicijoms į darbuotojus ir į darbo vietų išsaugojimą – tiek darbuotojų kvalifikacijų ir naujų įgūdžių atžvilgiu, tiek skatinant naujo įmonių socialinės atsakomybės modelio kūrimą (21). |
| --- | --- |

5.3

EESRK nuomone, skatinant Europos pramonės konkurencingumą labai svarbus vaidmuo tenka investicijoms į darbuotojus ir į darbo vietų išsaugojimą – tiek darbuotojų kvalifikacijų ir naujų įgūdžių atžvilgiu, tiek skatinant naujo įmonių socialinės atsakomybės modelio kūrimą (21).

21

| 5.4 | Atsižvelgiant į krizės apimtį, nuo ekonomikos nuosmukio nukentėjusiems darbuotojams reikėtų greitai parengti profesinio mokymo ir užimtumo programas, rengiančias darbuotojus dirbti augančiuose ekonomikos sektoriuose, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriuje. |
| --- | --- |

5.4

Atsižvelgiant į krizės apimtį, nuo ekonomikos nuosmukio nukentėjusiems darbuotojams reikėtų greitai parengti profesinio mokymo ir užimtumo programas, rengiančias darbuotojus dirbti augančiuose ekonomikos sektoriuose, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriuje.

| 5.5 | Galimybę teikti paramą namų ūkiams reikėtų apsvarstyti ir dėl to, kad reikia skatinti paklausą (22). |
| --- | --- |

5.5

Galimybę teikti paramą namų ūkiams reikėtų apsvarstyti ir dėl to, kad reikia skatinti paklausą (22).

22

6.   „Realiosios ekonomikos“ aspektas: gamybos ir paslaugų sektorių atkūrimas

Realiosios ekonomikos“ aspektas: gamybos ir paslaugų sektorių atkūrimas

| 6.1 | Deindustrializacija. Pastaraisiais metais, o ypač keičiantis tūkstantmečiui, Europos Komisija ir valstybės narės, greičiausiai mažiau dėmesio skyrė pramonės politikai ir pirmenybę teikė gerovei, grindžiamai sudėtingomis besivystančiomis finansų sistemomis, orientuotomis į Šiaurės Amerikos modelius. |
| --- | --- |

6.1

Deindustrializacija. Pastaraisiais metais, o ypač keičiantis tūkstantmečiui, Europos Komisija ir valstybės narės, greičiausiai mažiau dėmesio skyrė pramonės politikai ir pirmenybę teikė gerovei, grindžiamai sudėtingomis besivystančiomis finansų sistemomis, orientuotomis į Šiaurės Amerikos modelius.

Deindustrializacija.

| 6.2 | 2005 m. ES priėmė kompleksinę Europos pramonės politikos koncepciją, pagrįstą konkrečiam sektoriui skirtų priemonių ir horizontalių priemonių deriniu. 2007 m., kaip ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis, buvo atlikta pramonės politikos vidurio laikotarpio peržiūra (23). 2008 m. ES patvirtino tvarios pramonės politikos veiksmų planą (24), dėl kurio EESRK jau išsakė savo nuomonę (25). |
| --- | --- |

6.2

2005 m. ES priėmė kompleksinę Europos pramonės politikos koncepciją, pagrįstą konkrečiam sektoriui skirtų priemonių ir horizontalių priemonių deriniu. 2007 m., kaip ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis, buvo atlikta pramonės politikos vidurio laikotarpio peržiūra (23). 2008 m. ES patvirtino tvarios pramonės politikos veiksmų planą (24), dėl kurio EESRK jau išsakė savo nuomonę (25).

23

24

25

| 6.3 | Rengiant apdirbamosios pramonės ir paslaugų sektoriaus ekonomikai atgaivinti skirtas priemones atspirties tašku turi tapti įsitikinimas, kad pagrindinis vaidmuo tenka konkurencingoms ir socialinę atsakomybę nešančioms įmonėms, socialinės ekonomikos įmonėms bei kvalifikuotesnei ir dalyvaujančiajai darbo jėgai. |
| --- | --- |

6.3

Rengiant apdirbamosios pramonės ir paslaugų sektoriaus ekonomikai atgaivinti skirtas priemones atspirties tašku turi tapti įsitikinimas, kad pagrindinis vaidmuo tenka konkurencingoms ir socialinę atsakomybę nešančioms įmonėms, socialinės ekonomikos įmonėms bei kvalifikuotesnei ir dalyvaujančiajai darbo jėgai.

| 6.4 | Būtina išsaugoti pasitikėjimą Lisabonos strategija. Valstybės narės ir Bendrijos institucijos, nustatydamos aiškius prioritetus bei naujus etapo po Lisabonos darbotvarkės metodus, kurie bus patvirtinti ateinančiais mėnesiais, turi įrodyti esančios pajėgios pritaikyti priemones naujoms aplinkybėms. Būtina spartinti reformų procesus, nustatyti aiškius bei geriau apibrėžtus prioritetus ir numatyti įgyvendinamus ir pagrįstus terminus. |
| --- | --- |

6.4

Būtina išsaugoti pasitikėjimą Lisabonos strategija. Valstybės narės ir Bendrijos institucijos, nustatydamos aiškius prioritetus bei naujus etapo po Lisabonos darbotvarkės metodus, kurie bus patvirtinti ateinančiais mėnesiais, turi įrodyti esančios pajėgios pritaikyti priemones naujoms aplinkybėms. Būtina spartinti reformų procesus, nustatyti aiškius bei geriau apibrėžtus prioritetus ir numatyti įgyvendinamus ir pagrįstus terminus.

| 6.5 | EESRK nuomone, Europos gamybos ir paslaugų sektorių plėtra turėtų vykti tobulinant procesų ir produktų kokybę. EESRK ragina ES imtis atitinkamų veiksmų. |
| --- | --- |

6.5

EESRK nuomone, Europos gamybos ir paslaugų sektorių plėtra turėtų vykti tobulinant procesų ir produktų kokybę. EESRK ragina ES imtis atitinkamų veiksmų.

| 6.6 | Komiteto nuomone, tokia pramonės strategija turėtų apimti:






  — | dideles investicijas į naujus pastatus ir pastatų renovavimą tvariais principais, ypač viešų ir pramonės pastatų atveju (26), naudojant mažo pralaidumo medžiagas, pavyzdžiui, stiklo mišinių sistemas ir keramiką, kad būtų sumažintas energijos suvartojimas, |
| --- | --- | --- |

6.6

Komiteto nuomone, tokia pramonės strategija turėtų apimti:

—

dideles investicijas į naujus pastatus ir pastatų renovavimą tvariais principais, ypač viešų ir pramonės pastatų atveju (26), naudojant mažo pralaidumo medžiagas, pavyzdžiui, stiklo mišinių sistemas ir keramiką, kad būtų sumažintas energijos suvartojimas,

dideles investicijas į naujus pastatus ir pastatų renovavimą tvariais principais

26

| — | dideles investicijas į energijos vartojimo efektyvumo didinimą, energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos apimčių didinimą bei į CO2 surinkimo ir saugojimo technologijų kūrimą, |
| --- | --- |

—

dideles investicijas į energijos vartojimo efektyvumo didinimą, energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos apimčių didinimą bei į CO2 surinkimo ir saugojimo technologijų kūrimą,

dideles investicijas į energijos vartojimo efektyvumo didinimą

2

| — | investicijas į ekologiško transporto planus, labiau lokalizuotą gamybą, geresnį atliekų tvarkymą bei Europos Komisijos pasiūlytą „Green Car Initiative“ (27), |
| --- | --- |

—

investicijas į ekologiško transporto planus, labiau lokalizuotą gamybą, geresnį atliekų tvarkymą bei Europos Komisijos pasiūlytą „Green Car Initiative“ (27),

investicijas į ekologiško transporto planus

27

| — | geresnes apdirbamosios pramonės galimybes pasinaudoti valstybės remiamais investicijų fondais, siekiant skatinti inovacijas ir švarių technologijų ir metodų kūrimą automobilių pramonėje bei metalo apdirbimo sektoriuje. Šiuo atveju reikėtų prisiminti ir sustiprinti Komisijos siūlomą iniciatyvą „Ateities gamyklos“ (28), |
| --- | --- |

—

geresnes apdirbamosios pramonės galimybes pasinaudoti valstybės remiamais investicijų fondais, siekiant skatinti inovacijas ir švarių technologijų ir metodų kūrimą automobilių pramonėje bei metalo apdirbimo sektoriuje. Šiuo atveju reikėtų prisiminti ir sustiprinti Komisijos siūlomą iniciatyvą „Ateities gamyklos“ (28),

geresnes apdirbamosios pramonės galimybes pasinaudoti

investicijų fondais

28

| — | Europos lygiu stiprinti materialių ir nematerialių tinklų infrastruktūras, ypač plačiajuosčio ryšio informacinių technologijų, įskaitant ES i2010 iniciatyvos stiprinimą, t. y. protingas investicijas ir infrastruktūras siekiant gilinti išplėstos ES integraciją. |
| --- | --- |

—

Europos lygiu stiprinti materialių ir nematerialių tinklų infrastruktūras, ypač plačiajuosčio ryšio informacinių technologijų, įskaitant ES i2010 iniciatyvos stiprinimą, t. y. protingas investicijas ir infrastruktūras siekiant gilinti išplėstos ES integraciją.

Europos lygiu stiprinti materialių ir nematerialių tinklų infrastruktūras

| 6.7 | Būtina spręsti konkrečias MVĮ problemas, ypač susijusias su sunkumais gaunant kreditus ir paskolas. Kol kas, MVĮ skirti fondai savo užduoties neatlieka. |
| --- | --- |

6.7

Būtina spręsti konkrečias MVĮ problemas, ypač susijusias su sunkumais gaunant kreditus ir paskolas. Kol kas, MVĮ skirti fondai savo užduoties neatlieka.

| 6.8 | „Small Business Act“ iniciatyva, dėl kurios EESRK jau pareiškė savo nuomonę (29), „nėra tokia, kokios reikėtų, ypač šiuo ekonominių ir finansinių sunkumų laikotarpiu“, nes ji nėra aprūpinta pakankamais finansiniais ištekliais. Tačiau svarbu užtikrinti visišką, savalaikį ir sistemingą šios iniciatyvos įgyvendinimą valstybėse narėse. |
| --- | --- |

6.8

„Small Business Act“ iniciatyva, dėl kurios EESRK jau pareiškė savo nuomonę (29), „nėra tokia, kokios reikėtų, ypač šiuo ekonominių ir finansinių sunkumų laikotarpiu“, nes ji nėra aprūpinta pakankamais finansiniais ištekliais. Tačiau svarbu užtikrinti visišką, savalaikį ir sistemingą šios iniciatyvos įgyvendinimą valstybėse narėse.

29

| 6.9 | Greta galimybės gauti kreditą – ką jau ne kartą pabrėžė Komitetas – dabartinėmis aplinkybėmis labai svarbu:






  — | priimti Europos privačios bendrovės (EPB) statutą, kurio MVĮ labai reikia (30), tuo pačiu metu ginant darbuotojų teises, |
| --- | --- | --- |

6.9

Greta galimybės gauti kreditą – ką jau ne kartą pabrėžė Komitetas – dabartinėmis aplinkybėmis labai svarbu:

—

priimti Europos privačios bendrovės (EPB) statutą, kurio MVĮ labai reikia (30), tuo pačiu metu ginant darbuotojų teises,

30

| — | peržiūrėti ES direktyvą dėl mokėjimų termino praleidimo, |
| --- | --- |

—

peržiūrėti ES direktyvą dėl mokėjimų termino praleidimo,

| — | skatinti branduolių, kaip teritorinio vystymosi motorų vaidmenį, Europos lygiu sukuriant „funkcionalius gamybos branduolius“, kurie ypač naudingi apdirbamajai pramonei ir paslaugų sektoriui, |
| --- | --- |

—

skatinti branduolių, kaip teritorinio vystymosi motorų vaidmenį, Europos lygiu sukuriant „funkcionalius gamybos branduolius“, kurie ypač naudingi apdirbamajai pramonei ir paslaugų sektoriui,

| — | parengti Bendrijos iniciatyvas, skirtas vadovauti naujoms MVĮ ir įmonių kūrimui, siekiant padidinti jų galimybes sėkmingai dirbti ir palengvinti jų galimybes patekti į pasaulines rinkas, |
| --- | --- |

—

parengti Bendrijos iniciatyvas, skirtas vadovauti naujoms MVĮ ir įmonių kūrimui, siekiant padidinti jų galimybes sėkmingai dirbti ir palengvinti jų galimybes patekti į pasaulines rinkas,

| — | nuolat prižiūrėti silpnas konkrečių sektorių vietas, siekiant užkirsti kelią rinkos ydoms ir parengti teigiamas, į ateitį žvelgiančias plėtros koncepcijas. |
| --- | --- |

—

nuolat prižiūrėti silpnas konkrečių sektorių vietas, siekiant užkirsti kelią rinkos ydoms ir parengti teigiamas, į ateitį žvelgiančias plėtros koncepcijas.

| 6.10 | Konkrečių sektorių klausimu, Europos Komisija, po plačių viešųjų konsultacijų, jau įvardijo tam tikrus gamybos sektorius, kuriuose reikėtų sutelkti skatinimo ir atgaivinimo priemones. Buvo nustatytos šešios rinkos, kurioms skirtas pirmasis pirmaujančios rinkos iniciatyvos etapas (31):






  — | elektroninė sveikata, |
| --- | --- | --- |

6.10

Konkrečių sektorių klausimu, Europos Komisija, po plačių viešųjų konsultacijų, jau įvardijo tam tikrus gamybos sektorius, kuriuose reikėtų sutelkti skatinimo ir atgaivinimo priemones. Buvo nustatytos šešios rinkos, kurioms skirtas pirmasis pirmaujančios rinkos iniciatyvos etapas (31):

31

—

elektroninė sveikata,

| — | apsauginiai tekstilės gaminiai, |
| --- | --- |

—

apsauginiai tekstilės gaminiai,

| — | tvari statyba, |
| --- | --- |

—

tvari statyba,

| — | perdirbimas, |
| --- | --- |

—

perdirbimas,

| — | biologiniai produktai, |
| --- | --- |

—

biologiniai produktai,

| — | atsinaujinantieji energijos ištekliai. |
| --- | --- |

—

atsinaujinantieji energijos ištekliai.

| 6.11 | Europos Komisijos metodas turėtų būti taikomas ir kitose srityse. Tai reiškia, kad reikia nustatyti sritis, kuriose suderinti veiksmai, vykdomi pasitelkiant pagrindines politines priemones ir sąlygas, bei stiprinant pagrindinių suinteresuotų subjektų bendradarbiavimą, gali paspartinti rinkos vystymąsi netrukdant konkurencijos jėgoms (32). Tai taikoma ir Europos gynybos pramonės plėtrai, kuriai, įkūrus Europos gynybos agentūrą pasiekus pažangos bendros saugumo politikos srityje (33), turėtų būti taikomos labiau koordinuotos Europos politikos priemonės. |
| --- | --- |

6.11

Europos Komisijos metodas turėtų būti taikomas ir kitose srityse. Tai reiškia, kad reikia nustatyti sritis, kuriose suderinti veiksmai, vykdomi pasitelkiant pagrindines politines priemones ir sąlygas, bei stiprinant pagrindinių suinteresuotų subjektų bendradarbiavimą, gali paspartinti rinkos vystymąsi netrukdant konkurencijos jėgoms (32). Tai taikoma ir Europos gynybos pramonės plėtrai, kuriai, įkūrus Europos gynybos agentūrą pasiekus pažangos bendros saugumo politikos srityje (33), turėtų būti taikomos labiau koordinuotos Europos politikos priemonės.

32

33

| 6.12 | Užtikrinant veiksmingą Europos pramonės politiką, reikia atsižvelgti į konkrečias atskirų sektorių sąlygas, įskaitant automobilių pramonę (lengvųjų automobilių, sunkvežimių, motociklų (34), chemijos pramonės sektorių, laivų statybos, anglies ir plieno, statybos, stiklo ir keramikos, cemento, tekstilės ir aprangos, maisto pramonės, metalo apdirbimo, elektromechanikos, oro erdvės, informatikos ir telekomunikacijų, energetikos, sveikatos priežiūros paslaugų sektorius ir kt. |
| --- | --- |

6.12

Užtikrinant veiksmingą Europos pramonės politiką, reikia atsižvelgti į konkrečias atskirų sektorių sąlygas, įskaitant automobilių pramonę (lengvųjų automobilių, sunkvežimių, motociklų (34), chemijos pramonės sektorių, laivų statybos, anglies ir plieno, statybos, stiklo ir keramikos, cemento, tekstilės ir aprangos, maisto pramonės, metalo apdirbimo, elektromechanikos, oro erdvės, informatikos ir telekomunikacijų, energetikos, sveikatos priežiūros paslaugų sektorius ir kt.

34

| 6.13 | EESRK nuomone, remiant inovacijų diegimą, labai svarbu toliau plėtoti naujai sukurtus pramonės politikos instrumentus, pavyzdžiui, Bendras technologijų iniciatyvas, novatorišką požiūrį vykdant viešuosius pirkimus ir tvaraus vartojimo bei gamybos veiksmų planą. |
| --- | --- |

6.13

EESRK nuomone, remiant inovacijų diegimą, labai svarbu toliau plėtoti naujai sukurtus pramonės politikos instrumentus, pavyzdžiui, Bendras technologijų iniciatyvas, novatorišką požiūrį vykdant viešuosius pirkimus ir tvaraus vartojimo bei gamybos veiksmų planą.

| 6.14 | EESRK mano, kad ir paslaugų sektoriuje reikia spartinti liberalizacijos procesą, ypač laisvųjų profesijų paslaugų atveju bei vis dar išliekančių mokesčių ir sertifikavimo apribojimų srityje. |
| --- | --- |

6.14

EESRK mano, kad ir paslaugų sektoriuje reikia spartinti liberalizacijos procesą, ypač laisvųjų profesijų paslaugų atveju bei vis dar išliekančių mokesčių ir sertifikavimo apribojimų srityje.

| 6.15 | EESRK primygtinai ragina pradėti naują Bendrijos iniciatyvą remti verslo paslaugų sektoriui, siekiant sukurti novatoriškas paslaugas ir turinį, kuriais galėtų naudotis piliečiai, vartotojai, darbuotojai ir įmonės, spartinti perėjimą prie skaitmeninių paslaugų teikimo ir plačiajuosčio ryšio paslaugų sklaidą, taip šalinant elektroninės valdžios paslaugų ir sistemų sąveikos kliūtis. |
| --- | --- |

6.15

EESRK primygtinai ragina pradėti naują Bendrijos iniciatyvą remti verslo paslaugų sektoriui, siekiant sukurti novatoriškas paslaugas ir turinį, kuriais galėtų naudotis piliečiai, vartotojai, darbuotojai ir įmonės, spartinti perėjimą prie skaitmeninių paslaugų teikimo ir plačiajuosčio ryšio paslaugų sklaidą, taip šalinant elektroninės valdžios paslaugų ir sistemų sąveikos kliūtis.

| 6.16 | EESRK nuomone, ES santykius su kitomis pasaulio šalimis turėtų sąlygoti geresnė ir griežtesnėje bendroji užsienio politika. |
| --- | --- |

6.16

EESRK nuomone, ES santykius su kitomis pasaulio šalimis turėtų sąlygoti geresnė ir griežtesnėje bendroji užsienio politika.

7.   Tvaraus vystymosi aspektas

Tvaraus vystymosi aspektas

| 7.1 | EESRK rėmė ir rems (35) iniciatyvas, skirtas parengti tvarios gavybos, gamybos ir vartojimo politiką, visiškai integruotą į kitas Bendrijos politikos sritis, siekiant galimus sunkumus paversti konkurencinėmis galimybėmis. |
| --- | --- |

7.1

EESRK rėmė ir rems (35) iniciatyvas, skirtas parengti tvarios gavybos, gamybos ir vartojimo politiką, visiškai integruotą į kitas Bendrijos politikos sritis, siekiant galimus sunkumus paversti konkurencinėmis galimybėmis.

35

| 7.2 | EESRK nuomone, ES ir toliau privalo siekti didelio užmojo tikslų, tačiau jie turi būti paremti tokiomis teisinėmis ir finansinėmis priemonėmis, kurios užkraudamos naštą įmonėms ir piliečiams nekenktų Europos konkurencingumui, o skatintų konstruktyvius veiksmus, naujovių kūrimo procesus bei technologinį gamybos procesų tobulinimą. |
| --- | --- |

7.2

EESRK nuomone, ES ir toliau privalo siekti didelio užmojo tikslų, tačiau jie turi būti paremti tokiomis teisinėmis ir finansinėmis priemonėmis, kurios užkraudamos naštą įmonėms ir piliečiams nekenktų Europos konkurencingumui, o skatintų konstruktyvius veiksmus, naujovių kūrimo procesus bei technologinį gamybos procesų tobulinimą.

| 7.3 | EESRK pabrėžia, kad norint tarptautiniu mastu užimti lyderio poziciją energijos vartojimo efektyvumo, energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos apimčių didinimo bei CO2 surinkimo technologijų kūrimo srityse, labai svarbu laiku pradėti įgyvendinti atitinkamas iniciatyvas. |
| --- | --- |

7.3

EESRK pabrėžia, kad norint tarptautiniu mastu užimti lyderio poziciją energijos vartojimo efektyvumo, energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos apimčių didinimo bei CO2 surinkimo technologijų kūrimo srityse, labai svarbu laiku pradėti įgyvendinti atitinkamas iniciatyvas.

2

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Mario Monti, buvęs už konkurenciją atsakingas Komisijos narys, 2009 m. gegužės 10 d. vedamajame „Corriere della Sera“ straipsnyje pareiškė savo susirūpinimą dėl vidaus rinka grindžiamo Europos modelio išlikimo.

1

(2)  Profesinių kvalifikacijų pripažinimas; kapitalo prieaugio mokestis; skirtingose šalyse įgytos teisės gauti pensiją perkeliamumas ir pan.

2

(3)  Žr. European Manufuture Platform (www.manufuture.com). Žr. taip pat interviu su Étienne Davignon apie Davignon plano įgyvendinimą (2008 m. sausio 14 d., Briuselis, www.ena.lu).

3

. European Manufuture Platform

(4)  Europos investicijų banko finansuojamas Europos investicijų fondas, žr. Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programos (2007–2013) 1 dalį.

4

(5)  Žr. Pirmaujanti rinka: „Elektroninė sveikata“, COM(2007) 860 galutinis. Taip pat žr. toliau 6.10 punkta.

5

(6)  Žr. EESRK nuomonę „Aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais rezultatai“, CESE 1037/2009, (dar nepaskelbta OL).

6

(7)  Žr. 1997 m. lapkričio mėn. Liuksemburge vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu priimtus pasiūlymus visoje Europoje sumažinti valstybių narių nustatytus PVM tarifus tam tikroms darbui imlioms paslaugoms.

7

(8)  ELECTRA ataskaita, 13 rekomendacija: „Siekti, kad visose ES valstybėse mažiausiai 50 % visų mokyklas baigusių jaunuolių įgytų aukštąjį mokslą ir mažiausiai 25 % visų aukštųjų mokyklų studentų rinktųsi technikos, inžinerijos arba gamtos mokslų studijas“.

8

(9)  EESRK pirmininko M. Sepi laiškas Europos Komisijos pirmininkui J. M. Barrosso Prahoje vykusio Socialinių reikalų aukščiausio lygio susitikimo proga.

9

(10)  Žr. Nuomonę „Derybos dėl naujų prekybos susitarimų: EESRK pozicija“, OL C 211, 2008.8.19, p. 82–89 ir Nuomonę „Atnaujintos Lisabonos strategijos išorės aspektas“ (dar neskelbta OL).

10

(11)  BRIC: Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija.

11

(12)  Eurostat STAT, 2009 4 30.

12

(13)  SEK(2009) 353.

13

SEK(2009) 353.

(14)  UNWTO, World Tourism Barometer Vol. 7 Nr. 2, 2009 m. birželis.

14

(15)  Pirmąjį 2009 m. ketvirtį BVP sumažėjo 2,5 % palyginti su ankstesniu. 2009 m. gegužės mėn. ES pramonės gamyba sumažėjo 15,9 % palyginti su praėjusiais metais (apdirbamoji pramonė – 16,8 %). Žr. SEK(2009) 1088, 2009 07 20.

15

(16)  COM(2009) 114 galutinis

16

(17)  Žr. ETUC vykdomojo komiteto rezoliuciją dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (2008 m. gruodžio 3–4 d.; http://www.etuc.org/).

17

(18)  Žr. BUSINESSEUROPE, Pagrindinis pranešimas 2009 m. kovo 17 d.„G20 Business Event“: http://www.businesseurope.eu/Content/Default.asp.

18

(19)  International Product Regulations (IPR).

19

International Product Regulations

(20)  Pirmąjį 2009 m. ketvirtį 27 ES valstybių narių jaunimo nedarbas siekė 18,3 % – tai yra 5 mln. darbo neturinčių jaunų žmonių – EUROSTAT 2009 07 23.

20

(21)  Dėl Bazeio II susitarime numatyto reikalavimo, taikomo nuosavo kapitalo ir kredito rizikos santykiui, ypač MVĮ atveju, tai taps dar sudėtingiau. Todėl ES lygiu reikėtų išnagrinėti, kaip šias pasekmes būtų galima susilpninti.

21

(22)  Žr. rodiklį „Consumer Confidence“ (6 lentelė), „Business & Consumer Survey Results“, ECFIN GD, 2009 m. birželis.

22

(23)  COM(2007) 374 galutinis.

23

(24)  COM(2008) 397 galutinis.

24

(25)  Žr. nuomonę „Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų planas“, OL C 218, 2009.9.11, p. 46–49.

25

(26)  Bendra užimtumo ataskaita 2008/2009, Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (EPSCO), 2009 3 9.

26

(27)  Žr. „Europos ekonomikos atkūrimo planas“, COM(2008) 800 galutinis.

27

(28)  Ten pat.

28

(29)  Žr. EESRK nuomonę, OL C 182, 2009 8 4, p. 30

29

(30)  EESRK nuomonė dėl Europos teisės juridinio asmens statuto mažoms ir vidutinėms įmonėms (OL C 125, 2002 5 27, p. 19).

30

(31)  COM(2007) 860 galutinis.

31

(32)  2006 m. gruodžio 4 d. Konkurencingumo tarybos posėdis: Išvados dėl inovacijų ir konkurencijos politikos.

32

(33)  Žr. EESRK nuomones: „Su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimas“ ir „Europos gynyba“ (OL C 100, 2009 4 30, p. 109 ir OL C 10, 2004 1 14, p. 1).

33

(34)  Ypač ES motociklų sektorius turi turėti galimybę pasinaudoti valstybių narių parama ir paskatomis, panašiomis, kaip ir teikiamos automobilių gamybos pramonei, nes motociklų sektoriuje lygiai taip pat jaučiamos dabartinės krizės pasekmės.

34

(35)  Žr. EESRK nuomonę savo iniciatyva „Ekologiška gamyba“ (OL C 224, 2008 8 30, p. 1).

35

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/52

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo ir skurdo. Globalus požiūris (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 318/10

Pranešėja Nicole PRUD'HOMME

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. vasario 24 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Darbo ir skurdo. Globalus požiūris.“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Nicole PRUD’HOMME.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–2009 m. spalio 1 d. (2009 m. rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 173 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 7 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

Rekomendacijos

Dirbančiųjų skurdas yra sudėtinga, samdomiems darbuotojams ir kai kuriems savarankiškai dirbantiems asmenims aktuali, daugelį tarpusavyje susijusių veiksnių apimanti problema. Visa apimantis požiūris turi padėti sukurti veiksmingus mechanizmus, kurie leistų įveikti problemas.

| 1.1 | Europos projekto pagrindiniu tikslu paskelbti kokybiškų darbo vietų visiems kūrimą. |
| --- | --- |

1.1

Europos projekto pagrindiniu tikslu paskelbti kokybiškų darbo vietų visiems kūrimą.

| 1.2 | Skurstančių dirbančiųjų klausimą reguliariai svarstyti Europos socialinio dialogo diskusijose. |
| --- | --- |

1.2

Skurstančių dirbančiųjų klausimą reguliariai svarstyti Europos socialinio dialogo diskusijose.

| 1.3 | Kuo skubiau baigti derinti tyrimo priemones, kurios leistų kaip galima atidžiau įvertinti esamą padėtį, atskleidžiant skirtumus ir panašumus Europoje. |
| --- | --- |

1.3

Kuo skubiau baigti derinti tyrimo priemones, kurios leistų kaip galima atidžiau įvertinti esamą padėtį, atskleidžiant skirtumus ir panašumus Europoje.

| 1.4 | Tirti ir kurti naujus būdus derinti socialinę apsaugą ir užimtumą siekiant užtikrinti tinkamas pajamas visiems dirbantiesiems ir taip sudaryti sąlygas patenkinti svarbiausius (būsto, sveikatos priežiūros, švietimo dirbančiajam ir jo vaikams ir pan.) poreikius. |
| --- | --- |

1.4

Tirti ir kurti naujus būdus derinti socialinę apsaugą ir užimtumą siekiant užtikrinti tinkamas pajamas visiems dirbantiesiems ir taip sudaryti sąlygas patenkinti svarbiausius (būsto, sveikatos priežiūros, švietimo dirbančiajam ir jo vaikams ir pan.) poreikius.

| 1.5 | Užtikrinti veiksmingą pradinį ir tęstinį profesinį mokymą, būtiną kokybiškoms darbo vietoms užimti. Įgyvendinti įvairių lygių (nacionalinio, regioninio) priemones, kad būtų sukurta aplinka, kurioje siekiama išvengti, kad jaunimas iš mokymosi proceso nepasitrauktų per anksti. |
| --- | --- |

1.5

Užtikrinti veiksmingą pradinį ir tęstinį profesinį mokymą, būtiną kokybiškoms darbo vietoms užimti. Įgyvendinti įvairių lygių (nacionalinio, regioninio) priemones, kad būtų sukurta aplinka, kurioje siekiama išvengti, kad jaunimas iš mokymosi proceso nepasitrauktų per anksti.

| 1.6 | Toliau siekti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros užtikrinimo ir tęsti diskusijas šiuo klausimu, kad būtų rasta nauja lankstumo (būtino įmonėms) ir tikrų didesnį saugumą (būtiną darbuotojų apsaugai) užtikrinančių priemonių pusiausvyra, kuri neleistų plisti dirbančiųjų skurdui ir padėtų jį panaikinti. |
| --- | --- |

1.6

Toliau siekti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros užtikrinimo ir tęsti diskusijas šiuo klausimu, kad būtų rasta nauja lankstumo (būtino įmonėms) ir tikrų didesnį saugumą (būtiną darbuotojų apsaugai) užtikrinančių priemonių pusiausvyra, kuri neleistų plisti dirbančiųjų skurdui ir padėtų jį panaikinti.

| 1.7 | 2010 m., Europos Komisijos paskelbtais Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, Europos Sąjungos ir valstybių narių lygiu numatyti teikti informaciją šiais klausimais ir sutelkti jėgas šiai problemai spręsti. |
| --- | --- |

1.7

2010 m., Europos Komisijos paskelbtais Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, Europos Sąjungos ir valstybių narių lygiu numatyti teikti informaciją šiais klausimais ir sutelkti jėgas šiai problemai spręsti.

2.   Bendrosios aplinkybės

Bendrosios aplinkybės

| 2.1 | Europos Sąjungos lygiu skurstančių dirbančiųjų klausimu vykdyti moksliniai tyrimai, pateikti pasiūlymai ir naujovės rodo, kad darbas ne visuomet apsaugo nuo skurdo, ypač esant dabartinei socialinei ir ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

2.1

Europos Sąjungos lygiu skurstančių dirbančiųjų klausimu vykdyti moksliniai tyrimai, pateikti pasiūlymai ir naujovės rodo, kad darbas ne visuomet apsaugo nuo skurdo, ypač esant dabartinei socialinei ir ekonominei padėčiai.

| 2.2 | „2009 m. bendrosios socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitos pasiūlyme“ (1), kuriame remiamasi naujosiomis nacionalinių strategijų ataskaitomis, Komisija pabrėžė skurstančių darbuotojų ir kokybiškų darbo vietų klausimų svarbą. Šis klausimas ir konkrečios su juo susijusios problemos visiškai atitinka Bendrijos aktyvios įtraukties srityje vykdomus veiksmus. Šioje srityje svarbūs du siekiai: kova su skurdu ir skatinimas kurti kokybiškas darbo vietas visiems. |
| --- | --- |

2.2

„2009 m. bendrosios socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitos pasiūlyme“ (1), kuriame remiamasi naujosiomis nacionalinių strategijų ataskaitomis, Komisija pabrėžė skurstančių darbuotojų ir kokybiškų darbo vietų klausimų svarbą. Šis klausimas ir konkrečios su juo susijusios problemos visiškai atitinka Bendrijos aktyvios įtraukties srityje vykdomus veiksmus. Šioje srityje svarbūs du siekiai: kova su skurdu ir skatinimas kurti kokybiškas darbo vietas visiems.

1

| 2.3 | Šis klausimas tampa dar aktualesnis dabartinės krizės aplinkybėmis: labai išaugo nedarbas ir stiprėja spaudimas viešiesiems finansams. Vis dėlto svarbu atsiriboti nuo susidariusios padėties ir spręsti šią problemą ne tik atsižvelgiant į šiuo metu susiklosčiusias ypatingas aplinkybes, tačiau kartu ją nagrinėti kaip struktūrinį klausimą, svarbų siekiant pozityvių socialinės apsaugos ir užimtumo politikos permainų tiek vidutinės trukmės, tiek ilgalaikiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.3

Šis klausimas tampa dar aktualesnis dabartinės krizės aplinkybėmis: labai išaugo nedarbas ir stiprėja spaudimas viešiesiems finansams. Vis dėlto svarbu atsiriboti nuo susidariusios padėties ir spręsti šią problemą ne tik atsižvelgiant į šiuo metu susiklosčiusias ypatingas aplinkybes, tačiau kartu ją nagrinėti kaip struktūrinį klausimą, svarbų siekiant pozityvių socialinės apsaugos ir užimtumo politikos permainų tiek vidutinės trukmės, tiek ilgalaikiu laikotarpiu.

| 2.4 | Komisija, šiuo metu rengianti dokumentą dėl darbo ir skurdo, 2010 m. paskelbė Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais. Skurdas tiesiogiai yra palietęs per 80 milijonų, t.y. 16 proc., ES piliečių. Didelę jų dalį sudaro „skurstantys dirbantieji“. 8 proc. dirbančiųjų gyvena žemiau skurdo ribos (2). |
| --- | --- |

2.4

Komisija, šiuo metu rengianti dokumentą dėl darbo ir skurdo, 2010 m. paskelbė Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais. Skurdas tiesiogiai yra palietęs per 80 milijonų, t.y. 16 proc., ES piliečių. Didelę jų dalį sudaro „skurstantys dirbantieji“. 8 proc. dirbančiųjų gyvena žemiau skurdo ribos (2).

2

| 2.5 | Savo nuomonėje dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3) Komitetas pabrėžė, kad, siekiant visapusiškai įvertinti skurdo reiškinį, be įprastinio santykinio pinigais išreikšto skurdo rodiklio, būtina atsižvelgti ir į kitus nuolatinį skurdą ir akivaizdų nepriteklių rodančius rodiklius. Ne tik techninės detalės, bet ir palyginimai, kurie tapo įmanomi Europos lygiu sutarus dėl reiškinio apibrėžties, atskleidžia aiškias dabartines tendencijas. |
| --- | --- |

2.5

Savo nuomonėje dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3) Komitetas pabrėžė, kad, siekiant visapusiškai įvertinti skurdo reiškinį, be įprastinio santykinio pinigais išreikšto skurdo rodiklio, būtina atsižvelgti ir į kitus nuolatinį skurdą ir akivaizdų nepriteklių rodančius rodiklius. Ne tik techninės detalės, bet ir palyginimai, kurie tapo įmanomi Europos lygiu sutarus dėl reiškinio apibrėžties, atskleidžia aiškias dabartines tendencijas.

3

3.   Apibrėžtis

Apibrėžtis

| 3.1 | Prieš vartojant sąvoką „skurstantis dirbantysis“ visų pirma būtina aiškiau apibrėžti šiuos du terminus: „dirbantysis“ ir „skurstantis“. Dirbančiojo skurdo lygis priklauso, pirma, nuo asmeninių pajamų, kurias jis gavo per savo darbo sutarties galiojimo laikotarpį (darbo užmokesčio) ir, antra, nuo jo šeimos bendrųjų materialinių išteklių. Darbas – tai individuali profesinė veikla. Skurdas – tai padėtis, kai namų ūkio išteklių nepakanka poreikiams patenkinti. Taigi kai kuriais atvejais neskurstantys (arba manantys, kad neskursta) žmonės gali labai greitai tapti skurstančiais. |
| --- | --- |

3.1

Prieš vartojant sąvoką „skurstantis dirbantysis“ visų pirma būtina aiškiau apibrėžti šiuos du terminus: „dirbantysis“ ir „skurstantis“. Dirbančiojo skurdo lygis priklauso, pirma, nuo asmeninių pajamų, kurias jis gavo per savo darbo sutarties galiojimo laikotarpį (darbo užmokesčio) ir, antra, nuo jo šeimos bendrųjų materialinių išteklių. Darbas – tai individuali profesinė veikla. Skurdas – tai padėtis, kai namų ūkio išteklių nepakanka poreikiams patenkinti. Taigi kai kuriais atvejais neskurstantys (arba manantys, kad neskursta) žmonės gali labai greitai tapti skurstančiais.

| 3.2 | Skurdas nustatomas namų ūkio lygiu, tuo tarpu darbas siejamas su atskiru asmeniu. Taigi sumaišomi du analizės lygiai. Dirbančiųjų skurdas visų pirma priklauso nuo asmens užimtumo ir nuo jo darbo sąlygų bei nuo to asmens namų ūkio gyvenimo lygio. Šių dviejų aspektų požiūriu vertinti sunku. Darbo užmokestis gali būti labai mažas, tačiau galima nepatirti skurdo (kadangi yra kitų, didesnių šeimos išteklių). Ir priešingai, galima gauti vidutiniam tam tikros šalies mėnesiniam atlyginimui artimą darbo užmokestį, laikomą pakankamu visuomenėje, kurios nariu yra dirbantysis, tačiau gyventi skurdžiai. Galima būti bedarbiu ir gauti skurdo ribą gerokai viršijančias išmokas. Ir priešingai, galima intensyviai dirbti, tačiau gauti mažą darbo užmokestį, išlaikyti keletą asmenų ir dėl to gyventi žemiau skurdo ribos. |
| --- | --- |

3.2

Skurdas nustatomas namų ūkio lygiu, tuo tarpu darbas siejamas su atskiru asmeniu. Taigi sumaišomi du analizės lygiai. Dirbančiųjų skurdas visų pirma priklauso nuo asmens užimtumo ir nuo jo darbo sąlygų bei nuo to asmens namų ūkio gyvenimo lygio. Šių dviejų aspektų požiūriu vertinti sunku. Darbo užmokestis gali būti labai mažas, tačiau galima nepatirti skurdo (kadangi yra kitų, didesnių šeimos išteklių). Ir priešingai, galima gauti vidutiniam tam tikros šalies mėnesiniam atlyginimui artimą darbo užmokestį, laikomą pakankamu visuomenėje, kurios nariu yra dirbantysis, tačiau gyventi skurdžiai. Galima būti bedarbiu ir gauti skurdo ribą gerokai viršijančias išmokas. Ir priešingai, galima intensyviai dirbti, tačiau gauti mažą darbo užmokestį, išlaikyti keletą asmenų ir dėl to gyventi žemiau skurdo ribos.

| 3.3 | Taigi galima teigti, kad skurstančių dirbančiųjų klausimo svarstymas politiniu lygiu sietinas ir su užimtumo, ir su socialinės paramos ir apsaugos bei šeimos politika. |
| --- | --- |

3.3

Taigi galima teigti, kad skurstančių dirbančiųjų klausimo svarstymas politiniu lygiu sietinas ir su užimtumo, ir su socialinės paramos ir apsaugos bei šeimos politika.

| 3.4 | Pagal Europos užimtumo strategiją, kuri yra Lisabonos strategijos dalis, skurstančių dirbančiųjų skaičiaus mažinimas tapo ES prioritetu. Todėl nuo 2003 m. iškilo būtinybė nustatyti vertinimo ir palyginimo rodiklį. 2003 m. liepos mėn. Europos Sąjungos socialinės apsaugos komitetas, įgyvendindamas su Bendrijos socialinės įtraukties procesu susijusius veiksmus, patvirtino bendrą rodiklį, skirtą skurstančių dirbančiųjų santykinei daliai Europos Sąjungoje įvertinti, ir apibrėžė kai kuriuos svarbiausius socialinius ir demografinius tokių dirbančiųjų skiriamąsias ypatybes. |
| --- | --- |

3.4

Pagal Europos užimtumo strategiją, kuri yra Lisabonos strategijos dalis, skurstančių dirbančiųjų skaičiaus mažinimas tapo ES prioritetu. Todėl nuo 2003 m. iškilo būtinybė nustatyti vertinimo ir palyginimo rodiklį. 2003 m. liepos mėn. Europos Sąjungos socialinės apsaugos komitetas, įgyvendindamas su Bendrijos socialinės įtraukties procesu susijusius veiksmus, patvirtino bendrą rodiklį, skirtą skurstančių dirbančiųjų santykinei daliai Europos Sąjungoje įvertinti, ir apibrėžė kai kuriuos svarbiausius socialinius ir demografinius tokių dirbančiųjų skiriamąsias ypatybes.

| 3.5 | Remiantis Socialinės apsaugos komiteto apibrėžtimi, „skurstantis dirbantysis“ – tai asmuo, kuris nurodytais metais „iš esmės dirbo“ (kaip samdomas arba savarankiškai dirbantis darbuotojas) ir kurio namų ūkio pajamos yra mažesnės nei 60 proc. nacionalinių pajamų vidurkis. Jis turi būti dirbęs daugiau kaip pusę metų. Patikslinsime, kad remiantis dirbančių asmenų skurdo rizikos rodiklio apibrėžtimi dirbančiuoju laikomas bet kuris asmuo, kuris per nurodytų metų dvylikos mėnesių laikotarpį dirbo ne trumpiau nei septynis mėnesius (4). |
| --- | --- |

3.5

Remiantis Socialinės apsaugos komiteto apibrėžtimi, „skurstantis dirbantysis“ – tai asmuo, kuris nurodytais metais „iš esmės dirbo“ (kaip samdomas arba savarankiškai dirbantis darbuotojas) ir kurio namų ūkio pajamos yra mažesnės nei 60 proc. nacionalinių pajamų vidurkis. Jis turi būti dirbęs daugiau kaip pusę metų. Patikslinsime, kad remiantis dirbančių asmenų skurdo rizikos rodiklio apibrėžtimi dirbančiuoju laikomas bet kuris asmuo, kuris per nurodytų metų dvylikos mėnesių laikotarpį dirbo ne trumpiau nei septynis mėnesius (4).

4

4.   Statistinis įvertinimas

Statistinis įvertinimas

| 4.1 | 2008 m. pabaigoje Komisija paskelbė metinę ataskaitą apie socialines tendencijas valstybėse narėse įgyvendinant Europos Sąjungos socialinės apsaugos ir integracijos strategijos bendrus tikslus (žr. priedą) (5). Šios ataskaitos duomenimis, 2006 m. pabaigoje 16 proc. ES piliečių grėsė skurdas. 8 proc. ES gyventojų gyveno žemiau skurdo ribos. Skaičiai svyruoja nuo 4 proc. arba mažiau (Čekijos Respublika, Belgija, Danija, Nyderlandai ir Suomija) iki 13 ar 14 proc. (atitinkamai Lenkija ir Graikija) (6). Dirbančiųjų skurdą lemia žemas darbo užmokestis (mažesnis nei 60 proc. vidutinio darbo užmokesčio), žemas kvalifikacijos lygis, nepastovus darbas, mažas kai kurių savarankiškai dirbančių asmenų darbo užmokestis ir darbas ne visą darbo dieną dažnai ne savo noru. Tokio pobūdžio skurdui įtakos turi ir kitų namų ūkio narių ekonominė padėtis. Komisija teigia, kad vaikų turinčių šeimų atveju šeimos modelio, kai pajamas gauna tik vienas asmuo, nebepakanka apsaugoti šeimas nuo skurdo. |
| --- | --- |

4.1

2008 m. pabaigoje Komisija paskelbė metinę ataskaitą apie socialines tendencijas valstybėse narėse įgyvendinant Europos Sąjungos socialinės apsaugos ir integracijos strategijos bendrus tikslus (žr. priedą) (5). Šios ataskaitos duomenimis, 2006 m. pabaigoje 16 proc. ES piliečių grėsė skurdas. 8 proc. ES gyventojų gyveno žemiau skurdo ribos. Skaičiai svyruoja nuo 4 proc. arba mažiau (Čekijos Respublika, Belgija, Danija, Nyderlandai ir Suomija) iki 13 ar 14 proc. (atitinkamai Lenkija ir Graikija) (6). Dirbančiųjų skurdą lemia žemas darbo užmokestis (mažesnis nei 60 proc. vidutinio darbo užmokesčio), žemas kvalifikacijos lygis, nepastovus darbas, mažas kai kurių savarankiškai dirbančių asmenų darbo užmokestis ir darbas ne visą darbo dieną dažnai ne savo noru. Tokio pobūdžio skurdui įtakos turi ir kitų namų ūkio narių ekonominė padėtis. Komisija teigia, kad vaikų turinčių šeimų atveju šeimos modelio, kai pajamas gauna tik vienas asmuo, nebepakanka apsaugoti šeimas nuo skurdo.

5

6

| 4.2 | Santykinio pinigais išreikšto skurdo rodiklis dažnai kritikuojamas, kadangi jis tinkamai neatspindi skurdo situacijų įvairovės. Su pajamomis susijęs skurdas, žinoma, yra tik vienas šio reiškinio aspektų. Europos Sąjungoje rengiami ir kiti rodikliai, padedantys nustatyti kitokius ir papildomus skurdo reiškinio aspektus. |
| --- | --- |

4.2

Santykinio pinigais išreikšto skurdo rodiklis dažnai kritikuojamas, kadangi jis tinkamai neatspindi skurdo situacijų įvairovės. Su pajamomis susijęs skurdas, žinoma, yra tik vienas šio reiškinio aspektų. Europos Sąjungoje rengiami ir kiti rodikliai, padedantys nustatyti kitokius ir papildomus skurdo reiškinio aspektus.

| 4.3 | Be finansinio skurdo aspekto vertinimo priemonių kuriamos ir kitos, t. y. gyvenimo sąlygų skurdo vertinimo priemonės. Europos mastu tokiu būdu yra matuojamas materialinis nepriteklius (žr. priedą). Taikant šį rodiklį atsižvelgiama į proporciją, kurią sudaro asmenys, gyvenantys namų ūkiuose, negalinčiuose patenkinti mažiausiai trijų iš šių devynių kriterijų: 1) gebėti padengti nenumatytas išlaidas, 2) atostogauti vieną savaitę per metus, 3) gebėti grąžinti kreditus, 4) bent jau kas antrą dieną pirkti mėsą, vištieną arba žuvį, turėti: 5) tinkamai šildomą būstą, 6) skalbimo mašiną, 7) spalvotą televizorių, 8) telefoną, 9) nuosavą automobilį. Žinoma, visi šie materialinių sąlygų komponentai yra diskutuotini rodikliai. Būtent jų visuma leidžia susidaryti įdomų vaizdą. Nepritekliaus lygis labai skiriasi: 3 proc. Liuksemburge ir 50 proc. Latvijoje. Šie skirtumai yra kur kas didesni nei pinigais išreikšto skurdo skirtumai (nuo 10 proc. iki 21 proc.). |
| --- | --- |

4.3

Be finansinio skurdo aspekto vertinimo priemonių kuriamos ir kitos, t. y. gyvenimo sąlygų skurdo vertinimo priemonės. Europos mastu tokiu būdu yra matuojamas materialinis nepriteklius (žr. priedą). Taikant šį rodiklį atsižvelgiama į proporciją, kurią sudaro asmenys, gyvenantys namų ūkiuose, negalinčiuose patenkinti mažiausiai trijų iš šių devynių kriterijų: 1) gebėti padengti nenumatytas išlaidas, 2) atostogauti vieną savaitę per metus, 3) gebėti grąžinti kreditus, 4) bent jau kas antrą dieną pirkti mėsą, vištieną arba žuvį, turėti: 5) tinkamai šildomą būstą, 6) skalbimo mašiną, 7) spalvotą televizorių, 8) telefoną, 9) nuosavą automobilį. Žinoma, visi šie materialinių sąlygų komponentai yra diskutuotini rodikliai. Būtent jų visuma leidžia susidaryti įdomų vaizdą. Nepritekliaus lygis labai skiriasi: 3 proc. Liuksemburge ir 50 proc. Latvijoje. Šie skirtumai yra kur kas didesni nei pinigais išreikšto skurdo skirtumai (nuo 10 proc. iki 21 proc.).

| 4.4 | Vertinant skurdą materialinio nepritekliaus požiūriu, iš esmės pasikeičia valstybių narių išsidėstymas. Tačiau šiuo atveju kalbama apskritai apie skurdą, o ne apie skurstančius dirbančiuosius. Netrukus reikės pateikti duomenis apie skurstančių dirbančiųjų padėtį materialinio nepritekliaus požiūriu kiekvienoje šalyje. Kadangi iš esmės dirbančiųjų skurdas yra ne tik su mažomis pajamomis, bet ir su profesinio, šeiminio ir socialinio gyvenimo kokybe susijusi problema. |
| --- | --- |

4.4

Vertinant skurdą materialinio nepritekliaus požiūriu, iš esmės pasikeičia valstybių narių išsidėstymas. Tačiau šiuo atveju kalbama apskritai apie skurdą, o ne apie skurstančius dirbančiuosius. Netrukus reikės pateikti duomenis apie skurstančių dirbančiųjų padėtį materialinio nepritekliaus požiūriu kiekvienoje šalyje. Kadangi iš esmės dirbančiųjų skurdas yra ne tik su mažomis pajamomis, bet ir su profesinio, šeiminio ir socialinio gyvenimo kokybe susijusi problema.

5.   Dirbančiųjų skurdo veiksniai

Dirbančiųjų skurdo veiksniai

| 5.1 | Vienas iš pagrindinių dirbančiųjų skurdo veiksnių yra neužtikrinta darbuotojų padėtis. Daugeliui subjektų, įskaitant Europos profesinių sąjungų konfederaciją ir Europos profesines sąjungas, nerimą kelia vis didėjantis neužtikrintumas dėl darbo. Šiuo metu daugiau nei 19,1 milijonų asmenų dirba pagal terminuotas darbo sutartis (7) ir apie 29 milijonai žmonių yra vadinamieji fiktyviai savarankiškai dirbantys asmenys (daugiausia statybų ir viešųjų darbų sektoriuje), t. y. beveik 48,1 milijonų dirbančiųjų padėtis yra nestabili. Suprantama, šie žmonės vienos šalies ir juo labiau šalių mastu sudaro labai nevienalytę grupę, tačiau su šia problema susiduria dešimtys milijonų dirbančiųjų, patiriančių vienokios ar kitokios formos neužtikrintumą, kuris gali tapti dirbančiųjų skurdo priežastimi. |
| --- | --- |

5.1

Vienas iš pagrindinių dirbančiųjų skurdo veiksnių yra neužtikrinta darbuotojų padėtis. Daugeliui subjektų, įskaitant Europos profesinių sąjungų konfederaciją ir Europos profesines sąjungas, nerimą kelia vis didėjantis neužtikrintumas dėl darbo. Šiuo metu daugiau nei 19,1 milijonų asmenų dirba pagal terminuotas darbo sutartis (7) ir apie 29 milijonai žmonių yra vadinamieji fiktyviai savarankiškai dirbantys asmenys (daugiausia statybų ir viešųjų darbų sektoriuje), t. y. beveik 48,1 milijonų dirbančiųjų padėtis yra nestabili. Suprantama, šie žmonės vienos šalies ir juo labiau šalių mastu sudaro labai nevienalytę grupę, tačiau su šia problema susiduria dešimtys milijonų dirbančiųjų, patiriančių vienokios ar kitokios formos neužtikrintumą, kuris gali tapti dirbančiųjų skurdo priežastimi.

7

| 5.2 | Darbdaviai pabrėžia, kad dirbančiųjų skurdas sudėtinga problema, ir pirmiausia atkreipia dėmesį į skurdo rizikos ir išsilavinimo lygio sąsają. Švietimo ir lavinimo sistemos turėtų būti veiksmingesnės ir suteikiančios visiems vienodas galimybes. Be to, labai svarbu siekti, kad „dirbti apsimokėtų“ (8), t. y. užtikrinti veiksmingą mokesčių ir socialinės apsaugos sistemų pusiausvyrą. |
| --- | --- |

5.2

Darbdaviai pabrėžia, kad dirbančiųjų skurdas sudėtinga problema, ir pirmiausia atkreipia dėmesį į skurdo rizikos ir išsilavinimo lygio sąsają. Švietimo ir lavinimo sistemos turėtų būti veiksmingesnės ir suteikiančios visiems vienodas galimybes. Be to, labai svarbu siekti, kad „dirbti apsimokėtų“ (8), t. y. užtikrinti veiksmingą mokesčių ir socialinės apsaugos sistemų pusiausvyrą.

8

| 5.3 | Dirbančiųjų skurdą lemia menkas darbo užmokestis (kuris dažnai neatitinka atliekamų užduočių) ir šeimos modelio pokyčiai. Šeimos sandaros pokyčiai skirtingose ES valstybėse įvairūs, tačiau visoms šalims būdingas šeimų nestabilumas, daugiau sutuoktinių gyvena atskirai, daugėja nepilnų šeimų, taigi ir namų ūkių, kuriuose dirba tik vienas asmuo ir kurie susiduria su didesne skurdo grėsme. Komisijos 2007 m. Bendroje ataskaitoje dėl socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties (9) nurodoma, kad, nors užimtumas yra geriausia kovos su skurdu priemonė, ji nėra vienintelė. Todėl būtina imtis solidarumu grindžiamų pagalbos šeimoms, moterims, jaunimui, studentams ir neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, migrantams ir labiausiai pažeidžiamoms grupėms veiksmų arba juos vykdyti aktyviau. Be to, reikėtų įvertinti, kokia dirbančiųjų ir vaikų skurdo sąsaja. |
| --- | --- |

5.3

Dirbančiųjų skurdą lemia menkas darbo užmokestis (kuris dažnai neatitinka atliekamų užduočių) ir šeimos modelio pokyčiai. Šeimos sandaros pokyčiai skirtingose ES valstybėse įvairūs, tačiau visoms šalims būdingas šeimų nestabilumas, daugiau sutuoktinių gyvena atskirai, daugėja nepilnų šeimų, taigi ir namų ūkių, kuriuose dirba tik vienas asmuo ir kurie susiduria su didesne skurdo grėsme. Komisijos 2007 m. Bendroje ataskaitoje dėl socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties (9) nurodoma, kad, nors užimtumas yra geriausia kovos su skurdu priemonė, ji nėra vienintelė. Todėl būtina imtis solidarumu grindžiamų pagalbos šeimoms, moterims, jaunimui, studentams ir neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, migrantams ir labiausiai pažeidžiamoms grupėms veiksmų arba juos vykdyti aktyviau. Be to, reikėtų įvertinti, kokia dirbančiųjų ir vaikų skurdo sąsaja.

9

| 5.4 | Didėjančios transporto, būsto, sveikatos priežiūros paslaugų kainos taip pat pablogina dirbančiųjų padėtį. Dėl to visų pirma nukenčia dirbantieji, kurie gauna minimaliam atlyginimui artimą darbo užmokestį, ir žemesnei nei vidutinė klasei priklausantys asmenys, kadangi šios kategorijos dažniausiai gyvena užimtumo regionų periferijoje. |
| --- | --- |

5.4

Didėjančios transporto, būsto, sveikatos priežiūros paslaugų kainos taip pat pablogina dirbančiųjų padėtį. Dėl to visų pirma nukenčia dirbantieji, kurie gauna minimaliam atlyginimui artimą darbo užmokestį, ir žemesnei nei vidutinė klasei priklausantys asmenys, kadangi šios kategorijos dažniausiai gyvena užimtumo regionų periferijoje.

| 5.5 | Dirbančiųjų skurdo priežastimi gali būti žemas asmens kompetencijos arba išsilavinimo lygis, gebėjimų, reikalingų geriau apmokamam darbui gauti, stoka arba netinkamos darbo sąlygos. Pažeidžiamoms grupėms dažniausiai priskiriami vyresnio amžiaus dirbantieji, jaunimas, moterys, gausios šeimos, neįgalieji, vidurinės mokyklos nebaigę darbuotojai ir imigrantai. Todėl labai svarbu užtikrinti visiems neįgaliesiems pritaikytas darbo sąlygas darbo vietoje, o visiems vaikams – tvirtą gyvenimo pagrindą sudarant sąlygas ikimokykliniam ugdymui ir sprendžiant mokyklos nebaigiančių asmenų (šiuo metu Europoje tokių asmenų skaičius vis dar pernelyg didelis, t. y. 15 proc.) problemą. |
| --- | --- |

5.5

Dirbančiųjų skurdo priežastimi gali būti žemas asmens kompetencijos arba išsilavinimo lygis, gebėjimų, reikalingų geriau apmokamam darbui gauti, stoka arba netinkamos darbo sąlygos. Pažeidžiamoms grupėms dažniausiai priskiriami vyresnio amžiaus dirbantieji, jaunimas, moterys, gausios šeimos, neįgalieji, vidurinės mokyklos nebaigę darbuotojai ir imigrantai. Todėl labai svarbu užtikrinti visiems neįgaliesiems pritaikytas darbo sąlygas darbo vietoje, o visiems vaikams – tvirtą gyvenimo pagrindą sudarant sąlygas ikimokykliniam ugdymui ir sprendžiant mokyklos nebaigiančių asmenų (šiuo metu Europoje tokių asmenų skaičius vis dar pernelyg didelis, t. y. 15 proc.) problemą.

| 5.6 | Panagrinėjus giliau labai dažnai dirbančiųjų skurdas yra per mažo užimtumo padarinys. Dirbančių asmenų skurdas tiek samdomų darbuotojų, tiek savarankiškai dirbančių asmenų atveju yra sudėtinga, daugelį tarpusavyje susijusių veiksnių apimanti problema, todėl ją reikia spręsti laikantis visa apimančio požiūrio, nes tik taip sukursime veiksmingus mechanizmus, padėsiančius įveikti sunkumus. Nesant bendros augimo ir prisitaikymo prie globalizacijos politikos ir atgaivinimo politikos krizei įveikti, neįmanoma įgyvendinti veiksmingų kovos su skurdu programų. |
| --- | --- |

5.6

Panagrinėjus giliau labai dažnai dirbančiųjų skurdas yra per mažo užimtumo padarinys. Dirbančių asmenų skurdas tiek samdomų darbuotojų, tiek savarankiškai dirbančių asmenų atveju yra sudėtinga, daugelį tarpusavyje susijusių veiksnių apimanti problema, todėl ją reikia spręsti laikantis visa apimančio požiūrio, nes tik taip sukursime veiksmingus mechanizmus, padėsiančius įveikti sunkumus. Nesant bendros augimo ir prisitaikymo prie globalizacijos politikos ir atgaivinimo politikos krizei įveikti, neįmanoma įgyvendinti veiksmingų kovos su skurdu programų.

6.   Pasiūlymai dėl bendro požiūrio sprendžiant dirbančiųjų skurdo problemą

Pasiūlymai dėl bendro požiūrio sprendžiant dirbančiųjų skurdo problemą

| 6.1 | Siekiant spręsti dirbančiųjų skurdo problemą, šį klausimą visų pirma reikia nagrinėti makroekonomikos požiūriu. Vienkartinės priemonės krizės sąlygomis nepadės veiksmingai stabdyti šio reiškinio plitimą. Užimtumas ir savarankiškas darbas, o tiksliau kokybiškos darbo vietos, turėtų būti visų Europos Sąjungos institucijų prioritetas. |
| --- | --- |

6.1

Siekiant spręsti dirbančiųjų skurdo problemą, šį klausimą visų pirma reikia nagrinėti makroekonomikos požiūriu. Vienkartinės priemonės krizės sąlygomis nepadės veiksmingai stabdyti šio reiškinio plitimą. Užimtumas ir savarankiškas darbas, o tiksliau kokybiškos darbo vietos, turėtų būti visų Europos Sąjungos institucijų prioritetas.

| 6.2 | Patikimi rodikliai. Sprendžiant skurstančių dirbančiųjų klausimą ypač svarbu nustatyti bendrus ir patikimus rodiklius. Europos investicijos ir taikomas atvirojo koordinavimo metodas leido pasiekti didelės pažangos. Dabar svarbu žengti toliau ir, remiantis išsamesniais duomenimis, įgyti daugiau žinių ir kartu atsižvelgti į skurstančių dirbančiųjų skaičių, šio skurdo lygį, netolygų pajamų paskirstymą tarp skurstančių (vienoje valstybėje ir tarp valstybių). |
| --- | --- |

6.2

Patikimi rodikliai. Sprendžiant skurstančių dirbančiųjų klausimą ypač svarbu nustatyti bendrus ir patikimus rodiklius. Europos investicijos ir taikomas atvirojo koordinavimo metodas leido pasiekti didelės pažangos. Dabar svarbu žengti toliau ir, remiantis išsamesniais duomenimis, įgyti daugiau žinių ir kartu atsižvelgti į skurstančių dirbančiųjų skaičių, šio skurdo lygį, netolygų pajamų paskirstymą tarp skurstančių (vienoje valstybėje ir tarp valstybių).

Patikimi rodikliai.

| 6.3 | Techniniu požiūriu svarbu turėti ne tik valstybių narių statistinius duomenis, grindžiamus nacionaliniu lygiu nustatytomis ribomis, bet ir europinius duomenis, kurie pateikiami taikant Europos lygiu nustatytas ribas. Tai sudarytų galimybę kitaip klasifikuoti ir susidaryti kitokį vaizdą nei tas, kuris pateikiamas šiandien remiantis vieninteliu nustatytu rodikliu. |
| --- | --- |

6.3

Techniniu požiūriu svarbu turėti ne tik valstybių narių statistinius duomenis, grindžiamus nacionaliniu lygiu nustatytomis ribomis, bet ir europinius duomenis, kurie pateikiami taikant Europos lygiu nustatytas ribas. Tai sudarytų galimybę kitaip klasifikuoti ir susidaryti kitokį vaizdą nei tas, kuris pateikiamas šiandien remiantis vieninteliu nustatytu rodikliu.

| 6.4 | Teisingas ir tinkamas darbo užmokestis – sustiprinto socialinio dialogo rezultatas. Sprendžiant skurstančių dirbančiųjų problemą taip pat reikia įgyvendinti ryžtingą darbo užmokesčio politiką. Reikėtų įgyvendinti daugiau iniciatyvų ir remti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama tokios darbo užmokesčio formulės: infliacija + atitinkamas dalyvavimas didinant našumą. Todėl derybos dėl darbo užmokesčio – svarbiausias socialinio dialogo klausimas – turi atlikti svarbų vaidmenį kovojant su dirbančiųjų skurdu. Kai derybos vyksta sklandžiai, pramonės šakos, nacionaliniu ar Europos lygiais įmonės nepatiria realaus finansinio spaudimo ir dėl to nėra paskatų vykdyti tikrą socialinį dialogą. Užtikrinti deramą darbą padeda socialinis dialogas, socialinių partnerių indėlis, įmonių atsakomybė, valdžios institucijų įgyvendinamos paskatos ir korekcinės priemonės, o šiuo metu ir bankų vaidmuo MVĮ atžvilgiu. Kova su nelegaliu darbu yra viena iš svarbiausių priemonių dirbančiųjų skurdui įveikti. Visų pirma todėl, kad tokį darbą dažniausia atlieka pažeidžiamiausios gyventojų grupės (migrantai, pastovaus darbo neturintys asmenys), o, antra, tokio pobūdžio darbas gali lemti kone vergišką dirbančiųjų padėtį, kas prieštarautų Pagrindinių teisių chartijai. |
| --- | --- |

6.4

Teisingas ir tinkamas darbo užmokestis – sustiprinto socialinio dialogo rezultatas. Sprendžiant skurstančių dirbančiųjų problemą taip pat reikia įgyvendinti ryžtingą darbo užmokesčio politiką. Reikėtų įgyvendinti daugiau iniciatyvų ir remti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama tokios darbo užmokesčio formulės: infliacija + atitinkamas dalyvavimas didinant našumą. Todėl derybos dėl darbo užmokesčio – svarbiausias socialinio dialogo klausimas – turi atlikti svarbų vaidmenį kovojant su dirbančiųjų skurdu. Kai derybos vyksta sklandžiai, pramonės šakos, nacionaliniu ar Europos lygiais įmonės nepatiria realaus finansinio spaudimo ir dėl to nėra paskatų vykdyti tikrą socialinį dialogą. Užtikrinti deramą darbą padeda socialinis dialogas, socialinių partnerių indėlis, įmonių atsakomybė, valdžios institucijų įgyvendinamos paskatos ir korekcinės priemonės, o šiuo metu ir bankų vaidmuo MVĮ atžvilgiu. Kova su nelegaliu darbu yra viena iš svarbiausių priemonių dirbančiųjų skurdui įveikti. Visų pirma todėl, kad tokį darbą dažniausia atlieka pažeidžiamiausios gyventojų grupės (migrantai, pastovaus darbo neturintys asmenys), o, antra, tokio pobūdžio darbas gali lemti kone vergišką dirbančiųjų padėtį, kas prieštarautų Pagrindinių teisių chartijai.

Teisingas ir tinkamas darbo užmokestis – sustiprinto socialinio dialogo rezultatas.

| 6.5 | Verslumą ir savarankišką darbą skatinantys mechanizmai: daug verslininkų ir savarankiškai dirbančių asmenų kenčia nuo dirbančiųjų skurdo, ypač pradiniu verslo kūrimo etapu. Reikia numatyti paramos mechanizmus, nes daugelis šių MVĮ vėliau tampa darbo vietų kūrėjomis. Nors 80 proc. ekonomikos augimo užtikrina MVĮ sektorius, daugelis verslininkų kurdami verslą sau skiria labai mažą atlyginimą arba visai jokio, taigi jų šeimoms iškyla skurdo grėsmė. |
| --- | --- |

6.5

Verslumą ir savarankišką darbą skatinantys mechanizmai: daug verslininkų ir savarankiškai dirbančių asmenų kenčia nuo dirbančiųjų skurdo, ypač pradiniu verslo kūrimo etapu. Reikia numatyti paramos mechanizmus, nes daugelis šių MVĮ vėliau tampa darbo vietų kūrėjomis. Nors 80 proc. ekonomikos augimo užtikrina MVĮ sektorius, daugelis verslininkų kurdami verslą sau skiria labai mažą atlyginimą arba visai jokio, taigi jų šeimoms iškyla skurdo grėsmė.

Verslumą ir savarankišką darbą skatinantys mechanizmai:

| 6.6 | Pritaikytos profesinio mokymo sistemos. Mokymasis visą gyvenimą, ypač žemesnės kvalifikacijos darbuotojų, yra esminė sąlyga jų kompetencijai gerinti ir sudaryti šiems darbuotojams galimybę gauti deramą darbo užmokestį garantuojantį darbą. |
| --- | --- |

6.6

Pritaikytos profesinio mokymo sistemos. Mokymasis visą gyvenimą, ypač žemesnės kvalifikacijos darbuotojų, yra esminė sąlyga jų kompetencijai gerinti ir sudaryti šiems darbuotojams galimybę gauti deramą darbo užmokestį garantuojantį darbą.

Pritaikytos profesinio mokymo sistemos.

deramą

| 6.7 | Tinkama socialinė apsauga. Kova su dirbančiųjų skurdu turi būti vykdoma tobulinant įgyvendinamas priemones. Socialinės paslaugos turi būti veiksmingiau derinamos su naujomis vaikų priežiūros paslaugomis ir judumą skatinančiomis priemonėmis (judumas kaip ir darbas turi apsimokėti), kurios suteikia skurstantiems dirbantiesiems galimybę susirasti geriau apmokamą veiklą. |
| --- | --- |

6.7

Tinkama socialinė apsauga. Kova su dirbančiųjų skurdu turi būti vykdoma tobulinant įgyvendinamas priemones. Socialinės paslaugos turi būti veiksmingiau derinamos su naujomis vaikų priežiūros paslaugomis ir judumą skatinančiomis priemonėmis (judumas kaip ir darbas turi apsimokėti), kurios suteikia skurstantiems dirbantiesiems galimybę susirasti geriau apmokamą veiklą.

Tinkama socialinė apsauga.

| 6.8 | Būsto klausimu paaiškėjo, kad kai kuriose šalyse nemažai benamių turi darbą, todėl svarbu sutelkti visus socialinio būsto išteklius suteikiant pirmenybę jį gauti tiems, kurie turi darbą, tačiau rizikuoja jo netekti, ir kurių stabilumui gresia pavojus dėl prastos būsto kokybės arba jo neturėjimo. |
| --- | --- |

6.8

Būsto klausimu paaiškėjo, kad kai kuriose šalyse nemažai benamių turi darbą, todėl svarbu sutelkti visus socialinio būsto išteklius suteikiant pirmenybę jį gauti tiems, kurie turi darbą, tačiau rizikuoja jo netekti, ir kurių stabilumui gresia pavojus dėl prastos būsto kokybės arba jo neturėjimo.

| 6.9 | Skirti dėmesį darbo aplinkai ir darbui: konkrečiau kalbant, kadangi dirbančiųjų skurdas didžiąja dalimi susijęs su profesinės veiklos sąlygomis, svarbu naudoti su darbo aplinka susijusius svertus, tokius kaip parama darbuotojų pasirinktam judumui, galimybė maitintis pakoreguotomis finansinėmis sąlygomis, būsto sąlygos, vaikų priežiūros paslaugos. Be to, įmonė, įdarbindama darbuotoją, turėtų nuspręsti, kokiomis priemonėmis sutartyje užtikrinti kuo didesnes užimtumo garantijas ir kokiais būdais darbuotojas galėtų siekti profesinio tobulėjimo ir kelti kvalifikaciją. |
| --- | --- |

6.9

Skirti dėmesį darbo aplinkai ir darbui: konkrečiau kalbant, kadangi dirbančiųjų skurdas didžiąja dalimi susijęs su profesinės veiklos sąlygomis, svarbu naudoti su darbo aplinka susijusius svertus, tokius kaip parama darbuotojų pasirinktam judumui, galimybė maitintis pakoreguotomis finansinėmis sąlygomis, būsto sąlygos, vaikų priežiūros paslaugos. Be to, įmonė, įdarbindama darbuotoją, turėtų nuspręsti, kokiomis priemonėmis sutartyje užtikrinti kuo didesnes užimtumo garantijas ir kokiais būdais darbuotojas galėtų siekti profesinio tobulėjimo ir kelti kvalifikaciją.

Skirti dėmesį darbo aplinkai ir darbui:

| 6.10 | Informuoti ir telkti pastangas. Galiausiai Europos kovos su skurdu metais svarbu sutelkti viešąją nuomonę ir žiniasklaidą. Skurstančių darbuotojų reiškinio analizė, diskusijos apie su tuo susijusią prastėjančią žmonių padėtį ir Europos piliečių sutelkimas galėtų padėti įveikti skurdą, su kuriuo susiduria kai kurie dirbantieji, ir padėti jiems susigrąžinti prarastą orumą. Reikia ne užjausti, o veikiau aktyviai kviesti telkti jėgas kurti kokybiškas darbo vietas visiems ir skatinti etiniu požiūriu geresnį Europos socialinį modelį. |
| --- | --- |

6.10

Informuoti ir telkti pastangas. Galiausiai Europos kovos su skurdu metais svarbu sutelkti viešąją nuomonę ir žiniasklaidą. Skurstančių darbuotojų reiškinio analizė, diskusijos apie su tuo susijusią prastėjančią žmonių padėtį ir Europos piliečių sutelkimas galėtų padėti įveikti skurdą, su kuriuo susiduria kai kurie dirbantieji, ir padėti jiems susigrąžinti prarastą orumą. Reikia ne užjausti, o veikiau aktyviai kviesti telkti jėgas kurti kokybiškas darbo vietas visiems ir skatinti etiniu požiūriu geresnį Europos socialinį modelį.

Informuoti ir telkti pastangas.

Briuselis 2009 m. rugsėjo 30 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 58 galutinis.

1

(2)  Eurostatas, „Statistics in focus“, 46/2009.

2

(3)  2008 m. gegužės 29 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti EP ir Tarybos sprendimą dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.), pranešėjas Krzysztof Pater, bendrapranešėja Erika Koller (OL C 224, 2008 8 30).

3

Pasiūlymo priimti EP ir Tarybos sprendimą dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.)

(4)  Išsamiau ir plačiau šiuo klausimu žr. Guillaume Allègre, „Working poor in the EU: an exploratory comparative anglysis“, OFCE darbo dokumentas, Nr. 2008-35, 2008 m. lapkritis. Sophie Ponthieux, „Les travailleurs pauvres comme catégorie statistique. Difficultés méthodologiques et exploration d’une notion de pauvreté en revenu d’activité“, INSEE darbo dokumentas, Nr. F0902, 2009 m. kovas.

4

Working poor in the EU: an exploratory comparative anglysis

Les travailleurs pauvres comme catégorie statistique

Difficultés méthodologiques et exploration d’une notion de pauvreté en revenu d’activité

(5)  2008 m. bendra ataskaita dėl socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties. http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/joint_reports_fr.htm.

5

Taip pat žr. visus duomenis ir dokumentus, susijusius su atviro koordinavimo metodo veikla http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/the_process_fr.htm. Apie pastarojo laikotarpio Europos tendencijas, padėtį ir kai kurių Europos Sąjungos valstybių narių problemas skaitykite Hans-Jürgen Andreß, Henning Lohmann (dir.), The Working Poor In Europe Employment, Poverty and Globalization, Cheltenham, Edward Elgar, 2008 m.

The Working Poor In Europe Employment, Poverty and Globalization

(6)  Reikėtų pridurti, kad finansinis skurdo aspektas vertinamas remiantis nacionalinėmis skalėmis. Jei skurdo riba būtų nustatyta Europos lygiu, šalių klasifikacija pagal šį rodiklį būtų visiškai kitokia.

6

(7)  Europos Sąjungos darbo jėgos tyrimas – 2008 m. rezultatai; http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-QA-09-033/EN/KS-QA-09-033-EN.PDF. (anglų k.)

7

(8)  „Apsimokantis darbas“ – Užimtumo komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto tyrimas dėl mokesčių ir socialinės apsaugos sistemų sąveikos. Žr. taip pat EESRK nuomonę „Socialinė apsauga: kad darbas apsimokėtų“, pranešėja Donna St Hill (OL C 302, 2004 12 7).

8

(9)  http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/joint_reports_fr.htm#2007

9

---

Priedas

1 diagrama. Dirbančiųjų skurdas 2006 m. Europos Sąjungoje

Image

2 diagrama. Materialinis nepriteklius ES

Žmonės, gyvenantys namų ūkyje ir neturintys mažiausiai trijų iš nurodytų dalykų (2006 m., procentais)

Image

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/57

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl de Larosière grupės ataskaitos (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 318/11

Pranešėjas: NYBERG

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. kovo 23 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„de Larosière grupės ataskaitos.“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Lars NYBERG.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–2009 m. spalio 1 d. (2009 m. rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už, 37 – prieš ir 15 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

1.1   Dabartinė finansų ir ekonomikos krizė pasiekė taikos metu nuo 1930-ųjų metų dar neregėtą mastą. Tačiau šioje nuomonėje nagrinėjama tik finansų krizė bei galimybė užkirsti kelią tokių krizių pasikartojimui ateityje. Tai buvo de Larosière grupės užduotis; jos parengta ataskaita aptariama šioje EESRK nuomonėje. Šių klausimų svarbą atspindi ir tai, kad Komisija jau pateikė keletą pasiūlymų, pvz., dėl kredito reitingų institucijų, tam tikrų finansinės veiklos formų ir finansinės priežiūros, kuri buvo svarbiausia pagrindinė de Larosière grupės nagrinėtų klausimų tema.

1.2   Pagrindinė krizės priežastis buvo per didelis likvidumas, kurį, de Larosière grupės teigimu, iš dalies lėmė ekspansyvi JAV pinigų politika ir sutrikdyta pasaulio ekonomikos pusiausvyra, labiausiai matoma JAV ir Kinijos santykiuose. EESRK nuomone, kita priežastis galėtų būti tai, jog pajamos daugiausia gaunamos ne iš darbo, o iš sukaupto kapitalo. Pajamų perskirstymas buvo dar netolygesnis. Turtingiausieji ieškojo galimybės, kur investuoti savo padidėjusį kapitalą. Kadangi realioji investavimo galimybių tokiu pat mastu nepadaugėjo, vertybinių popierių kainos labai pakilo. Savo ataskaitoje de Larosière grupė išsamiai nagrinėja „finansinį burbulą“, tačiau reikėtų atlikti gilesnę analizę, siekiant nustatyti, kokių politinių sprendimų reikės ateityje.

1.3   EESRK iš esmės pritaria grupės pateiktam 31 pasiūlymui, tačiau norėtų išplėsti tyrimo objektą ir pateikti savo pastabas bei papildymus.

| 1.3.1 | De Larosière grupė siūlo esant gerai ekonomikos padėčiai nustatyti bankams didesnį nuosavo kapitalo reikalavimą, o pablogėjus padėčiai – mažesnį. Šis pasiūlymas gali būti rizikingas, nes esant ekonomikos ciklo svyravimams, ekonomines prognozes daryti sudėtinga. Kartu, Ispanijos pavyzdys rodo, kad kintamų kapitalo reikalavimų taikymas gali būti veiksmingas. EESRK nuomone, prieš pradedant šią priemonę taikyti, būtina išanalizuoti, ypač taikymo laiko pasirinkimo požiūriu. |
| --- | --- |

1.3.1

De Larosière grupė siūlo esant gerai ekonomikos padėčiai nustatyti bankams didesnį nuosavo kapitalo reikalavimą, o pablogėjus padėčiai – mažesnį. Šis pasiūlymas gali būti rizikingas, nes esant ekonomikos ciklo svyravimams, ekonomines prognozes daryti sudėtinga. Kartu, Ispanijos pavyzdys rodo, kad kintamų kapitalo reikalavimų taikymas gali būti veiksmingas. EESRK nuomone, prieš pradedant šią priemonę taikyti, būtina išanalizuoti, ypač taikymo laiko pasirinkimo požiūriu.

| 1.3.2 | EESRK mano, kad kelti didesnius kapitalo reikalavimus ir užtikrinti didesnį nebalansinių operacijų skaidrumą, absoliučiai būtina. Griežčiausi reikalavimai nebalansiniams straipsniams buvo taikomi Ispanijoje ir šios šalies bankai mažiausiai nukentėjo nuo krizės. |
| --- | --- |

1.3.2

EESRK mano, kad kelti didesnius kapitalo reikalavimus ir užtikrinti didesnį nebalansinių operacijų skaidrumą, absoliučiai būtina. Griežčiausi reikalavimai nebalansiniams straipsniams buvo taikomi Ispanijoje ir šios šalies bankai mažiausiai nukentėjo nuo krizės.

| 1.3.3 | Kartais būdavo piktnaudžiaujama „nebalansiniais straipsniais“ ir „specialiosios paskirties subjektais“. Rizikingas turtas būdavo neįtraukiamas į banko balansą, siekiant nesilaikyti reikalavimų dėl būtinų kapitalo atsargų, o kartais ir išvengti mokesčių mokėjimo. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad griežtesnės taisyklės yra būtinos. |
| --- | --- |

1.3.3

Kartais būdavo piktnaudžiaujama „nebalansiniais straipsniais“ ir „specialiosios paskirties subjektais“. Rizikingas turtas būdavo neįtraukiamas į banko balansą, siekiant nesilaikyti reikalavimų dėl būtinų kapitalo atsargų, o kartais ir išvengti mokesčių mokėjimo. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad griežtesnės taisyklės yra būtinos.

| 1.3.4 | EESRK nuomone, pagrindinis tolesnio su ataskaita susijusio darbo reikalavimas – įpareigoti bankus aiškiau nurodyti bankų turto riziką. EESRK, kaip ir ataskaitą rengusi grupė, mano, kad bankai ir finansų institucijos, norėdamos perparduoti rizikingus vertybinius popierius, dalį rizikos turi pasilikti sau. Su finansiniais produktais susijusi rizika turi būti lengvai atpažįstama. Norint atkurti pasitikėjimą finansų rinka, būtina užtikrinti finansinių produktų skaidrumą. Čia EESRK norėtų dar kartą atkreipti dėmesį į Ispaniją. Jokie nauji finansiniai instrumentai neturėtų būti naudojami rinkoje, kol jų nepatikrino finansų priežiūros institucija. Būtina apsvarstyti tokios kontrolės įdiegimo galimybę. Šiuo atveju reikia nuspręsti, ar pakanka nacionalinės kontrolės, ar reikia sukurti bendrą visoje ES taikomą kontrolės sistemą. Atsižvelgiant į tarpvalstybinį finansinės veiklos pobūdį, prasminga būtų diegti bendrą sistemą. |
| --- | --- |

1.3.4

EESRK nuomone, pagrindinis tolesnio su ataskaita susijusio darbo reikalavimas – įpareigoti bankus aiškiau nurodyti bankų turto riziką. EESRK, kaip ir ataskaitą rengusi grupė, mano, kad bankai ir finansų institucijos, norėdamos perparduoti rizikingus vertybinius popierius, dalį rizikos turi pasilikti sau. Su finansiniais produktais susijusi rizika turi būti lengvai atpažįstama. Norint atkurti pasitikėjimą finansų rinka, būtina užtikrinti finansinių produktų skaidrumą. Čia EESRK norėtų dar kartą atkreipti dėmesį į Ispaniją. Jokie nauji finansiniai instrumentai neturėtų būti naudojami rinkoje, kol jų nepatikrino finansų priežiūros institucija. Būtina apsvarstyti tokios kontrolės įdiegimo galimybę. Šiuo atveju reikia nuspręsti, ar pakanka nacionalinės kontrolės, ar reikia sukurti bendrą visoje ES taikomą kontrolės sistemą. Atsižvelgiant į tarpvalstybinį finansinės veiklos pobūdį, prasminga būtų diegti bendrą sistemą.

| 1.3.5 | Paralelią bankų sistemą sudaro įvairios nereguliuojamos skolinimo formos. Šios naujos finansavimo formos buvo kuriamos visiškai nereguliuojant, joms nebuvo taikomi net privalomųjų atsargų reikalavimai. EESRK pritaria, kad ir šioje srityje reguliavimas būtinas. Ataskaitoje taip pat reikalaujama nustatyti bendras taisykles investiciniams fondams, apibrėžti įvairius produktus bei taikyti griežtesnę kontrolę. EESRK visiškai pritaria šioms rekomendacijoms. |
| --- | --- |

1.3.5

Paralelią bankų sistemą sudaro įvairios nereguliuojamos skolinimo formos. Šios naujos finansavimo formos buvo kuriamos visiškai nereguliuojant, joms nebuvo taikomi net privalomųjų atsargų reikalavimai. EESRK pritaria, kad ir šioje srityje reguliavimas būtinas. Ataskaitoje taip pat reikalaujama nustatyti bendras taisykles investiciniams fondams, apibrėžti įvairius produktus bei taikyti griežtesnę kontrolę. EESRK visiškai pritaria šioms rekomendacijoms.

| 1.3.6 | Būtina taikyti griežtesnius su bankų vadovybe ir auditavimu susijusius reikalavimus. EESRK nuomone, de Larosière grupės pateiktuose sprendimuose nepakankamai pabrėžiamas auditorių vaidmuo. Jei būtų buvusi veiksminga kontrolė, būtų buvę galima iš tiesų sumažinti rizikingų instrumentų plitimą. Finansų įmonės valdyba vertindama turtą turi turėti galimybę pasikliauti auditu. Persvarstant Bazelio II susitarimo reikalavimus, būtina atsižvelgti į auditorių vaidmenį ir finansinės atskaitomybės metodus. |
| --- | --- |

1.3.6

Būtina taikyti griežtesnius su bankų vadovybe ir auditavimu susijusius reikalavimus. EESRK nuomone, de Larosière grupės pateiktuose sprendimuose nepakankamai pabrėžiamas auditorių vaidmuo. Jei būtų buvusi veiksminga kontrolė, būtų buvę galima iš tiesų sumažinti rizikingų instrumentų plitimą. Finansų įmonės valdyba vertindama turtą turi turėti galimybę pasikliauti auditu. Persvarstant Bazelio II susitarimo reikalavimus, būtina atsižvelgti į auditorių vaidmenį ir finansinės atskaitomybės metodus.

| 1.3.7 | Ataskaitoje pateikiama gerų rekomendacijų dėl premijavimo sistemų. Jos turėtų apimti kelerių metų laikotarpį, atspindėti faktinius veiklos rezultatus ir neturėtų būti garantuojamos iš anksto. EESRK nuomone, trumpalaikį mąstymą turi pakeisti ilgalaikis, o premijos neturi būti paremtos spekuliacine veikla. Atsižvelgdamas į tai EESRK pritaria minčiai, kad reikėtų įvesti finansinių operacijų mokestį, kurio pajamos galėtų būti skirtos pagalbai vystymuisi. Be to, būtina reikalauti, kad premijos būtų grindžiamos ne bendromis tendencijomis, o tuo, kad bankas pasiekė geresnių rezultatų, palyginti su bendra tendencija. Taip pat pageidautina nustatyti šių premijų aukščiausias ribas siekiant išvengti pernelyg didelių sumų ir neapdairaus rizikavimo. Taip vadinamoje „išėjimo iš finansų krizės“ strategijoje turi būti pabrėžta, kad finansų institucijos iš valstybės biudžeto gautas dideles sumas turi grąžinti, o ne siekti naujo didelio pelno ir premijų. |
| --- | --- |

1.3.7

Ataskaitoje pateikiama gerų rekomendacijų dėl premijavimo sistemų. Jos turėtų apimti kelerių metų laikotarpį, atspindėti faktinius veiklos rezultatus ir neturėtų būti garantuojamos iš anksto. EESRK nuomone, trumpalaikį mąstymą turi pakeisti ilgalaikis, o premijos neturi būti paremtos spekuliacine veikla. Atsižvelgdamas į tai EESRK pritaria minčiai, kad reikėtų įvesti finansinių operacijų mokestį, kurio pajamos galėtų būti skirtos pagalbai vystymuisi. Be to, būtina reikalauti, kad premijos būtų grindžiamos ne bendromis tendencijomis, o tuo, kad bankas pasiekė geresnių rezultatų, palyginti su bendra tendencija. Taip pat pageidautina nustatyti šių premijų aukščiausias ribas siekiant išvengti pernelyg didelių sumų ir neapdairaus rizikavimo. Taip vadinamoje „išėjimo iš finansų krizės“ strategijoje turi būti pabrėžta, kad finansų institucijos iš valstybės biudžeto gautas dideles sumas turi grąžinti, o ne siekti naujo didelio pelno ir premijų.

1.4   Pagrindinė de Larosière grupės darbo tema buvo finansų rinkų priežiūra. EESRK pritaria, kad norint užkirsti kelią tokios finansų krizės pasikartojimui, priežiūrai tenka labai svarbus vaidmuo. Tačiau priežiūrai būtinos taisyklės. Todėl pirmoje ataskaitos dalyje išvardyti pasiūlymai pakeisti ir sugriežtinti taisykles taip pat yra labai svarbūs.

| 1.4.1 | De Larosière grupės manymu, būtina įsteigti Europos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros organą, kuris įspėtų apie gresiančią finansinę riziką. Siūloma tai pavesti ECB (ECBS), o šią užduotį turėtų vykdyti speciali taryba. Iš principo būtų prasminga naujai steigiamą tarybą administraciniu požiūriu sujungti su ECB, kadangi ECBS privalo būti oficialiai atsakinga už priežiūros vykdymą. Priežiūra turi būtinai apimti visų valstybių narių finansų sistemas, o šios naujos tarybos (ar valdybos) vadovybę taip pat turi skirti ECBS. |
| --- | --- |

1.4.1

De Larosière grupės manymu, būtina įsteigti Europos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros organą, kuris įspėtų apie gresiančią finansinę riziką. Siūloma tai pavesti ECB (ECBS), o šią užduotį turėtų vykdyti speciali taryba. Iš principo būtų prasminga naujai steigiamą tarybą administraciniu požiūriu sujungti su ECB, kadangi ECBS privalo būti oficialiai atsakinga už priežiūros vykdymą. Priežiūra turi būtinai apimti visų valstybių narių finansų sistemas, o šios naujos tarybos (ar valdybos) vadovybę taip pat turi skirti ECBS.

| 1.4.2 | Ataskaitoje siūloma naująją makrolygio rizikos ribojimo priežiūros sistemą sukurti dviem etapais, paskiriant atskiras institucijas kontroliuoti bankus, investicinius fondus ir vertybinių popierių rinką. Antrojo etapo metu turėtų būti rengiamos bendros pagrindinės priežiūros taisyklės ir šalinami įgyvendinimo valstybėse narėse skirtumai. Šiuo etapu turėtų būti suderintos ir sankcijų galimybės. EESRK nuomone, nėra jokios priežasties atidėlioti šį procesą ir palankiai vertina tai, kad Komisija savo komunikate ragina nedelsiant imtis veiksmų sukurti mikrolygio priežiūros sistemą. |
| --- | --- |

1.4.2

Ataskaitoje siūloma naująją makrolygio rizikos ribojimo priežiūros sistemą sukurti dviem etapais, paskiriant atskiras institucijas kontroliuoti bankus, investicinius fondus ir vertybinių popierių rinką. Antrojo etapo metu turėtų būti rengiamos bendros pagrindinės priežiūros taisyklės ir šalinami įgyvendinimo valstybėse narėse skirtumai. Šiuo etapu turėtų būti suderintos ir sankcijų galimybės. EESRK nuomone, nėra jokios priežasties atidėlioti šį procesą ir palankiai vertina tai, kad Komisija savo komunikate ragina nedelsiant imtis veiksmų sukurti mikrolygio priežiūros sistemą.

| 1.4.3 | EESRK nuomone, iš nacionalinių priežiūros institucijų sudarytas kolegijas gali būti sunku valdyti, jei tuo pačiu metu nebus atliekamas reikalingas taikomų priemonių suderinimas. Kitu atveju dėl nacionalinių priežiūros institucijų taisyklių skirtumų, trims naujai įsteigtiems organams praktiškai prireiktų iš dalies perimti priežiūros funkcijas. |
| --- | --- |

1.4.3

EESRK nuomone, iš nacionalinių priežiūros institucijų sudarytas kolegijas gali būti sunku valdyti, jei tuo pačiu metu nebus atliekamas reikalingas taikomų priemonių suderinimas. Kitu atveju dėl nacionalinių priežiūros institucijų taisyklių skirtumų, trims naujai įsteigtiems organams praktiškai prireiktų iš dalies perimti priežiūros funkcijas.

| 1.4.4 | Į šių organų valdybos sudėtį turėtų įeiti ne tik bankininkai. Jose turėtų atsirasti vietos ir profesinėms sąjungoms, bankų paslaugų naudotojams bei EESRK, atstovaujančiam pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

1.4.4

Į šių organų valdybos sudėtį turėtų įeiti ne tik bankininkai. Jose turėtų atsirasti vietos ir profesinėms sąjungoms, bankų paslaugų naudotojams bei EESRK, atstovaujančiam pilietinei visuomenei.

1.5   Kalbant apie pasaulio lygmens veiksmus, ataskaitoje nurodoma, kad būtina stiprinti Bazelio II susitarimą, parengti tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus, reguliuoti pasaulines kredito reitingų agentūras ir išvestinių finansinių priemonių rinką, diegti naujas finansų sektoriaus valdymo struktūras bei stiprinti Tarptautinio valiutos fondo vaidmenį. Norima panaikinti galimybę piktnaudžiauti, viliojančią finansų institucijas tuo, kad finansų sektorius yra menkai reguliuojamas. Daugelis grupės pasiūlymų jau buvo priimti Londono G20 viršūnių susitikime. Naujai įsteigta Finansinio stabilumo taryba pakeitė 1999 m. įkurtą Finansinio stabilumo forumą, kurio užduotis buvo skatinti pasaulinį finansinį stabilumą. EESRK tikisi, kad šio organo veikla bus matomesnė ir jam bus skirta daugiau išteklių, žinių ir įgaliojimų. EESRK palankiai vertina ir tai, kad Tarptautiniam valiutos fondui bus skiriama daugiau išteklių, tačiau kritiškai vertina TVF reikalavimus, kurie kelia pavojų svarbiems Europos socialinio modelio aspektams. Ypač dėl šios priežasties yra labai svarbu, kad ES ir TVF laikytųsi vieningos pozicijos.

| 1.5.1 | Kalbant apie finansų rinką šiuo metu vartojama sąvoka „testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“ (angl. stress test). Tai reiškia modeliavimą situacijos, kaip konkrečios šalies bankų sistema susidorotų su finansine krize. Turint omenyje dabartinę krizę tampa aiški tokių testavimų svarba. Tokiu atveju svarbiausia nuspręsti, ar jų rezultatus reikia skelbti viešai. Krizę galėtų sukelti jau vien tai, jei TVF atliktų tokį testavimą ir nustatytų nepakankamą kurios nors šalies bankų sistemos gebėjimą įveikti krizę bei tai paskelbtų. |
| --- | --- |

1.5.1

Kalbant apie finansų rinką šiuo metu vartojama sąvoka „testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“ (angl. stress test). Tai reiškia modeliavimą situacijos, kaip konkrečios šalies bankų sistema susidorotų su finansine krize. Turint omenyje dabartinę krizę tampa aiški tokių testavimų svarba. Tokiu atveju svarbiausia nuspręsti, ar jų rezultatus reikia skelbti viešai. Krizę galėtų sukelti jau vien tai, jei TVF atliktų tokį testavimą ir nustatytų nepakankamą kurios nors šalies bankų sistemos gebėjimą įveikti krizę bei tai paskelbtų.

stress test

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Finansų ir ekonomikos krizė pasiekė taikos periodu dar neregėtą mastą. 1930-ųjų m. depresijos laikotarpiu pasaulio ekonomika nebuvo taip persipynusi glaudžiais ryšiais kaip dabar. Tuo metu nuo krizės labiausiai nukentėjo JAV ir Europa. Tačiau dabartinė krizė palietė visą pasaulį. |
| --- | --- |

2.1

Finansų ir ekonomikos krizė pasiekė taikos periodu dar neregėtą mastą. 1930-ųjų m. depresijos laikotarpiu pasaulio ekonomika nebuvo taip persipynusi glaudžiais ryšiais kaip dabar. Tuo metu nuo krizės labiausiai nukentėjo JAV ir Europa. Tačiau dabartinė krizė palietė visą pasaulį.

| 2.2 | Iš pradžių smogusi tik finansų sektoriui, ji išsivystė į ekonomikos krizę, lėmusią nuosmukį daugelyje pasaulio dalių. Tikėtina tokių įvykių pasekmė yra socialinė krizė ir didelis nedarbas. Tikroji krizės apimtis priklausys nuo politinių priemonių, kurių bus imtasi susidorojant su krize. Tuo pačiu metu įvyko ir politinė krizė, kurios pasekmė buvo nuverstos vyriausybės. |
| --- | --- |

2.2

Iš pradžių smogusi tik finansų sektoriui, ji išsivystė į ekonomikos krizę, lėmusią nuosmukį daugelyje pasaulio dalių. Tikėtina tokių įvykių pasekmė yra socialinė krizė ir didelis nedarbas. Tikroji krizės apimtis priklausys nuo politinių priemonių, kurių bus imtasi susidorojant su krize. Tuo pačiu metu įvyko ir politinė krizė, kurios pasekmė buvo nuverstos vyriausybės.

| 2.3 | Tačiau šioje nuomonėje nagrinėjama tik finansų krizė bei priemonės, kurios leistų ateityje išvengti panašios krizės pasikartojimo. Atsižvelgiant į bendrą krizę, šios nuomonės tema yra ribota. Joje nekalbama nei apie ekonomikos krizę, nei apie priemones, skirtas susidoroti su dabartine finansų krize, pvz., viešųjų lėšų skyrimą finansų sektoriui. Šioje nuomonėje kalbama tik apie ateitį, ypač apie finansų sektoriaus priežiūrą. |
| --- | --- |

2.3

Tačiau šioje nuomonėje nagrinėjama tik finansų krizė bei priemonės, kurios leistų ateityje išvengti panašios krizės pasikartojimo. Atsižvelgiant į bendrą krizę, šios nuomonės tema yra ribota. Joje nekalbama nei apie ekonomikos krizę, nei apie priemones, skirtas susidoroti su dabartine finansų krize, pvz., viešųjų lėšų skyrimą finansų sektoriui. Šioje nuomonėje kalbama tik apie ateitį, ypač apie finansų sektoriaus priežiūrą.

| 2.4 | Būtent tokią užduotį buvo gavusi de Larosière grupė, kurios parengtą ataskaitą EESRK šioje nuomonėje nagrinėja. De Larosière grupė laikė tikslinga savo užduotį išplėsti. To prireikė siekiant išsamaus vaizdo, leidžiančio pateikti konstruktyvius pasiūlymus. |
| --- | --- |

2.4

Būtent tokią užduotį buvo gavusi de Larosière grupė, kurios parengtą ataskaitą EESRK šioje nuomonėje nagrinėja. De Larosière grupė laikė tikslinga savo užduotį išplėsti. To prireikė siekiant išsamaus vaizdo, leidžiančio pateikti konstruktyvius pasiūlymus.

| 2.5 | Dabartinės krizės ištakos glūdi finansų sektoriuje. Dar prieš paskelbiant de Larosière grupės ataskaitą krizė pasiekė tokį nerimą keliantį mastą, kad Europos Komisija jau buvo pateikusi keletą pasiūlymų iš dalies pakeisti teisės aktus. Turbūt svarbiausias jų yra pasiūlymas dėl kredito reitingų agentūrų. Buvo pateiktas pasiūlymas dėl direktyvos dėl tam tikrų finansinės veiklos formų. 2009 m. gegužės 27 d. Komunikate nagrinėjama finansų sektoriaus priežiūrai skirta de Larosière ataskaitos dalis. Kaip nurodoma prie komunikato pridedamo Komisijos tarnybų darbo dokumento 1 priede, tarp komunikato ir de Larosière ataskaitos yra tik penki skirtumai, kuriuos EESRK nagrinėja šios nuomonės 6.2.4, 6.3.1 ir 6.3.5 punktuose. Dėl būsimų konkrečių pasiūlymų priimti teisės aktus EESRK parengs atskirą nuomonę. Nepaisant to, kad Komisija savo komunikate nenagrinėja kitų de Larosière ataskaitos dalių, EESRK mano, kad finansų sektoriaus ateičiai jos yra labai svarbios. |
| --- | --- |

2.5

Dabartinės krizės ištakos glūdi finansų sektoriuje. Dar prieš paskelbiant de Larosière grupės ataskaitą krizė pasiekė tokį nerimą keliantį mastą, kad Europos Komisija jau buvo pateikusi keletą pasiūlymų iš dalies pakeisti teisės aktus. Turbūt svarbiausias jų yra pasiūlymas dėl kredito reitingų agentūrų. Buvo pateiktas pasiūlymas dėl direktyvos dėl tam tikrų finansinės veiklos formų. 2009 m. gegužės 27 d. Komunikate nagrinėjama finansų sektoriaus priežiūrai skirta de Larosière ataskaitos dalis. Kaip nurodoma prie komunikato pridedamo Komisijos tarnybų darbo dokumento 1 priede, tarp komunikato ir de Larosière ataskaitos yra tik penki skirtumai, kuriuos EESRK nagrinėja šios nuomonės 6.2.4, 6.3.1 ir 6.3.5 punktuose. Dėl būsimų konkrečių pasiūlymų priimti teisės aktus EESRK parengs atskirą nuomonę. Nepaisant to, kad Komisija savo komunikate nenagrinėja kitų de Larosière ataskaitos dalių, EESRK mano, kad finansų sektoriaus ateičiai jos yra labai svarbios.

| 2.6 | De Larosière ataskaitą parengė bankininkai ir ji buvo skirta bankininkams, ir tie, kuriems skirti joje pateikiami pasiūlymai, iš esmės yra Komisijoje dirbantys bankų sektoriaus ekspertai ir valstybių narių finansų ministrai. EESRK palankiai vertina ataskaitoje pateiktą 31 rekomendaciją, tačiau mano, kad reikėtų žvelgti plačiau. Tie, kurie iš esmės lėmė finansų krizę, vieni prisiimti atsakomybės už dabartinių problemų sprendimą nebegali. Finansų rinkos paslaugų vartotojai yra privatūs asmenys ir įmonės, kurios investuoja savo pajamas ir ima kreditus investicijoms. Finansų rinkos užduotis yra jiems, t. y. pilietinei visuomenei, teikti kuo geresnes paslaugas. Iš esmės pritardamas ataskaitai, EESRK norėtų pateikti savo pastabas ir papildymus. |
| --- | --- |

2.6

De Larosière ataskaitą parengė bankininkai ir ji buvo skirta bankininkams, ir tie, kuriems skirti joje pateikiami pasiūlymai, iš esmės yra Komisijoje dirbantys bankų sektoriaus ekspertai ir valstybių narių finansų ministrai. EESRK palankiai vertina ataskaitoje pateiktą 31 rekomendaciją, tačiau mano, kad reikėtų žvelgti plačiau. Tie, kurie iš esmės lėmė finansų krizę, vieni prisiimti atsakomybės už dabartinių problemų sprendimą nebegali. Finansų rinkos paslaugų vartotojai yra privatūs asmenys ir įmonės, kurios investuoja savo pajamas ir ima kreditus investicijoms. Finansų rinkos užduotis yra jiems, t. y. pilietinei visuomenei, teikti kuo geresnes paslaugas. Iš esmės pritardamas ataskaitai, EESRK norėtų pateikti savo pastabas ir papildymus.

3.   Finansų krizės priežastys

Finansų krizės priežastys

| 3.1 | Per didelis likvidumas finansų sektoriuje nepaskatino centrinių bankų imtis veiksmų. Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas kainų raidai, tačiau tai nebuvo akstinas didinti palūkanų normas. Pigios likvidžios lėšos lėmė kylančias vertybinių popierių kainas. Neabejotina tai, kad prasidėjus krizei likvidumas buvo labai didelis, kaip ir tai, kad krizei besitęsiant jo lygis pernelyg smarkiai sumažėjo. Kita vertus, sunku pasakyti, koks turėtų būti pakankamas likvidumo ir pinigų kiekio lygis normaliomis sąlygomis. EESRK taip pat atkreipia dėmesį ir į dilemą, kylančią dėl to, kad kaip pinigų politikos rodikliai tuo pačiu metu pasitelkiama infliacija ir tam tikra pinigų kiekio norma. Esant per dideliam pinigų kiekiui centrinis bankas turėtų padidinti palūkanų normą. Jei tuo metu infliacija yra nedidelė, tai, priešingai, turėtų būti mažinama palūkanų norma. Todėl, EESRK nuomone, orientuojantis į pinigų kiekį, net ir esant tokiai sudėtingai situacijai, reikėtų apsvarstyti galimą poveikį realiajai ekonomikai. |
| --- | --- |

3.1

Per didelis likvidumas finansų sektoriuje nepaskatino centrinių bankų imtis veiksmų. Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas kainų raidai, tačiau tai nebuvo akstinas didinti palūkanų normas. Pigios likvidžios lėšos lėmė kylančias vertybinių popierių kainas. Neabejotina tai, kad prasidėjus krizei likvidumas buvo labai didelis, kaip ir tai, kad krizei besitęsiant jo lygis pernelyg smarkiai sumažėjo. Kita vertus, sunku pasakyti, koks turėtų būti pakankamas likvidumo ir pinigų kiekio lygis normaliomis sąlygomis. EESRK taip pat atkreipia dėmesį ir į dilemą, kylančią dėl to, kad kaip pinigų politikos rodikliai tuo pačiu metu pasitelkiama infliacija ir tam tikra pinigų kiekio norma. Esant per dideliam pinigų kiekiui centrinis bankas turėtų padidinti palūkanų normą. Jei tuo metu infliacija yra nedidelė, tai, priešingai, turėtų būti mažinama palūkanų norma. Todėl, EESRK nuomone, orientuojantis į pinigų kiekį, net ir esant tokiai sudėtingai situacijai, reikėtų apsvarstyti galimą poveikį realiajai ekonomikai.

| 3.2 | Politinis sprendimas, nepaisant pirkėjų kreditingumo, skatinti žmones tapti būsto savininkais, žemos kreditų kainos ir finansų institucijų siūlomi naujai sukurti vertybinių popierių deriniai lėmė paslėptos rizikos kreditus (antrines būsto paskolas). Šie vertybiniai popieriai pasklido pasaulinėse finansų rinkose, nes 2005–2006 m. privatus taupymas JAV buvo neigiamas. 2008 m. liepos mėnesį (1) EESRK pateikė savo pastabas šiuo klausimu: „Pastarojo meto JAV antrinės būsto paskolų (angl. sub-prime) rinkos krizė parodė, kaip nekilnojamojo turto kainų svyravimas ir nepakankamas su klientais susijusios rizikos, kai nemokamos įmokos, kurios neproporcingos užstatyto turto vertei, įvertinimas gali sukelti finansų krizes, destabilizuojančias visą sistemą. Todėl Europos Sąjungoje imantis iniciatyvų reikėtų atsižvelgti į šią patirtį [...].“ |
| --- | --- |

3.2

Politinis sprendimas, nepaisant pirkėjų kreditingumo, skatinti žmones tapti būsto savininkais, žemos kreditų kainos ir finansų institucijų siūlomi naujai sukurti vertybinių popierių deriniai lėmė paslėptos rizikos kreditus (antrines būsto paskolas). Šie vertybiniai popieriai pasklido pasaulinėse finansų rinkose, nes 2005–2006 m. privatus taupymas JAV buvo neigiamas. 2008 m. liepos mėnesį (1) EESRK pateikė savo pastabas šiuo klausimu: „Pastarojo meto JAV antrinės būsto paskolų (angl. sub-prime) rinkos krizė parodė, kaip nekilnojamojo turto kainų svyravimas ir nepakankamas su klientais susijusios rizikos, kai nemokamos įmokos, kurios neproporcingos užstatyto turto vertei, įvertinimas gali sukelti finansų krizes, destabilizuojančias visą sistemą. Todėl Europos Sąjungoje imantis iniciatyvų reikėtų atsižvelgti į šią patirtį [...].“

1

sub-prime

| 3.3 | Tuo pačiu metu dėl nesubalansuotos pasaulinės prekybos kai kuriose šalyse (ypač Kinijoje) susidarė milžiniškas prekybinis perviršis, kuris buvo investuojamas į JAV iždo obligacijas. Nauji sudėtingi vertybinių popierių deriniai (įskaitant antrines būsto paskolas) davė didelį pelną ir visa finansų rinka siekė dar labiau jį padidinti. Nuolat didėjanti vertybinių popierių apimtis skatino tolesnį kreditų suteikimą ir lėmė didėjančią finansų rinkos apyvartą – apyvartą, kuri buvo pagrįsta rizikingais vertybiniais popieriais. Vienas šių naujų sudėtingų vertybinių popierių tikslų buvo rizikos skaidymas. Didėjanti finansų rinkos apyvarta kūrė nuolat didėjančio pelno iliuziją. |
| --- | --- |

3.3

Tuo pačiu metu dėl nesubalansuotos pasaulinės prekybos kai kuriose šalyse (ypač Kinijoje) susidarė milžiniškas prekybinis perviršis, kuris buvo investuojamas į JAV iždo obligacijas. Nauji sudėtingi vertybinių popierių deriniai (įskaitant antrines būsto paskolas) davė didelį pelną ir visa finansų rinka siekė dar labiau jį padidinti. Nuolat didėjanti vertybinių popierių apimtis skatino tolesnį kreditų suteikimą ir lėmė didėjančią finansų rinkos apyvartą – apyvartą, kuri buvo pagrįsta rizikingais vertybiniais popieriais. Vienas šių naujų sudėtingų vertybinių popierių tikslų buvo rizikos skaidymas. Didėjanti finansų rinkos apyvarta kūrė nuolat didėjančio pelno iliuziją.

| 3.4 | Rizikingos hipotekos paskolos, kurias bankų sistemoje buvo praktiškai neįmanoma parduoti, buvo užmaskuojamos naujais vertybiniais popieriais (keičiant vertybiniais popieriais) ir taip galėjo būti perparduodamos. 2008 m. JAV prasidėjęs nuosmukis ir kylantis nedarbas sustabdė šią veiklą ir sukėlė krizę. Dauguma būsto savininkų nebegalėjo toliau mokėti palūkanų. Bankai buvo priversti sumažinti savo turto vertę ir jį parduoti. Šio turto vertė toliau krito ir nuosmukis stiprėjo. Pasitikėjimas buvo prarastas. |
| --- | --- |

3.4

Rizikingos hipotekos paskolos, kurias bankų sistemoje buvo praktiškai neįmanoma parduoti, buvo užmaskuojamos naujais vertybiniais popieriais (keičiant vertybiniais popieriais) ir taip galėjo būti perparduodamos. 2008 m. JAV prasidėjęs nuosmukis ir kylantis nedarbas sustabdė šią veiklą ir sukėlė krizę. Dauguma būsto savininkų nebegalėjo toliau mokėti palūkanų. Bankai buvo priversti sumažinti savo turto vertę ir jį parduoti. Šio turto vertė toliau krito ir nuosmukis stiprėjo. Pasitikėjimas buvo prarastas.

| 3.5 | De Larosière ataskaitoje nurodoma keletas aplinkybių, leidusių įvykti šiems įvykiams:






  — | tarptautinis bankų sistemos reguliavimas vyko laikantis Bazelio I susitarimo. Tai praktiškai paskatino bankus pašalinti riziką keliantį turtą iš bankų balanso. Bazelio II susitarimas tai iš dalies pataisė, |
| --- | --- | --- |

3.5

De Larosière ataskaitoje nurodoma keletas aplinkybių, leidusių įvykti šiems įvykiams:

—

tarptautinis bankų sistemos reguliavimas vyko laikantis Bazelio I susitarimo. Tai praktiškai paskatino bankus pašalinti riziką keliantį turtą iš bankų balanso. Bazelio II susitarimas tai iš dalies pataisė,

| — | staigiai plečiantis rinkoms, skirtoms naujiems sudėtingiems vertybiniams popieriams, kuriais buvo prekiaujama nebiržinėje prekyboje, rizika tapo nepastebima, |
| --- | --- |

—

staigiai plečiantis rinkoms, skirtoms naujiems sudėtingiems vertybiniams popieriams, kuriais buvo prekiaujama nebiržinėje prekyboje, rizika tapo nepastebima,

| — | finansų institucijų veiklos reguliavimo pagrindas yra kredito reitingų agentūrų atliekamas kredito rizikos vertinimas, |
| --- | --- |

—

finansų institucijų veiklos reguliavimo pagrindas yra kredito reitingų agentūrų atliekamas kredito rizikos vertinimas,

| — | produktai, kurie pasirodė esantys praktiškai beverčiai, gavo tokius pačius kredito agentūrų įvertinimus kaip ir iždo obligacijos. Šias agentūras finansuoja finansų institucijos, kurių vertybiniai popieriai yra vertinami! |
| --- | --- |

—

produktai, kurie pasirodė esantys praktiškai beverčiai, gavo tokius pačius kredito agentūrų įvertinimus kaip ir iždo obligacijos. Šias agentūras finansuoja finansų institucijos, kurių vertybiniai popieriai yra vertinami!

| — | finansų institucijų vadovai ir stebėtojų tarybos neįžvelgė naujuose sudėtinguose finansiniuose produktuose slypinčios rizikos, |
| --- | --- |

—

finansų institucijų vadovai ir stebėtojų tarybos neįžvelgė naujuose sudėtinguose finansiniuose produktuose slypinčios rizikos,

| — | netinkamą reguliavimą ir nepakankamą bei nekoordinuotą priežiūrą papildė didžiulė konkurencija tarp įvairių finansų centrų. |
| --- | --- |

—

netinkamą reguliavimą ir nepakankamą bei nekoordinuotą priežiūrą papildė didžiulė konkurencija tarp įvairių finansų centrų.

| 3.6 | De Larosière ataskaitoje netiesiogiai kritikuojami centriniai bankai, kurie nesiėmė jokių veiksmų mažinti stipriai didėjantį likvidumą. |
| --- | --- |

3.6

De Larosière ataskaitoje netiesiogiai kritikuojami centriniai bankai, kurie nesiėmė jokių veiksmų mažinti stipriai didėjantį likvidumą.

| 3.7 | Savo analizėje EESRK siekia pažvelgti dar toliau. Didėjantis likvidumas buvo iš dalies susijęs su pasaulio ekonomikos pusiausvyros sutrikimu. Ypač jis ryškus lyginant JAV ir Kiniją: Kinija gali didžiuotis prekybos perviršiu ir 30–40 proc. pajamų sudarančiomis santaupomis, atidedamomis ligos atvejui ir senatvei, tuo tarpu JAV stebimas prekybos deficitas ir labai menkos santaupos. Kitas galimas paaiškinimas, nepateikiamas de Larosière ataskaitoje, yra tai, kad nuo iš darbo gaunamų pajamų pereinama prie pajamų, gautų iš kapitalo. Pajamų paskirstymas tapo labai netolygus. Ne tik TDO, bet ir OECD nurodė, kad šią tendenciją reikia sustabdyti. |
| --- | --- |

3.7

Savo analizėje EESRK siekia pažvelgti dar toliau. Didėjantis likvidumas buvo iš dalies susijęs su pasaulio ekonomikos pusiausvyros sutrikimu. Ypač jis ryškus lyginant JAV ir Kiniją: Kinija gali didžiuotis prekybos perviršiu ir 30–40 proc. pajamų sudarančiomis santaupomis, atidedamomis ligos atvejui ir senatvei, tuo tarpu JAV stebimas prekybos deficitas ir labai menkos santaupos. Kitas galimas paaiškinimas, nepateikiamas de Larosière ataskaitoje, yra tai, kad nuo iš darbo gaunamų pajamų pereinama prie pajamų, gautų iš kapitalo. Pajamų paskirstymas tapo labai netolygus. Ne tik TDO, bet ir OECD nurodė, kad šią tendenciją reikia sustabdyti.

| 3.8 | Padidėjusį turtingiausiųjų kapitalą reikėjo investuoti. Kadangi realiojo investuojamo turto vertė nepadidėjo tokiu pat mastu, vertybinių popierių kainos pakilo. Dabartinės problemos priežasčių negalima išspręsti pasitelkiant naują reguliavimą – tam reikalingi politiniai sprendimai. De Larosière ataskaitoje pateikiamas išsamus „finansinio burbulo“ paaiškinimas, tačiau reikėtų atlikti gilesnę analizę, siekiant nustatyti, kokių politinių sprendimų reikės ateityje. |
| --- | --- |

3.8

Padidėjusį turtingiausiųjų kapitalą reikėjo investuoti. Kadangi realiojo investuojamo turto vertė nepadidėjo tokiu pat mastu, vertybinių popierių kainos pakilo. Dabartinės problemos priežasčių negalima išspręsti pasitelkiant naują reguliavimą – tam reikalingi politiniai sprendimai. De Larosière ataskaitoje pateikiamas išsamus „finansinio burbulo“ paaiškinimas, tačiau reikėtų atlikti gilesnę analizę, siekiant nustatyti, kokių politinių sprendimų reikės ateityje.

| 3.9 | Taigi, minėtos finansinės aplinkybės sudarė palankias sąlygas plisti spekuliacijai, kuri iš esmės buvo beveik nesusijusi su realiosios ekonomikos padėties raida ir nebuvo, kaip atsvaros, tarptautinių mokesčių ir pinigų politikos priemonių, kurios galėtų užkirsti kelią tokio pobūdžio operacijų plitimui. Šiuo atveju finansiniai forumai ir tarptautinės organizacijos neatsižvelgė į daugelio socialinių judėjimų, ne kartą raginusių sukurti reguliavimo priemones, iš kurių verta paminėti Tobino mokestį. |
| --- | --- |

3.9

Taigi, minėtos finansinės aplinkybės sudarė palankias sąlygas plisti spekuliacijai, kuri iš esmės buvo beveik nesusijusi su realiosios ekonomikos padėties raida ir nebuvo, kaip atsvaros, tarptautinių mokesčių ir pinigų politikos priemonių, kurios galėtų užkirsti kelią tokio pobūdžio operacijų plitimui. Šiuo atveju finansiniai forumai ir tarptautinės organizacijos neatsižvelgė į daugelio socialinių judėjimų, ne kartą raginusių sukurti reguliavimo priemones, iš kurių verta paminėti Tobino mokestį.

4.   Politika ir reguliavimas

Politika ir reguliavimas

| 4.1 | Ataskaitoje teigiama, kad krizę lėmė neigiamos tendencijos rinkoje, pusiausvyros stoka pasaulio mastu, blogas reguliavimas ir nepakankama priežiūra. Visų šių problemų reguliavimu išspręsti negalima, tačiau geros taisyklės yra būtina prielaida. Ataskaitoje teigiama, kad būtina išspręsti visas šias problemas. Tačiau kyla abejonių, ar siūlomo reguliavimo pakanka. Be to, išreiškiamas susirūpinimas dėl to, kad pernelyg išsamus reguliavimas gali pristabdyti finansines inovacijas. Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtent antrinės būsto paskolos ir jų pakeitimas vertybiniais popieriais (vok. Verbriefung) ir yra šios finansinės inovacijos. Dėl piktnaudžiavimo kai kuriomis iš jų kilo dabartinės finansinės problemos. Atskirais atvejais reguliavimas gali paskatinti finansines inovacijas, pavyzdžiu gali būti SEPA (Bendra mokėjimo eurais erdvė). |
| --- | --- |

4.1

Ataskaitoje teigiama, kad krizę lėmė neigiamos tendencijos rinkoje, pusiausvyros stoka pasaulio mastu, blogas reguliavimas ir nepakankama priežiūra. Visų šių problemų reguliavimu išspręsti negalima, tačiau geros taisyklės yra būtina prielaida. Ataskaitoje teigiama, kad būtina išspręsti visas šias problemas. Tačiau kyla abejonių, ar siūlomo reguliavimo pakanka. Be to, išreiškiamas susirūpinimas dėl to, kad pernelyg išsamus reguliavimas gali pristabdyti finansines inovacijas. Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtent antrinės būsto paskolos ir jų pakeitimas vertybiniais popieriais (vok. Verbriefung) ir yra šios finansinės inovacijos. Dėl piktnaudžiavimo kai kuriomis iš jų kilo dabartinės finansinės problemos. Atskirais atvejais reguliavimas gali paskatinti finansines inovacijas, pavyzdžiu gali būti SEPA (Bendra mokėjimo eurais erdvė).

Verbriefung

| 4.2 | Ataskaitoje rekomenduojama gerinti centrinių bankų ir už finansų rinkos reguliavimą atsakingų politinių organų ryšius. Užtikrindami geresnę finansų rinkų priežiūrą, centriniai bankai turi daugiau dėmesio skirti makroekonomikos svarstymams. Šis pasiūlymas bei rekomendacija sustiprinti TVF vaidmenį priežiūros procese, EESRK nuomone, yra būtini. |
| --- | --- |

4.2

Ataskaitoje rekomenduojama gerinti centrinių bankų ir už finansų rinkos reguliavimą atsakingų politinių organų ryšius. Užtikrindami geresnę finansų rinkų priežiūrą, centriniai bankai turi daugiau dėmesio skirti makroekonomikos svarstymams. Šis pasiūlymas bei rekomendacija sustiprinti TVF vaidmenį priežiūros procese, EESRK nuomone, yra būtini.

| 4.3 | Ataskaitoje nurodoma, kad valstybės reguliavimas ir finansų sektoriaus savireguliavimas turi papildyti vienas kitą. Kadangi vidaus kontrolė nebuvo veiksminga, savireguliavimą reikalaujama kontroliuoti. Tokiu būdu riba tarp valstybės reguliavimo ir savireguliavimo praktiškai panaikinama. |
| --- | --- |

4.3

Ataskaitoje nurodoma, kad valstybės reguliavimas ir finansų sektoriaus savireguliavimas turi papildyti vienas kitą. Kadangi vidaus kontrolė nebuvo veiksminga, savireguliavimą reikalaujama kontroliuoti. Tokiu būdu riba tarp valstybės reguliavimo ir savireguliavimo praktiškai panaikinama.

| 4.4 | Iš esmės tokia riba ir neegzistuoja. Pasitelkdami Bazelio I ir Bazelio II susitarimus bankai praktiškai patys nustato finansų sektoriaus taisykles. Ar bankai bei kitos finansų institucijos laikosi šių taisyklių, priklauso nuo jų pačių arba nuo valstybės, jei taisykles numato teisės aktai. (Europos Sąjungoje Bazelis II įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d., o JAV įsigalios tik 2010 m. balandžio 1 d.). Apie šiuos savireguliavimo nulemtus organizacinius ir demokratinius finansų rinkos trūkumus ataskaitoje beveik neužsimenama. Atsižvelgiant į globalizuotą rinką, pagrindinis klausimas turėtų būti tai, ar politiniai organai daro pakankamą įtaką. |
| --- | --- |

4.4

Iš esmės tokia riba ir neegzistuoja. Pasitelkdami Bazelio I ir Bazelio II susitarimus bankai praktiškai patys nustato finansų sektoriaus taisykles. Ar bankai bei kitos finansų institucijos laikosi šių taisyklių, priklauso nuo jų pačių arba nuo valstybės, jei taisykles numato teisės aktai. (Europos Sąjungoje Bazelis II įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d., o JAV įsigalios tik 2010 m. balandžio 1 d.). Apie šiuos savireguliavimo nulemtus organizacinius ir demokratinius finansų rinkos trūkumus ataskaitoje beveik neužsimenama. Atsižvelgiant į globalizuotą rinką, pagrindinis klausimas turėtų būti tai, ar politiniai organai daro pakankamą įtaką.

5.   De Larosière grupės rekomendacijos

De Larosière grupės rekomendacijos

5.1   Laipsniškai didinti banko būtinojo kapitalo reikalavimus. Kadangi dabartinė bankų krizė lėmė kreditų trūkumą, tokie kapitalo didinimo reikalavimai turi būti atidėti vėlesniam laikui. EESRK nuomone, šis reikalavimas yra būtinas, norint ateityje išvengti situacijos, kurioje viešasis sektorius turi remti likvidumo problemas patiriančius bankus. EESRK pritaria, kad ES turėtų priimti bendrą kapitalo reikalavimų apibrėžtį.

Laipsniškai didinti banko būtinojo kapitalo reikalavimus.

ES turėtų priimti bendrą kapitalo reikalavimų apibrėžtį

5.2   Kintantys kapitalo reikalavimai atsižvelgiant į ekonomikos ciklą. Ataskaitoje teigiama, kad centriniai bankai turi kreipti dėmesį ne tik į infliaciją, bet ir į bendrą pinigų ir kredito rinkos raidą. Todėl esant per dideliam kreditų augimui jie turi būti pasirengę griežtinti pinigų politiką. Todėl „klestėjimo laikotarpiu“ siūloma nustatyti bankams didesnius kapitalo reikalavimus, o „nuosmukio laikais“ – mažesnius. Šis pasiūlymas galėtų būti rizikingas, nes ekonomines prognozes daryti sudėtinga. Klestėjimo ir kreditų augimo laikotarpiu sugriežtinus reikalavimus gali atsitikti taip, kad pasibaigus šiam laikotarpiui dar labiau padidės ekonomikos nuosmukis. Tuo pačiu metu Ispanijos pavyzdys rodo, kad kintamų kapitalo reikalavimų sistema gali būti veiksminga. EESRK nuomone, prieš pradedant šią priemonę taikyti, būtina išanalizuoti, ypač taikymo laiko pasirinkimo požiūriu.

Kintantys kapitalo reikalavimai atsižvelgiant į ekonomikos ciklą.

5.3   Griežtesnių taisyklių nebalansiniams straipsniams taikymas keliant didesnius kapitalo reikalavimus ir reikalaujant didesnio skaidrumo. Griežčiausi reikalavimai nebalansiniams straipsniams buvo taikomi Ispanijoje ir šios šalies bankai mažiausiai nukentėjo nuo krizės.

Griežtesnių taisyklių nebalansiniams straipsniams taikymas keliant didesnius kapitalo reikalavimus ir reikalaujant didesnio skaidrumo.

| 5.3.1 | Bankų vykdomos nebalansinių straipsnių operacijos dažnai būna susijusios su viena finansų rinkos inovacijų – „specialiosios paskirties subjektais“. Šiomis operacijomis dažnai siekiama pašalinti riziką keliantį turtą iš banko balanso, kad nekiltų pavojaus pačiam bankui. Kita priežastis gali būti siekis išvengti mokesčių mokėjimo. Atsižvelgdamas į su tuo susijusį piktnaudžiavimą, EESRK mano, kad reikia taikyti griežtesnes taisykles tiek nebalansinių straipsnių sistemai, tiek specialiosios paskirties subjektams. Svarbu yra tai, kad reguliavimu bus užkirstas kelias galimybei pasitelkiant tokius metodus nuslėpti dalį veiklos. |
| --- | --- |

5.3.1

Bankų vykdomos nebalansinių straipsnių operacijos dažnai būna susijusios su viena finansų rinkos inovacijų – „specialiosios paskirties subjektais“. Šiomis operacijomis dažnai siekiama pašalinti riziką keliantį turtą iš banko balanso, kad nekiltų pavojaus pačiam bankui. Kita priežastis gali būti siekis išvengti mokesčių mokėjimo. Atsižvelgdamas į su tuo susijusį piktnaudžiavimą, EESRK mano, kad reikia taikyti griežtesnes taisykles tiek nebalansinių straipsnių sistemai, tiek specialiosios paskirties subjektams. Svarbu yra tai, kad reguliavimu bus užkirstas kelias galimybei pasitelkiant tokius metodus nuslėpti dalį veiklos.

5.4   Bankų turto rizika turi būti lengviau atpažįstama. EESRK nuomone, tai turi būti vienas pagrindinių reikalavimų, jei tolesniame su ataskaita susijusiame darbe Komisija, reikia tikėtis, imsis priemonių užtikrinti, kad būtų matomas tikrasis bankų turto vaizdas.

Bankų turto rizika turi būti lengviau atpažįstama.

| 5.4.1 | Ataskaitoje nagrinėjama paskolų pakeitimas vertybiniais popieriais, išvestinių finansinių priemonių rinkos, investiciniai fondai ir „paraleli bankų sistema“. EESRK ragina surasti visapusišką sprendimą, kuriame tarp įvairių atskirų pasiūlymų neliktų neišspręstų problemų, susijusių su rizikingais vertybiniais popieriais. Paraleli bankų sistema – tai įvairios nereguliuojamų kreditų teikimo formos. Ataskaitoje raginama išplėsti Bazelio II susitarimo taikymą rizikos draudimo fondams, investiciniams bankams ir kt. Tai turėtų būti savaime suprantama ir sprendimą šiuo klausimu reikėtų priimti nedelsiant. Šios naujos finansavimo formos, dažnai už bankų sistemos ribų, buvo kuriamos visiškai nereguliuojant, joms nebuvo taikomi net privalomųjų atsargų reikalavimai. Ataskaitoje taip pat reikalaujama nustatyti bendras taisykles investiciniams fondams, apibrėžti įvairius produktus bei taikyti griežtesnę kontrolę. Tam taip pat galima tik pritarti. Bankai ir finansų institucijos, parduodamos rizikingą turtą, turėtų visada prisiimti dalį rizikos. |
| --- | --- |

5.4.1

Ataskaitoje nagrinėjama paskolų pakeitimas vertybiniais popieriais, išvestinių finansinių priemonių rinkos, investiciniai fondai ir „paraleli bankų sistema“. EESRK ragina surasti visapusišką sprendimą, kuriame tarp įvairių atskirų pasiūlymų neliktų neišspręstų problemų, susijusių su rizikingais vertybiniais popieriais. Paraleli bankų sistema – tai įvairios nereguliuojamų kreditų teikimo formos. Ataskaitoje raginama išplėsti Bazelio II susitarimo taikymą rizikos draudimo fondams, investiciniams bankams ir kt. Tai turėtų būti savaime suprantama ir sprendimą šiuo klausimu reikėtų priimti nedelsiant. Šios naujos finansavimo formos, dažnai už bankų sistemos ribų, buvo kuriamos visiškai nereguliuojant, joms nebuvo taikomi net privalomųjų atsargų reikalavimai. Ataskaitoje taip pat reikalaujama nustatyti bendras taisykles investiciniams fondams, apibrėžti įvairius produktus bei taikyti griežtesnę kontrolę. Tam taip pat galima tik pritarti. Bankai ir finansų institucijos, parduodamos rizikingą turtą, turėtų visada prisiimti dalį rizikos.

5.5   2009 m. gegužės 13 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Direktyvos „Alternatyvaus investavimo fondų valdytojai“, kuris apima daug šių naujų finansinių instrumentų. EESRK savo nuomonę dėl šio pasiūlymo priimti direktyvą parengs vėliau. Tačiau dar 2006 m. EESRK parengė nuomonę dėl Žaliosios knygos dėl investicinių fondų (2).

2

5.6   Finansinės atskaitomybės taisyklių klausimu, Tarptautinių apskaitos standartų valdybai (TASV) ataskaitoje siūloma įdiegti taisykles, taikomas naujiems sudėtingiems finansiniams instrumentams. Finansinės atskaitomybės metodo „įvertinimas pagal rinkos vertę“ taikymas tik pagilino krizę. Kai vertybinių popierių kainos krito, jos buvo registruojamos tos dienos verte. Šiose sudėtingoje situacijoje vertybinių popierių vertė buvo dar labiau sumažinta, nei tikroji jų vertė. Esant tokiai padėčiai neveiksmingas yra ir alternatyvus metodas, t. y. produkto įvertinimas remiantis jo pirkimo kaina. EESRK nuomone, šioje srityje yra tikrai daug erdvės inovacijoms.

5.7   Galima paklausti, kokia prasmė yra bankų sistemoje pardavinėti turtą su paslėpta rizika. Galbūt reikėtų atsisakyti tokių finansinių instrumentų. Bankininkai dažnai kalba apie inovacijų finansų rinkoje svarbą. Galbūt šioje srityje nueita per toli? EESRK ragina Europos Komisiją išanalizuoti esamus finansinius instrumentus, patikrinti, kiek jie yra naudingi ir su kokia rizika jie susiję, taip pat pateikti pasiūlymus dėl galimybės jų atsisakyti arba nustatyti tuos instrumentus, kuriuos reikėtų išsaugoti. Bankų sektorius negali vienas prisiimti už tai atsakomybės. Europos Komisija turi parengti pagrindą atitinkamam Europos Parlamento ir Tarybos sprendimui. Finansiniai produktai neturėtų būti pernelyg sudėtingi. Su jais susijusi rizika turi būti aiškiai matoma. Finansinių produktų skaidrumas greičiausiai yra pagrindinis elementas norint atkurti pasitikėjimą finansų rinka.

| 5.7.1 | Todėl EESRK norėtų dar kartą atkreipti dėmesį į Ispanijos pavyzdį. Finansų sektoriuje negalima taikyti jokių naujų instrumentų, kol jų nepatikrino finansų priežiūros institucija. Komisija turėtų išanalizuoti skirtumus tarp Ispanijoje ir kitose ES šalyse taikomų instrumentų. Tuo pačiu metu būtina apsvarstyti tokios kontrolės įdiegimą ir nuspręsti, ar pakanka nacionalinės kontrolės, o gal reikia sukurti visoje ES taikomą kontrolės sistemą. Atsižvelgiant į tarpvalstybinės finansinės veiklos mastą, prasminga būtų diegti bendrą sistemą. |
| --- | --- |

5.7.1

Todėl EESRK norėtų dar kartą atkreipti dėmesį į Ispanijos pavyzdį. Finansų sektoriuje negalima taikyti jokių naujų instrumentų, kol jų nepatikrino finansų priežiūros institucija. Komisija turėtų išanalizuoti skirtumus tarp Ispanijoje ir kitose ES šalyse taikomų instrumentų. Tuo pačiu metu būtina apsvarstyti tokios kontrolės įdiegimą ir nuspręsti, ar pakanka nacionalinės kontrolės, o gal reikia sukurti visoje ES taikomą kontrolės sistemą. Atsižvelgiant į tarpvalstybinės finansinės veiklos mastą, prasminga būtų diegti bendrą sistemą.

5.8   EESRK palankiai vertina ataskaitos pasiūlymą dėl bankų vidaus rizikos valdymo – kad už tai atsakinga tarnyba būtų nepriklausoma, o atitinkamas darbuotojas eitų aukštas pareigas bei nebūtų per daug pasikliaujama išoriniu kredito rizikos vertinimu, kurį atlieka kredito reitingų agentūros. Galima pritarti ir pasiūlymui sukurti krizių valdymo mechanizmą finansų institucijose. Esminis klausimas yra tai, ar su tuo susijusios rekomendacijos liks tik rekomendacijos. Kokiu mastu įmanoma reguliuoti vidinę finansų įmonės veiklą? Viskas, ką šioje srityje galima pasiekti, greičiausiai yra tai, kad priežiūros institucijoms leidžiama stebėti šias įmones ir viešai reikšti savo pastabas.

5.9   Krizei paaštrėjus, dauguma ES valstybių narių sugriežtino ES reikalavimus dėl bankų indėlių garantijų. Ataskaitoje rekomenduojama suderinti taisykles, kad visiems bankų klientams būtų garantuojama vienoda ir pakankamai aukšto lygio apsauga. Problemą, susijusią su bankų filialais kitose šalyse, reikia išspręsti, tačiau iš kur paimti lėšų šioms garantijoms? EESRK tam pritaria ir ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymus dėl ES taisyklių, susijusių su bankų garantijomis.

5.10   Griežtesni reikalavimai bankų vadovybei ir auditavimui. Atsižvelgiant į įvykius, be to apsieiti neįmanoma. Finansų institucijos taip pat turi savo etikos kodeksą. Tačiau, atrodo, kad tam tikrais atvejais juo nebuvo vadovaujamasi. Bet kalbant apie asmeninę kompetenciją, nėra lengva pateikti konkrečius pasiūlymus. Naujos taisyklės ir galimas kai kurių instrumentų pašalinimas iš rinkos turėtų palengvinti bankų vadovybės darbą. Jį apsunkina instrumentai, kurių tikslas yra užmaskuoti riziką. Be to, EESRK nuomone, de Larosière grupės pateiktuose sprendimuose nepakankamai pabrėžiamas auditorių vaidmuo. Jei būtų buvusi veiksminga kontrolė, būtų buvę galima sumažinti rizikingų instrumentų plitimą. Finansų įmonės valdyba, vertindama turtą, turi turėti galimybę pasikliauti vidaus auditu. Persvarstant Bazelio II susitarimo reikalavimus, būtina atsižvelgti į auditorių vaidmenį ir finansinės atskaitomybės metodus. Taip pat būtų tikrai tikslinga sukūrus ad hoc komitetus tam tikriems suinteresuotiems subjektams suteikti galimybę dalyvauti vertinant finansų institucijų politiką ir priemones.

Griežtesni reikalavimai bankų vadovybei ir auditavimui.

| 5.10.1 | Ataskaitoje pateikiama gerų rekomendacijų dėl premijavimo sistemų. Jos turėtų apimti kelerių metų laikotarpį, atspindėti faktinius veiklos rezultatus ir neturėtų būti garantuojamos iš anksto. EESRK nuomone, trumpalaikį mąstymą turi pakeisti ilgalaikis, o premijos neturi būti paremtos spekuliacine veikla. Atsižvelgdamas į tai EESRK pritaria minčiai, kad reikėtų įvesti finansinių operacijų mokestį, kurio pajamos galėtų būti skirtos pagalbai vystymuisi. Be to, būtina reikalauti, kad premijos būtų grindžiamos ne bendromis tendencijomis, o tuo, kad bankas pasiekė geresnių rezultatų, palyginti su bendra tendencija. Taip pat pageidautina nustatyti šių premijų aukščiausias ribas siekiant išvengti pernelyg didelių sumų ir neapdairaus rizikavimo. Taip vadinamoje „išėjimo iš finansų krizės“ strategijoje turi būti pabrėžta, kad finansų institucijos iš valstybės biudžeto gautas dideles sumas turi grąžinti, o ne siekti naujo didelio pelno ir premijų. |
| --- | --- |

5.10.1

Ataskaitoje pateikiama gerų rekomendacijų dėl premijavimo sistemų. Jos turėtų apimti kelerių metų laikotarpį, atspindėti faktinius veiklos rezultatus ir neturėtų būti garantuojamos iš anksto. EESRK nuomone, trumpalaikį mąstymą turi pakeisti ilgalaikis, o premijos neturi būti paremtos spekuliacine veikla. Atsižvelgdamas į tai EESRK pritaria minčiai, kad reikėtų įvesti finansinių operacijų mokestį, kurio pajamos galėtų būti skirtos pagalbai vystymuisi. Be to, būtina reikalauti, kad premijos būtų grindžiamos ne bendromis tendencijomis, o tuo, kad bankas pasiekė geresnių rezultatų, palyginti su bendra tendencija. Taip pat pageidautina nustatyti šių premijų aukščiausias ribas siekiant išvengti pernelyg didelių sumų ir neapdairaus rizikavimo. Taip vadinamoje „išėjimo iš finansų krizės“ strategijoje turi būti pabrėžta, kad finansų institucijos iš valstybės biudžeto gautas dideles sumas turi grąžinti, o ne siekti naujo didelio pelno ir premijų.

5.11   Kai dėl kredito reitingų agentūrų, siūloma, kad už jų licencijavimą būtų atsakingas Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas (CESR). Komisija jau pateikė pasiūlymą priimti Direktyvą dėl kredito reitingų agentūrų. Savo parengtoje nuomonėje EESRK palankiai įvertino šį Komisijos pasiūlymą (3). Ataskaitoje teigiama, kad būtina peržiūrėti agentūrų finansavimo tvarką. EESRK nuomone, jau iš anksto galima aiškiai konstatuoti, kad įmonės, kurių kredito instrumentai yra vertinami, šių agentūrų finansuoti negali.

kredito reitingų agentūrų

3

6.   Priežiūra

Priežiūra

6.1   Pagrindinė de Larosière grupės darbo tema buvo finansų rinkų priežiūra. EESRK pritaria, kad norint užkirsti kelią tokios finansų krizės pasikartojimui, priežiūrai tenka labai svarbus vaidmuo. Tačiau priežiūrai būtina nustatyti taisykles. Todėl pirmoje ataskaitos dalyje išvardyti pasiūlymai pakeisti ir sugriežtinti taisykles taip pat yra labai svarbūs.

6.2   Europos makrolygio priežiūros sistema

Europos makrolygio priežiūros sistema

| 6.2.1 | Ataskaitoje kritiškai vertinama tai, kad šiuo metu vykdant priežiūrą daugiausia dėmesio skiriama atskiroms finansų institucijoms. Tačiau priežiūra privalo apimti visą finansų sistemą. Šiuos įgaliojimus reikėtų suteikti ECB (ECBS – Europos centrinių bankų sistemai). Kad būtų galima vykdyti tarpvalstybinę priežiūrą (kitose šalyse dukterines įmones turinčių bankų atveju), reikia numatyti galimybę pasitelkti privalomojo arbitražo mechanizmą. |
| --- | --- |

6.2.1

Ataskaitoje kritiškai vertinama tai, kad šiuo metu vykdant priežiūrą daugiausia dėmesio skiriama atskiroms finansų institucijoms. Tačiau priežiūra privalo apimti visą finansų sistemą. Šiuos įgaliojimus reikėtų suteikti ECB (ECBS – Europos centrinių bankų sistemai). Kad būtų galima vykdyti tarpvalstybinę priežiūrą (kitose šalyse dukterines įmones turinčių bankų atveju), reikia numatyti galimybę pasitelkti privalomojo arbitražo mechanizmą.

| 6.2.2 | De Larosière grupė nurodo, kad būtina oficialiai pavesti Europos institucijai vykdyti finansų sistemos priežiūrą makrolygiu, kuri galėtų įspėti apie finansinę riziką visai sistemai. ECB (ECBS) turėtų būti įsteigta nauja nepriklausoma taryba (priežiūros organas) (Europos sisteminės rizikos komitetas), kuris vykdytų šią užduotį. Greta centrinių bankų, šioje institucijoje turėtų būti atstovaujama ir trims organams, kurie buvo pasiūlyti vykdyti makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. EESRK linkęs manyti, kad šiuo metu greičiausia nėra tokio organo, kuri turėtų pakankamas žinias vykdyti makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. Todėl tokių žinių įgijimas pagelbėtų priežiūros tarybai. Larosière ataskaitoje taip pat nurodoma, kad Komisija turi būti įtraukiama, jei finansų sistemoje kyla didelė rizika. |
| --- | --- |

6.2.2

De Larosière grupė nurodo, kad būtina oficialiai pavesti Europos institucijai vykdyti finansų sistemos priežiūrą makrolygiu, kuri galėtų įspėti apie finansinę riziką visai sistemai. ECB (ECBS) turėtų būti įsteigta nauja nepriklausoma taryba (priežiūros organas) (Europos sisteminės rizikos komitetas), kuris vykdytų šią užduotį. Greta centrinių bankų, šioje institucijoje turėtų būti atstovaujama ir trims organams, kurie buvo pasiūlyti vykdyti makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. EESRK linkęs manyti, kad šiuo metu greičiausia nėra tokio organo, kuri turėtų pakankamas žinias vykdyti makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. Todėl tokių žinių įgijimas pagelbėtų priežiūros tarybai. Larosière ataskaitoje taip pat nurodoma, kad Komisija turi būti įtraukiama, jei finansų sistemoje kyla didelė rizika.

| 6.2.3 | EESRK palankiai vertina ECOFIN ir Europos Vadovų Tarybos papildymus 2009 m. gegužės 27 d. Komisijos pasiūlymui, pagal kuriuos Europos sisteminės rizikos taryboje (ESRT) turi būti atstovaujama ECB bendrajai tarybai, nacionalinės priežiūros institucijos turi turėti stebėtojo statusą, o kiekviena šalis – balsavimo teisę. Be to, visos ESRT rekomendacijos turi būti pateikiamos per ECOFIN. Europos Vadovų Taryba taip pat pasiūlė, kad ESRT pirmininkas būtų skiriamas ECB bendrosios tarybos. EESRK tokį pasiūlymą laiko pagrįstu, nes šiame organe atstovaujama visoms 27 valstybėms narėms. Europos Vadovų Taryba rekomenduoja, kad naujosioms Europos priežiūros institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai vykdyti kredito reitingų agentūrų priežiūrą. Šiame pasiūlyme atsispindi diskusijos dėl pasiūlymo priimti direktyvą dėl kredito reitingų agentūrų rezultatų ir EESRK jam pritaria, bet pažymi, kad tik vienai iš šių trijų institucijų gali būti patikėta ši užduotis. |
| --- | --- |

6.2.3

EESRK palankiai vertina ECOFIN ir Europos Vadovų Tarybos papildymus 2009 m. gegužės 27 d. Komisijos pasiūlymui, pagal kuriuos Europos sisteminės rizikos taryboje (ESRT) turi būti atstovaujama ECB bendrajai tarybai, nacionalinės priežiūros institucijos turi turėti stebėtojo statusą, o kiekviena šalis – balsavimo teisę. Be to, visos ESRT rekomendacijos turi būti pateikiamos per ECOFIN. Europos Vadovų Taryba taip pat pasiūlė, kad ESRT pirmininkas būtų skiriamas ECB bendrosios tarybos. EESRK tokį pasiūlymą laiko pagrįstu, nes šiame organe atstovaujama visoms 27 valstybėms narėms. Europos Vadovų Taryba rekomenduoja, kad naujosioms Europos priežiūros institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai vykdyti kredito reitingų agentūrų priežiūrą. Šiame pasiūlyme atsispindi diskusijos dėl pasiūlymo priimti direktyvą dėl kredito reitingų agentūrų rezultatų ir EESRK jam pritaria, bet pažymi, kad tik vienai iš šių trijų institucijų gali būti patikėta ši užduotis.

6.3   Europos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros sistema

Europos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros sistema

6.3.1   Įprastinės priežiūros požiūriu, reikėtų sustiprinti dabartinių trijų už bankų, draudimo įmonių ir vertybinių popierių rinkų priežiūrą atsakingų komitetų įgaliojimus ir paversti juos institucijomis. Šių trijų sričių reguliavimas yra toks skirtingas, kad šiuo metu net nesvarstoma galimybė sujungti šiuos komitetus į vieną instituciją.

6.3.2   Naujai sukurtose institucijose turėtų būti atstovaujama tik finansų sektoriui. Kaip jau minėta, EESRK mano, kad finansų sektoriaus veikla yra ne tik tiesiogiai joje dalyvaujančiųjų reikalas. Esama rimtų priežasčių į šią veiklą įtraukti ir darbuotojų organizacijas. Be to, yra tvirtų argumentų suteikti bankų, draudimo ir vertybinių popierių sektoriaus siūlomų paslaugų vartotojams galimybę dalyvauti šių institucijų darbe. Šiuo atveju galima pateikti palyginimą su B. Obamos vyriausybės JAV pateiktu pasiūlymu. Planuojama įsteigti atskirą instituciją banko klientams, kurioje būtų stebima finansinė veikla. Savaime aišku, kad EESRK, kaip pilietinės visuomenės interesų atstovas, taip pat turėtų būti pakviestas dalyvauti šių institucijų veikloje.

6.3.3   Šioms naujoms institucijoms, be kitų įgaliojimų, siūloma pavesti nustatyti dabartinių ES teisės aktų taikymo valstybėse narėse skirtumus. EESRK nuomone, būtų logiška, jei Komisija pateiktų pasiūlymus iš dalies pakeisti teisės aktus siekiant pašalinti šiuos trūkumus.

taikymo valstybėse narėse skirtumus

6.3.4   Ataskaitoje teigiama, kad valstybėse narėse turi veikti kompetentingos priežiūros institucijos, kurios galėtų taikyti atgrasančias sankcijas. EESRK gali tik pritarti šioms rekomendacijoms. Jo nuomone, labai svarbu, kad šios institucijos nepriklausytų nuo bankų ir finansų institucijų. EESRK ragina Europos Komisiją pasiūlyti Bendrijos taisykles šiuo klausimu.

kompetentingos priežiūros institucijos

6.3.5   De Larosière grupės siūlymu, įprastinę priežiūrą turėtų vykdyti nacionalinės priežiūros institucijos, o trys naujai įsteigtos institucijos būtų atsakingos už standartų nustatymą ir veiklos koordinavimą. Būtina kontroliuoti ir tai, ar nacionalinės priežiūros institucijos iš tikrųjų yra nepriklausomos. Tarpvalstybinę veiklą vykdančių finansinių institucijų atveju turėtų būti pasitelkiamos iš atitinkamų nacionalinių priežiūros institucijų sudarytos kolegijos. Atsižvelgdami į įgytą patirtį, grupės nariai buvo priversti siūlyti privalomą keitimąsi informacija tarp nacionalinių priežiūros institucijų.

6.3.6   Ataskaitoje siūloma naująją priežiūros sistemą mikrolygiu steigti dviem etapais. Antrojo etapo metu turėtų būti rengiamos bendros pagrindinės taisyklės ir šalinami jų taikymo valstybėse narėse skirtumai. Šio etapo metu turėtų būti suderintos ir sankcijų galimybės. EESRK nuomone, nėra jokios priežasties atidėlioti šį procesą ir palankiai vertina tai, kad Komisija savo komunikate ragina nedelsiant imtis veiksmų visos sistemos parengimui vykdyti priežiūrą mikrolygiu.

| 6.3.6.1 | EESRK nuomone, tarpvalstybinę veiklą vystančių bankų kontrolę vykdančias iš nacionalinių priežiūros institucijų sudarytas kolegijas gali būti sunku valdyti, jei tuo pačiu metu nebus atliekamas reikalingas taikomų priemonių suderinimas. Atsižvelgiant į didelius nacionalinių priežiūros institucijų taisyklių skirtumus, trims naujai įsteigtoms institucijoms praktiškai prireiktų iš dalies perimti tarpvalstybinę veiklą vystančių finansų institucijų priežiūros funkcijas. |
| --- | --- |

6.3.6.1

EESRK nuomone, tarpvalstybinę veiklą vystančių bankų kontrolę vykdančias iš nacionalinių priežiūros institucijų sudarytas kolegijas gali būti sunku valdyti, jei tuo pačiu metu nebus atliekamas reikalingas taikomų priemonių suderinimas. Atsižvelgiant į didelius nacionalinių priežiūros institucijų taisyklių skirtumus, trims naujai įsteigtoms institucijoms praktiškai prireiktų iš dalies perimti tarpvalstybinę veiklą vystančių finansų institucijų priežiūros funkcijas.

| 6.3.6.2 | EESRK visiškai pritaria Europos Vadovų Tarybos Europos Komisijai skirtam raginimui nurodyti, kaip būtų galima efektyviau naudoti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą priežiūros institucijų veiklai koordinuoti krizių metu, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių institucijų atsakomybę už finansų stabilumo išlaikymą ir krizių valdymą numatant galimas fiskalines pasekmes, ir visapusiškai atsižvelgti į centrinių bankų atsakomybę visų pirma už neatidėliotinos pagalbos likvidumui didinti suteikimą. |
| --- | --- |

6.3.6.2

EESRK visiškai pritaria Europos Vadovų Tarybos Europos Komisijai skirtam raginimui nurodyti, kaip būtų galima efektyviau naudoti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą priežiūros institucijų veiklai koordinuoti krizių metu, kartu visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių institucijų atsakomybę už finansų stabilumo išlaikymą ir krizių valdymą numatant galimas fiskalines pasekmes, ir visapusiškai atsižvelgti į centrinių bankų atsakomybę visų pirma už neatidėliotinos pagalbos likvidumui didinti suteikimą.

7.   Pasaulio lygmens priemonės

Pasaulio lygmens priemonės

| 7.1 | De Larosière ataskaitoje nurodoma, kad finansų sektoriaus reguliavimas, priežiūra ir krizių valdymas yra svarbūs taip pat ir pasaulio mastu ir kad tam reikia sukurti atitinkamą sistemą. Grupė siūlo stiprinti Bazelio II susitarimą ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus, reguliuoti pasaulines kredito reitingų agentūras, kurti naujas finansų sektoriaus valdymo struktūras bei stiprinti Tarptautinio valiutos fondo vaidmenį. Norima panaikinti galimybę piktnaudžiauti, viliojančią finansų institucijas tuo, kad finansų sektorius yra menkai reguliuojamas. Pasaulio mastu veiklą vykdantiems bankams labai svarbi yra bankų priežiūros institucijų kolegijų veikla. |
| --- | --- |

7.1

De Larosière ataskaitoje nurodoma, kad finansų sektoriaus reguliavimas, priežiūra ir krizių valdymas yra svarbūs taip pat ir pasaulio mastu ir kad tam reikia sukurti atitinkamą sistemą. Grupė siūlo stiprinti Bazelio II susitarimą ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus, reguliuoti pasaulines kredito reitingų agentūras, kurti naujas finansų sektoriaus valdymo struktūras bei stiprinti Tarptautinio valiutos fondo vaidmenį. Norima panaikinti galimybę piktnaudžiauti, viliojančią finansų institucijas tuo, kad finansų sektorius yra menkai reguliuojamas. Pasaulio mastu veiklą vykdantiems bankams labai svarbi yra bankų priežiūros institucijų kolegijų veikla.

| 7.2 | Būtina suprasti, kad pasiekti pokyčių pasaulio mastu yra sudėtinga. Tačiau daug grupės pasiūlymų jau buvo svarstyti Londono G20 viršūnių susitikime. Naujai įsteigta Finansų stabilumo valdyba pakeitė 1999 m. įkurtą Finansų stabilumo forumą ir išplėtė savo narystę visose G20 šalių bei Ispanijoje ir Europos Komisijoje, įgavo platesnius įgaliojimus ir stipriau susiejo savo veiklą su TVF. Šie pokyčiai visiškai atitinka de Larosière grupės pateiktas rekomendacijas. Iki šiol veikęs forumas šios krizės metu buvo nepajėgus laiku informuoti apie finansų sistemoje slypinčią riziką. EESRK tikisi, kad atliekant šio organo reorganizaciją, jo veikla bus matomesnė ir jam bus skirta daugiau išteklių, žinių ir įgaliojimų. Be to, reikia pabrėžti, kad daug Londone priimtų sprendimų dar laukia savo įgyvendinimo. |
| --- | --- |

7.2

Būtina suprasti, kad pasiekti pokyčių pasaulio mastu yra sudėtinga. Tačiau daug grupės pasiūlymų jau buvo svarstyti Londono G20 viršūnių susitikime. Naujai įsteigta Finansų stabilumo valdyba pakeitė 1999 m. įkurtą Finansų stabilumo forumą ir išplėtė savo narystę visose G20 šalių bei Ispanijoje ir Europos Komisijoje, įgavo platesnius įgaliojimus ir stipriau susiejo savo veiklą su TVF. Šie pokyčiai visiškai atitinka de Larosière grupės pateiktas rekomendacijas. Iki šiol veikęs forumas šios krizės metu buvo nepajėgus laiku informuoti apie finansų sistemoje slypinčią riziką. EESRK tikisi, kad atliekant šio organo reorganizaciją, jo veikla bus matomesnė ir jam bus skirta daugiau išteklių, žinių ir įgaliojimų. Be to, reikia pabrėžti, kad daug Londone priimtų sprendimų dar laukia savo įgyvendinimo.

| 7.3 | Kalbant apie finansų rinką vartojama sąvoka „testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“ (angl. stress test). Tai reiškia modeliavimą situacijos, kaip konkrečios šalies bankų sistema susidorotų su finansine krize. Atsižvelgiant į dabartinę krizę tampa aiški tokių testavimų svarba. Tokiu atveju svarbiausia nuspręsti, ar jų rezultatus reikia skelbti viešai. Krizę sukeltų jau vien tai, jei TVF atliktų tokį testavimą ir nustatytų nepakankamą kurios nors šalies bankų sistemos gebėjimą įveikti krizę. Tačiau tokie testavimai turėtų būti vykdomi kiek įmanoma skaidriau ir gali tapti svarbia pagalbine priemone prižiūrint nacionalines finansų sistemas. |
| --- | --- |

7.3

Kalbant apie finansų rinką vartojama sąvoka „testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“ (angl. stress test). Tai reiškia modeliavimą situacijos, kaip konkrečios šalies bankų sistema susidorotų su finansine krize. Atsižvelgiant į dabartinę krizę tampa aiški tokių testavimų svarba. Tokiu atveju svarbiausia nuspręsti, ar jų rezultatus reikia skelbti viešai. Krizę sukeltų jau vien tai, jei TVF atliktų tokį testavimą ir nustatytų nepakankamą kurios nors šalies bankų sistemos gebėjimą įveikti krizę. Tačiau tokie testavimai turėtų būti vykdomi kiek įmanoma skaidriau ir gali tapti svarbia pagalbine priemone prižiūrint nacionalines finansų sistemas.

stress test

| 7.4 | Londone vykusiame susitikime buvo atsižvelgta ir į pasiūlymą skirti daugiau išteklių Tarptautiniam valiutos fondui, kad būtų galima pagelbėti su didelėmis problemomis susiduriančioms šalims. EESRK tam pritaria, tačiau kritiškai vertina TVF reikalavimus, kurie kelia pavojų svarbiems Europos socialinio modelio aspektams. Ypač dėl šios priežasties yra labai svarbu, kad ES ir TVF laikytųsi vieningos pozicijos. |
| --- | --- |

7.4

Londone vykusiame susitikime buvo atsižvelgta ir į pasiūlymą skirti daugiau išteklių Tarptautiniam valiutos fondui, kad būtų galima pagelbėti su didelėmis problemomis susiduriančioms šalims. EESRK tam pritaria, tačiau kritiškai vertina TVF reikalavimus, kurie kelia pavojų svarbiems Europos socialinio modelio aspektams. Ypač dėl šios priežasties yra labai svarbu, kad ES ir TVF laikytųsi vieningos pozicijos.

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 27, 2009 2 3, p. 18.

1

(2)  OL C 110, 2006 5 9, p. 19.

2

(3)  OL C 277, 2009 11 17 ECO/243 Reitingų agentūros.

3

---

Priedas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikti pakeitimai, už kuriuos balsavo daugiau nei ketvirtadalis narių, diskusijų metu buvo atmesti (Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnio 3 dalis):

1.2   punktas

Išbraukti:

„Pagrindinė krizės priežastis buvo per didelis likvidumas, kurį, de Larosière grupės teigimu, iš dalies lėmė ekspansyvi JAV pinigų politika ir sutrikdyta pasaulio ekonomikos pusiausvyra, labiausiai matoma JAV ir Kinijos santykiuose. EESRK nuomone, kita priežastis galėtų būti tai, jog pajamos daugiausia gaunamos ne iš darbo, o iš sukaupto kapitalo. Pajamų perskirstymas buvo dar netolygesnis. Turtingiausieji ieškojo galimybės, kur investuoti savo padidėjusį kapitalą. Kadangi realioji investavimo galimybių tokiu pat mastu nepadaugėjo, vertybinių popierių kainos labai pakilo. Savo ataskaitoje de Larosière grupė išsamiai nagrinėja „finansinį burbulą“, tačiau reikėtų atlikti gilesnę analizę, siekiant nustatyti, kokių politinių sprendimų reikės ateityje.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kaip pranešėjas teigia kituose nuomonės punktuose ir kaip minima De Larosière ataskaitoje, krizė kilo dėl daugelio priežasčių, tačiau nėra pagrindo tvirtinti, kad kitoks pajamų perskirstymas yra viena iš jų. To nerodo joks krizės priežasčių tyrimas.

De Larosière

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

Už 68 Prieš 121 Susilaikė 15

1.3.3   punktas

1.3.3

punktas

Antrame sakinyje išbraukti „o kartais ir išvengti mokesčių mokėjimo“:

„Kartais būdavo piktnaudžiaujama „nebalansiniais straipsniais“ ir „specialiosios paskirties“ subjektais. Rizikingas turtas būdavo neįtraukiamas į banko balansą, siekiant nesilaikyti reikalavimų dėl būtinų kapitalo atsargų, o kartais ir išvengti mokesčių mokėjimo. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad griežtesnės taisyklės yra būtinos.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pagrindinė piktnaudžiavimo „nebalansiniais straipsniais“ priežastis, kaip teisingai nurodo pranešėjas, – neeikvoti savų išteklių. Nėra pagrindo teigti, kad tai daroma norint išvengti mokesčių mokėjimo. Tai būtų labai sudėtinga net ir piktnaudžiaujant „nebalansiniais straipsniais“.

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

Už 65 Prieš 125 Susilaikė 12

1.4.4   punktas

1.4.4

punktas

Išbraukti:

„
  Į šių organų valdybos sudėtį turėtų įeiti ne tik bankininkai. Jose turėtų atsirasti vietos ir profesinėms sąjungoms, bankų paslaugų naudotojams bei EESRK, atstovaujančiam pilietinei visuomenei.
  “

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Į šių organų valdybų sudėtį įeina ne tik bankų atstovai, bet ir pinigų institucijų atstovai. Nebūtų tikslinga į jų sudėtį įtraukti naujus atstovus, kurie apsunkintų minėtų organų veiklą. Beje, 12 de Larosière ataskaitos rekomendacijoje aiškiai nurodoma, kad šių naujų institucijų valdybos turi būti nepriklausomos ir profesionalios.

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

Už 60 Prieš 132 Susilaikė 8

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/66

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (papildomoji nuomonė)

2009/C 318/12

Pranešėjas Adalbert KIENLE

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio A dalimi, 2009 m. vasario 24 d. nusprendė parengti papildomąją nuomonę dėl

„Bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m.“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Adalbert KIENLE.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–2009 m. spalio 1 d. (rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 167 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 13 susilaikius.

1.   EESRK vaidmuo BŽŪP plėtojimo procese

EESRK vaidmuo BŽŪP plėtojimo procese

| 1.1 | EESRK laikosi tradicijos išsamiai ir iš anksto išnagrinėti būsimas bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformas, kai tai įmanoma padaryti prieš Europos Komisijai pateikiant komunikatą ar teisės aktą. Europos Komisijos prašymu 2007 m. EESRK parengė tiriamąją nuomonę dėl BŽŪP būklės ir ateities po 2013 m.
   (1) Komitetas buvo pirmoji Europos institucija nuodugniai apsvarsčiusi bendrosios žemės ūkio politikos ateitį. |
| --- | --- |

1.1

EESRK laikosi tradicijos išsamiai ir iš anksto išnagrinėti būsimas bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformas, kai tai įmanoma padaryti prieš Europos Komisijai pateikiant komunikatą ar teisės aktą. Europos Komisijos prašymu 2007 m. EESRK parengė tiriamąją nuomonę dėl BŽŪP būklės ir ateities po 2013 m.
   (1) Komitetas buvo pirmoji Europos institucija nuodugniai apsvarsčiusi bendrosios žemės ūkio politikos ateitį.

BŽŪP būklės ir ateities po 2013 m.

1

| 1.2 | Tiek 2008 m. antrąjį pusmetį, kai Tarybai pirmininkavo Prancūzija, tiek 2009 m. pirmąjį pusmetį pirmininkaujant Čekijai, buvo dedamos pastangos paspartinti diskusijas dėl BŽŪP plėtojimo po 2013 m., tačiau kol kas jos nedavė rezultatų. Kadangi žemės ūkio ministrų taryba iki šiol nėra oficialiai nustačiusi turinio ir sąlygų, EESRK nuomone, būtina artimiausiu laiku parengti „papildomąją nuomonę“, kurioje būtų nagrinėjami svarbiausi dabartiniai pokyčiai. Taip 2008 m. būklės įvertinimą būtų galima susieti su diskusijomis dėl BŽŪP ateities po 2013 m. Be to, EESRK manymu, būtina parengti papildomą išsamią nuomonę dėl plataus BŽŪP klausimų spektro. |
| --- | --- |

1.2

Tiek 2008 m. antrąjį pusmetį, kai Tarybai pirmininkavo Prancūzija, tiek 2009 m. pirmąjį pusmetį pirmininkaujant Čekijai, buvo dedamos pastangos paspartinti diskusijas dėl BŽŪP plėtojimo po 2013 m., tačiau kol kas jos nedavė rezultatų. Kadangi žemės ūkio ministrų taryba iki šiol nėra oficialiai nustačiusi turinio ir sąlygų, EESRK nuomone, būtina artimiausiu laiku parengti „papildomąją nuomonę“, kurioje būtų nagrinėjami svarbiausi dabartiniai pokyčiai. Taip 2008 m. būklės įvertinimą būtų galima susieti su diskusijomis dėl BŽŪP ateities po 2013 m. Be to, EESRK manymu, būtina parengti papildomą išsamią nuomonę dėl plataus BŽŪP klausimų spektro.

| 1.3 | Nuo to laiko, kai 2008 m. lapkričio mėn. žemės ūkio ministrai priėmė sprendimą dėl BŽŪP būklės, padėtis kai kuriose žemės ūkio rinkose tapo dramatiška. Ypač drastiškai sumažėjo pieno kainos. EESRK nuomone, būtina dar kartą įvertinti saugumo tinklus, įskaitant ir vis dar taikomą kiekio reguliavimo tvarką, ir nustatyti, ar jie yra tinkami tokiai padėčiai sušvelninti. |
| --- | --- |

1.3

Nuo to laiko, kai 2008 m. lapkričio mėn. žemės ūkio ministrai priėmė sprendimą dėl BŽŪP būklės, padėtis kai kuriose žemės ūkio rinkose tapo dramatiška. Ypač drastiškai sumažėjo pieno kainos. EESRK nuomone, būtina dar kartą įvertinti saugumo tinklus, įskaitant ir vis dar taikomą kiekio reguliavimo tvarką, ir nustatyti, ar jie yra tinkami tokiai padėčiai sušvelninti.

2.   Pradinės sąlygos BŽŪP politikai plėtoti po 2013 m.

Pradinės sąlygos BŽŪP politikai plėtoti po 2013 m.

| 2.1 | Pagal 2005 m. BŽŪP reformą tiesioginės žemės ūkio išmokos buvo beveik visur atsietos nuo gamybos, kai kuriose valstybėse narėse visiškai arba iš dalies perskirstytos regionuose. Kartu su tiesioginėmis išmokomis kaimo plėtros priemonės (Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai) sudaro svarbų antrą ES žemės ūkio politikos ramstį. Šiomis priemonėmis ir tiesioginėmis išmokomis užtikrinant daugiafunkcionalumą siekiama konkurencingo ir socialiniu ir ekologiniu požiūriu tvaraus žemės ūkio. |
| --- | --- |

2.1

Pagal 2005 m. BŽŪP reformą tiesioginės žemės ūkio išmokos buvo beveik visur atsietos nuo gamybos, kai kuriose valstybėse narėse visiškai arba iš dalies perskirstytos regionuose. Kartu su tiesioginėmis išmokomis kaimo plėtros priemonės (Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai) sudaro svarbų antrą ES žemės ūkio politikos ramstį. Šiomis priemonėmis ir tiesioginėmis išmokomis užtikrinant daugiafunkcionalumą siekiama konkurencingo ir socialiniu ir ekologiniu požiūriu tvaraus žemės ūkio.

| 2.2 | Ne vieną dešimtmetį palankiomis kainomis užtikrinamas Europos vartotojų aprūpinimas maisto produktais buvo savaime suprantamas dalykas ir nekėlė jokių problemų. Tačiau prognozuojama, kad ateinančiais dešimtmečiais visame pasaulyje vis dėlto kils tiek žemės ūkio, tiek ir ne žemės ūkio žaliavų kainos (pvz., žalios naftos). Be to, spėjama, kad kainos svyruos gerokai dažniau. |
| --- | --- |

2.2

Ne vieną dešimtmetį palankiomis kainomis užtikrinamas Europos vartotojų aprūpinimas maisto produktais buvo savaime suprantamas dalykas ir nekėlė jokių problemų. Tačiau prognozuojama, kad ateinančiais dešimtmečiais visame pasaulyje vis dėlto kils tiek žemės ūkio, tiek ir ne žemės ūkio žaliavų kainos (pvz., žalios naftos). Be to, spėjama, kad kainos svyruos gerokai dažniau.

| 2.3 | Paskutinių dvejų metų ekstremalius žemės ūkio produktų gamintojų kainų svyravimus (ne taip seniai stipriai nukritus, pavyzdžiui, pieno ir javų kainoms) reikėtų vertinti kaip įspėjimą. Ateityje vėl sustiprės saugaus aprūpinimo maisto produktais socialinis aspektas, visų pirma kalbant apie mažas pajamas gaunančius piliečius. Viena priežasčių – žemės ūkio rinkose apskritai labai dažnai svyruoja kainos, o tai gali turėti neigiamo poveikio tiek tiekimo patikimumui, tiek ir žemės ūkio įmonių stabilumui. Be to, pastebima, kad trūksta pusiausvyros maisto produktų grandinėje. Dėl mažmeninės prekybos koncentracijos didelis ekonominis spaudimas tenka pirminei žemės ūkio gamybai ir perdirbimo etapams. Šiuo metu svarstoma, ar maisto gamybos grandinėje žemės ūkiui tenka derama pelno marža. |
| --- | --- |

2.3

Paskutinių dvejų metų ekstremalius žemės ūkio produktų gamintojų kainų svyravimus (ne taip seniai stipriai nukritus, pavyzdžiui, pieno ir javų kainoms) reikėtų vertinti kaip įspėjimą. Ateityje vėl sustiprės saugaus aprūpinimo maisto produktais socialinis aspektas, visų pirma kalbant apie mažas pajamas gaunančius piliečius. Viena priežasčių – žemės ūkio rinkose apskritai labai dažnai svyruoja kainos, o tai gali turėti neigiamo poveikio tiek tiekimo patikimumui, tiek ir žemės ūkio įmonių stabilumui. Be to, pastebima, kad trūksta pusiausvyros maisto produktų grandinėje. Dėl mažmeninės prekybos koncentracijos didelis ekonominis spaudimas tenka pirminei žemės ūkio gamybai ir perdirbimo etapams. Šiuo metu svarstoma, ar maisto gamybos grandinėje žemės ūkiui tenka derama pelno marža.

| 2.4 | Europos Sąjunga ir valstybės narės siekia aukštų tikslų maisto produktų saugos, aplinkos, klimato ir gyvūnų apsaugos srityse. Tai yra svarbi Europos žemės ūkio modelio dalis. Įgyvendinant 2003–2005 m. BŽŪP reformą buvo nuspręsta atsietas išmokas ūkiams susieti su pagrindinių standartų laikymusi ir „gera agrarine ir aplinkosaugos būkle“ (vad. kompleksinė parama, angl. cross compliance). Be šių pagrindinių dalykų, yra siūlomos agrarinės aplinkosaugos priemonės, tačiau nuo 2007 m. paskatos nenumatomos. Kad žemės ūkio srityje būtų pasiekti aplinkosauginiai ir visuomeniniai tikslai, po 2013 m. reikės labiau išvystyti paramos teikimo sistemą. EESRK dar kartą pakartoja savo esminę nuostatą, kad Europos žemės ūkio orientavimas vien į pasaulinės rinkos sąlygas arba kainas pasaulinėje rinkoje yra klaidingas kelias. |
| --- | --- |

2.4

Europos Sąjunga ir valstybės narės siekia aukštų tikslų maisto produktų saugos, aplinkos, klimato ir gyvūnų apsaugos srityse. Tai yra svarbi Europos žemės ūkio modelio dalis. Įgyvendinant 2003–2005 m. BŽŪP reformą buvo nuspręsta atsietas išmokas ūkiams susieti su pagrindinių standartų laikymusi ir „gera agrarine ir aplinkosaugos būkle“ (vad. kompleksinė parama, angl. cross compliance). Be šių pagrindinių dalykų, yra siūlomos agrarinės aplinkosaugos priemonės, tačiau nuo 2007 m. paskatos nenumatomos. Kad žemės ūkio srityje būtų pasiekti aplinkosauginiai ir visuomeniniai tikslai, po 2013 m. reikės labiau išvystyti paramos teikimo sistemą. EESRK dar kartą pakartoja savo esminę nuostatą, kad Europos žemės ūkio orientavimas vien į pasaulinės rinkos sąlygas arba kainas pasaulinėje rinkoje yra klaidingas kelias.

cross compliance

| 2.5 | Norint pasiekti minėtus tikslus ir išspręsti uždavinius, 2014–2020 m. laikotarpiu bus reikalingas atitinkamas finansavimas. Šiuo metu bendrajai žemės ūkio politikai išleidžiama mažiau nei 0,4 proc. ES bendrojo vidaus produkto (BVP). Reikės nuolat piliečius informuoti apie tai, kokia visuomenei svarbi veikla yra remiama iš bendrosios žemės ūkio politikos biudžeto. Nuo 1993 iki 2013 m. žemės ūkio išlaidų dalis ES bendrajame biudžete sumažėjo nuo beveik 50 proc. iki 33 proc. |
| --- | --- |

2.5

Norint pasiekti minėtus tikslus ir išspręsti uždavinius, 2014–2020 m. laikotarpiu bus reikalingas atitinkamas finansavimas. Šiuo metu bendrajai žemės ūkio politikai išleidžiama mažiau nei 0,4 proc. ES bendrojo vidaus produkto (BVP). Reikės nuolat piliečius informuoti apie tai, kokia visuomenei svarbi veikla yra remiama iš bendrosios žemės ūkio politikos biudžeto. Nuo 1993 iki 2013 m. žemės ūkio išlaidų dalis ES bendrajame biudžete sumažėjo nuo beveik 50 proc. iki 33 proc.

3.   Preliminarus diskusijų ir sprendimų priėmimo grafikas

Preliminarus diskusijų ir sprendimų priėmimo grafikas

| 3.1 | Prancūzijos ir Čekijos pirmininkavimo laikotarpiu Taryboje jau vyko pirmosios diskusijos dėl ES žemės ūkio politikos plėtojimo po 2013 m. |
| --- | --- |

3.1

Prancūzijos ir Čekijos pirmininkavimo laikotarpiu Taryboje jau vyko pirmosios diskusijos dėl ES žemės ūkio politikos plėtojimo po 2013 m.

| 3.2 | Jomis remdamasi naujos sudėties ES Komisija greičiausiai 2010 m. rudenį pateiks pirmąsias idėjas (komunikatą) dėl žemės ūkio politikos po 2013 m. svarstyti politiniu lygmeniu. Be to, reikės atsižvelgti ir į „finansinę peržiūrą“, kuri dar nėra baigta. Tikėtina, kad 2011 m. viduryje bus pateikti pasiūlymai priimti teisės aktus dėl BŽŪP po 2013 metų. Parlamentas, Taryba ir Komisija su tuo susijusį sprendimą galėtų priimti 2012 m. pirmąjį pusmetį. |
| --- | --- |

3.2

Jomis remdamasi naujos sudėties ES Komisija greičiausiai 2010 m. rudenį pateiks pirmąsias idėjas (komunikatą) dėl žemės ūkio politikos po 2013 m. svarstyti politiniu lygmeniu. Be to, reikės atsižvelgti ir į „finansinę peržiūrą“, kuri dar nėra baigta. Tikėtina, kad 2011 m. viduryje bus pateikti pasiūlymai priimti teisės aktus dėl BŽŪP po 2013 metų. Parlamentas, Taryba ir Komisija su tuo susijusį sprendimą galėtų priimti 2012 m. pirmąjį pusmetį.

| 3.3 | Lisabonos sutartimi Europos Parlamentui pirmą kartą bendrosios žemės ūkio politikos srityje bus suteikta bendro sprendimo teisė. Šis galių suteikimas Parlamentui darys didelį teigiamą poveikį diskusijoms dėl BŽŪP vystymo po 2013 m. |
| --- | --- |

3.3

Lisabonos sutartimi Europos Parlamentui pirmą kartą bendrosios žemės ūkio politikos srityje bus suteikta bendro sprendimo teisė. Šis galių suteikimas Parlamentui darys didelį teigiamą poveikį diskusijoms dėl BŽŪP vystymo po 2013 m.

4.   Pastabos diskusijoms dėl BŽŪP vystymo

Pastabos diskusijoms dėl BŽŪP vystymo

| 4.1 | EESRK nuomone, diskusijos dėl BŽŪP vystymo po 2013 m. turi būti grindžiamos siekiu sukurti daugiafunkcinį žemės ūkį, kuris būtų orientuotas į rinką, tačiau kartu tarnautų ir visuomenės interesams. Nuo 1992 m. BŽŪP reformomis mėginama išspręsti prieštaravimą tarp tarptautinio rinkos atvėrimo (pvz., PPO Dohos raundas) ir aukštų visuomeninių reikalavimų (pvz., prevencinė vartotojų apsauga, aplinkosauga ir gyvūnų apsauga). Norint tęsti šią žemės ūkio politiką po 2013 m., BŽŪP reikės numatyti pakankamai lėšų. |
| --- | --- |

4.1

EESRK nuomone, diskusijos dėl BŽŪP vystymo po 2013 m. turi būti grindžiamos siekiu sukurti daugiafunkcinį žemės ūkį, kuris būtų orientuotas į rinką, tačiau kartu tarnautų ir visuomenės interesams. Nuo 1992 m. BŽŪP reformomis mėginama išspręsti prieštaravimą tarp tarptautinio rinkos atvėrimo (pvz., PPO Dohos raundas) ir aukštų visuomeninių reikalavimų (pvz., prevencinė vartotojų apsauga, aplinkosauga ir gyvūnų apsauga). Norint tęsti šią žemės ūkio politiką po 2013 m., BŽŪP reikės numatyti pakankamai lėšų.

| 4.2 | Tiesioginių išmokų žemės ūkiui priemonė ir ateityje išliks labai svarbi BŽŪP dalis. EESRK nuomone, norint, kad ši politika būtų tęsiama, turės pasikeisti jos vaidmuo. Sumažės kompensavimo už nustatytų kainų sumažinimą funkcija. Tačiau atsiras naujų funkcijų užtikrinant visuomenines paslaugas ir viešąsias gėrybes. Atsižvelgiant į dabartinę krizę ir tikėtinus kainų svyravimus žemės ūkio rinkose bus svarbu spręsti stabilizavimo ir tiekimo saugumo uždavinius. Tuo BŽŪP bus naudinga ir vartotojams. Be to, reikės labiau atsižvelgti į klimato apsaugos aspektus. |
| --- | --- |

4.2

Tiesioginių išmokų žemės ūkiui priemonė ir ateityje išliks labai svarbi BŽŪP dalis. EESRK nuomone, norint, kad ši politika būtų tęsiama, turės pasikeisti jos vaidmuo. Sumažės kompensavimo už nustatytų kainų sumažinimą funkcija. Tačiau atsiras naujų funkcijų užtikrinant visuomenines paslaugas ir viešąsias gėrybes. Atsižvelgiant į dabartinę krizę ir tikėtinus kainų svyravimus žemės ūkio rinkose bus svarbu spręsti stabilizavimo ir tiekimo saugumo uždavinius. Tuo BŽŪP bus naudinga ir vartotojams. Be to, reikės labiau atsižvelgti į klimato apsaugos aspektus.

| 4.3 | Iš esmės ir ateityje reikėtų žemės ūkio politikos „pirmąjį ir antrąjį ramstį“ taikyti kartu, tačiau jie turėtų būti geriau suderinti tarpusavyje. Turi būti skiriama daugiau dėmesio tam, kad valstybėse narėse BŽŪP būtų įgyvendinama vienodai. Tačiau visų svarbiausia tiksliau apibrėžti paramos priemonių pagrindą ir kokių tikslų jomis siekiama. |
| --- | --- |

4.3

Iš esmės ir ateityje reikėtų žemės ūkio politikos „pirmąjį ir antrąjį ramstį“ taikyti kartu, tačiau jie turėtų būti geriau suderinti tarpusavyje. Turi būti skiriama daugiau dėmesio tam, kad valstybėse narėse BŽŪP būtų įgyvendinama vienodai. Tačiau visų svarbiausia tiksliau apibrėžti paramos priemonių pagrindą ir kokių tikslų jomis siekiama.

| 4.4 | EESRK tikisi, kad nuo seno nusistovėjusios skirtingo dydžio tiesioginės išmokos, kurias valstybės narės moka ūkiams, bus suvienodintos po 2013 m. Todėl reikia nustatyti objektyvius kriterijus, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į skirtingas struktūrines, gamtos ir agrarines bei klimato sąlygas. Be to, negalima pamiršti, kad ne visi regionai gauna vienodą finansavimą kaimo plėtrai. EESRK nuomone, svarbu, kad įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką valstybėse narėse neatsirastų dar didesnių skirtumų. |
| --- | --- |

4.4

EESRK tikisi, kad nuo seno nusistovėjusios skirtingo dydžio tiesioginės išmokos, kurias valstybės narės moka ūkiams, bus suvienodintos po 2013 m. Todėl reikia nustatyti objektyvius kriterijus, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į skirtingas struktūrines, gamtos ir agrarines bei klimato sąlygas. Be to, negalima pamiršti, kad ne visi regionai gauna vienodą finansavimą kaimo plėtrai. EESRK nuomone, svarbu, kad įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką valstybėse narėse neatsirastų dar didesnių skirtumų.

| 4.5 | Atsižvelgdamas į gerokai sumažėjusias kainas kai kuriose svarbiose žemės ūkio rinkose, EESRK tikisi, kad bus nustatyti veiksmingi būdai užtikrinti, kad žemės ūkiui vertės grandinėje tektų derama dalis.
  Be to, EESRK tikisi, kad bus padarytos išvados, kaip, atsižvelgiant į pasaulinės ekonomikos krizės metu įgytą patirtį, ateityje turės būti pakeisti žemės ūkio rinkoms skirti saugumo tinklai. |
| --- | --- |

4.5

Atsižvelgdamas į gerokai sumažėjusias kainas kai kuriose svarbiose žemės ūkio rinkose, EESRK tikisi, kad bus nustatyti veiksmingi būdai užtikrinti, kad žemės ūkiui vertės grandinėje tektų derama dalis.

Be to, EESRK tikisi, kad bus padarytos išvados, kaip, atsižvelgiant į pasaulinės ekonomikos krizės metu įgytą patirtį, ateityje turės būti pakeisti žemės ūkio rinkoms skirti saugumo tinklai.

| 4.6 | EESRK vertinimu, ir toliau turi būti remiamas žemės ūkio įmonių arba žemės ūkio sektoriaus prisitaikymas prie rinkos ir konkurencijos raidos, pavyzdžiui, teikiant investicinę paramą kokybei gerinti, maisto produktų saugai užtikrinti arba tausiai naudoti išteklius. Tačiau dar svarbiau – stiprinti ūkininkų ir gamintojų organizacijų padėtį rinkoje. Būsimoje BŽŪP turėtų būti numatytos priemonės, kurios sudarytų sąlygas valstybėms narėms pakankamai lanksčiai finansuoti jų prioritetines iniciatyvas ir paremti sektorius, kurių poreikiai tam tikru laikotarpiu yra svarbiausi. |
| --- | --- |

4.6

EESRK vertinimu, ir toliau turi būti remiamas žemės ūkio įmonių arba žemės ūkio sektoriaus prisitaikymas prie rinkos ir konkurencijos raidos, pavyzdžiui, teikiant investicinę paramą kokybei gerinti, maisto produktų saugai užtikrinti arba tausiai naudoti išteklius. Tačiau dar svarbiau – stiprinti ūkininkų ir gamintojų organizacijų padėtį rinkoje. Būsimoje BŽŪP turėtų būti numatytos priemonės, kurios sudarytų sąlygas valstybėms narėms pakankamai lanksčiai finansuoti jų prioritetines iniciatyvas ir paremti sektorius, kurių poreikiai tam tikru laikotarpiu yra svarbiausi.

| 4.7 | Ten, kur žemės ūkio įmonių konkurencingumas yra ribojamas, pavyzdžiui, nepalankioje padėtyje esančiose ir kalnuotose vietovėse, EESRK nuomone, būtų tikslinga skirti kompensacijas, kad šie plotai ateityje būtų naudojami žemės ūkio tikslams. Atsižvelgiant į tai, kad net apie 60 proc. ES pieninių galvijų auginama nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose, iš kurių net apie 25 proc. yra kalnuotos vietovės, tampa akivaizdu, kad dėl valstybės kainų palaikymo ir kitų žemės ūkio rinkų reguliavimo formų nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose gali padidėti ekonominis spaudimas. |
| --- | --- |

4.7

Ten, kur žemės ūkio įmonių konkurencingumas yra ribojamas, pavyzdžiui, nepalankioje padėtyje esančiose ir kalnuotose vietovėse, EESRK nuomone, būtų tikslinga skirti kompensacijas, kad šie plotai ateityje būtų naudojami žemės ūkio tikslams. Atsižvelgiant į tai, kad net apie 60 proc. ES pieninių galvijų auginama nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose, iš kurių net apie 25 proc. yra kalnuotos vietovės, tampa akivaizdu, kad dėl valstybės kainų palaikymo ir kitų žemės ūkio rinkų reguliavimo formų nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose gali padidėti ekonominis spaudimas.

| 4.8 | Skiriant paramą kaimo plėtrai turėtų būti labiau atsižvelgiama į demografines problemas (pvz., infrastruktūrą ir kvalifikuotos darbo jėgos išteklius). Kai kyla pavojus, kad kai kuriuose tradiciniuose gamybos regionuose apskritai išnyks tam tikros gamybos šakos (pvz., cukraus, pieno, tabako), reikalingos ypatingos prisitaikymo priemonės. Be to, turėtų būti atsižvelgta ir į socialinius aspektus, pavyzdžiui, darbo vietų garantiją. |
| --- | --- |

4.8

Skiriant paramą kaimo plėtrai turėtų būti labiau atsižvelgiama į demografines problemas (pvz., infrastruktūrą ir kvalifikuotos darbo jėgos išteklius). Kai kyla pavojus, kad kai kuriuose tradiciniuose gamybos regionuose apskritai išnyks tam tikros gamybos šakos (pvz., cukraus, pieno, tabako), reikalingos ypatingos prisitaikymo priemonės. Be to, turėtų būti atsižvelgta ir į socialinius aspektus, pavyzdžiui, darbo vietų garantiją.

| 4.9 | Oficialiai panaikinus paskatas, gali susiklostyti visiškai neaiški padėtis dėl agrarinės aplinkosaugos priemonių. Kad ūkininkai ir ateityje teiktų pirmenybę šioms paramos priemonėms, EESRK ragina ne tik kompensuoti susidariusias išlaidas, bet ir tinkamai atlyginti ūkininkų įnašą į aplinkosaugą. Panašų atlyginimą reikėtų numatyti ir ūkininkams, kurie savo veikla prisideda prie klimato ir gyvūnų apsaugos. |
| --- | --- |

4.9

Oficialiai panaikinus paskatas, gali susiklostyti visiškai neaiški padėtis dėl agrarinės aplinkosaugos priemonių. Kad ūkininkai ir ateityje teiktų pirmenybę šioms paramos priemonėms, EESRK ragina ne tik kompensuoti susidariusias išlaidas, bet ir tinkamai atlyginti ūkininkų įnašą į aplinkosaugą. Panašų atlyginimą reikėtų numatyti ir ūkininkams, kurie savo veikla prisideda prie klimato ir gyvūnų apsaugos.

| 4.10 | Nuo 2000 m. savanorišku pagrindu, o nuo 2005 m. privalomai taikoma „kompleksinė parama“ kaip bendras įpareigojimas gaunantiems išmokas už plotą. Viena vertus, ES audito rūmai kritikuoja pernelyg paviršutinišką įgyvendinimą, kita vertus, ūkininkai ir vietos kontrolės įstaigos nepatenkintos pernelyg didele biurokratine našta. EESRK rekomenduoja apdairiai plėtoti šią paramą: kiekvienas pasiūlymas keisti kompleksinės paramos kriterijų rinkinį turi būti įvertintas pagal tai, ar tai iš tikrųjų bus patobulinimas. |
| --- | --- |

4.10

Nuo 2000 m. savanorišku pagrindu, o nuo 2005 m. privalomai taikoma „kompleksinė parama“ kaip bendras įpareigojimas gaunantiems išmokas už plotą. Viena vertus, ES audito rūmai kritikuoja pernelyg paviršutinišką įgyvendinimą, kita vertus, ūkininkai ir vietos kontrolės įstaigos nepatenkintos pernelyg didele biurokratine našta. EESRK rekomenduoja apdairiai plėtoti šią paramą: kiekvienas pasiūlymas keisti kompleksinės paramos kriterijų rinkinį turi būti įvertintas pagal tai, ar tai iš tikrųjų bus patobulinimas.

Briuselis, 2009 m. rugsėjo 30 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 44, 2008 2 16, p. 60.

1

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

456-oji plenarinė sesija, 2009 m. rugsėjo 30 d., spalio 1 d.

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/69 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/69

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Europos e. teisingumo strategijos link“

(COM(2008) 329 galutinis)

2009/C 318/13

Pranešėjas: Jorge PEGADO LIZ

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. gegužės 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Europos e. teisingumo strategijos link“ “

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jorge PEGADO LIZ.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–2009 m. spalio 1 d. (rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas vieningai priėmė šią nuomonę.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą „Europos e. teisingumo strategijos link“ ir mano, kad jis paskelbtas laiku, yra gerai parengtas ir pateiktas: pagirtina jo forma ir gerą padėties žinojimą atspindintis turinys. Būtent dėl šių priežasčių EESRK nusprendė šiuo klausimu pateikti savo nuomonę, nors ir nebuvo paprašytas tai padaryti. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą „Europos e. teisingumo strategijos link“ ir mano, kad jis paskelbtas laiku, yra gerai parengtas ir pateiktas: pagirtina jo forma ir gerą padėties žinojimą atspindintis turinys. Būtent dėl šių priežasčių EESRK nusprendė šiuo klausimu pateikti savo nuomonę, nors ir nebuvo paprašytas tai padaryti.

| 1.2 | Derėtų atkreipti dėmesį į susitarimą, kurį Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė paskelbus komunikatą ir į kurį atsižvelgiama 2008 lapkričio 28 d. Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų tarybos rezoliucijoje dėl veiksmų plano, kuris iki 2013 m. bus įgyvendinamas šioje srityje, taip pat į rekomendacijas dėl iniciatyvos taikymo srities ir jos plėtojimo ateityje. |
| --- | --- |

1.2

Derėtų atkreipti dėmesį į susitarimą, kurį Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė paskelbus komunikatą ir į kurį atsižvelgiama 2008 lapkričio 28 d. Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų tarybos rezoliucijoje dėl veiksmų plano, kuris iki 2013 m. bus įgyvendinamas šioje srityje, taip pat į rekomendacijas dėl iniciatyvos taikymo srities ir jos plėtojimo ateityje.

| 1.3 | Turėdamas visa tai omenyje, EESRK gerai vertina priemonių, kurių žadama imtis, gaires, tačiau tai daro su tam tikromis išlygomis ir turėdamas abejonių dėl tolesnės eigos ir jų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.3

Turėdamas visa tai omenyje, EESRK gerai vertina priemonių, kurių žadama imtis, gaires, tačiau tai daro su tam tikromis išlygomis ir turėdamas abejonių dėl tolesnės eigos ir jų įgyvendinimo.

| 1.4 | Komitetas visų pirma norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad reikėtų labai aiškiai ir konkrečiai apibrėžti e. teisingumo taikymo sritį, nes esama ir kitų naujųjų informacinių technologijų programų, kurios taikomos įvairiems pilietinio gyvenimo ir apskritai viešojo administravimo aspektams. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas visų pirma norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad reikėtų labai aiškiai ir konkrečiai apibrėžti e. teisingumo taikymo sritį, nes esama ir kitų naujųjų informacinių technologijų programų, kurios taikomos įvairiems pilietinio gyvenimo ir apskritai viešojo administravimo aspektams.

| 1.5 | EESRK taip pat norėtų pabrėžti svarbiausius teisingumo – vadinamojo teisingo teisingumo – vykdymo principo tikslus užtikrinti, kad a) pagirtinos iniciatyvos supaprastinti ir suvienodinti teisę kreiptis į teismą reglamentuojančius įstatymus ir atitinkamas procedūras iš tikrųjų tarnautų visuomenės interesams apskritai ir ypač ūkio bei socialiniams subjektams ir b) šios iniciatyvos būtų reikalingos ir priimtinos teismuose dirbantiems teisininkams. |
| --- | --- |

1.5

EESRK taip pat norėtų pabrėžti svarbiausius teisingumo – vadinamojo teisingo teisingumo – vykdymo principo tikslus užtikrinti, kad a) pagirtinos iniciatyvos supaprastinti ir suvienodinti teisę kreiptis į teismą reglamentuojančius įstatymus ir atitinkamas procedūras iš tikrųjų tarnautų visuomenės interesams apskritai ir ypač ūkio bei socialiniams subjektams ir b) šios iniciatyvos būtų reikalingos ir priimtinos teismuose dirbantiems teisininkams.

| 1.6 | Komitetui susirūpinimą kelia tai, kad iniciatyvos šioje srityje gali pažeisti pagrindines Europos piliečių teises, ypač jų teisę į duomenų apsaugą. Todėl EESRK labai rekomenduotų bet kokių veiksmų imtis laikantis visų pagrindinių tarptautinių konvencijų principų ir visoms Europos valstybėms narėms bendrų nacionalinės civilinio proceso teisės nuostatų. |
| --- | --- |

1.6

Komitetui susirūpinimą kelia tai, kad iniciatyvos šioje srityje gali pažeisti pagrindines Europos piliečių teises, ypač jų teisę į duomenų apsaugą. Todėl EESRK labai rekomenduotų bet kokių veiksmų imtis laikantis visų pagrindinių tarptautinių konvencijų principų ir visoms Europos valstybėms narėms bendrų nacionalinės civilinio proceso teisės nuostatų.

| 1.7 | EESRK prašytų Komisijos deramai atsižvelgti į tai, kad kiekvienos valstybės narės teisės aktai skiriasi vieni nuo kitų – juose atspindėtos kultūros normos ir nacionalinės vertybės, kurias reikėtų išsaugoti. Negalima pamiršti ir subsidiarumo principo. Be to, reikėtų apskaičiuoti, kokia bus ekonominė kiekvienos naujos iniciatyvos nauda, ir laikytis proporcingumo principo. |
| --- | --- |

1.7

EESRK prašytų Komisijos deramai atsižvelgti į tai, kad kiekvienos valstybės narės teisės aktai skiriasi vieni nuo kitų – juose atspindėtos kultūros normos ir nacionalinės vertybės, kurias reikėtų išsaugoti. Negalima pamiršti ir subsidiarumo principo. Be to, reikėtų apskaičiuoti, kokia bus ekonominė kiekvienos naujos iniciatyvos nauda, ir laikytis proporcingumo principo.

| 1.8 | Todėl Komitetas rekomenduotų Komisijai, kad rengdama numatytas iniciatyvas ji nuolat galvoti apie plačiosios visuomenės požiūrį į teisingumo taikymą, kad informacinės ir komunikacinės technologijos tarnautų teisingumui, o ne atvirkščiai. |
| --- | --- |

1.8

Todėl Komitetas rekomenduotų Komisijai, kad rengdama numatytas iniciatyvas ji nuolat galvoti apie plačiosios visuomenės požiūrį į teisingumo taikymą, kad informacinės ir komunikacinės technologijos tarnautų teisingumui, o ne atvirkščiai.

| 1.9 | EESRK ypač patartų itin atsargiai ir nepaprastai atidžiai diegti teismo procedūrų „dematerializavimo“ mechanizmus ir pasirūpinti, kad būtų laikomasi formos ir naudojamų priemonių ilgalaikiškumo reikalavimų, užtikrinančių teisinį tikrumą ir saugumą. |
| --- | --- |

1.9

EESRK ypač patartų itin atsargiai ir nepaprastai atidžiai diegti teismo procedūrų „dematerializavimo“ mechanizmus ir pasirūpinti, kad būtų laikomasi formos ir naudojamų priemonių ilgalaikiškumo reikalavimų, užtikrinančių teisinį tikrumą ir saugumą.

| 1.10 | Galiausiai Komitetas prašytų Europos Parlamento ir Tarybos atidžiai stebėti, kaip įvairios priemonės bus plėtojamos, prižiūrėti, kaip jos bus įgyvendinamos atsižvelgiant į šių institucijų rezoliucijose (kurioms EESRK taip pat pritaria) įtvirtintas vertybes ir standartus. |
| --- | --- |

1.10

Galiausiai Komitetas prašytų Europos Parlamento ir Tarybos atidžiai stebėti, kaip įvairios priemonės bus plėtojamos, prižiūrėti, kaip jos bus įgyvendinamos atsižvelgiant į šių institucijų rezoliucijose (kurioms EESRK taip pat pritaria) įtvirtintas vertybes ir standartus.

2.   Įžanga ir aiškinamoji dalis

Įžanga ir aiškinamoji dalis

2.1   Elektroninio teisingumo klausimas pirmą kartą imtas sistemingai spręsti 2003 m. Italijos pirmininkavimo Europos Sąjungai laikotarpiu, kai kartu su Europos Taryba buvo surengta konferencija, kurioje prieita prie išvados, kad „svarstymai apie interneto teikiamą naudą, galimybes ir pavojus galiausiai grąžina mus prie klausimo apie vertybes ir teises, kurios yra įtvirtintos, pavyzdžiui, Europos Tarybos žmogaus teisių ir duomenų apsaugos konvencijose“ (1).

1

2.2   Nuo tada keletas valstybių narių pradėjo kurti elektronines teisingumo sistemas. Kai kuriose iš jų gerai išplėtota teorinė bazė ir matomas akivaizdus siekis užtikrinti sklandų praktinį taikymą (2), tačiau joms stinga koordinavimo.

2

2.3   Bendrijos lygiu šį klausimą imta priskirti e. valdžios klausimų spektrui, ypač po to, kai 2000 m. Feiroje ir 2002 m. Sevilijoje Europos Vadovų Taryba priėmė eEuropa 2002 ir eEuropa 2005 dokumentus, ir po to, kai buvo priimtas i2010 strateginis dokumentas (3).

eEuropa 2002

eEuropa 2005

3

| 2.3.1 | E. teisingumo projektas, kaip vienas pirmųjų „kompleksinių projektų“, iš tikrųjų pradėtas kartu su Šeštąja bendrąja programa, tačiau jo tikslai tuo metu buvo labai riboti ir eksperimentinio pobūdžio. Šis klausimas rimtai pradėtas nagrinėti tik 2007 m. sausį Drezdene neoficialaus teisingumo ministrų susitikimo metu, o vėliau – 2007 m. gegužės mėn. Brėmene įvyko konferencija „Darbas e. teisingumo srityje“ (4). |
| --- | --- |

2.3.1

E. teisingumo projektas, kaip vienas pirmųjų „kompleksinių projektų“, iš tikrųjų pradėtas kartu su Šeštąja bendrąja programa, tačiau jo tikslai tuo metu buvo labai riboti ir eksperimentinio pobūdžio. Šis klausimas rimtai pradėtas nagrinėti tik 2007 m. sausį Drezdene neoficialaus teisingumo ministrų susitikimo metu, o vėliau – 2007 m. gegužės mėn. Brėmene įvyko konferencija „Darbas e. teisingumo srityje“ (4).

4

2.4   Naują postūmį šis klausimas įgavo tik Portugalijos pirmininkavimo laikotarpiu (5): pirmiausia tai įvyko neoficialiame teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikime 2007 m. spalio 1–2 d., kuriame buvo apsispręsta dėl svarbiausių tolesnių veiksmų. Vėliau – 2007 m. gruodžio 6–7 d. įvyko kitas teisingumo ir vidaus reikalų ministrų posėdis, kuriame įvertintas iki tol nuveiktas darbas ir nustatytas projekto užbaigimo terminas – 2008 m. birželio mėn. Ir pagaliau 2007 m. gruodžio 14 d. Ministrų Taryba paskelbė išvadas, kuriose palankiai įvertinti pasiekimai e. teisingumo srityje ir raginama tęsti pradėtą darbą.

5

2.5   Būtent po to Komisija parengė komunikatą, kuris ir nagrinėjamas šioje nuomonėje. Komunikatą Komisija išsiuntė Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, tačiau neprašė Komiteto pateikti nuomonės šiuo klausimu. Nors ir negavęs prašymo, EESRK nusprendė pats imtis iniciatyvos ir pareikšti savo nuomonę dėl komunikato.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui

2.6   Tuo tarpu Europos Parlamentas (6) ir Taryba (7) turėjo galimybę pareikšti savo poziciją dėl komunikato ir ypač dėl prie komunikato pridėto veiksmų plano. Kadangi programa apima veiksmus penkeriems metams, norėtųsi, kad į toliau pateikiamas pastabas ir rekomendacijas būtų įsiklausyta, nes jas pateikia pilietinės visuomenės atstovai, kuriems ypač rūpi ir yra aktualios būsimos šios srities iniciatyvos. Todėl įgyvendinant numatytas priemones būtų galima į jas atsižvelgti (8).

6

7

8

3.   Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos
   (9)

Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos

9

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

4.1   EESRK iš esmės pritaria Komisijos iniciatyvai, kurią jau papildė Europos Parlamento pasiūlymai ir Tarybos gairės.

| 4.1.1 | Vis dėlto Komitetas dokumentui pritaria ne visiškai, o su tam tikromis sąlygomis ir išlygomis. |
| --- | --- |

4.1.1

Vis dėlto Komitetas dokumentui pritaria ne visiškai, o su tam tikromis sąlygomis ir išlygomis.

4.2   Visų pirma labai svarbu tiksliai apibrėžti e. teisingumo taikymo sritį. E. teisingumas gali būti painiojamas su platesnėmis sąvokomis, tokiomis kaip „e. demokratija“ arba „e. valdžia“, nes yra viena svarbiausių šių sąvokų sudedamųjų dalių. Jis taip pat gali būti siejamas su „e. teise“, kuri turėtų sudaryti sąlygas elektroninėmis priemonėmis susipažinti su a) jau priimtais ir dar rengiamais teisės dokumentais (tiek materialinės, tiek proceso teisės, įpareigojančios (angl. hard law) ir neįpareigojančios (angl. soft law) teisės atvejais, b) teismų precedento teisės atvejais ir c) administraciniais sprendimais). Todėl e. teisingumą reikėtų susieti tik su teismų teisingumo vykdymo aspektais civilinės, komercinės ir galbūt administracinės teisės srityje, kitaip tariant – su teismų praktika ir procedūromis, tarp jų ir su arbitražo procesu (10).

hard law

soft law

10

4.3   Reikėtų turėti omenyje ir tai, kad pagrindinis bet kurios teisingumui vykdyti skirtos programos tikslas nėra pasiekti, kad teisingumas būtų vykdomas greitai, veiksmingai, pigiai ir nesudėtingai, bet užtikrinti TEISINGĄ TEISINGUMĄ (11), kad būtų visapusiškai paisoma pagrindinių teisių, ypač teisės į asmens duomenų apsaugą.

11

| 4.3.1 | Todėl Komitetas norėtų įspėti, kad nebūtų pernelyg daug pastangų skiriama supaprastinimui, veiksmingumui, taupymui ar spartai. Šiais veiksmais galima pakenkti pagrindiniam teisingumo vykdymo principui, o kreipimosi į teismą procedūrą ne tik kad netaps paprastesnė, o atvirkščiai bus sudėtinga ar net komplikuota. |
| --- | --- |

4.3.1

Todėl Komitetas norėtų įspėti, kad nebūtų pernelyg daug pastangų skiriama supaprastinimui, veiksmingumui, taupymui ar spartai. Šiais veiksmais galima pakenkti pagrindiniam teisingumo vykdymo principui, o kreipimosi į teismą procedūrą ne tik kad netaps paprastesnė, o atvirkščiai bus sudėtinga ar net komplikuota.

4.4   Nemažiau svarbu užtikrinti, kad mėginant „dematerializuoti“ ir supaprastinti atskirus procedūrinius etapus ir suvienodinti darbo metodus bei procesus, nebūtų ištrintos ribos tarp tų dalykų, kurie ir turi būti skirtingi, ir kad kartu su pertekliniais ir atsitiktiniais dalykais nebūtų atsikratyta esminių ypatybių, kurios yra ir tikriausiai turi būti išskirtinės.

| 4.4.1 | Labai svarbu užtikrinti, kad visos informacinių technologijų diegimo programos iš tikrųjų atitiktų Europos gyventojų ir konkrečiai ūkio ir socialinių subjektų bei teisininkų poreikius ir neapsunkintų jų darbo. |
| --- | --- |

4.4.1

Labai svarbu užtikrinti, kad visos informacinių technologijų diegimo programos iš tikrųjų atitiktų Europos gyventojų ir konkrečiai ūkio ir socialinių subjektų bei teisininkų poreikius ir neapsunkintų jų darbo.

| 4.4.2 | Be to, reikia užtikrinti, kad naujai siūlomos ar kuriamos sistemos nesudarytų sąlygų įsikišti trečiosioms šalims (tyčia ar tiesiog dėl aplaidumo), nes tai gali kelti pavojų tokios sistemos naudojimo saugumui ir patikimumui arba sudaryti sąlygas visiškai ar iš dalies pakeisti sistemoje esančias bylas ar jų turinį. |
| --- | --- |

4.4.2

Be to, reikia užtikrinti, kad naujai siūlomos ar kuriamos sistemos nesudarytų sąlygų įsikišti trečiosioms šalims (tyčia ar tiesiog dėl aplaidumo), nes tai gali kelti pavojų tokios sistemos naudojimo saugumui ir patikimumui arba sudaryti sąlygas visiškai ar iš dalies pakeisti sistemoje esančias bylas ar jų turinį.

4.5   Nemažiau svarbu atsiminti ir tai, kad kai kurie procedūriniai apsektai, ne specialistui galintys atrodyti pertekliniai ir nereikalingi, turi didelės įtakos visuomenės požiūriui į teisėjus ir teismo sprendimų priėmimą ir užtikrina, kad vykdant teisingumą bus atsižvelgta į pagrindines teises (12).

12

4.6   Reikėtų pridurti, kad proceso teisė papildo materialinę teisę, o kadangi pastaroji yra priklausoma nuo valstybių narių kultūrinių skirtumų ir šių įstatymų neįmanoma, nereikėtų ar net nederėtų suvienodinti, nereiktų ir negalima suvienodinti ir pagrindinių, taigi ir skirtingų antraeilių teismo procedūrų. Kitaip jos gali imti prieštarauti materialinei teisei, kurią jos turėtų ginti ir palaikyti.

4.7   Kadangi teisė ir visų pirma proceso teisė yra teisingumui vykdyti skirtų specifinių teisės instrumentų rinkinys, kuriuo naudojasi specialų išsilavinimą ir atitinkamą profesinę patirtį turintys teisininkai, logiška, kad apibrėžiant ir taikant šią teisę turi būti vartojama šiems specialistams suprantama teisinė kalba.

| 4.7.1 | Jei teisės kalbą bus pernelyg stengiamasi „supaprastinti“ ir „padaryti visiems prieinama“, ji gali netekti preciziškumo ir konkrečios teisinės reikšmės, kuri savo ruožtu valstybių narių įstatymuose nėra ir nebūtinai turi būti vienoda. |
| --- | --- |

4.7.1

Jei teisės kalbą bus pernelyg stengiamasi „supaprastinti“ ir „padaryti visiems prieinama“, ji gali netekti preciziškumo ir konkrečios teisinės reikšmės, kuri savo ruožtu valstybių narių įstatymuose nėra ir nebūtinai turi būti vienoda.

| 4.7.2 | Užuot bandžius viską suvienodinti, reikėtų sudaryti teismo instrumentų „atitikmenų lentelę“ arba „bendrą atskaitos sistemą“. |
| --- | --- |

4.7.2

Užuot bandžius viską suvienodinti, reikėtų sudaryti teismo instrumentų „atitikmenų lentelę“ arba „bendrą atskaitos sistemą“.

4.8   Galiausiai EESRK manytų, kad bet kokią teisingumui skirtą sistemą, kuri taikytų naujas technologijas, pavyks sėkmingai įdiegti tik tuo atveju, jei ji atitiks atitinkamos organizacijos poreikius ir tikslus, jei ji bus suderinama su naudojamomis kompiuterinėmis sistemomis, jei prieš tai bus atliktas dabartinės darbo praktikos auditas ir jei sistemą bus galima greitai ir nebrangiai pritaikyti prie pasikeitusių aplinkybių ir tikslų.

| 4.8.1 | Daugiau dėmesio reikėtų skirti bendrai šios iniciatyvos ekonominei naudai apskritai ir kiekvienu jos įgyvendinimo etapu, turint omenyje tai, kad Komisijos poveikio vertinime (parengtame tikriausiai tik viena oficialia kalba) tokie skaičiai nepateikiami. Vietoj to, vertinime atvirai pripažįstama, kad „išlaidos yra teisingai atspindėtos, tačiau jų negalima įvertinti (...)“ ir kad jas galima nustatyti tik „kiekvienu atskiru atveju“, o apie naudą sakoma, kad „kalbant apskritai, ekonominį poveikį apskaičiuoti sunku, tačiau jis neabejotinas“. Tokia pozicija yra be galo subjektyvi ir yra visiškai nepriimtina tokio masto projektui (13). |
| --- | --- |

4.8.1

Daugiau dėmesio reikėtų skirti bendrai šios iniciatyvos ekonominei naudai apskritai ir kiekvienu jos įgyvendinimo etapu, turint omenyje tai, kad Komisijos poveikio vertinime (parengtame tikriausiai tik viena oficialia kalba) tokie skaičiai nepateikiami. Vietoj to, vertinime atvirai pripažįstama, kad „išlaidos yra teisingai atspindėtos, tačiau jų negalima įvertinti (...)“ ir kad jas galima nustatyti tik „kiekvienu atskiru atveju“, o apie naudą sakoma, kad „kalbant apskritai, ekonominį poveikį apskaičiuoti sunku, tačiau jis neabejotinas“. Tokia pozicija yra be galo subjektyvi ir yra visiškai nepriimtina tokio masto projektui (13).

13

5.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

5.1   Teismo procesą sudaro tam tikri (proceso) etapai, kurie dėl teisinio saugumo ir tikrumo ir norint užtikrinti proceso šalių teises, turi būti dokumentuojami. Todėl, atsižvelgiant į teisinės valstybės principą, ilgalaikė, visą teismo procesą apimanti priemonė gali suvaržyti žodinio proceso principą ir „dematerializavimo“ procesą.

| 5.1.1 | Taigi reikėtų išanalizuoti ir apsvarstyti tam tikus dabartinėje „bendroje strategijoje“ numatytų priemonių aspektus. |
| --- | --- |

5.1.1

Taigi reikėtų išanalizuoti ir apsvarstyti tam tikus dabartinėje „bendroje strategijoje“ numatytų priemonių aspektus.

5.2   EESRK nuomonė apie e. teisingumo portalą yra tokia: prieš jį sukuriant, reikėtų pagal griežtą tvarką apmokyti visus teismo specialistus (teisėjus, prokurorus, teismo tarnautojus, valdžios institucijų darbuotojus, vyriausybės tarnautojus ir visus teisės specialistus), kad ši priemonė būtų visoms suinteresuotosioms šalims naudinga ir jos mokėtų ja naudotis.

e. teisingumo portalą

| 5.2.1 | EESRK nuomone, portalas galėtų tapti teismų informacijos ir paslaugų forumu ir kartu visuomenei, verslo atstovams ir teismo specialistams naudinga bendravimo priemone, kuri padėtų spręsti teisinius klausimus. |
| --- | --- |

5.2.1

EESRK nuomone, portalas galėtų tapti teismų informacijos ir paslaugų forumu ir kartu visuomenei, verslo atstovams ir teismo specialistams naudinga bendravimo priemone, kuri padėtų spręsti teisinius klausimus.

| 5.2.2 | Komitetas manytų, kad portalas galėtų būti naudingas ir perspektyvus ir visi teismo specialistai galėtų juo naudotis kasdieniame darbe. Kad taip ir būtų, portale pateikiama informacija turi būti patikima ir tikra. Siekiant asmenų apsaugos, geriausia būtų, kad prieiga prie portalo ir teisės juo naudotis būtų diferencijuojamos atsižvelgiant į atitinkamos informacijos pobūdį. |
| --- | --- |

5.2.2

Komitetas manytų, kad portalas galėtų būti naudingas ir perspektyvus ir visi teismo specialistai galėtų juo naudotis kasdieniame darbe. Kad taip ir būtų, portale pateikiama informacija turi būti patikima ir tikra. Siekiant asmenų apsaugos, geriausia būtų, kad prieiga prie portalo ir teisės juo naudotis būtų diferencijuojamos atsižvelgiant į atitinkamos informacijos pobūdį.

| 5.2.3 | Per portalą turėtų būti galima atsidaryti ir Bendrijos bei nacionalinės teisės aktus, atsižvelgiant į Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose reikalavimus (14). Jis turi būti laisvai prieinamas visuomenei ir padėti teisiniais klausimais gauti bendro pobūdžio teisinę konsultaciją ir pagalbą. |
| --- | --- |

5.2.3

Per portalą turėtų būti galima atsidaryti ir Bendrijos bei nacionalinės teisės aktus, atsižvelgiant į Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose reikalavimus (14). Jis turi būti laisvai prieinamas visuomenei ir padėti teisiniais klausimais gauti bendro pobūdžio teisinę konsultaciją ir pagalbą.

14

5.3   Dėl vaizdo konferencijų EESRK mano, kad reikėtų griežtai patikrinti visus valstybių narių teismus (15), ar jie turi reikiamą vaizdo ir garso įrangą, kad būtų galima šia priemone plačiau naudotis, nes šiandien neaišku, ar visos valstybės narės jau yra aprūpinusios savo teismus vaizdo konferencijoms reikalinga įranga, o jei taip, ar jų turima įranga atitinka reikalavimus ir veikia kaip pridera (16).

vaizdo konferencijų

15

16

| 5.3.1 | Tais atvejais, kai norima surinkti įrodymus iš liudininkų arba informuoti apie teismo proceso etapus ar sprendimus, EESRK manytų, kad valstybės narės turėtų stropiai suderinti savo teisės aktus, susijusius su faktų išdėstymu ir vaizdo konferencijų rengimu, kad teisės aktai dėl to paties dalyko nebūtų skirtingai interpretuojami ir taikomi. Jei nebus reikiamo teisinio koordinavimo, vaizdo konferencijos kai kuriose valstybėse narėse gali susidurti su teisinėmis ir net kultūrinėmis kliūtimis. |
| --- | --- |

5.3.1

Tais atvejais, kai norima surinkti įrodymus iš liudininkų arba informuoti apie teismo proceso etapus ar sprendimus, EESRK manytų, kad valstybės narės turėtų stropiai suderinti savo teisės aktus, susijusius su faktų išdėstymu ir vaizdo konferencijų rengimu, kad teisės aktai dėl to paties dalyko nebūtų skirtingai interpretuojami ir taikomi. Jei nebus reikiamo teisinio koordinavimo, vaizdo konferencijos kai kuriose valstybėse narėse gali susidurti su teisinėmis ir net kultūrinėmis kliūtimis.

| 5.3.2 | EESRK nuomone, jei vaizdo konferencijos bus patvirtintos tokiu pavidalu, koks siūlomas, teismai turės visada prašyti naudoti šią įrangą. Todėl EESRK sutinka, kad portalas galėtų padėti teismams bendrauti vaizdo konferencijos metu, nes jis turi visas tokiam darbui reikalingas savybes (17). |
| --- | --- |

5.3.2

EESRK nuomone, jei vaizdo konferencijos bus patvirtintos tokiu pavidalu, koks siūlomas, teismai turės visada prašyti naudoti šią įrangą. Todėl EESRK sutinka, kad portalas galėtų padėti teismams bendrauti vaizdo konferencijos metu, nes jis turi visas tokiam darbui reikalingas savybes (17).

17

5.4   Jei kalbėtume apie valdžios institucijų bendradarbiavimą, ypač apie teistumo duomenų sujungimą, EESRK laikosi nuomonės, kad tokio pobūdžio medžiaga yra itin slapta, todėl bendradarbiaujant šioje srityje būtina laikytis pačių griežčiausių saugumo ir duomenų apsaugos reikalavimų, kad būtų apsaugoti atitinkami asmenys (18).

valdžios institucijų bendradarbiavimą

18

| 5.4.1 | Vis dėlto, Komitetas manytų, kad prieš tai reikėtų išanalizuoti valstybių narių nacionalinės teisės aktus ir jose susiklosčiusią praktiką, kad tokioje itin didelio slaptumo reikalaujančioje srityje keitimosi informacija baudžiamosiose bylose įgyvendinimo ir tvarkymo procedūra valstybėse narėse nesiskirtų. |
| --- | --- |

5.4.1

Vis dėlto, Komitetas manytų, kad prieš tai reikėtų išanalizuoti valstybių narių nacionalinės teisės aktus ir jose susiklosčiusią praktiką, kad tokioje itin didelio slaptumo reikalaujančioje srityje keitimosi informacija baudžiamosiose bylose įgyvendinimo ir tvarkymo procedūra valstybėse narėse nesiskirtų.

5.5   EESRK norėtų atkreipti dėmesį į vertimą. E. teisingumo portalas turi būti daugiakalbis. Informacija jame turi būti teikiama visomis ES kalbomis. Automatizuota vertimo sistema bus naudinga tuo atveju, jei tinklalapyje visada bus galima rasti vertimus raštu ir sinchroninį vertimą. Tai sudarys galimybę su informacija susipažinti visiems ES piliečiams.

vertimą

| 5.5.1 | Teisininkams būtų naudinga, jei e. teisingumo portale būtų teisės srityje besispecializuojančių vertėjų raštu ir žodžiu duomenų bazė ir visos reikalingos formos, kurias reikėtų taisyklingai išversti į valstybių narių teisinėje sistemoje vartojamą kalbą. |
| --- | --- |

5.5.1

Teisininkams būtų naudinga, jei e. teisingumo portale būtų teisės srityje besispecializuojančių vertėjų raštu ir žodžiu duomenų bazė ir visos reikalingos formos, kurias reikėtų taisyklingai išversti į valstybių narių teisinėje sistemoje vartojamą kalbą.

| 5.5.2 | Gerai veikianti automatizuoto, sinchroninio vertimo į visas Bendrijos kalbas sistema tikriausiai labai brangiai kainuotų, todėl reikėtų gerai pagalvoti, ar tokią sistemą įmanoma sukurti ir ar jos rezultatai ir praktinė nauda tikrai kompensuos išlaidas. |
| --- | --- |

5.5.2

Gerai veikianti automatizuoto, sinchroninio vertimo į visas Bendrijos kalbas sistema tikriausiai labai brangiai kainuotų, todėl reikėtų gerai pagalvoti, ar tokią sistemą įmanoma sukurti ir ar jos rezultatai ir praktinė nauda tikrai kompensuos išlaidas.

5.6   Atsargiai ir su tam tikromis išlygomis vertintinos iniciatyvos dėl visiško Europos mokėjimo procedūros „dematerializavimo“ (19), dėl europinės tvarkos, reglamentuojančios ieškinius dėl nedidelių sumų (20), taip pat dėl kitų „grynai elektroninių Europos procedūrų“ sukūrimo, elektroninių teismo šaukimų ar kitų pranešimų apie teismo procedūros etapus, teisinių išlaidų apmokėjimo internetu ar elektroninio dokumentų autentifikavimo.

19

20

| 5.6.1 | EESRK rekomenduotų pirmiau minėtas naujoves diegti kuo atsargiausiai, labai atidžiai išanalizavus ekonominės naudos aspektą, ir prieš pradedant jas visuotinai taikyti gerai išmėginti ir atlikti ne vieną bandymą. Komitetas taip pat norėtų absoliučių garantijų, kad bus laikomasi visoms teisinės valstybės principų besilaikančioms šalims bendrų proceso teisės taisyklių. |
| --- | --- |

5.6.1

EESRK rekomenduotų pirmiau minėtas naujoves diegti kuo atsargiausiai, labai atidžiai išanalizavus ekonominės naudos aspektą, ir prieš pradedant jas visuotinai taikyti gerai išmėginti ir atlikti ne vieną bandymą. Komitetas taip pat norėtų absoliučių garantijų, kad bus laikomasi visoms teisinės valstybės principų besilaikančioms šalims bendrų proceso teisės taisyklių.

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Konferencija „Interneto strategijos ir e. teisingumas Europoje“, 2003 m. lapkričio 13–14 d., Roma.

1

(2)  Vertėtų paminėti Belgijos pavyzdį. Šioje šalyje už e. teisingumo projekto rengimą atsakingoje komisijoje dirba keletas pačių iškiliausių teisės profesorių ir praktikų, pavyzdžiui, profesorius George de Leval, kurio specializacija – bylos iškėlimo būdai ir teismo narių komunikacijos priemonės, ir profesorius Yves Poullet, besispecializuojantis įrodymų teisės srityje. Galima paminėti ir Portugalijos pavyzdį, kurioje atliktas išsamus naujųjų technologijų naudojimo įvairiais teismo proceso momentais ir etapais tyrimas. Jis atliktas remiantis išsamia ataskaita „Para um novo judiciário: qualidade e eficiência na gestão dos processos cíveis“ (Naujos teismo sistemos link: civilinių bylų nagrinėjimo kokybė ir efektyvumas), kurią parengė Nuolatinis Portugalijos teisingumo stebėsenos centras, vadovaujamas profesoriaus Boaventura de Sousa Santos kartu su profesoriumi Conceição Gomes.

2

Para um novo judiciário: qualidade e eficiência na gestão dos processos cíveis

(3)  COM(2005) 229 galutinis, 2006 6 1. Žr. EESRK nuomonę OL C 110, 2006 5 8, pranešėjas G. Lagerholm.

3

(4)  Pažymėtina, kad 2005 m. gegužės 10 d. priimtoje „Hagos programoje: dešimt prioritetų ateinantiems penkeriems metams“, COM(2005) 184 galutinis, visiškai neužsimenama apie naujųjų technologijų naudojimą teisingumo srityje. Apie šią drąsos stoką programoje EESRK jau kalbėjo savo nuomonėje, kurią parengė Luis Miguel Pariza Castaños, OL C 65, 2006 3 17. Žr. neseniai Komisijos priimtą 2007 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaitą (COM(2008) 373 galutinis, 2008 7 2), kurioje teigiama, kad „bendri vertinimo rezultatai gana nepatenkinami“.

4

(5)  Reikėtų paminėti 2007 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, 2007–2013 m. laikotarpiui patvirtinantį specialiąją programą „Civilinė teisena“ kaip Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos dalį (OL L 257, 2007 10 3).

5

(6)  Plg. Europos Parlamento 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją, kurioje pateikiamos rekomendacijos Komisijai dėl e. teisingumo (pranešėja Diana Wallis – 2008/2125(INI) - T6-0637/2008), ir 2008 m. lapkričio 5 d. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (pranešėjas Luca Romagnoli).

6

(7)  Plg. 2908-ojo Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdžio, vykusio 2008 m. lapkričio 27–28 d., pranešimas spaudai (16325/08), ir susipažinti 2008 m. lapkričio 7 d. pirmininkaujančios valstybės narės Nuolatinių atstovų komitetui / Tarybai skirtas pranešimas Nr. 15315/08 (JURINFO 71, JAI 612, JUSTCIV 239, COPEN 216).

7

(8)  Iš tikrųjų, ši mintis išsirutuliojo iš Tarpparlamentiniame teismų bendradarbiavimo civilinėse bylose forume pasakytų kalbų ir diskusijų. Šis forumas įvyko 2008 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento rūmuose Briuselyje pirmininkaujant Prancūzijai. Ypač reikšmingas antrasis posėdis „E. teisingumas: piliečiams, specialistams ir verslui naudinga priemonė“.

8

(9)  Kadangi nuomonių ilgis ribojamas, Komisijos komunikato santrauka nepateikiama. Skaitytojas gali pats susipažinti su šiuo dokumentu ir susijusiomis Europos Parlamento bei Tarybos rezoliucijomis.

9

(10)  Taigi reikėtų išbraukti alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus, kurie, nors ir yra skirti ginčams spręsti, nepatenka į teisingumo taikymo sritį. Tai tiesiog savanoriški ir neteisminiai procesai, kuriais siekiama suderinti suinteresuotųjų šalių interesus.

10

(11)  Galima pacituoti labai taiklų posakį lotynų kalba: „Justitia est constans et perpetua voluntas jus suum cuique tribuendi“ (Teisingumas – tai pastovus ir amžinas troškimas kiekvienam atlyginti pagal nuopelnus.)

11

Justitia est constans et perpetua voluntas jus suum cuique tribuendi

(12)  Nuomonės autorius turi omenyje visų pirma „esminius“ proceso teisės principus, kurių svarbiausias yra „užtikrinti teisingą teismą“, taip pat teismo nešališkumo, šalių lygybės principus, dispozityvinį ir diskretiškumo principus, priešiškos procedūros užtikrinimą, teisę būti viešai teisiamam, teisę į įrodymą, proceso tęstinumą ir garantiją, kad kaltinamajam bus tinkamai išaiškinta arba pranešta apie visus procedūros etapus (apie visa tai skaitykite Miguel Teixeira de Sousa veikalą „Estudos sobre o Novo Processo Civil“ (Naujojo civilinio proceso studijos), leidykla „LEX Lidbon“, 1997).

12

Estudos sobre o Novo Processo Civil

(13)  Žr. poveikio vertinimo (SEC(2008) 1947, 2009 m. gegužės 30 d.) 5.3.2 ir 5.3.3 punktus, p. 30 ir 31.

13

(14)  Ypač turint omenyje tai, kad neseniai Komisijos priimtas sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/470/EB, sukuriantį Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose, praktiškai skirtas tik teisininkams (žr. OL C 175, 2009 7 28, p. 84) pranešėja María Candelas Sánchez Miguel).

14

(15)  Tarybai pirmininkaujanti Čekija paprašė valstybių narių suteikti visą turimą informaciją apie teismuose turimą vaizdo ir garso įrangą, ir visus atsakymus paskelbė dokumente „Summary of the replies of the EU Member States to the request of the Czech Minister of Justice for information on national videoconferencing equipment in the judiciary“ (ES valstybių narių atsakymų į Čekijos teisingumo ministro prašymą suteikti informacijos apie valstybių teismuose turimą vaizdo ir garso įrangą, santrauka).

15

Summary of the replies of the EU Member States to the request of the Czech Minister of Justice for information on national videoconferencing equipment in the judiciary

(16)  Apie sistemų sąveiką neseniai buvo svarstoma Komisijos dokumente (COM(2008) 583 galutinis), kuris aptariamas (OL C 218, 2009 9 11, p. 36) (pranešėjas Antonello Pezzini). Skaitytojui rekomenduojama susipažinti su šia ir kitomis EESRK nuomonėmis šiuo klausimu.

16

(17)  Reikėtų atkreipti dėmesį į darbą, kurį atliko Tarybos darbo grupė dėl teisinių duomenų tvarkymo (e. teisingumas), ypač į 2009 m. gegužės 15 d. pažangos ataskaitą dėl teisinių duomenų tvarkymo (DOC 9362/09), strateginį dokumentą dėl vaizdo konferencijų rengimo (DOC w9365/09), naudotojo gaires (DOC 9863/09) ir visuomenei skirtą informacinę knygelę (DOC 9862/09). Visi šie dokumentai parengti 2009 m. gegužės 15 d. ir visuose jų kalbama apie tas pačias problemas, kurios iškeliamos šioje nuomonėje.

17

(18)  Žr. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Europos e. teisingumo strategijos link“ (2009/C128/02), OL C 128, 2009 6 6, p. 13.

18

(19)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1896/2006, nustatantis Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (OL L 399, 2006 12 30, p. 1).

19

(20)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2007, nustatantis Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (OL L 199, 2007 07 31, p. 1).

20

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/74 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/74

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Saugūs, naujoviški ir prieinami vaistai. Atnaujinta farmacijos sektoriaus vizija“

(COM(2008) 666 galutinis)

2009/C 318/14

Pranešėjas Joost van IERSEL

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. gruodžio 10 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Saugūs, naujoviški ir prieinami vaistai. Atnaujinta farmacijos sektoriaus vizija““

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 9 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Joost van IERSEL.

456–oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.– 2009 m. spalio 1 d. (rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 170 narių balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komunikatu (1) norima pasiūlyti ilgalaikę darbotvarkę, pagal kurią būtų kuriama bendroji Europos farmacijos pramonės rinka (2), ir taip reaguojant į išaugusius pacientų poreikius būtų užtikrinta tvari aplinka farmacijos pramonei Europoje ir pasaulyje. |
| --- | --- |

1.1

Komunikatu (1) norima pasiūlyti ilgalaikę darbotvarkę, pagal kurią būtų kuriama bendroji Europos farmacijos pramonės rinka (2), ir taip reaguojant į išaugusius pacientų poreikius būtų užtikrinta tvari aplinka farmacijos pramonei Europoje ir pasaulyje.

1

2

| 1.2 | EESRK mano, kad šis komunikatas yra tikrai geras pagrindas, jame numatyta nemažai vertingų tikslų. Tačiau Komitetas atsargiai ir nevienareikšmiškai vertina siūlomą šios programos įgyvendinimo būdą. |
| --- | --- |

1.2

EESRK mano, kad šis komunikatas yra tikrai geras pagrindas, jame numatyta nemažai vertingų tikslų. Tačiau Komitetas atsargiai ir nevienareikšmiškai vertina siūlomą šios programos įgyvendinimo būdą.

| 1.3 | Farmacijos pramonė yra labai priklausoma nuo nacionalinių sveikatos priežiūros ir finansinių sąlygų. Jai taip pat reikia spręsti uždavinius, kuriuos kelia išaugę gyventojų ir pacientų poreikiai ir lūkesčiai bei stiprėjanti pasaulinė konkurencija. Dabartinė krizė ir biudžetų mažinimas ateityje turės įtakos ir farmacijos sektoriui. |
| --- | --- |

1.3

Farmacijos pramonė yra labai priklausoma nuo nacionalinių sveikatos priežiūros ir finansinių sąlygų. Jai taip pat reikia spręsti uždavinius, kuriuos kelia išaugę gyventojų ir pacientų poreikiai ir lūkesčiai bei stiprėjanti pasaulinė konkurencija. Dabartinė krizė ir biudžetų mažinimas ateityje turės įtakos ir farmacijos sektoriui.

| 1.4 | EESRK nuomone, dėl šių veiksnių Taryba, vadovaudamasi suderinta strategine perspektyva, turi kuo skubiau parengti išsamią darbotvarkę šiems uždaviniams spręsti. ES reikėtų siekti sudaryti sąlygas, užtikrinančias tvarią farmacijos pramonės padėtį Europoje ir jos pasaulinę plėtrą. |
| --- | --- |

1.4

EESRK nuomone, dėl šių veiksnių Taryba, vadovaudamasi suderinta strategine perspektyva, turi kuo skubiau parengti išsamią darbotvarkę šiems uždaviniams spręsti. ES reikėtų siekti sudaryti sąlygas, užtikrinančias tvarią farmacijos pramonės padėtį Europoje ir jos pasaulinę plėtrą.

| 1.5 | Bendra perspektyva reiškia, kad dabartinę nacionalinę kompetenciją, kuri toli gražu neužtikrina nei labai reikalingos galimybės laisvai gauti vaistų, nei kad bus sukurta bendroji rinka, būtina laipsniškai keisti praktikos konvergencija ir bendrų principų taikymu, nes tai būtų naudinga Europos pacientams, pramonei ir visai sveikatos priežiūros grandinei. |
| --- | --- |

1.5

Bendra perspektyva reiškia, kad dabartinę nacionalinę kompetenciją, kuri toli gražu neužtikrina nei labai reikalingos galimybės laisvai gauti vaistų, nei kad bus sukurta bendroji rinka, būtina laipsniškai keisti praktikos konvergencija ir bendrų principų taikymu, nes tai būtų naudinga Europos pacientams, pramonei ir visai sveikatos priežiūros grandinei.

| 1.6 | EESRK nuomone, priimant sprendimus nacionaliniu lygmeniu reikėtų labiau atsižvelgti į Europos dimensiją. Nacionalinės finansinės ir sveikatos priežiūros sąlygos turėtų būti nustatomos labiau atsižvelgiant į didžiules sektoriaus išlaidas ir jame vykdomų ateičiai skirtų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarbą. |
| --- | --- |

1.6

EESRK nuomone, priimant sprendimus nacionaliniu lygmeniu reikėtų labiau atsižvelgti į Europos dimensiją. Nacionalinės finansinės ir sveikatos priežiūros sąlygos turėtų būti nustatomos labiau atsižvelgiant į didžiules sektoriaus išlaidas ir jame vykdomų ateičiai skirtų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarbą.

| 1.7 | EESRK teigiamai vertina pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą pradėtą Naujoviškų vaistų iniciatyvą. Komitetas tvirtai pritaria Europos bendrijos patento įvedimui. Jis taip pat pritaria Europos ginčų nagrinėjimo sistemai. EESRK mano, kad reikėtų gerinti Europos patentų biuro darbą. |
| --- | --- |

1.7

EESRK teigiamai vertina pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą pradėtą Naujoviškų vaistų iniciatyvą. Komitetas tvirtai pritaria Europos bendrijos patento įvedimui. Jis taip pat pritaria Europos ginčų nagrinėjimo sistemai. EESRK mano, kad reikėtų gerinti Europos patentų biuro darbą.

| 1.8 | Generiniai vaistai yra galimybė sutaupyti sveikatos priežiūros srityje. EESRK mano, kad reikia kurti konkurencingas nepatentuotų produktų rinkas. Taryba turėtų ieškoti būdų pasinaudoti galimybėmis daug sutaupyti šioje srityje. |
| --- | --- |

1.8

Generiniai vaistai yra galimybė sutaupyti sveikatos priežiūros srityje. EESRK mano, kad reikia kurti konkurencingas nepatentuotų produktų rinkas. Taryba turėtų ieškoti būdų pasinaudoti galimybėmis daug sutaupyti šioje srityje.

| 1.9 | Galimybė laisvai gauti ir įsigyti vaistų verčia atnaujinti diskusijas dėl tarpusavyje susijusių problemų: didžiulių vaistų kainų skirtumų Europoje, prieinamumo, paralelinės prekybos ir ekstrateritorialumo principo netaikymo. Šioje diskusijoje taip pat reikėtų aptarti „pasiūlymą dėl atitinkamų priemonių, leidžiančių panaikinti bet kokius likusius laisvo patentuotų vaistų judėjimo ribojimus ar iškraipymus (...)“ (3). |
| --- | --- |

1.9

Galimybė laisvai gauti ir įsigyti vaistų verčia atnaujinti diskusijas dėl tarpusavyje susijusių problemų: didžiulių vaistų kainų skirtumų Europoje, prieinamumo, paralelinės prekybos ir ekstrateritorialumo principo netaikymo. Šioje diskusijoje taip pat reikėtų aptarti „pasiūlymą dėl atitinkamų priemonių, leidžiančių panaikinti bet kokius likusius laisvo patentuotų vaistų judėjimo ribojimus ar iškraipymus (...)“ (3).

3

| 1.10 | Šiuo metu EESRK laikosi nuomonės, kad atvirasis koordinavimo metodas, Komisijai patikėta stebėsenos funkcija, geriausia praktika ir duomenų skaidrumas – įprasti pagal Lisabonos strategiją – turėtų būti panaudoti skatinant didesnę konvergenciją. Pasauliniai rodikliai ir tendencijos ir jų poveikis turėtų būti įtraukti į duomenų paketą, kuriuo remiantis būtų galima teisingai įvertinti šios pramonės šakos uždavinius ir galimybes. |
| --- | --- |

1.10

Šiuo metu EESRK laikosi nuomonės, kad atvirasis koordinavimo metodas, Komisijai patikėta stebėsenos funkcija, geriausia praktika ir duomenų skaidrumas – įprasti pagal Lisabonos strategiją – turėtų būti panaudoti skatinant didesnę konvergenciją. Pasauliniai rodikliai ir tendencijos ir jų poveikis turėtų būti įtraukti į duomenų paketą, kuriuo remiantis būtų galima teisingai įvertinti šios pramonės šakos uždavinius ir galimybes.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Kadangi šioje srityje Europos Komisija dalijasi kompetencija su valstybėmis narėmis, ilgą laiką nebuvo visuotinio Europos požiūrio į farmacijos sektorių. Europos institucijos daugiausia dėmesio skirdavo galimybės patekti į rinką gerinimui ir reguliavimo klausimams. |
| --- | --- |

2.1

Kadangi šioje srityje Europos Komisija dalijasi kompetencija su valstybėmis narėmis, ilgą laiką nebuvo visuotinio Europos požiūrio į farmacijos sektorių. Europos institucijos daugiausia dėmesio skirdavo galimybės patekti į rinką gerinimui ir reguliavimo klausimams.

| 2.2 | Nenorą ką nors keisti ES lygmeniu iki šiol lėmė išskirtinė sveikatos priežiūros sektoriaus padėtis, taigi iš esmės dominuoja nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos ir nacionalinė kompetencija. Vis dėlto Komisija ir valstybės narės vis dažniau pabrėžia, kad tiksliai apibrėžtiems sveikatos priežiūros klausimams reikia nustatyti Europos lygmens pagrindines sąlygas. |
| --- | --- |

2.2

Nenorą ką nors keisti ES lygmeniu iki šiol lėmė išskirtinė sveikatos priežiūros sektoriaus padėtis, taigi iš esmės dominuoja nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos ir nacionalinė kompetencija. Vis dėlto Komisija ir valstybės narės vis dažniau pabrėžia, kad tiksliai apibrėžtiems sveikatos priežiūros klausimams reikia nustatyti Europos lygmens pagrindines sąlygas.

| 2.3 | Europos lygmens sąlygos ir tikslai būtini sektoriui, kuris pasikliauja ilgalaikiais moksliniais tyrimais ir inovacijų skatinamomis investicijomis. Tokių sąlygų ir tikslų reikalingumą dar labiau didina tai, kad:






  — | farmacijos sektorius yra labai priklausomas nuo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir novatoriškų naujų produktų, |
| --- | --- | --- |

2.3

Europos lygmens sąlygos ir tikslai būtini sektoriui, kuris pasikliauja ilgalaikiais moksliniais tyrimais ir inovacijų skatinamomis investicijomis. Tokių sąlygų ir tikslų reikalingumą dar labiau didina tai, kad:

—

farmacijos sektorius yra labai priklausomas nuo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir novatoriškų naujų produktų,

| — | stiprėja išorės konkurencija, įskaitant sparčiai augančios ekonomikos valstybes Azijoje. |
| --- | --- |

—

stiprėja išorės konkurencija, įskaitant sparčiai augančios ekonomikos valstybes Azijoje.

| 2.4 | Bendrajai rinkai reikia esminių investicijų. Todėl suprantama, kad kelete savo sprendimų Europos Teisingumo Teismas prašo, pirmiausia pacientų labui, šiame sektoriuje sukurti bendrąją rinką. Tokiai bendrajai rinkai veikti tikrai trukdo 27 sveikatos priežiūros sistemos, kurios turi savas tradicijas, teisines nuostatas ir kainų nustatymo principus. |
| --- | --- |

2.4

Bendrajai rinkai reikia esminių investicijų. Todėl suprantama, kad kelete savo sprendimų Europos Teisingumo Teismas prašo, pirmiausia pacientų labui, šiame sektoriuje sukurti bendrąją rinką. Tokiai bendrajai rinkai veikti tikrai trukdo 27 sveikatos priežiūros sistemos, kurios turi savas tradicijas, teisines nuostatas ir kainų nustatymo principus.

| 2.5 | Palyginti neseniai, 1996 m., už pramonės vystymąsi atsakingas Komisijos narys Martin Bangemann surengė tris apskrituosius stalus su visais suinteresuotaisiais subjektais dėl Europos bendrosios farmacijos produktų rinkos kūrimo. Po to vyko nemažai kitų konsultacijų. Tai, kad apskritųjų stalų susitikimuose dalyvavo vyriausybių atstovai, farmacijos įmonės ir kiti suinteresuotieji subjektai, leido išgirsti labai įvairių nuomonių ir susipažinti su skirtingose valstybėse pasirinkta tvarka. |
| --- | --- |

2.5

Palyginti neseniai, 1996 m., už pramonės vystymąsi atsakingas Komisijos narys Martin Bangemann surengė tris apskrituosius stalus su visais suinteresuotaisiais subjektais dėl Europos bendrosios farmacijos produktų rinkos kūrimo. Po to vyko nemažai kitų konsultacijų. Tai, kad apskritųjų stalų susitikimuose dalyvavo vyriausybių atstovai, farmacijos įmonės ir kiti suinteresuotieji subjektai, leido išgirsti labai įvairių nuomonių ir susipažinti su skirtingose valstybėse pasirinkta tvarka.

| 2.6 | Reaguodamas į tai, EESRK keletą kartų yra pateikęs tam tikrus konkrečius pasiūlymus. Pasiūlymai daugiausiai buvo susiję su laisvu vaistų judėjimu ES, būtinybe kontroliuoti farmacijos išlaidas valstybėse narėse, Komitetas taip pat ragino kurti stiprią farmacijos pramonę, kuri užtikrintų augimą ir darbo vietas Europoje (4). Vis dėlto, jeigu tikimės pažangos šiose srityse, dar reikės nemažai padirbėti. |
| --- | --- |

2.6

Reaguodamas į tai, EESRK keletą kartų yra pateikęs tam tikrus konkrečius pasiūlymus. Pasiūlymai daugiausiai buvo susiję su laisvu vaistų judėjimu ES, būtinybe kontroliuoti farmacijos išlaidas valstybėse narėse, Komitetas taip pat ragino kurti stiprią farmacijos pramonę, kuri užtikrintų augimą ir darbo vietas Europoje (4). Vis dėlto, jeigu tikimės pažangos šiose srityse, dar reikės nemažai padirbėti.

4

| 2.7 | Svarbiausia – valstybių narių pozicija. Nacionaliniai struktūriniai ir organizaciniai sveikatos priežiūros sistemų ypatumai turi lemiamos įtakos vaistų kainoms ir išlaidų kompensavimui Europoje, taip pat galimybei gauti vaistų. |
| --- | --- |

2.7

Svarbiausia – valstybių narių pozicija. Nacionaliniai struktūriniai ir organizaciniai sveikatos priežiūros sistemų ypatumai turi lemiamos įtakos vaistų kainoms ir išlaidų kompensavimui Europoje, taip pat galimybei gauti vaistų.

| 2.8 | Nepaisant nuomonių skirtumų ir nacionalinės kompetencijos išsaugojimo šioje srityje Taryba, siekdama pagerinti sąlygas pacientams ir pačią sveikatos priežiūrą, nuo 1965 m. priėmė keletą teisės aktų dėl visuomenės sveikatos ir vaistų. |
| --- | --- |

2.8

Nepaisant nuomonių skirtumų ir nacionalinės kompetencijos išsaugojimo šioje srityje Taryba, siekdama pagerinti sąlygas pacientams ir pačią sveikatos priežiūrą, nuo 1965 m. priėmė keletą teisės aktų dėl visuomenės sveikatos ir vaistų.

| 2.9 | 2001 m. buvo nuspręsta gerinti diskusijų struktūrą sudarant uždarą suinteresuotųjų subjektų grupę G-10 (5). 2002 m. gegužės mėn. G-10 grupė paskelbė keturiolika bendrųjų rekomendacijų – strategines gaires farmacijos sektoriui. Per keletą kitų metų keletas šių rekomendacijų buvo įgyvendinta. |
| --- | --- |

2.9

2001 m. buvo nuspręsta gerinti diskusijų struktūrą sudarant uždarą suinteresuotųjų subjektų grupę G-10 (5). 2002 m. gegužės mėn. G-10 grupė paskelbė keturiolika bendrųjų rekomendacijų – strategines gaires farmacijos sektoriui. Per keletą kitų metų keletas šių rekomendacijų buvo įgyvendinta.

5

| 2.10 | 2005 m. buvo įsteigtas Aukšto lygio farmacijos forumas, kurio tikslas buvo įgyvendinti likusias G-10 grupės rekomendacijas. Naujoms rekomendacijoms rengti buvo sudarytos dar trys darbo grupės. |
| --- | --- |

2.10

2005 m. buvo įsteigtas Aukšto lygio farmacijos forumas, kurio tikslas buvo įgyvendinti likusias G-10 grupės rekomendacijas. Naujoms rekomendacijoms rengti buvo sudarytos dar trys darbo grupės.

| 2.11 | Šis procesas baigėsi 2008 m. spalio mėn., kai forumas padarė savo išvadas ir priėmė rekomendacijas dėl informacijos pacientams, santykinio veiksmingumo, kainų nustatymo ir išlaidų kompensavimo. |
| --- | --- |

2.11

Šis procesas baigėsi 2008 m. spalio mėn., kai forumas padarė savo išvadas ir priėmė rekomendacijas dėl informacijos pacientams, santykinio veiksmingumo, kainų nustatymo ir išlaidų kompensavimo.

| 2.12 | Šiose išvadose ir rekomendacijose buvo pabrėžtas ryšys tarp dinamiškoje ir konkurencingoje rinkoje diegiamų technologijų ir inovacijų ir kokybės garantijų, galimybės laisvai gauti vaistų, patikimo pacientų informavimo, efektyvaus kainų nustatymo ir kompensavimo politikos. |
| --- | --- |

2.12

Šiose išvadose ir rekomendacijose buvo pabrėžtas ryšys tarp dinamiškoje ir konkurencingoje rinkoje diegiamų technologijų ir inovacijų ir kokybės garantijų, galimybės laisvai gauti vaistų, patikimo pacientų informavimo, efektyvaus kainų nustatymo ir kompensavimo politikos.

| 2.13 | Farmacijos forumas padarė išvadą, kad Lisabonos strategija, kurios tikslas – didinti Europos konkurencingumą, ir farmacijos sektoriaus pasaulinė dinamika ir iššūkiai jau šiuo metu verčia ieškoti gilaus požiūrio, vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos. |
| --- | --- |

2.13

Farmacijos forumas padarė išvadą, kad Lisabonos strategija, kurios tikslas – didinti Europos konkurencingumą, ir farmacijos sektoriaus pasaulinė dinamika ir iššūkiai jau šiuo metu verčia ieškoti gilaus požiūrio, vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos.

| 2.14 | Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje farmacijos pramonei pirmą kartą buvo pasiūlyta bendra mokslinių tyrimų darbotvarkė. Joje numatyta daug novatoriškų farmacijos projektų, kurie turėtų skatinti jau veikiančius ir galimus tarptautinius mokslinių tyrimų tinklus (6). |
| --- | --- |

2.14

Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje farmacijos pramonei pirmą kartą buvo pasiūlyta bendra mokslinių tyrimų darbotvarkė. Joje numatyta daug novatoriškų farmacijos projektų, kurie turėtų skatinti jau veikiančius ir galimus tarptautinius mokslinių tyrimų tinklus (6).

6

| 2.15 | Tuo tarpu ryškėja globalizacijos padariniai. Atsižvelgiant į įspūdingus JAV ir Kinijos bei kitų sparčiai augančios ekonomikos valstybių laimėjimus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, šio sektoriaus Europos bendrovių santykis su inovacijomis galiausiai turės lemiamos reikšmės Europos pramonei. |
| --- | --- |

2.15

Tuo tarpu ryškėja globalizacijos padariniai. Atsižvelgiant į įspūdingus JAV ir Kinijos bei kitų sparčiai augančios ekonomikos valstybių laimėjimus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, šio sektoriaus Europos bendrovių santykis su inovacijomis galiausiai turės lemiamos reikšmės Europos pramonei.

| 2.16 | Pasibaigus dabartinei ekonomikos krizei pasaulis bus kitoks. Ekonomikos būklė, nacionalinių biudžetų mažinimas ir sustiprėjusios pasauliniu lygiu veikiančių Azijos subjektų pozicijos turės įtakos konkurencinei aplinkai. Į šiuos veiksnius būtina rimtai atsižvelgti formuojant būsimą sveikatos priežiūros sektoriaus ir pramonės politiką. |
| --- | --- |

2.16

Pasibaigus dabartinei ekonomikos krizei pasaulis bus kitoks. Ekonomikos būklė, nacionalinių biudžetų mažinimas ir sustiprėjusios pasauliniu lygiu veikiančių Azijos subjektų pozicijos turės įtakos konkurencinei aplinkai. Į šiuos veiksnius būtina rimtai atsižvelgti formuojant būsimą sveikatos priežiūros sektoriaus ir pramonės politiką.

| 2.17 | EESRK daro išvadą, kad per pastarąjį dešimtmetį tinklų ir mainų veikla tapo intensyvesnė ir tam tikru mastu suartino daugelio suinteresuotųjų subjektų nuomones. Nepaisant šios pažangos, dėl įstatymų ir sveikatos sistemų skirtumų dar lieka „juodųjų dėmių“. Galimybės laisvai gauti vaistų yra ribotos, be to, nesukurta šios pramonės šakos bendroji rinka. |
| --- | --- |

2.17

EESRK daro išvadą, kad per pastarąjį dešimtmetį tinklų ir mainų veikla tapo intensyvesnė ir tam tikru mastu suartino daugelio suinteresuotųjų subjektų nuomones. Nepaisant šios pažangos, dėl įstatymų ir sveikatos sistemų skirtumų dar lieka „juodųjų dėmių“. Galimybės laisvai gauti vaistų yra ribotos, be to, nesukurta šios pramonės šakos bendroji rinka.

3.   Komisijos požiūris

Komisijos požiūris

| 3.1 | 2008 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė strateginės svarbos Komunikatą dėl farmacijos sektoriaus, kuriame išdėstė principus, tikslus ir perspektyvas, kuriais ilgą laiką turėtų vadovautis šis sektorius. Komunikate taip pat aptariami pasaulinio masto uždaviniai. |
| --- | --- |

3.1

2008 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė strateginės svarbos Komunikatą dėl farmacijos sektoriaus, kuriame išdėstė principus, tikslus ir perspektyvas, kuriais ilgą laiką turėtų vadovautis šis sektorius. Komunikate taip pat aptariami pasaulinio masto uždaviniai.

| 3.2 | Komunikatas yra bendro 2008 m. gruodžio mėn. pasiūlymų dėl teisės aktų paketo pagrindas, juo bus galima remtis ir ateityje. |
| --- | --- |

3.2

Komunikatas yra bendro 2008 m. gruodžio mėn. pasiūlymų dėl teisės aktų paketo pagrindas, juo bus galima remtis ir ateityje.

| 3.3 | Komunikato naujovė – daug dėmesio skiriama išorės aspektams, pavyzdžiui, klastojimui, prekybai, naujoms ligoms, taip pat didėjančiai sparčiai augančios ekonomikos valstybių svarbai. |
| --- | --- |

3.3

Komunikato naujovė – daug dėmesio skiriama išorės aspektams, pavyzdžiui, klastojimui, prekybai, naujoms ligoms, taip pat didėjančiai sparčiai augančios ekonomikos valstybių svarbai.

| 3.4 | Komunikate minimos trys problemos, kurioms skirti penki prie Komunikato pridėti pasiūlymai dėl teisės aktų: vaistų padirbinėjimas, farmakologinis budrumas ir informacija pacientams (7). |
| --- | --- |

3.4

Komunikate minimos trys problemos, kurioms skirti penki prie Komunikato pridėti pasiūlymai dėl teisės aktų: vaistų padirbinėjimas, farmakologinis budrumas ir informacija pacientams (7).

7

| 3.5 | Vėlgi pabrėžiama didžiulė farmacijos pramonės svarba Europai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, augimo ir darbo vietų kūrimo ir visuomenės sveikatos požiūriu. |
| --- | --- |

3.5

Vėlgi pabrėžiama didžiulė farmacijos pramonės svarba Europai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, augimo ir darbo vietų kūrimo ir visuomenės sveikatos požiūriu.

| 3.6 | Tačiau norėdama išlaikyti farmacijos pramonę gyvybingą ir tvarią Europa turi spręsti didelius sveikatos, mokslo ir ekonomikos uždavinius:






  — | Europa užleidžia pozicijas JAV ir Azijai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, taip pat inovacijų srityje, |
| --- | --- | --- |

3.6

Tačiau norėdama išlaikyti farmacijos pramonę gyvybingą ir tvarią Europa turi spręsti didelius sveikatos, mokslo ir ekonomikos uždavinius:

—

Europa užleidžia pozicijas JAV ir Azijai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, taip pat inovacijų srityje,

| — | ES gyventojai vis dar neturi vienodų galimybių gauti ir įsigyti vaistų, |
| --- | --- |

—

ES gyventojai vis dar neturi vienodų galimybių gauti ir įsigyti vaistų,

| — | didėja tarptautinis darbo, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, klinikinius bandymus, gamybą ir prekybą, pasidalijimas, |
| --- | --- |

—

didėja tarptautinis darbo, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, klinikinius bandymus, gamybą ir prekybą, pasidalijimas,

| — | norint išspręsti dar neįveiktas visuomenės sveikatos problemas, taip pat atverti naujas rinkas ES pagamintiems vaistams reikia siekti didesnio novatoriškumo mokslo srityje. |
| --- | --- |

—

norint išspręsti dar neįveiktas visuomenės sveikatos problemas, taip pat atverti naujas rinkas ES pagamintiems vaistams reikia siekti didesnio novatoriškumo mokslo srityje.

| 3.7 | Komisija mano, kad pats laikas imtis naujų priemonių pagerinti farmacijos produktų bendrosios rinkos veikimą ir taip stabilizuoti ir sustiprinti Europos pozicijas pasaulyje. |
| --- | --- |

3.7

Komisija mano, kad pats laikas imtis naujų priemonių pagerinti farmacijos produktų bendrosios rinkos veikimą ir taip stabilizuoti ir sustiprinti Europos pozicijas pasaulyje.

| 3.8 | Todėl komunikate užsibrėžti 25 tikslai, susiję su a) bendrąja ir tvaria farmacijos rinka, b) globalizacijos galimybėmis ir uždaviniais ir c) mokslo ir inovacijų aplinkos gerinimu. |
| --- | --- |

3.8

Todėl komunikate užsibrėžti 25 tikslai, susiję su a) bendrąja ir tvaria farmacijos rinka, b) globalizacijos galimybėmis ir uždaviniais ir c) mokslo ir inovacijų aplinkos gerinimu.

| 3.9 | Šiame Komunikate valstybių vidaus ir pasauliniai uždaviniai ir pageidaujami veikimo principai pateikiami nuosekliai, visa apimančioje sistemoje, kuria remiantis turėtų būtų kuriama ilgalaikė šio sektoriaus darbotvarkė. |
| --- | --- |

3.9

Šiame Komunikate valstybių vidaus ir pasauliniai uždaviniai ir pageidaujami veikimo principai pateikiami nuosekliai, visa apimančioje sistemoje, kuria remiantis turėtų būtų kuriama ilgalaikė šio sektoriaus darbotvarkė.

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

4.1   EESRK sutinka, kad reikia visa apimančio požiūrio į Europos farmacijos sektoriaus padėtį pasaulyje.

4.2   Komunikatas pristatomas kaip „atnaujinta vizija“. Nors komunikato buvo laukiama ir nors buvo plačiai konsultuotasi su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, rezultatas vis dėlto nuvilia: komunikate trūksta bendrosios rinkos trūkumų analizės ir iniciatyvių politinių rekomendacijų atsižvelgiant į pacientų ir pramonės interesus.

4.3   Farmacijos inovacijų srityje Europa praranda savo pozicijas. Sektoriaus globalizacija suteikia naujų galimybių ir kelia naujų uždavinių. Komisija teisingai išskyrė svarbiausius uždavinius: neužtikrinta galimybė laisvai gauti vaistų Europoje, būtini mokslo išradimai, kuriais būtų galima reaguoti į medicinos pažangą ir pasaulinius visuomenės sveikatos uždavinius. Vis dėlto neaišku, kokių veiksmų spręsdamos šiuos uždavinius turėtų imtis valstybės narės ir Europos Sąjunga.

4.4   EESRK nuomone, būtina skubiai gerinti tvarios bendrosios farmacijos produktų rinkos veikimą, nes tai – pelningo, nepaprastai novatoriško Europos farmacijos sektoriaus, kuris reaguoja į augančius gyventojų poreikius ir pasaulinius uždavinius, prielaida.

4.5   Komunikate siūlomas tinkamas bendradarbiavimo reguliavimo, taip pat derybų su vis gausesniu trečiųjų šalių, įskaitant JAV, Japoniją, Kanadą, Rusiją, Indiją ir Kiniją, būriu pagrindas. Bendradarbiavimas ir derybos su trečiosiomis šalimis Europos eksportui suteiks tvarumo perspektyvą.

4.6   Esant tokioms tarptautinėms aplinkybėms, būtina turėti gerai veikiančią bendrąją rinką. Vis dar išlieka didelis rinkos nenuoseklumas, susijęs su nacionalinių kainų nustatymo ir išlaidų kompensavimo sistemų skirtumais arba (naujomis) reguliavimo kliūtimis, Bendrijos teisės aktų įgyvendinimo trūkumais, nevienodomis galimybėmis gauti vaistų, komercinio domėjimosi mažiau ekonomiškai patraukliomis nacionalinėmis rinkomis stoka.

4.7   Be to, per gana trumpą laiką ES išaugo iki 27 valstybių narių, kurių kiekviena turi kitokių, specifinių ypatumų, be kita ko, atsirandančių ir dėl padidėjusios rinkų ir pacientų poreikių įvairovės. Tai iliustruoja bendros situacijos Europoje sudėtingumą.

| 4.7.1 | Šį sudėtingumas akivaizdus, pavyzdžiui, dėl galimybės įsigyti vaistų: ši galimybė labai priklauso nuo nacionalinės socialinio draudimo sistemos ir apdraustųjų asmenų draudimo rūšies. Daugelyje valstybių narių socialinio draudimo įstaigos ar jų asociacijos derasi su gamintojais dėl receptinių vaistų kainų, kad vaistus būtų galima įsigyti nebrangiai, tačiau apdraustieji asmenys privalo patys už juos primokėti tam tikrą sumą. |
| --- | --- |

4.7.1

Šį sudėtingumas akivaizdus, pavyzdžiui, dėl galimybės įsigyti vaistų: ši galimybė labai priklauso nuo nacionalinės socialinio draudimo sistemos ir apdraustųjų asmenų draudimo rūšies. Daugelyje valstybių narių socialinio draudimo įstaigos ar jų asociacijos derasi su gamintojais dėl receptinių vaistų kainų, kad vaistus būtų galima įsigyti nebrangiai, tačiau apdraustieji asmenys privalo patys už juos primokėti tam tikrą sumą.

4.8   Labai svarbus išlaidų inovacijoms ir sektoriaus apyvartos santykis. Moksliniai tyrimai ir inovacijos klestės tik tokiu atveju, jeigu pramonė bus konkurencinga, o Europos rinka veiks patenkinamai.

4.9   Jeigu išliks administracinių procedūrų ir principų skirtumai, sektorius nuolat kentės dėl nenuoseklumo, dubliavimo, pernelyg didelių išlaidų inovacijoms, taigi turės nepalankesnes sąlygas, palyginti su tais pramonės sektoriais, kurie gali pasinaudoti dėkingomis sąlygomis žemyno lygmeniu, kaip yra JAV ir Kinijoje.

4.10   Nors kitur pasaulyje didelėms žemyno lygmens rinkoms regionų skirtumai iš dalies turi įtakos, padėties negalima lyginti su tuo nenuoseklumu, kuris yra Europoje.

4.11   Papildoma problema yra ta, kad išlaidų farmacijos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai naudingumas pastaraisiais metais dėl keleto kompleksinių veiksnių mažėjo.

| 4.11.1 | Biologinių technologijų perversmas žada didelę pažangą, tačiau pramonei kainavo brangiai, nes nei moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, nei taikytos technologijos kol kas nebuvo perkelti į visavertę gamybos grandinę. Kova su naujomis ligomis reiškia, jog reikia kurti daugiau brangiai kainuojančių vaistų. |
| --- | --- |

4.11.1

Biologinių technologijų perversmas žada didelę pažangą, tačiau pramonei kainavo brangiai, nes nei moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, nei taikytos technologijos kol kas nebuvo perkelti į visavertę gamybos grandinę. Kova su naujomis ligomis reiškia, jog reikia kurti daugiau brangiai kainuojančių vaistų.

| 4.11.2 | Naujų produktų pateikimo rinkai kaina išaugo iš dalies ir dėl išsamių ir brangių klinikinių tyrimų būtinybės. Išaugo ir klinikinių procesų reguliavimo reikalavimai, tuo tarpu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje pereita prie sudėtingesnių ligų ir tam tikrų terapijos sričių, pavyzdžiui, vėžinių susirgimų, Alzheimerio ligos ir pan. |
| --- | --- |

4.11.2

Naujų produktų pateikimo rinkai kaina išaugo iš dalies ir dėl išsamių ir brangių klinikinių tyrimų būtinybės. Išaugo ir klinikinių procesų reguliavimo reikalavimai, tuo tarpu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje pereita prie sudėtingesnių ligų ir tam tikrų terapijos sričių, pavyzdžiui, vėžinių susirgimų, Alzheimerio ligos ir pan.

| 4.11.3 | Šiuo metu medicininės inovacijos traktuojamos labiau kaip naujas nacionalinių sveikatos biudžetų išlaidų objektas, o ne inovacijų, kuriomis siekiama pacientų gerovės, varomoji jėga. Puikus pavyzdys – nacionalinė kainų nustatymo ir išlaidų kompensavimo politika, kuri tam tikrų ligų grupėms nenumato didesnio atlygio už novatoriškus produktus, palyginti su senesniais vaistais (pavyzdžiui, palyginamoji vaistų kainų nustatymo sistema). |
| --- | --- |

4.11.3

Šiuo metu medicininės inovacijos traktuojamos labiau kaip naujas nacionalinių sveikatos biudžetų išlaidų objektas, o ne inovacijų, kuriomis siekiama pacientų gerovės, varomoji jėga. Puikus pavyzdys – nacionalinė kainų nustatymo ir išlaidų kompensavimo politika, kuri tam tikrų ligų grupėms nenumato didesnio atlygio už novatoriškus produktus, palyginti su senesniais vaistais (pavyzdžiui, palyginamoji vaistų kainų nustatymo sistema).

4.12   Šie poslinkiai Europoje turi įtakos Europos pozicijoms konkurentų atžvilgiu. Nors reguliavimo institucijos JAV, palyginti su ES, paprastai yra griežtesnės, kai reikia išduoti leidimą prekiauti vaistais, JAV rinkos sąlygos yra patrauklesnės investicijoms į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, nes už inovacijas atlyginama geriau nei daugelyje Europos rinkų.

4.13   Azijos valstybės, pavyzdžiui, Kinija ir Indija, kurių rinkos per metus vidutiniškai auga daugiau kaip 15 proc., turėtų pritraukti nemažą tarptautinių investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą dalį, kai tik šiose šalyse bus veiksmingai užtikrinti intelektinės nuosavybės apsaugos standartai.

4.14   Jeigu norime daugiau pažangos šioje srityje, reikia surasti naują pusiausvyrą tarp valstybėms narėms liekančios kompetencijos ir Europos (teisinių) mechanizmų ir procedūrų bei rinkos sąlygų, kurios užtikrinta gyvybingą ir stiprų Europos farmacijos sektorių.

5.   Ateities perspektyvos

Ateities perspektyvos

| 5.1 | EESRK laikosi nuomonės, kad dabartinė ekonomikos krizė, pasiruošimas 2010 m. atnaujinti Lisabonos strategiją ir pasauliniai uždaviniai būsimai Komisijai būtų geras atspirties taškas siekiant atsinaujinimo ir pažangos. |
| --- | --- |

5.1

EESRK laikosi nuomonės, kad dabartinė ekonomikos krizė, pasiruošimas 2010 m. atnaujinti Lisabonos strategiją ir pasauliniai uždaviniai būsimai Komisijai būtų geras atspirties taškas siekiant atsinaujinimo ir pažangos.

| 5.2 | Lisabonos strategija, kurioje numatoma sureguliuoti nacionalinę ir Bendrijos kompetencijas, aiškiau apibrėžti Komisijos vaidmenį, gali suteikti gerą pagrindą ir veikimo būdus farmacijos pramonei. |
| --- | --- |

5.2

Lisabonos strategija, kurioje numatoma sureguliuoti nacionalinę ir Bendrijos kompetencijas, aiškiau apibrėžti Komisijos vaidmenį, gali suteikti gerą pagrindą ir veikimo būdus farmacijos pramonei.

| 5.3 | 2008 m. pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą Komisija paskelbė Naujoviškų vaistų iniciatyvą (8). EESRK teigiamai vertina šį strateginį planą, kuris leidžia veiksmingai spręsti mokslinių tyrimų uždavinius pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių – universitetų, mokslinių tyrimų institutų, mažųjų ir vidutinių įmonių, ligoninių, pacientų organizacijų ir reguliavimo institucijų – partnerystę, kuria siekiama pašalinti kliūtis mokslui ir kvalifikacijos kėlimui ir taip paspartinti vaistų, kurių ateityje prireiks sveikatos problemoms spręsti, kūrimą. |
| --- | --- |

5.3

2008 m. pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą Komisija paskelbė Naujoviškų vaistų iniciatyvą (8). EESRK teigiamai vertina šį strateginį planą, kuris leidžia veiksmingai spręsti mokslinių tyrimų uždavinius pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių – universitetų, mokslinių tyrimų institutų, mažųjų ir vidutinių įmonių, ligoninių, pacientų organizacijų ir reguliavimo institucijų – partnerystę, kuria siekiama pašalinti kliūtis mokslui ir kvalifikacijos kėlimui ir taip paspartinti vaistų, kurių ateityje prireiks sveikatos problemoms spręsti, kūrimą.

8

| 5.4 | Jeigu kalbėsime apie mokslinių tyrimų konkurencingumą, patentai ir garantuota intelektinės nuosavybės apsauga farmacijos sektoriuje yra būtini, nes skatina inovacijas ir dabartinių ir naujų sveikatos problemų, taip pat ilgo produktų būvio ciklo (įskaitant ilgai trunkantį jų kūrimo laikotarpį) sprendimą. |
| --- | --- |

5.4

Jeigu kalbėsime apie mokslinių tyrimų konkurencingumą, patentai ir garantuota intelektinės nuosavybės apsauga farmacijos sektoriuje yra būtini, nes skatina inovacijas ir dabartinių ir naujų sveikatos problemų, taip pat ilgo produktų būvio ciklo (įskaitant ilgai trunkantį jų kūrimo laikotarpį) sprendimą.

| 5.5 | EESRK susipažino su 2008 m. lapkričio mėn. parengta tarpine farmacijos sektoriaus tyrimo ataskaita. EESRK labai pritaria rekomendacijai sukurti Europos bendrijos patentą ir Europos ginčų nagrinėjimo sistemą, nes tai leistų racionalizuoti procesus ir sutaupyti lėšų, kadangi dabar skirtingų šalių įstatymuose numatytos 27 ginčų nagrinėjimo procedūros. |
| --- | --- |

5.5

EESRK susipažino su 2008 m. lapkričio mėn. parengta tarpine farmacijos sektoriaus tyrimo ataskaita. EESRK labai pritaria rekomendacijai sukurti Europos bendrijos patentą ir Europos ginčų nagrinėjimo sistemą, nes tai leistų racionalizuoti procesus ir sutaupyti lėšų, kadangi dabar skirtingų šalių įstatymuose numatytos 27 ginčų nagrinėjimo procedūros.

| 5.6 | Nepaisant pasaulinės Europos patentų biuro reputacijos, EESRK mano, kad šios įstaigos veiklą dar galima pagerinti. |
| --- | --- |

5.6

Nepaisant pasaulinės Europos patentų biuro reputacijos, EESRK mano, kad šios įstaigos veiklą dar galima pagerinti.

| 5.7 | Generinius vaistus, kurie yra originalių vaistų kopija, pasibaigus pastarųjų vaistų patentų galiojimui, galima gaminti ir parduoti daug pigiau nei originaliuosius vaistus. EESRK mano, kad reikia kurti konkurencingas nepatentuotų produktų rinkas. |
| --- | --- |

5.7

Generinius vaistus, kurie yra originalių vaistų kopija, pasibaigus pastarųjų vaistų patentų galiojimui, galima gaminti ir parduoti daug pigiau nei originaliuosius vaistus. EESRK mano, kad reikia kurti konkurencingas nepatentuotų produktų rinkas.

| 5.8 | EESRK pabrėžia, kad Europos generinių vaistų rinka turi būti veiksmingesnė ir konkurencingesnė. EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti galimybių nemažai sutaupyti pacientų ir sveikatos priežiūros sistemų labui. |
| --- | --- |

5.8

EESRK pabrėžia, kad Europos generinių vaistų rinka turi būti veiksmingesnė ir konkurencingesnė. EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti galimybių nemažai sutaupyti pacientų ir sveikatos priežiūros sistemų labui.

| 5.9 | Galimybės gauti vaistus ir juos įsigyti klausimu EESRK laikosi nuomonės, kad reikia atnaujinti Komisijos, vyriausybių ir suinteresuotųjų subjektų diskusiją tarpusavyje susijusiais klausimais, pavyzdžiui, aptarti didžiulius vaistų kainų skirtumus Europoje, prieinamumo, paralelinės prekybos ir ekstrateritorialumo principo netaikymo klausimus. |
| --- | --- |

5.9

Galimybės gauti vaistus ir juos įsigyti klausimu EESRK laikosi nuomonės, kad reikia atnaujinti Komisijos, vyriausybių ir suinteresuotųjų subjektų diskusiją tarpusavyje susijusiais klausimais, pavyzdžiui, aptarti didžiulius vaistų kainų skirtumus Europoje, prieinamumo, paralelinės prekybos ir ekstrateritorialumo principo netaikymo klausimus.

| 5.10 | EESRK siūlo vadovautis keletu iš eilės paskelbtų G-10 grupės pareiškimų, 6 rekomendacija, Aukšto lygio farmacijos forumo 9.2 rekomendacija ir galutine šio forumo pažangos ataskaita (9). |
| --- | --- |

5.10

EESRK siūlo vadovautis keletu iš eilės paskelbtų G-10 grupės pareiškimų, 6 rekomendacija, Aukšto lygio farmacijos forumo 9.2 rekomendacija ir galutine šio forumo pažangos ataskaita (9).

9

| 5.11 | Tokioje diskusijoje reikėtų ieškoti bendros vizijos, kaip užtikrinti pacientams galimybę laisvai gauti ir įsigyti vaistų, kaip sukurti bendrąją rinką, kaip numatyti vyriausybių elgesį ir veiksmus šioje srityje ir kaip užtikrinti tvarią aplinką moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms. |
| --- | --- |

5.11

Tokioje diskusijoje reikėtų ieškoti bendros vizijos, kaip užtikrinti pacientams galimybę laisvai gauti ir įsigyti vaistų, kaip sukurti bendrąją rinką, kaip numatyti vyriausybių elgesį ir veiksmus šioje srityje ir kaip užtikrinti tvarią aplinką moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms.

| 5.12 | Vidaus ir pasauliniai uždaviniai yra tarpusavyje susiję:






  — | Europos farmacijos pramonės padėtis pasaulyje priklausys nuo jos padėties Europoje, |
| --- | --- | --- |

5.12

Vidaus ir pasauliniai uždaviniai yra tarpusavyje susiję:

—

Europos farmacijos pramonės padėtis pasaulyje priklausys nuo jos padėties Europoje,

| — | pasaulinio masto ligos ir pasaulinis farmacijos produktų, pagamintų išsivysčiusiose ir sparčiai augančios ekonomikos šalyse, judėjimas taip pat turės įtakos Europos rinkoms, |
| --- | --- |

—

pasaulinio masto ligos ir pasaulinis farmacijos produktų, pagamintų išsivysčiusiose ir sparčiai augančios ekonomikos šalyse, judėjimas taip pat turės įtakos Europos rinkoms,

| — | tvari pramonės padėtis Europoje turi būti naudinga pacientams. Tam reikalingos diskusijų platformos, kuriose aptariami su farmacijos produktais, ligomis, besikeičiančiu Europos vartotojų požiūriu į tuos produktus susiję klausimai. |
| --- | --- |

—

tvari pramonės padėtis Europoje turi būti naudinga pacientams. Tam reikalingos diskusijų platformos, kuriose aptariami su farmacijos produktais, ligomis, besikeičiančiu Europos vartotojų požiūriu į tuos produktus susiję klausimai.

| 5.13 | Norėdama prisidėti prie atnaujintos diskusijos, Komisija turėtų pateikti aktualius ES duomenis apie rinkos poslinkius, darbo vietų kūrimą ir šiame sektoriuje numatytus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros biudžetus. Be to, labai reikia palyginamų pasaulinio lygmens duomenų. |
| --- | --- |

5.13

Norėdama prisidėti prie atnaujintos diskusijos, Komisija turėtų pateikti aktualius ES duomenis apie rinkos poslinkius, darbo vietų kūrimą ir šiame sektoriuje numatytus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros biudžetus. Be to, labai reikia palyginamų pasaulinio lygmens duomenų.

| 5.14 | Pasaulinio lygmens duomenys ir tendencijos taip pat turi atspindėti ir procesus, kai Europos bendrovės perkelia mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą į dideles sparčiai augančias rinkas. Tie procesai neišvengiamai vyks, kol augs Kinijos ir Indijos rinkos. Šis globalizacijos privalumas yra dar vienas įtikinantis argumentas kurti bendrąją Europos rinką, kuri taptų tvariu mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų pagrindu. |
| --- | --- |

5.14

Pasaulinio lygmens duomenys ir tendencijos taip pat turi atspindėti ir procesus, kai Europos bendrovės perkelia mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą į dideles sparčiai augančias rinkas. Tie procesai neišvengiamai vyks, kol augs Kinijos ir Indijos rinkos. Šis globalizacijos privalumas yra dar vienas įtikinantis argumentas kurti bendrąją Europos rinką, kuri taptų tvariu mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų pagrindu.

| 5.15 | Sąžiningai prekybai ir pacientų interesams užtikrinti būtina, kad iš mažas pajamas gaunančių šalių įvežami vaistai būtų gaminami laikantis geros gamybos praktikos. Reikia uždrausti suklastotus vaistus. Efektyviai kontroliuojant paštu siunčiamus vaistus, galima sumažinti suklastotų vaistų prekybos internetu keliamą pavojų. |
| --- | --- |

5.15

Sąžiningai prekybai ir pacientų interesams užtikrinti būtina, kad iš mažas pajamas gaunančių šalių įvežami vaistai būtų gaminami laikantis geros gamybos praktikos. Reikia uždrausti suklastotus vaistus. Efektyviai kontroliuojant paštu siunčiamus vaistus, galima sumažinti suklastotų vaistų prekybos internetu keliamą pavojų.

| 5.16 | EESRK laikosi nuomonės, kad šiame sektoriuje pavyktų priartėti prie bendrosios rinkos tuo atveju, jeigu būtų taikomas atvirasis koordinavimo metodas, o Komisijai būtų suteikta stebėsenos funkcija, kaip šiuo metu įprasta pagal Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

5.16

EESRK laikosi nuomonės, kad šiame sektoriuje pavyktų priartėti prie bendrosios rinkos tuo atveju, jeigu būtų taikomas atvirasis koordinavimo metodas, o Komisijai būtų suteikta stebėsenos funkcija, kaip šiuo metu įprasta pagal Lisabonos strategiją.

| 5.17 | Tam, kad būtų pasiekta didesnio skaidrumo, Komisija turėtų informuoti apie geriausią praktiką, nagrinėti ir atkreipti dėmesį į valstybėse narėse vykstančias diskusijas ir poslinkius, susijusius su galimybe laisvai gauti ir įsigyti vaistų ir su teisinėmis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų ir farmacijos pramonės veiklos sąlygomis. Šio Komisijos darbo rezultatais Taryba turėtų vadovautis priimdama savo sprendimus. |
| --- | --- |

5.17

Tam, kad būtų pasiekta didesnio skaidrumo, Komisija turėtų informuoti apie geriausią praktiką, nagrinėti ir atkreipti dėmesį į valstybėse narėse vykstančias diskusijas ir poslinkius, susijusius su galimybe laisvai gauti ir įsigyti vaistų ir su teisinėmis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų ir farmacijos pramonės veiklos sąlygomis. Šio Komisijos darbo rezultatais Taryba turėtų vadovautis priimdama savo sprendimus.

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Komisijos komunikatas „Saugūs, naujoviški ir prieinami vaistai. Atnaujinta farmacijos sektoriaus vizija“, COM(2008) 666 galutinis, 2008 m. gruodžio mėn.

1

(2)  2007 m. Europos farmacijos pramonėje dirbo apie 600 000 žmonių, šis sektorius moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skyrė 18 proc. visos savo apyvartos.

2

(3)  Žr. 1988 gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/105/EB 9 straipsnį. Vėliau Tarybos požiūris į plėtrą tapo atsargesnis.

3

(4)  Žr. nuomonę savo iniciatyva OL C 14/24, 2001 1 16, p. 112 ir nuomonę OL C 241/02, 2004 9 28, p. 7.

4

(5)  G-10 nariai buvo penki ministrai, du Europos Komisijos nariai ir pramonės atstovai.

5

(6)  Savo pastabose dėl Komisijos komunikatų, skirtų farmacijos pramonės moksliniams tyrimams ir konkurencingumui EESRK nuolat pabrėždavo didžiulę bazinių mokslinių tyrimų svarbą šiam sektoriui. Žr. OL C 14/122, 2001 1 16, OL C 234/13, 2003 9 30 ir OL C 110/98, 2004 4 30.

6

(7)  Šiuo metu EESRK šiuos klausimus aptaria nuomonių pakete: INT/469 (CESE 580/2009), INT/470 (CESE 560/2009), INT/471 (CESE 562/2009), INT/472 (CESE 752/2009) ir INT/475 (CESE 1025/2009), OL C 306, 2009 12 16.

7

(8)  Naujoviškų vaistų iniciatyvos strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė yra spartaus šios iniciatyvos įgyvendinimo planas. Keturi šio plano kertiniai akmenys: saugumas, veiksmingumas, žinių valdymas, švietimas ir mokymas.

8

(9)  Žr. Galutinės pažangos ataskaitos 85 psl.

9

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/80

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą nustatyti Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (mikrofinansų priemonę PROGRESS)

(COM(2009) 333 galutinis — 2009/0096 (COD))

2009/C 318/15

Pagrindinė pranešėja: Gabriela BISCHOFF

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsniu, 2009 m. liepos 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą nustatyti Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (mikrofinansų priemonę PROGRESS)“

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras 2009 m. liepos 14 d. pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui organizuoti darbą šiuo klausimu.

Pagal darbo tvarkos taisyklių 20 str. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d. posėdis), pagrindine pranešėja paskyrė Gabriela BISCHOFF ir priėmė šią nuomonę 171 nariui balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Komiteto išvadų ir rekomendacijų santrauka

Komiteto išvadų ir rekomendacijų santrauka

1.1   Pagrindinė ekonomikos augimo sąlyga – tinkamos finansavimo priemonės įmonėms. Tas pats pasakytina ir apie socialinės ekonomikos mikroįmones. Todėl pritariama mikrokreditų vystymui, nes tai galėtų būti naujas būdas skatinti verslumą ir naujų darbo vietų kūrimą mikroįmonėse (t.y. įmonėse, turinčiose mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta ir (arba) metinis balansas neviršija 2 milijonų EUR). Taip atsižvelgiama į faktą, kad iki šiol Europoje yra vos keletas mikrofinansų priemonių.

1.2   Mikrokreditų suteikimas socialinės ekonomikos mikroįmonėms ir socialiai remtinoms grupėms, palyginti su įprastų kreditų teikimu, yra daug sudėtingesnis ir brangesnis. Viena vertus, šios papildomos sąnaudos gali būti sumažintos vystant standartizuotų ir technizuotų paslaugų pasiūlymus, geresnę rinkodarą ir apskritai profesionalesnes mikrokreditų paslaugas, kita vertus, suteikiant garantijas ir bendrą finansavimą. Pagrindinė siūlomos mikrofinansų priemonės užduotis – tolesnis mikrofinansų paslaugų priemonės vystymas taip pat bendradarbiaujant su tradiciniais finansinių paslaugų teikėjais. Todėl svarbu sukurti organizacines struktūras, kurios leistų standartizuotai apdoroti didelį paraiškų skaičių. Kiek įmanoma profesionaliau šį darbą pavyks atlikti tik naudojant tinkamą programinę įrangą ir internetu paremtas technologijas.

| 1.2.1 | Be to, ligšiolinė mikrokreditų suteikimo patirtis Europoje rodo, kad būtina papildomai sudaryti rinkos ekonomikos paskatas siekiant užtikrinti, kad finansų sektorius iš tiesų atliktų jam skirtą užduotį teikti mikrokreditus abiems konkrečioms tikslinėms grupėms. |
| --- | --- |

1.2.1

Be to, ligšiolinė mikrokreditų suteikimo patirtis Europoje rodo, kad būtina papildomai sudaryti rinkos ekonomikos paskatas siekiant užtikrinti, kad finansų sektorius iš tiesų atliktų jam skirtą užduotį teikti mikrokreditus abiems konkrečioms tikslinėms grupėms.

1.3   Mikrokreditų paslaugos turėtų būti teikiamos įmonės įkūrėjams iš socialiai remtinų asmenų grupės ir ne tik įmonei įkurti, bet ir pirmuosius trejus metus po įkūrimo.

1.4   Beveik 1 proc. PROGRESS mikrofinansų priemonės lėšų numatoma skirti administravimo išlaidoms. Į tai neįeina lėšos, kurios suteikiamos bankams tarpininkams ir mikrofinansų įstaigoms už tai, kad jie šiuos kreditus teikia tikslinėms grupėms. Komitetui svarbu sužinoti, kokia lėšų dalis tenka bankams tarpininkams ir mikrofinansų įstaigos, kad jie teiktų šiuos kreditus. Be to, reikėtų, nuolat stebint Europos lygiu ir skelbiant kreditų suteikimo sąlygas atitinkamos priežiūros įstaigos interneto svetainėje, užtikrinti, kad bankai tikslinėms grupėms numatytų ir palankias palūkanų sąlygas.

1.5   Šia priemone siekiamo užimtumo ir socialinės politikos poveikio vertinimą reiktų atlikti kiekvienai tikslinei grupei atskirai. Dviems tikslinėms grupėms – socialinės ekonomikos mikroįmonėms ir pavieniams pareiškėjams (bedarbiai, jaunuoliai, socialiai remtini asmenys) – reikia skirtingų konsultavimo ir paramos galimybių. Į tai reikia atkreipti dėmesį organizaciniu požiūriu ir atsižvelgti į sąsajas su kitomis atitinkamomis programomis.

1.6   Galiausiai EESRK rekomenduoja apsvarstyti, ar be PROGRESS priemonės esama kitų finansavimo šaltinių, iš kurių būtų galima finansuoti naują mikrofinansų priemonę.

2.   Įžanga ir Komisijos pasiūlymo santrauka

Įžanga ir Komisijos pasiūlymo santrauka

| 2.1 | 2007 m. lapkričio 13 d. Komunikate dėl Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyvos augimui ir užimtumui remti (COM (2007) 708) Komisija siūlo, viena vertus, pagerinti teisines ir institucines sąlygas valstybėse narėse, o kita vertus, sukurti naują priemonę remti ir vystyti mikrokreditų įstaigas bendrijoje (1). Taip pat papildomos lėšos naujoms mikrofinansų įstaigoms turėtų būti skiriamos ne bankų sektoriaus (2). Komisija mikrokreditų teikimo struktūros vystymui komunikate teikia didelę svarbą, kai kalbama apie Lisabonos augimo ir užimtumo strategijos įgyvendinimą (3). |
| --- | --- |

2.1

2007 m. lapkričio 13 d. Komunikate dėl Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyvos augimui ir užimtumui remti (COM (2007) 708) Komisija siūlo, viena vertus, pagerinti teisines ir institucines sąlygas valstybėse narėse, o kita vertus, sukurti naują priemonę remti ir vystyti mikrokreditų įstaigas bendrijoje (1). Taip pat papildomos lėšos naujoms mikrofinansų įstaigoms turėtų būti skiriamos ne bankų sektoriaus (2). Komisija mikrokreditų teikimo struktūros vystymui komunikate teikia didelę svarbą, kai kalbama apie Lisabonos augimo ir užimtumo strategijos įgyvendinimą (3).

1

2

3

| 2.2 | 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių (4)„mikrokreditas“ apibrėžtas kaip mažesnė nei 25 000 EUR paskola, o „mikroįmonė“ – kaip įmonė, kurioje dirba ne daugiau kaip 10 asmenų, įskaitant savisamdą, kurios metinė apyvarta arba metinis balansas neviršija 2 milijonų EUR; |
| --- | --- |

2.2

2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių (4)„mikrokreditas“ apibrėžtas kaip mažesnė nei 25 000 EUR paskola, o „mikroįmonė“ – kaip įmonė, kurioje dirba ne daugiau kaip 10 asmenų, įskaitant savisamdą, kurios metinė apyvarta arba metinis balansas neviršija 2 milijonų EUR;

4

| 2.3 | Ekspertų grupės dėl mikrokreditų reguliavimo Europoje ataskaita rodo, kad valstybėse narėse esama didelių mikrokreditų teikimo ir teisinių sąlygų skirtumų. |
| --- | --- |

2.3

Ekspertų grupės dėl mikrokreditų reguliavimo Europoje ataskaita rodo, kad valstybėse narėse esama didelių mikrokreditų teikimo ir teisinių sąlygų skirtumų.

| 2.4 | 2009 m. birželio 3 d. komunikate Komisija jau paskelbė naują ES mikrofinansų priemonę užimtumui (5) (PROGRESS mikrofinansų priemonė). |
| --- | --- |

2.4

2009 m. birželio 3 d. komunikate Komisija jau paskelbė naują ES mikrofinansų priemonę užimtumui (5) (PROGRESS mikrofinansų priemonė).

5

| 2.5 | 2009 m. liepos 2 d. pateiktu Komisijos pasiūlymu dėl naujos ES mikrofinansų priemonės užimtumui ir socialinei įtraukčiai skatinti nustatymo (6) siekiama, atsižvelgiant į ekonomikos ir finansų krizę ir jos poveikį užimtumo lygiui ir kreditų teikimui, sukurti naują ES mikrofinansų priemonę, kuri padėtų bedarbiams ar galintiems netekti darbo bei socialiai remtinoms grupėms įkurti savo mikroįmonę arba imtis savisamdos mikrokreditais iki 25 000 eurų, garantijomis, kapitalo nuosavybės priemonėmis, skolos ir kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, komunikacijos veikla, stebėsena, kontrole, auditu ir vertinimu. Taip pat gali būti remiamos socialinės ekonomikos mikroįmones, kurios įdarbina bedarbius ir socialiai remtinus asmenis. Taip galima padėti bedarbiams ir kitoms socialiai remtinoms grupėms imtis verslo. 100 mln. eurų perskyrimas iš dabartinio PROGRESS biudžeto galėtų padėti sutelkti iš viso daugiau nei 500 mln. eurų ir per ketverius metus (2010–2013 m.) apie 45 000 asmenų ir įmonių galėtų pasinaudoti vidutiniškai 11 000 eurų suma. Priemonę administruoja Komisija bendradarbiaudama su tokiomis tarptautinėmis finansų institucijomis kaip Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF). Valstybės narės negauna jokių papildomų administravimo užduočių. |
| --- | --- |

2.5

2009 m. liepos 2 d. pateiktu Komisijos pasiūlymu dėl naujos ES mikrofinansų priemonės užimtumui ir socialinei įtraukčiai skatinti nustatymo (6) siekiama, atsižvelgiant į ekonomikos ir finansų krizę ir jos poveikį užimtumo lygiui ir kreditų teikimui, sukurti naują ES mikrofinansų priemonę, kuri padėtų bedarbiams ar galintiems netekti darbo bei socialiai remtinoms grupėms įkurti savo mikroįmonę arba imtis savisamdos mikrokreditais iki 25 000 eurų, garantijomis, kapitalo nuosavybės priemonėmis, skolos ir kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, komunikacijos veikla, stebėsena, kontrole, auditu ir vertinimu. Taip pat gali būti remiamos socialinės ekonomikos mikroįmones, kurios įdarbina bedarbius ir socialiai remtinus asmenis. Taip galima padėti bedarbiams ir kitoms socialiai remtinoms grupėms imtis verslo. 100 mln. eurų perskyrimas iš dabartinio PROGRESS biudžeto galėtų padėti sutelkti iš viso daugiau nei 500 mln. eurų ir per ketverius metus (2010–2013 m.) apie 45 000 asmenų ir įmonių galėtų pasinaudoti vidutiniškai 11 000 eurų suma. Priemonę administruoja Komisija bendradarbiaudama su tokiomis tarptautinėmis finansų institucijomis kaip Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF). Valstybės narės negauna jokių papildomų administravimo užduočių.

6

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

3.1   EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija teikdama pasiūlymus sukurti mikrofinansų priemonę ir toliau įsipareigoja kurti darbo vietas ir nori padėti skatinti socialiai remtinų grupių verslumą. Tačiau reikia pabrėžti, kad Europoje iki šiol sukaupta palyginti mažai mikrofinansų priemonių taikymo patirties ir siekiant užtikrinti, viena vertus, mikrokreditų ir kitų lėšų teikimo administravimą, o antra vertus, tvarų šios priemonės naudojimą, būtinos didelės pastangos, susijusios su jos kūrimu. Kadangi mikrofinansų paslaugos buvo itin sėkmingos vystomojo bendradarbiavimo srityje (2006 m. Nobelio premija įteikta Grameen bankui ir jo įkūrėjui Muhammad Yunus), turi būti pabrėžiamos šios patirties taikymo Europoje galimybės ir problemos. Tokia nuostata taikytina ir todėl, kad perkeliant originalią idėją prarandami jos esminiai privalumai (pavyzdžiui, įtvirtinimas vietos, profesinėje ar tautinėje bendrijoje ir iš to kylantis pasitikėjimas, dėl kurio sumažėja stebėsenos sąnaudos ir negrąžintų paskolų skaičius). Dėl to abejotina, ar šią patirtį gali perimti išsivysčiusios šalys.

3.2   Europoje taip pat yra nemažas mikrofinansų paslaugų poreikis. Tik pusė mažesnių įmonių teigiamai vertina bankų vaidmenį sudarant sąlygas gauti kreditus (7). JEREMIE (Jungtiniai Europos ištekliai vidutinėms ir mikroįmonėms) programa, finansuojama visų pirma iš struktūrinių fondų lėšų, yra bendra GD REGIO ir EIB grupės iniciatyva mikroįmonių ir MVĮ finansavimui remti ir gerinti (8).

7

8

| 3.2.1 | KIP (Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa) bendroji programa (9) ir bandomoji iniciatyva JASMINE (Bendras veiksmų planas mikrofinansų institucijoms Europoje remti), kuri, be kita ko, pagal kurią yra remiamas ne bankų mikrokreditų finansinių institucijų stiprinimas ir plėtra (10), ES Komisija pradėjo svarbias iniciatyvas pagerinti MVĮ ir mikroįmonių kapitalo padėtį. Komitetas rekomenduoja geriau suderinti šias įvairias priemones. Nuomonėje dėl JEREMIE (11) 2006 m. Komitetas aiškiai pareiškė nuolat remiąs Komisijos iniciatyvas supaprastinti sąlygas pasinaudoti finansavimo šaltiniais mažoms ir vidutinėms įmonėms ir ragino visapusiškai įtraukti socialinius partnerius. |
| --- | --- |

3.2.1

KIP (Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa) bendroji programa (9) ir bandomoji iniciatyva JASMINE (Bendras veiksmų planas mikrofinansų institucijoms Europoje remti), kuri, be kita ko, pagal kurią yra remiamas ne bankų mikrokreditų finansinių institucijų stiprinimas ir plėtra (10), ES Komisija pradėjo svarbias iniciatyvas pagerinti MVĮ ir mikroįmonių kapitalo padėtį. Komitetas rekomenduoja geriau suderinti šias įvairias priemones. Nuomonėje dėl JEREMIE (11) 2006 m. Komitetas aiškiai pareiškė nuolat remiąs Komisijos iniciatyvas supaprastinti sąlygas pasinaudoti finansavimo šaltiniais mažoms ir vidutinėms įmonėms ir ragino visapusiškai įtraukti socialinius partnerius.

9

10

11

| 3.2.2 | Komitetas teigė, kad ten, kur buvo naudojamos EIB lėšos, jos buvo naudingos ir, padėjo mikroįmonėms ir mažoms įmonėms gauti finansavimą. |
| --- | --- |

3.2.2

Komitetas teigė, kad ten, kur buvo naudojamos EIB lėšos, jos buvo naudingos ir, padėjo mikroįmonėms ir mažoms įmonėms gauti finansavimą.

| 3.2.3 | Be to, šioje nuomonėje Komitetas nurodė, kad visų pirma reikia palengvinti sąlygas MVĮ gauti mikrokreditą ir kad ypač svarbu padėti tam tikroms grupėms, pavyzdžiui, jauniems verslininkams, verslininkėms, socialiai remtinoms grupėms ar tautinėms mažumoms priklausantiems asmenims, gauti mikrokreditą. |
| --- | --- |

3.2.3

Be to, šioje nuomonėje Komitetas nurodė, kad visų pirma reikia palengvinti sąlygas MVĮ gauti mikrokreditą ir kad ypač svarbu padėti tam tikroms grupėms, pavyzdžiui, jauniems verslininkams, verslininkėms, socialiai remtinoms grupėms ar tautinėms mažumoms priklausantiems asmenims, gauti mikrokreditą.

3.3   Mikrofinansų paslaugų naudojimo galimybes lemia neformalios ir skubios, pavyzdžiui įmonių kūrimo, finansavimo rūšys. Didžiąją dalį įmonės įsteigimui reikalingų lėšų įneša pats įkūrėjas arba gauna iš giminių, draugų ir kaimynų (12). Tokia padėtis rodo įprastų banko kreditų ribas, nes atmetimų kvota tuo didesnė, kuo mažesnė prašoma suma, nes pernelyg daug sąnaudų reikalauja kruopštus tokių paraiškų nagrinėjimas. Mikrofinansų paslaugos gali užpildyti spragą tarp neformalių (ir tik iš dalies veiksmingų) finansavimo būdų ir bankų teikiamo finansavimo. Jei pavyks mikrokreditų ir kitų mikrofinansų paslaugų suteikimą svarstyti taip pat skubiai, nekomplikuotai ir lanksčiai, kaip tai įmanoma neformaliu būdu, mikrokreditai galėtų iš esmės prisidėti prie ekonomikos dinamikos ir verslumo skatinimo.

12

3.4   Tikslinės grupės įmonių kūrėjams turėtų būti sudarytos galimybės pasinaudoti mikrofinansų paslaugomis ne tik pradedant įmonės veiklą, bet ir pirmaisiais metais po įmonės įkūrimo, nes ji be mažesnių kapitalo sumų projektų finansavimui neišsivers.

3.5   Nepaisant dabartinės ekonomikos ir finansų krizės, mikrokreditų teikimas, palyginti su įprastų kreditų teikimu, reikalauja daug sąnaudų ir yra brangus, nes paskolos suma yra santykinai nedidelė, nėra bankui įprastų garantijų, o nagrinėjimo sąnaudos – labai didelės. Mikrofinansų iniciatyvų sėkmė visų pirma priklauso nuo didelio paraiškų skaičiaus, tinkamos organizacinės struktūros bei tinkamų technologijų ir apskritai kiek įmanoma didesnio profesionalumo. Jei jau esama panašių iniciatyvų ir programų (KIP, JEREMIE, EIB bandomoji programa, JASMINE), ji būtinai turėtų būti įtraukta.

3.6   Visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad reikalingas kuo didesnis profesionalumas, mikrokreditai turi būti administruojami kaip itin standartizuotas masinis verslas, kad būtų galima pasinaudoti masto ekonomijos ir rizikos pasidalijimo privalumais. Atsižvelgiant į Britanijos ir Kanados patirtį, toks didelis klientų skaičius rodo plataus užmojo tikslą (13). Tai patvirtina nuostatą, kaip svarbu paskleisti informaciją (pavyzdžiui, reklamos kampanijos, kaip prancūzų ADIE „mikrokredito savaitės“) ir kaip sudaryti sąlygas lengvai gauti mikrokreditą (pavyzdžiui, internetu). Turėtų būti išdėstyta, ar tai galima pasiekti ir kaip tai padaryti bei koks vaidmuo (techninė parama) galėtų tekti kitoms programoms (pavyzdžiui, ESF) Be to, siekiant nuoseklumo, turėtų būti nurodytos sąsajos su šiomis programomis ir iniciatyvomis.

13

3.7   Organizuojant verslo procesus taip pat svarbu užtikrinti būtinas sąlygas numatytam masiniam verslui, kad paraiškos būtų greitai ir lanksčiai nagrinėjamos atsižvelgiant į tinkamas apsaugos (garantijų) formas, o sutarties pažeidimo (pavėluoto mokėjimo) atveju būtų taikomos standartizuotos nuobaudos ir rizikos pasidalijimo priemonės. Kaip ir vartotojų kreditų atveju, kyla klausimas, kaip galima paprastai, greitai ir patikimai įvertinti klientų mokumą.

3.8   Trečia, tokio masinio verslo techninė sąlyga yra išvystytos programinės įrangos sistemos sutartims parengti, joms sudaryti ir jų laikymuisi stebėti. Taip būtų galima rasti pusiausvyrą tarp standartizuoto masinio verslo ir individualaus paraiškų nagrinėjimo bei padėti plačiau atverti mikrofinansų paslaugų rinkos segmentą.

3.9   Socialinės ekonomikos mikroįmonės, kaip ir asmenys iš valstybių narių ir regionų, kur jau įsteigtos atskiros mikrokreditų įstaigos, gali lengviau ir paprasčiau gauti lėšų nei pareiškėjai iš tų šalių ir regionų, kur tokių įstaigų nėra ar jos dar kuriamos. Komitetas kalbėdamas apie šią programą rekomenduoja pasirūpinti, kad lėšos būtų prieinamos visiems vienodai.

3.10   Pagrindinis klausimas, ar kreditus turėtų teikti tradicinės kredito įstaigos ar atskiros, šiuo atveju tos mikrofinansų įstaigos, kurios dar turi būti sukurtos, ir dažniausiai nesiekia pelno ir yra labai mažos, išlieka. Viena vertus, jau keletą metų remiant Komisijai plėtojamas mikrofinansų paslaugų teikėjų tinklas. Tačiau tik penktadalis šių teikėjų (mažiau nei 20) suteikia daugiau nei 400 mikrokreditų per metus (14). Antra vertus, sėkmingas mikrofinansų paslaugų plėtojimas nebus įmanomas be labai profesionalaus ir į pelną orientuoto valdymo; būtent šis aspektas yra didelis bankų, kurie jau dabar teikia didžiąją dalį mikrokreditų, privalumas. Neprasminga, kad lėšas teiktų mažesni, visuomenės gerovės siekiantys mikrofinansų teikėjai, kurie daugiausia dėmesio skirtų asmenims be nuolatinių pajamų, moterims, jaunimui, vyresniems žmonėms ir migrantams, kadangi dėl tokios „nišinės bankininkystės sistemos“ būtų dar vienoje srityje įtvirtinta minėtų grupių atskirtis. Todėl norint užtikrinti, kad ir bankų sektorius, nepaisant tikėtinos minimalios grąžos, imtųsi mikrokreditų, reikia sudaryti papildomas rinkos ekonomikos paskatas arba numatyti paramos priemones atitinkamai infrastruktūrai sukurti.

14

3.11   Kadangi mikrofinansų iniciatyva siekiama užimtumo ir socialinės politikos tikslų, būtina įvertinti šiuos poveikio aspektus skiriant abi tikslines grupes (socialinės ekonomikos mikroįmonės ir socialiai remtini asmenys). Nors iki šiol tik kreditų dydis ir gavėjų skaičius buvo laikomi kriterijais, Komitetas rekomenduoja vertinti ir integraciją į pagrindinę darbo rinką, gautas pajamas ir netiesioginį papildomą poveikį Komisijos komunikate paminėtų grupių užimtumui. Tik tada galima įrodyti, kad iniciatyva buvo sėkminga ir šiose srityse (15).

15

3.12   Teigiamai vertintina tai, kad Komisijos pasiūlyme numatomos ir paramos priemonės, pavyzdžiui, komunikacijos veikla, stebėsena, kontrolė, auditas ir vertinimas (4 straipsnio 1 dalis). Tačiau lieka neaišku, ar pirmiausia kalbama apie įmonės kūrėjų ar mikrofinansų institucijų konsultavimą, kaip jis turėtų būti organizuotas ir kaip turėtų būti paskirstytos visos turimos lėšos garantijoms, kapitalo nuosavybės priemonėms, skolų ir paramos priemonėms.

3.13   Komitetas rekomenduoja užtikrinti, kad palankesnės palūkanų sąlygos būtų taikomos ir kreditų gavėjams. Taip pat turi būti nurodyta, kokią lėšų dalį gaus bankai tarpininkai arba mikrofinansų įstaigos už paraiškų kreditams gauti nagrinėjimą.

3.14   Kaip nurodyta nuomonėje INT/495, Komitetas remia iniciatyvą sukurti naują mikrofinansų priemonę tikslinėms grupėms, tačiau abejoja, ar naujos mikrofinansų priemonės finansavimas sumažinant PROGRESS programos lėšas yra tinkamas ir tikslingas. Todėl EESRK rekomenduoja apsvarstyti, ar be PROGRESS esama kitų finansavimo šaltinių, iš kurių būtų galima finansuoti programą.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Plg. COM(2007) 708 galutinis, p. 2 .

1

(2)  Plg. ten pat, p. 11.

2

(3)  Plg. ten pat, p. 2.

3

(4)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

4

(5)  COM (2009) 257, 2009 6 3.

5

(6)  COM(2009) 333.

6

(7)  Plg. Eurobarometer (2005 m.): „MVĮ finansavimo galimybės“, apklausa Flash Eurobarometer 174.

7

Eurobarometer

(8)  Plg. COM(2006) 349, p. 9.

8

(9)  Plg. COM(2005) 121, p. 6.

9

(10)  Plg. COM(2007) 708, p. 3.

10

(11)  OL C 110, 2006 5 9.

11

(12)  Plg. http://www.gemconsortium.org/download.asp?fid=608

12

(13)  Plg. http://ssrn.com/abstract=976211

13

(14)  Apie mikrofinansus ES žr. http://www.nantiklum.org/Overview_final_web.pdf ir http://www.european-microfinance.org/data/file/Librairy/ISSUEPAPER.pdf

14

(15)  Plg. dėl tokio būdo žr. ftp://repec.iza.org/RePEc/Discussionpaper/dp3220.pdf.

15

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/84 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/84

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1672/2006/EB, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – PROGRESS

(COM(2009) 340 galutinis — 2009/0091 (COD))

2009/C 318/16

Pagrindinė pranešėja Gabriela BISCHOFF

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsniu, 2009 m. liepos 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1672/2006/EB, nustatantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress“

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras 2009 m. liepos 14 d. pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui organizuoti darbą šiuo klausimu.

Remdamasis Darbo tvarkos taisyklių 20 straipsniu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d. posėdis), pagrindine pranešėja paskyrė Gabriela BISCHOFF ir priėmė šią nuomonę vieningai.

1.   Komiteto išvadų ir rekomendacijų santrauka

Komiteto išvadų ir rekomendacijų santrauka

| 1.1 | EESRK pabrėžia, kad Progress programa yra svarbi siekiant stiprinti socialinę Europą, kurti daugiau ir geresnių darbo vietų, mažinti skurdą ir didinti socialinę sanglaudą. Kartu su Europos socialiniu fondu (ESF) ji yra viena pagrindinių Socialinės politikos darbotvarkės finansavimo priemonių. Be to, pagrindinė Progress programos užduotis yra padėti toliau vystyti socialinį aspektą. |
| --- | --- |

1.1

EESRK pabrėžia, kad Progress programa yra svarbi siekiant stiprinti socialinę Europą, kurti daugiau ir geresnių darbo vietų, mažinti skurdą ir didinti socialinę sanglaudą. Kartu su Europos socialiniu fondu (ESF) ji yra viena pagrindinių Socialinės politikos darbotvarkės finansavimo priemonių. Be to, pagrindinė Progress programos užduotis yra padėti toliau vystyti socialinį aspektą.

| 1.2 | EESRK palankiai vertina tai, kad visos jėgos nukreipiamos krizei įveikti ir, atsižvelgiant į tai, peržiūrimos visos biudžeto eilutės, kad būtų sudarytos galimybės valdyti krizę, o svarbiausia užtikrinti užimtumą ir kurti naujas darbo vietas. |
| --- | --- |

1.2

EESRK palankiai vertina tai, kad visos jėgos nukreipiamos krizei įveikti ir, atsižvelgiant į tai, peržiūrimos visos biudžeto eilutės, kad būtų sudarytos galimybės valdyti krizę, o svarbiausia užtikrinti užimtumą ir kurti naujas darbo vietas.

| 1.3 | Veiksmingos pagalbos ir konsultacijų pirmiausia reikia bedarbiams ir socialiai remtinoms grupėms, jei jie nori pradėti dirbti savarankiškai. Šiuo tikslu galima pasinaudoti Europos socialiniu fondu (ESF). Todėl Komitetas rekomenduoja nuodugniau ištirti Europos socialinio fondo ir mikrolėšų skyrimo priemonės Progress sąsajas ir taip užtikrinti, kad būtų parengti tikslinėms grupėms skirti pasiūlymai, numatytos kredito galimybės ir išvengta pasikartojimo. |
| --- | --- |

1.3

Veiksmingos pagalbos ir konsultacijų pirmiausia reikia bedarbiams ir socialiai remtinoms grupėms, jei jie nori pradėti dirbti savarankiškai. Šiuo tikslu galima pasinaudoti Europos socialiniu fondu (ESF). Todėl Komitetas rekomenduoja nuodugniau ištirti Europos socialinio fondo ir mikrolėšų skyrimo priemonės Progress sąsajas ir taip užtikrinti, kad būtų parengti tikslinėms grupėms skirti pasiūlymai, numatytos kredito galimybės ir išvengta pasikartojimo.

| 1.4 | Kaip išdėstyta EESRK nuomonėje INT/494, EESRK iš esmės remia idėją mikrokreditus palankiomis sąlygomis teikti socialinės ekonomikos mikroįmonėms, jeigu jos įdarbins bedarbius arba socialiai remtinus asmenis. Tačiau ši koncepcija turėtų būti tiksliau apibrėžta. |
| --- | --- |

1.4

Kaip išdėstyta EESRK nuomonėje INT/494, EESRK iš esmės remia idėją mikrokreditus palankiomis sąlygomis teikti socialinės ekonomikos mikroįmonėms, jeigu jos įdarbins bedarbius arba socialiai remtinus asmenis. Tačiau ši koncepcija turėtų būti tiksliau apibrėžta.

| 1.5 | Vis dėlto Komitetas abejoja, ar lėšų perskyrimas ir su tuo susijęs kasmet po 25 mln. eurų sumažinimas neturės didelio poveikio Progress programos veiksmingumui ir aprėpčiai 2010–2013 m., taip pat tolesniam programos vystymui ir strateginei krypčiai. Todėl Komisijos prašoma tiksliau nurodyti, kokios bus pasekmės ir išnagrinėti alternatyvas. Be to, turėtų būti nurodytas galimas poveikis kitoms biudžeto eilutėms ir programoms, visų pirma ESF, atskiroms biudžeto eilutėms, pavyzdžiui, skirtoms socialiniam dialogui. |
| --- | --- |

1.5

Vis dėlto Komitetas abejoja, ar lėšų perskyrimas ir su tuo susijęs kasmet po 25 mln. eurų sumažinimas neturės didelio poveikio Progress programos veiksmingumui ir aprėpčiai 2010–2013 m., taip pat tolesniam programos vystymui ir strateginei krypčiai. Todėl Komisijos prašoma tiksliau nurodyti, kokios bus pasekmės ir išnagrinėti alternatyvas. Be to, turėtų būti nurodytas galimas poveikis kitoms biudžeto eilutėms ir programoms, visų pirma ESF, atskiroms biudžeto eilutėms, pavyzdžiui, skirtoms socialiniam dialogui.

| 1.6 | Kadangi Komitetas abejoja, ar biudžeto lėšų perskyrimas nesumažins Progress programos veiksmingumo Europos socialinės ir užimtumo politikos srityje, prašo Komisijos pagrįsti teiginį, kad Progress tikslus galima lengviau pasiekti numatytomis perskirti lėšomis, nei iki šiol taikyta tvarka. Taip pat būtina nurodyti, kaip galima užtikrinti tolesnį socialinės Europos vystymą, visų pirma atsižvelgiant į Lisabonos strategijos po 2010 m. vystymą, informavimą apie ją ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.6

Kadangi Komitetas abejoja, ar biudžeto lėšų perskyrimas nesumažins Progress programos veiksmingumo Europos socialinės ir užimtumo politikos srityje, prašo Komisijos pagrįsti teiginį, kad Progress tikslus galima lengviau pasiekti numatytomis perskirti lėšomis, nei iki šiol taikyta tvarka. Taip pat būtina nurodyti, kaip galima užtikrinti tolesnį socialinės Europos vystymą, visų pirma atsižvelgiant į Lisabonos strategijos po 2010 m. vystymą, informavimą apie ją ir įgyvendinimą.

| 1.7 | Be to, Komitetas rekomenduoja tiksliau nurodyti, kaip reikėtų pasiekti veiksmingesnio Progress įgyvendinimo ir strategiškesnio planavimo bei tikslingesnių priemonių ir paaiškinti, kokiose srityse ir kokias priemones būtų galima sutaupyti nepakenkiant programos tikslams ir strateginei krypčiai likusį jos taikymo laiką. |
| --- | --- |

1.7

Be to, Komitetas rekomenduoja tiksliau nurodyti, kaip reikėtų pasiekti veiksmingesnio Progress įgyvendinimo ir strategiškesnio planavimo bei tikslingesnių priemonių ir paaiškinti, kokiose srityse ir kokias priemones būtų galima sutaupyti nepakenkiant programos tikslams ir strateginei krypčiai likusį jos taikymo laiką.

| 1.8 | EESRK taip pat prašo informuoti, kokios rinkos ekonomikos paskatos bus numatytos, kad bankų sektorius iš tiesų veiksmingai atliktų jam patikėtą kreditų teikimo užduotį. |
| --- | --- |

1.8

EESRK taip pat prašo informuoti, kokios rinkos ekonomikos paskatos bus numatytos, kad bankų sektorius iš tiesų veiksmingai atliktų jam patikėtą kreditų teikimo užduotį.

2.   Įžanga ir Komisijos pasiūlymo santrauka

Įžanga ir Komisijos pasiūlymo santrauka

2.1   Remdamasi Komisijos komunikatu „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ (1) ir nuomonėmis, išdėstytomis 2009 m. gegužės 7 d. aukščiausiojo lygio susitikime užimtumo klausimais, Komisija 2009 m. birželio 3 d. komunikate „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“ (2) pasiūlė keletą prioritetinių veiksmų:

1

2

| — | geriau išnaudoti sutrumpinto darbo laiko galimybės, |
| --- | --- |

—

geriau išnaudoti sutrumpinto darbo laiko galimybės,

| — | geriau planuoti ir valdyti restruktūrizavimą, |
| --- | --- |

—

geriau planuoti ir valdyti restruktūrizavimą,

| — | skatinti darbo vietų kūrimą, |
| --- | --- |

—

skatinti darbo vietų kūrimą,

| — | teikti paramą jaunimui. |
| --- | --- |

—

teikti paramą jaunimui.

2.1.1   Rekomenduojama, kad valstybės narės, kartu su socialiniais partneriais ir Europos socialinio fondo (ESF) parama, padėtų bedarbiams ir jaunimui steigti tvarias įmones, pavyzdžiui, rengiant jiems verslo vadybos mokymus ir suteikiant pradinį kapitalą (3).

3

2.1.2   Turėtų būti panaudojamos visos esamos biudžeto eilutės, visų pirma Europos socialinio fondo lėšos, krizei įveikti. ESF finansinė parama pirmiausia turi būti skiriama verslumo ir savarankiško darbo skatinimui, pavyzdžiui, įmonių kūrimui arba kredito sąnaudų mažinimui.

| 2.1.2.1 | Be to, komunikate Komisija siūlo naują ES mikrolėšų skyrimo priemonę užimtumui skatinti, kad būtų sudaryta nauja galimybė bedarbiams, o svarbiausia socialiai remtinoms grupėms ir jaunimui, steigti įmones. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Be to, komunikate Komisija siūlo naują ES mikrolėšų skyrimo priemonę užimtumui skatinti, kad būtų sudaryta nauja galimybė bedarbiams, o svarbiausia socialiai remtinoms grupėms ir jaunimui, steigti įmones.

| 2.1.2.2 | Be ESF finansinės paramos palūkanoms kompensuoti, mikroįmonių steigėjams turėtų būti teikiamos konsultavimo, mokymo, gebėjimų ugdymo paslaugos (4). |
| --- | --- |

2.1.2.2

Be ESF finansinės paramos palūkanoms kompensuoti, mikroįmonių steigėjams turėtų būti teikiamos konsultavimo, mokymo, gebėjimų ugdymo paslaugos (4).

4

2.2   Galiausiai, 2009 m. liepos 2 d. Komisija pasiūlė naują užimtumo ir socialinės įtraukties mikrolėšų skyrimo priemonę Progress (5), kuri turėtų padėti bedarbiams ir socialiai remtinoms grupėms steigti mikroįmones ir vystyti socialinę ekonomiką. Todėl Komisija siūlo perskirti 100 mln. eurų iš turimo Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programos Progress biudžeto šiai naujai mikroįmonių finansavimo priemonei.

5

2.3   Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programa Progress (2007–2013 m.) yra finansinė priemonė, kuri turėtų padėti įgyvendinti ES užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių tikslus. Tai apima ir jų tolesnį vystymą. Be to, Progress padeda konkrečiai formuoti ir įgyvendinti Europos socialinę darbotvarkę. Viena programos užduočių – stiprinti paramą valstybių narių veiksmams ir pastangoms kurti daugiau ir geresnių darbo vietų bei solidaresnę visuomenę (6).

6

| 2.3.1 | Iki šiol Progress lėšomis buvo finansuojama:






  — | tyrimai ir politinės konsultacijos, |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Iki šiol Progress lėšomis buvo finansuojama:

—

tyrimai ir politinės konsultacijos,

| — | Bendrijos teisės aktų ir strategijų įgyvendinimo stebėsena, |
| --- | --- |

—

Bendrijos teisės aktų ir strategijų įgyvendinimo stebėsena,

| — | įvairių subjektų pasikeitimas strategijomis, |
| --- | --- |

—

įvairių subjektų pasikeitimas strategijomis,

| — | valstybių narių keitimosi patirtimi sistemos. |
| --- | --- |

—

valstybių narių keitimosi patirtimi sistemos.

| 2.3.2 | Pagal strategijos pagrindų principus Progress apima tokią veiklą (7):






  — | teisininkų ir politinių veikėjų tolesnis mokymas ir stažuotės, |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Pagal strategijos pagrindų principus Progress apima tokią veiklą (7):

7

—

teisininkų ir politinių veikėjų tolesnis mokymas ir stažuotės,

| — | tikslios stebėsenos ir vertinimo ataskaitos dėl ES teisės aktų ir politikos įgyvendinimo ir jos poveikio, |
| --- | --- |

—

tikslios stebėsenos ir vertinimo ataskaitos dėl ES teisės aktų ir politikos įgyvendinimo ir jos poveikio,

| — | gerosios praktikos nustatymas ir skleidimas, |
| --- | --- |

—

gerosios praktikos nustatymas ir skleidimas,

| — | informavimo ir komunikacinė veikla, suinteresuotųjų subjektų tinklų kūrimas ir renginiai, |
| --- | --- |

—

informavimo ir komunikacinė veikla, suinteresuotųjų subjektų tinklų kūrimas ir renginiai,

| — | tinkamos statistikos priemonės, metodai ir rodikliai, |
| --- | --- |

—

tinkamos statistikos priemonės, metodai ir rodikliai,

| — | atitinkamos politinės konsultacijos, moksliniai tyrimai ir analizė, |
| --- | --- |

—

atitinkamos politinės konsultacijos, moksliniai tyrimai ir analizė,

| — | parama nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) ir tinklams. |
| --- | --- |

—

parama nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) ir tinklams.

| 2.3.3 | Progress programa pakeitė daugelį ankstesnių Bendrijos programų taip siekiant sinergijos, o sujungus programas – užtikrinti daugiau skaidrumo ir nuoseklumo. |
| --- | --- |

2.3.3

Progress programa pakeitė daugelį ankstesnių Bendrijos programų taip siekiant sinergijos, o sujungus programas – užtikrinti daugiau skaidrumo ir nuoseklumo.

2.4   EESRK 2005 m. pateiktoje nuomonėje 2005 SOC/188 aiškiai pritarė ES Komisijos pasiūlymui. Progress ateityje, kartu su Europos socialiniu fondu (ESF), bus viena pagrindinių Socialinės politikos darbotvarkės finansavimo priemonių.

| 2.4.1 | Tačiau toje pačioje nuomonėje EESRK ragino Progress skirti pakankamai biudžeto lėšų ir išreiškė abejonę, ar užteks ES Komisijos pasiūlytų finansavimo. Be to turėtų būti užtikrinta, kad skelbiamas administravimo supaprastinimas leistų ne tik geresnį techninio programos valdymą, bet taip pat atitinkamai prisidėtų parengiant jos turinį tikslinėms grupėms. |
| --- | --- |

2.4.1

Tačiau toje pačioje nuomonėje EESRK ragino Progress skirti pakankamai biudžeto lėšų ir išreiškė abejonę, ar užteks ES Komisijos pasiūlytų finansavimo. Be to turėtų būti užtikrinta, kad skelbiamas administravimo supaprastinimas leistų ne tik geresnį techninio programos valdymą, bet taip pat atitinkamai prisidėtų parengiant jos turinį tikslinėms grupėms.

| 2.4.2 | Be to, Komitetas siūlė skatinti ne tik susijusius ES–NVO tinklus, bet ir nacionalinių pilietinės visuomenės subjektų keitimąsi nuomonėmis. |
| --- | --- |

2.4.2

Be to, Komitetas siūlė skatinti ne tik susijusius ES–NVO tinklus, bet ir nacionalinių pilietinės visuomenės subjektų keitimąsi nuomonėmis.

2.5   Pagal 2006 m. tarpinstitucinį susitarimą ir dėl Europos Parlamento spaudimo Progress programos lėšos buvo padidintos 114 mln. eurų. Todėl programos pradinis bendras biudžetas buvo 743 250 000 eurų septynerių metų laikotarpiui (2007–2013 m.) ir atitinkamai suplanuotas. Šis biudžetas turėtų būti naudojamas skatinti permainas ar modernizaciją šiose penkiose Progress srityse: užimtumas, socialinė įtrauktis ir socialinė apsauga, darbo sąlygos, nediskriminavimas ir lyčių lygybė.

2.6   Progress skirta 27 ES valstybėms narėms, ES šalims kandidatėms ir ELPA bei EEE šalims. Valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos, viešosios įdarbinimo agentūros ir nacionalinės statistikos institucijos yra tikslinės grupės. Gali dalyvauti ir universitetai, mokslinių tyrimų institutai, socialiniai partneriai ir nevyriausybinės organizacijos.

| 2.6.1 | Po paskelbto viešo konkurso arba kvietimo teikti pasiūlymus Komisija atrenka projektus, kurie turėtų būti skiriama finansinė parama. |
| --- | --- |

2.6.1

Po paskelbto viešo konkurso arba kvietimo teikti pasiūlymus Komisija atrenka projektus, kurie turėtų būti skiriama finansinė parama.

2.7   Komisija mano, kad dalies biudžeto lėšų perskyrimas nepakenks Progress programos tikslams.

| 2.7.1 | 100 mln. eurų turi būti skirti naujai užimtumo ir socialinės įtraukties mikrolėšų skyrimo priemonei Progress, o tai reiškia, kad likusį Progress įgyvendinimo laiką 2010–2013 m. kasmet teks 25 mln. eurų mažiau (8). |
| --- | --- |

2.7.1

100 mln. eurų turi būti skirti naujai užimtumo ir socialinės įtraukties mikrolėšų skyrimo priemonei Progress, o tai reiškia, kad likusį Progress įgyvendinimo laiką 2010–2013 m. kasmet teks 25 mln. eurų mažiau (8).

8

| 2.7.2 | Todėl Komisija siūlo Sprendimo Nr. 1672/2006/EB, nustatančio programą Progress, 17 straipsnio 1 dalį pakeisti taip:






  — | „Šiame sprendime nurodytai Bendrijos veiklai nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. įgyvendinti skirtas finansinis paketas yra 643 250 000 eurų“ (9). |
| --- | --- | --- |

2.7.2

Todėl Komisija siūlo Sprendimo Nr. 1672/2006/EB, nustatančio programą Progress, 17 straipsnio 1 dalį pakeisti taip:

—

„Šiame sprendime nurodytai Bendrijos veiklai nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. įgyvendinti skirtas finansinis paketas yra 643 250 000 eurų“ (9).

9

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

3.1   EESRK iš esmės pritaria visų Europos programų peržiūrėjimui, kad nustatytų, kaip jos gali prisidėti prie krizės įveikimo ir visų pirma užimtumo užtikrinimo ir darbo vietų kūrimo.

| 3.1.1 | Labiausiai socialiai remtinoms grupėms, pavyzdžiui, bedarbiams, jaunimui, vienišoms motinoms, imigrantams arba moterims, reikia veiksmingos pagalbos. Tačiau nepakanka vien tik suteikti kreditus, jiems prieš steigiant įmonę kur kas labiau reikia specialių konsultacijų, kvalifikacijos ir paramos, visų pirma geram verslo planui parengti. Reikėtų išanalizuoti sąsajas su ESF parama, kad būtų įvertinta galima verslo idėjos rizika ir galimybės. |
| --- | --- |

3.1.1

Labiausiai socialiai remtinoms grupėms, pavyzdžiui, bedarbiams, jaunimui, vienišoms motinoms, imigrantams arba moterims, reikia veiksmingos pagalbos. Tačiau nepakanka vien tik suteikti kreditus, jiems prieš steigiant įmonę kur kas labiau reikia specialių konsultacijų, kvalifikacijos ir paramos, visų pirma geram verslo planui parengti. Reikėtų išanalizuoti sąsajas su ESF parama, kad būtų įvertinta galima verslo idėjos rizika ir galimybės.

3.2   Iš esmės, rengiant Progress mikrolėšų skyrimo priemonę reikia aiškiau skirti tikslines grupes:

| a) | esamos socialinės ekonomikos mikroįmonės, |
| --- | --- |

a)

esamos socialinės ekonomikos mikroįmonės,

| b) | pavieniai pareiškėjai. |
| --- | --- |

b)

pavieniai pareiškėjai.

3.3   Kaip išdėstyta EESRK nuomonėje INT/494, EESRK iš esmės remia idėją palankiomis sąlygomis teikti mikrokreditus taip pat ir socialinės ekonomikos mikroįmonėms, jeigu jos užtikrins arba sukurs naujas darbo vietas. Tačiau Komitetas abejoja, ar lėšų perskyrimas ir su tuo susijęs lėšų sumažinimas Progress programai neturės didelio poveikio Progress programos veiksmingumui ir aprėpčiai (10). Visų pirma abejotina, ar pavyks tinkamai atlikti Progress užduotį – teikti paramą socialinės Europos vystymui – taip pat atsižvelgiant ir į strategiją po Lisabonos strategijos. Todėl Komisijos prašoma išanalizuoti šį aspektą kuo greičiau. Nepakanka, kaip ex-ante įvertinime (11), Progress biudžeto eilučių tinkamumą pagrįsti tik tuo, kad lėšas reikia imti iš vienos egzistuojančių biudžeto eilučių.

10

ex-ante

11

| 3.3.1 | Galiausiai esama kitų, iš dalies daug didesnės apimties biudžeto eilučių ir programų, visų pirma ESF, kuris jau leidžia valstybėms narėms naudotis lėšomis mikrokreditams, tačiau iki šiol valstybės narės tuo nesinaudojo. |
| --- | --- |

3.3.1

Galiausiai esama kitų, iš dalies daug didesnės apimties biudžeto eilučių ir programų, visų pirma ESF, kuris jau leidžia valstybėms narėms naudotis lėšomis mikrokreditams, tačiau iki šiol valstybės narės tuo nesinaudojo.

| 3.3.2 | Taip pat reikėtų nurodyti galimą poveikį nepriklausomoms biudžeto eilutėms, pavyzdžiui, skirtoms socialiniam dialogui. |
| --- | --- |

3.3.2

Taip pat reikėtų nurodyti galimą poveikį nepriklausomoms biudžeto eilutėms, pavyzdžiui, skirtoms socialiniam dialogui.

3.4   Apskritai lieka neaišku, kokios paskatos suteikiamos bankininkystės sektoriui, kad jis, be kita ko, galėtų imtis konkrečios kreditų išdavimo funkcijos. Lėšų skyrimas tik iš Progress programos, kad būtų finansuojama viena priemonė, neduoda jokios papildomos naudos Progress tikslams siekti. Komitetas ragina Komisiją pasiūlyti atitinkamas rinkos ekonomines paskatas, kad būtų galima kurti mikrokreditų rinką pirmiau minėtoms tikslinėms grupėms.

3.5   Be to, Komisija turėtų paaiškinti, ar programa, skirta mikrolėšų skyrimo priemonėms, negalėtų būti finansuojama iš kitų biudžeto asignavimų arba programų. Tik tada galima kalbėti apie papildomą finansavimą užimtumui ir socialinei integracijai skatinti. Europa dėl krizės susidurs su dideliais sunkumais, didėjančiu nedarbu, mažėjančiomis pajamomis iš mokesčių ir dideliu biudžeto deficitu. Progress turi taip pat svariai prisidėti šioje srityje. Todėl reikia užtikrinti, kad būtų skirtas pakankamas finansavimas šiems tikslams pasiekti.

3.6   Jeigu naujoji mikrolėšų skyrimo priemonė bus finansuojama perskiriant Progress lėšas, būtina konkrečiau nustatyti, kokios veiklos arba produktų turi būti atsisakyta arba sumažinta, atsižvelgiant į tai, kad Progress metinis biudžetas kasmet sumažės 25 mln. eurų. Toks sumažinimas, kuris sieks šiek tiek daugiau kaip 13 proc. programos įgyvendinimo laikotarpiu (2007-2013 m.), iš esmės sudaro kur kas didesnę santykinę dalį, nes 100 mln. eurų suma bus paimta ir perskirstyta iš likusio 2010-2013 m. biudžeto. Negalima leisti, pavyzdžiui, sumažinti paramos, kuri skirta Europos NVO tinklams. Kaip ir Progress strategijos atveju, finansavimo suma, skirta NVO ir tinklams, yra Progress veiklos rodiklis.

| 3.6.1 | 2009 m. strategijoje pabrėžia ketinimą padidinti investicijas į šią sritį ir padidinti nacionalinių ir europinių tinklų pajėgumą dalyvauti priimant sprendimus ir įgyvendinant politiką ES ir valstybių narių lygiu ir daryti poveikį šiems procesams (12). |
| --- | --- |

3.6.1

2009 m. strategijoje pabrėžia ketinimą padidinti investicijas į šią sritį ir padidinti nacionalinių ir europinių tinklų pajėgumą dalyvauti priimant sprendimus ir įgyvendinant politiką ES ir valstybių narių lygiu ir daryti poveikį šiems procesams (12).

12

3.7   Kartu Komitetas nurodo, kad jokiomis aplinkybėmis neturi būti mažinamas finansavimas abipusiam mokymuisi (abipusis mokymasis/tarpusavio vertinimai) - esminei atvirojo koordinavimo metodo daliai. Šios priemonės turėtų būti toliau vystomos, kad būtų galima geriau valdyti krizę, iš dalies aktyviau dalyvaujant socialiniams partneriams ir atitinkamoms nevyriausybinėms organizacijoms.

3.8   Komitetas yra įsitikinęs, kad beatodairiškas Progress sričių sumažinimas gali pakenkti programos tikslams ir jos poveikiui. Todėl jis rekomenduoja, kad, jeigu bus sukurta nauja mikrolėšų skyrimo priemonė iš PROGRESS lėšų, turėtų būti sušauktas PROGRESS programos komitetas ir pilietinei visuomenei dalyvaujant aptartas biudžeto sumažinimo klausimas.

3.9   Neramina tai, kad iki Progress programos įgyvendinimo pabaigos reikia suderinti su nauja strategija, pasibaigus galioti Lisabonos strategijai, apie tai paskleisti informaciją ir įgyvendinti įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus. Šiam tikslui pasiekti prireiks nemažai Progress lėšų. Todėl 2009 m. Progress darbo plane jau yra numatytos priemonės. Nuo 2010 m. turi būti skirta dar daugiau Progress lėšų.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 114, 2009 m. kovo 4 d.

1

(2)  COM(2009) 257.

2

(3)  COM(2009) 257, p. 7.

3

(4)  Plg. ten pat, p. 14.

4

(5)  COM(2009) 333 ir COM(2009) 340.

5

(6)  plg. Europos Komisija „Užtikrinti, kad Progress duos rezultatų – strateginiai Progress, ES užimtumo ir socialinio solidarumo programos (2007–2013 m.), įgyvendinimo pagrindai“, p. 5.

6

(7)  Plg. ten pat, p. 9.

7

(8)  Pagal atnaujintą Komisijos finansų ataskaitą 2009 m. pabaigoje bus išnaudota daugiau nei 280 mln. eurų viso 745 mln. eurų biudžeto, t. y., iš likusios sumos bus atimta ir perskirta 100 mln. eurų.

8

(9)  COM(2009) 340.

9

(10)  Komisijos pasiūlymo ex-ante vertinime Komisija nurodo, kad nors ir pageidautina skirti daugiau nei 100 mln. eurų lėšų naujoms mikrolėšų skyrimo priemonėms, didesnis nei 100 mln. eurų lėšų perskyrimas turėtų neigiamą poveikį Progress programos tikslams ir prioritetams. Tačiau šis teiginys nepagrįstas, kodėl taip būtų tik dėl didesnės nei 100 mln. eurų sumos.

10

ex-ante

(11)  „Vienintelė reali galimybė būtų perskirti lėšas iš esamos biudžeto eilutės. Progress biudžeto eilutė, atrodo, yra šiuo atžvilgiu labiausiai tinkama“. SEC(2009) 907, p. 12.

11

(12)  Europos Komisija: Užtikrinti, kad Progress duos rezultatų – strateginiai Progress, ES užimtumo ir socialinio solidarumo programos (2007–2013 m.), įgyvendinimo pagrindai, p. 18.

12

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/88 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/88

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai

(COM(2008) 644 galutinis — 2008/0198 (COD))

2009/C 318/17

Pranešėjas Valerio SALVATORE

Bendrapranešėjis Brendan Burns

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalimi, 2008 m. lapkričio 14 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Valerio SALVATORE, bendrapranešėjis Brendan BURNS.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 87 nariams balsavus už, 7 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas visiškai pritaria Komisijos siūlomo reglamento tikslui – mažinti neteisėtos medienos ir jos šalutinių produktų patekimą į Europos rinką. Dėl miškų naikinimo ne tik 20 proc. padidėjo pasaulyje išmetamų šiltnamio dujų kiekis ir nyksta biologinė įvairovė, bet taip pat kyla didelių ekonominių ir ypač socialinių problemų. Numatyto tikslo reikia siekti drąsiau ir imtis ryžtingesnių veiksmų, taikant teisiškai privalomas priemones ir nustatant trumpus įgyvendinimo terminus. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas visiškai pritaria Komisijos siūlomo reglamento tikslui – mažinti neteisėtos medienos ir jos šalutinių produktų patekimą į Europos rinką. Dėl miškų naikinimo ne tik 20 proc. padidėjo pasaulyje išmetamų šiltnamio dujų kiekis ir nyksta biologinė įvairovė, bet taip pat kyla didelių ekonominių ir ypač socialinių problemų. Numatyto tikslo reikia siekti drąsiau ir imtis ryžtingesnių veiksmų, taikant teisiškai privalomas priemones ir nustatant trumpus įgyvendinimo terminus.

| 1.2 | Pasiūlymas priimti reglamentą, taip pat kaip ir FLEGT (1) savanoriškos partnerystės susitarimai, bendradarbiavimo programų dėl sertifikavimo ir tvaraus miško išteklių panaudojimo vystymas bei susitarimai su pagrindiniais medienos importuotojais, yra esminė kovos ne tik su neteisėta medienos ruoša, bet ir su neteisėtu jos pateikimu į medienos rinką, dalis. |
| --- | --- |

1.2

Pasiūlymas priimti reglamentą, taip pat kaip ir FLEGT (1) savanoriškos partnerystės susitarimai, bendradarbiavimo programų dėl sertifikavimo ir tvaraus miško išteklių panaudojimo vystymas bei susitarimai su pagrindiniais medienos importuotojais, yra esminė kovos ne tik su neteisėta medienos ruoša, bet ir su neteisėtu jos pateikimu į medienos rinką, dalis.

1

| 1.3 | Tvarumo sąvoka siejama ne vien tik su pajėgumais gaminti medieną, bet ir su socialiniais kriterijais (priimtinos darbo sąlygos, darbuotojų teisių laikymasis), apibrėžtais TDO (2), taip pat su ekonominiais (užkirsti kelią rinkos iškraipymams dėl nesąžiningos prekybos) ir aplinkosaugos (neteisėto miškų naikinimo poveikis aplinkai ir biologinės įvairovės nykimui) kriterijais. |
| --- | --- |

1.3

Tvarumo sąvoka siejama ne vien tik su pajėgumais gaminti medieną, bet ir su socialiniais kriterijais (priimtinos darbo sąlygos, darbuotojų teisių laikymasis), apibrėžtais TDO (2), taip pat su ekonominiais (užkirsti kelią rinkos iškraipymams dėl nesąžiningos prekybos) ir aplinkosaugos (neteisėto miškų naikinimo poveikis aplinkai ir biologinės įvairovės nykimui) kriterijais.

2

| 1.4 | Šiame reglamente Komisija siūlo nustatyti deramo patikrinimo sistemą, kurią taikant būtų mažinama neteisėtos medienos ir jos šalutinių produktų pateikimo į Europos rinką rizika. Vis dėlto siūlomą sistemą reikėtų šiek tiek pakoreguoti. |
| --- | --- |

1.4

Šiame reglamente Komisija siūlo nustatyti deramo patikrinimo sistemą, kurią taikant būtų mažinama neteisėtos medienos ir jos šalutinių produktų pateikimo į Europos rinką rizika. Vis dėlto siūlomą sistemą reikėtų šiek tiek pakoreguoti.

| 1.5 | Pirmiausia, ji skirta tik pirmą kartą medieną ir medienos produktus į rinką teikiantiems prekiautojams. Komiteto nuomone, ši sistema turėtų būti taikoma plačiau, t. y. visiems medienos pramonės ūkio subjektams, numatant skirtingą tvarką ir taisykles. Atsekamumo sistema turėtų būti taikoma visiems ūkio subjektams; jie turi būti informuojami apie produkto kilmę ir jo savybes, nurodant šalį, mišką, rūšį, amžių ir tiekėją. Mažosios ir vidutinės įmonės, taip pat smulkieji gamintojai, turėtų turėti lankstesnes galimybes ir galimybę laipsniškai prisitaikyti prie naujos sistemos, kad nereikėtų patirti pernelyg didelės naštos. |
| --- | --- |

1.5

Pirmiausia, ji skirta tik pirmą kartą medieną ir medienos produktus į rinką teikiantiems prekiautojams. Komiteto nuomone, ši sistema turėtų būti taikoma plačiau, t. y. visiems medienos pramonės ūkio subjektams, numatant skirtingą tvarką ir taisykles. Atsekamumo sistema turėtų būti taikoma visiems ūkio subjektams; jie turi būti informuojami apie produkto kilmę ir jo savybes, nurodant šalį, mišką, rūšį, amžių ir tiekėją. Mažosios ir vidutinės įmonės, taip pat smulkieji gamintojai, turėtų turėti lankstesnes galimybes ir galimybę laipsniškai prisitaikyti prie naujos sistemos, kad nereikėtų patirti pernelyg didelės naštos.

| 1.6 | Bet kuriuo atveju, vengiant dubliuoti jau esančias „atsekamumo“ sistemas, reikėtų pripažinti nacionalinius teisės aktus bei kontrolės mechanizmus, miškų sertifikavimo sistemas ir darbo organizavimo modelius, jei tik jie nepažeidžia tvarios miškotvarkos principų. Nėra prasmės taikyti papildomas biurokratines priemones, ypač tais atvejais, kai jau yra taikomi deramo tikrinimo principai. ES turi nustatyti taisyklių ir bendro pobūdžio standartus rizikos valdymo tvarkai užtikrinti, kurie būtų griežtesni toms sritims, kur yra didelė neteisėtos medienos valdymo rizika (3) ir kuriose prireikus galėtų būti pasinaudota išorės nepriklausomomis, įrodytą patirtį turinčiomis sertifikavimo įstaigomis. |
| --- | --- |

1.6

Bet kuriuo atveju, vengiant dubliuoti jau esančias „atsekamumo“ sistemas, reikėtų pripažinti nacionalinius teisės aktus bei kontrolės mechanizmus, miškų sertifikavimo sistemas ir darbo organizavimo modelius, jei tik jie nepažeidžia tvarios miškotvarkos principų. Nėra prasmės taikyti papildomas biurokratines priemones, ypač tais atvejais, kai jau yra taikomi deramo tikrinimo principai. ES turi nustatyti taisyklių ir bendro pobūdžio standartus rizikos valdymo tvarkai užtikrinti, kurie būtų griežtesni toms sritims, kur yra didelė neteisėtos medienos valdymo rizika (3) ir kuriose prireikus galėtų būti pasinaudota išorės nepriklausomomis, įrodytą patirtį turinčiomis sertifikavimo įstaigomis.

3

| 1.7 | Susitarimuose su trečiosiomis šalimis turėtų būti numatytas bendradarbiavimas darbo organizavimo ir (arba) valdymo srityse ir pateiktos socialinių paskatų sistemos, paremtos atvirkštiniu procentiniu ryšiu tarp neteisėtos medienos ruošos masto ir pajamų, tenkančių vienam gyventojui konkrečioje šalyje. |
| --- | --- |

1.7

Susitarimuose su trečiosiomis šalimis turėtų būti numatytas bendradarbiavimas darbo organizavimo ir (arba) valdymo srityse ir pateiktos socialinių paskatų sistemos, paremtos atvirkštiniu procentiniu ryšiu tarp neteisėtos medienos ruošos masto ir pajamų, tenkančių vienam gyventojui konkrečioje šalyje.

| 1.8 | Deramą tikrinimą taikant visiems ūkio subjektams į rinką turėtų patekti tik teisėta mediena; tiesą sakant, tokia mediena yra priimtinesnė ne tiek dėl ekonominių padarinių, kiek dėl didelio socialinio poveikio. Dalykas tas, kad į ateitį orientuota miškotvarka ir teisėtų produktų vartojimas suteikia galimybę užtikrinti „tvarų“ vystymą medienos sektoriuje dirbantiems vietos gyventojams ir garantijas dėl Europos medienos pramonės ateities. |
| --- | --- |

1.8

Deramą tikrinimą taikant visiems ūkio subjektams į rinką turėtų patekti tik teisėta mediena; tiesą sakant, tokia mediena yra priimtinesnė ne tiek dėl ekonominių padarinių, kiek dėl didelio socialinio poveikio. Dalykas tas, kad į ateitį orientuota miškotvarka ir teisėtų produktų vartojimas suteikia galimybę užtikrinti „tvarų“ vystymą medienos sektoriuje dirbantiems vietos gyventojams ir garantijas dėl Europos medienos pramonės ateities.

| 1.9 | Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas ir medienai bei medienos produktams, kurie naudojami energijai iš atsinaujinančių šaltinių gaminti. |
| --- | --- |

1.9

Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas ir medienai bei medienos produktams, kurie naudojami energijai iš atsinaujinančių šaltinių gaminti.

| 1.10 | Nuobaudos už įsipareigojimų dėl prekybos mediena ir medienos produktais nesilaikymą turi būti vienodos visose šalyse ir turėtų būti proporcingos atsakomybės laipsniui, netgi numatant komercinės veiklos sustabdymą už itin šiurkščius pažeidimus. |
| --- | --- |

1.10

Nuobaudos už įsipareigojimų dėl prekybos mediena ir medienos produktais nesilaikymą turi būti vienodos visose šalyse ir turėtų būti proporcingos atsakomybės laipsniui, netgi numatant komercinės veiklos sustabdymą už itin šiurkščius pažeidimus.

| 1.11 | Kad sistema veiktų sklandžiai, Komitetas labai palankiai vertina idėją įsteigti patariamąją grupę dėl prekybos mediena, į kurią įeitų įvairios suinteresuotos šalys ir kuri padėtų Komisijai sprendžiant šios srities klausimus. |
| --- | --- |

1.11

Kad sistema veiktų sklandžiai, Komitetas labai palankiai vertina idėją įsteigti patariamąją grupę dėl prekybos mediena, į kurią įeitų įvairios suinteresuotos šalys ir kuri padėtų Komisijai sprendžiant šios srities klausimus.

| 1.12 | Reglamentui įsigaliojus, po dvejų metų Komisija turėtų atlikti jo poveikio vidaus rinkos medienos produktais veikimui įvertinimą. Jei padariniai pasirodytų esą neigiami, turėtų būti sudaryta galimybė persvarstyti visas trūkumų turinčias nuostatas. |
| --- | --- |

1.12

Reglamentui įsigaliojus, po dvejų metų Komisija turėtų atlikti jo poveikio vidaus rinkos medienos produktais veikimui įvertinimą. Jei padariniai pasirodytų esą neigiami, turėtų būti sudaryta galimybė persvarstyti visas trūkumų turinčias nuostatas.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Šio pasiūlymo priimti atitinkamą reglamentą tikslas – kovoti su neteisėta medienos ruoša skatinant tiekimą iš šalių, kurios laikosi teisėtos miškotvarkos praktikos. Tai yra ES reakcija į neteisėtą medienos ruošą, kuri yra viena iš miškų naikinimo priežasčių. 20 proc. pasaulio šiltnamio dujų kiekio atsiranda dėl miškų naikinimo, kuris yra ir pagrindinė biologinės įvairovės visame pasaulyje mažėjimo priežastis. Be to, neteisėta medienos ruoša lemia ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos dempingą, o tai sumažina bendrovių, užsiimančių teisėta miško pramonės veikla, konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.1

Šio pasiūlymo priimti atitinkamą reglamentą tikslas – kovoti su neteisėta medienos ruoša skatinant tiekimą iš šalių, kurios laikosi teisėtos miškotvarkos praktikos. Tai yra ES reakcija į neteisėtą medienos ruošą, kuri yra viena iš miškų naikinimo priežasčių. 20 proc. pasaulio šiltnamio dujų kiekio atsiranda dėl miškų naikinimo, kuris yra ir pagrindinė biologinės įvairovės visame pasaulyje mažėjimo priežastis. Be to, neteisėta medienos ruoša lemia ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos dempingą, o tai sumažina bendrovių, užsiimančių teisėta miško pramonės veikla, konkurencingumą.

| 2.2 | Dėl socialinio dempingo reikėtų pažymėti, kad nuo 1996 m. Europos Sąjungoje būta pastangų įtraukti į PPO (Pasaulio prekybos organizacija) susitarimus nuostatas, ginančias pagrindines darbuotojų teises. Tačiau šiems pasiūlymams griežtai pasipriešino besivystančios šalys, įtarusios, kad tokiais pasiūlymais pramoninės šalys siekia sukurti naujas protekcionizmo formas, skirtas jų eksportuojamiems produktams. Šis klausimas šiuo metu yra atviras ir pačioje ES. |
| --- | --- |

2.2

Dėl socialinio dempingo reikėtų pažymėti, kad nuo 1996 m. Europos Sąjungoje būta pastangų įtraukti į PPO (Pasaulio prekybos organizacija) susitarimus nuostatas, ginančias pagrindines darbuotojų teises. Tačiau šiems pasiūlymams griežtai pasipriešino besivystančios šalys, įtarusios, kad tokiais pasiūlymais pramoninės šalys siekia sukurti naujas protekcionizmo formas, skirtas jų eksportuojamiems produktams. Šis klausimas šiuo metu yra atviras ir pačioje ES.

| 2.3 | Todėl Komisija numatė keletą pasirinkimo galimybių, užtikrinančių, kad į ES rinką būtų teikiama tik teisėtai iškirsto miško mediena ir medienos produktai. Buvo atliktas šių pasirinkimo galimybių poveikio įvertinimas ir pagaliau buvo pasirinkta „deramo patikrinimo“ sistema. Žinoma, sienų kontrolės stiprinimas būtų gera ir labai veiksminga priemonė, tačiau ji pažeistų laisvos prekybos taisykles ir dėl to yra nepriimtina. |
| --- | --- |

2.3

Todėl Komisija numatė keletą pasirinkimo galimybių, užtikrinančių, kad į ES rinką būtų teikiama tik teisėtai iškirsto miško mediena ir medienos produktai. Buvo atliktas šių pasirinkimo galimybių poveikio įvertinimas ir pagaliau buvo pasirinkta „deramo patikrinimo“ sistema. Žinoma, sienų kontrolės stiprinimas būtų gera ir labai veiksminga priemonė, tačiau ji pažeistų laisvos prekybos taisykles ir dėl to yra nepriimtina.

| 2.4 | Medienos tiekimo šaltinio teisėtumas nustatomas remiantis šalies, kurioje buvo auginama atitinkama miško medžiaga, teisės aktais. Teisėtumas gali būti patikrintas FLEGT partnerėse šalyse pagal ES FLEGT licencijas, kurias numato dvišaliai savanoriškos partnerystės susitarimai (SPS) tarp Europos Komisijos ir atskirų eksportuojančių šalių, arba pagal CITES (4) leidimus. Kitos šalys teisėtumą gali patikrinti kitais būdais. Ūkio subjektai tikrina teisėtumą naudodamiesi sistemomis, kurios visiškai atitinka deramo patikrinimo sistemos kriterijus. |
| --- | --- |

2.4

Medienos tiekimo šaltinio teisėtumas nustatomas remiantis šalies, kurioje buvo auginama atitinkama miško medžiaga, teisės aktais. Teisėtumas gali būti patikrintas FLEGT partnerėse šalyse pagal ES FLEGT licencijas, kurias numato dvišaliai savanoriškos partnerystės susitarimai (SPS) tarp Europos Komisijos ir atskirų eksportuojančių šalių, arba pagal CITES (4) leidimus. Kitos šalys teisėtumą gali patikrinti kitais būdais. Ūkio subjektai tikrina teisėtumą naudodamiesi sistemomis, kurios visiškai atitinka deramo patikrinimo sistemos kriterijus.

4

| 2.5 | Deramo patikrinimo sistema paremta ūkio subjektų atsakomybe už neteisėtos medienos pateikimo į Bendrijos rinką rizikos sumažinimą naudojantis atsekamumo sistema, kuri remiasi prieinama informacija apie medienos kilmę ir savybes, taip pat laikantis teisėtų nacionalinės teisės aktuose numatytų reikalavimų. Šia sistema taip pat siekiama pateikti vartotojams informaciją, kuri jiems garantuotų, kad jų įsigyta mediena nėra susijusi su neteisėta medienos ruoša. |
| --- | --- |

2.5

Deramo patikrinimo sistema paremta ūkio subjektų atsakomybe už neteisėtos medienos pateikimo į Bendrijos rinką rizikos sumažinimą naudojantis atsekamumo sistema, kuri remiasi prieinama informacija apie medienos kilmę ir savybes, taip pat laikantis teisėtų nacionalinės teisės aktuose numatytų reikalavimų. Šia sistema taip pat siekiama pateikti vartotojams informaciją, kuri jiems garantuotų, kad jų įsigyta mediena nėra susijusi su neteisėta medienos ruoša.

| 2.6 | Kad šį reglamentą būtų lengviau įgyvendinti, ūkio subjektai gali pasinaudoti kontrolės įstaigų sukurtomis sistemomis, jei tokių yra. Visais atvejais valstybių narių paskirtos kompetentingos valdžios institucijos yra atsakingos už monitoringo organizacijų akreditavimą, tačiau pasilieka teisę reguliariai vykdyti patikrinimus ir įsitikinti, kad jos laikosi nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

2.6

Kad šį reglamentą būtų lengviau įgyvendinti, ūkio subjektai gali pasinaudoti kontrolės įstaigų sukurtomis sistemomis, jei tokių yra. Visais atvejais valstybių narių paskirtos kompetentingos valdžios institucijos yra atsakingos už monitoringo organizacijų akreditavimą, tačiau pasilieka teisę reguliariai vykdyti patikrinimus ir įsitikinti, kad jos laikosi nurodytų reikalavimų.

| 2.7 | Monitoringo organizacijos, iš anksto nustačiusios deramo patikrinimo įgyvendinimo taisykles, išduoda oficialų leidimą ūkio subjektams laikantis atitinkamų sistemų. Kompetentingos valdžios institucijos vykdo būtinus patikrinimus ir imasi atitinkamų drausminių priemonių prieš patvirtintus ūkio subjektus, kurie nesilaiko deramo patikrinimo sistemos reikalavimų. |
| --- | --- |

2.7

Monitoringo organizacijos, iš anksto nustačiusios deramo patikrinimo įgyvendinimo taisykles, išduoda oficialų leidimą ūkio subjektams laikantis atitinkamų sistemų. Kompetentingos valdžios institucijos vykdo būtinus patikrinimus ir imasi atitinkamų drausminių priemonių prieš patvirtintus ūkio subjektus, kurie nesilaiko deramo patikrinimo sistemos reikalavimų.

| 2.8 | Valstybės narės turi nustatyti nuobaudų, taikytinų pažeidus šio reglamento nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Taisyklės, kurios nustatytos reglamente remiantis PPO susitarimais, turi būti vieningai taikomos ir importuotiems, ir ES produktams. |
| --- | --- |

2.8

Valstybės narės turi nustatyti nuobaudų, taikytinų pažeidus šio reglamento nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Taisyklės, kurios nustatytos reglamente remiantis PPO susitarimais, turi būti vieningai taikomos ir importuotiems, ir ES produktams.

3.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

3.1   Visiškai pritariama siekiui užtikrinti, kad mediena į ES rinką patektų iš teisėtai ir tvariai tvarkomų miškų. Komitetas tikisi, kad reglamentas bus priimtas nedelsiant ir kad tai bus geriausias įrodymas, jog ES įsipareigoja kovoti su neteisėta medienos ruoša.

3.2   Be jokios abejonės, pritariama dvišalių sprendimų srities išplėtimui naudojantis FLEGT savanoriškos partnerystės susitarimais, taip pat susitarimams su pagrindiniais medienos importuotojais (JAV, Rusija, Kinija, Japonija) dėl tarptautinių taisyklių, kurios padėtų kovoti su neteisėtu miškų kirtimu ir prekyba mediena. Su gamintojo šalimis turėtų būti vystomos bendradarbiavimo programos, kurios skatintų tvariai naudoti miškų išteklius, laikytis gamintojo šalies įstatymų ir plačiau taikyti sertifikavimo sistemas. Apskritai, reikėtų palankiai vertinti visus projektus, kurie skatina vietose diegti gero valdymo principus vystant tinkamas stebėsenos sistemas.

3.3   Vis dėlto deramo patikrinimo sistema turi nemažai trūkumų. Visų pirma, ji skirta tik medienos ir medienos produktų prekybininkams, kurie pirmieji juos pateikia į rinką – miškų savininkams ir tiems, kurie turi teisę vykdyti medienos ruošą, bei medienos importuotojams. Taigi, nors ir laukiama neteisėtų produktų pateikimo į rinką kontrolės poveikio, jis laipsniškai mažėja, kadangi ūkio subjektai šioje tiekimo grandinėje atsiduria vis arčiau galutinio vartotojo. Komiteto nuomone ši sistema turėtų būti taikoma plačiau, t. y. visiems Europos Sąjungos medienos pramonės ūkio subjektams, numatant skirtingą tvarką ir taisykles.

| 3.3.1 | Visi medienos sektoriaus ūkio subjektai turi būti tikri dėl jų turimos medienos teisėtumo ir privalo turėti esminę informaciją apie produkto kilmę: šalį, mišką, tiekėją, rūšis, amžių ir tūrį. Tai įgyvendinti įmanoma patvirtinus atsekamumo sistemą, kurioje būtų numatyta įvairių lygių atsakomybė. Nedidelių miškų savininkams, dalyvaujantiems nacionalinėse rinkose, kuriose veiksmingai galioja teisės aktai ir kontrolės taisyklės, suderinti su deramo patikrinimo sistema, nereikėtų taikyti papildomų biurokratinių reikalavimų. Tačiau stambūs ūkio subjektai, kurie medieną perka ir ja prekiauja Europos Sąjungoje arba ją importuoja iš trečiųjų šalių, privalo taikyti šiame reglamente numatytą sistemą. |
| --- | --- |

3.3.1

Visi medienos sektoriaus ūkio subjektai turi būti tikri dėl jų turimos medienos teisėtumo ir privalo turėti esminę informaciją apie produkto kilmę: šalį, mišką, tiekėją, rūšis, amžių ir tūrį. Tai įgyvendinti įmanoma patvirtinus atsekamumo sistemą, kurioje būtų numatyta įvairių lygių atsakomybė. Nedidelių miškų savininkams, dalyvaujantiems nacionalinėse rinkose, kuriose veiksmingai galioja teisės aktai ir kontrolės taisyklės, suderinti su deramo patikrinimo sistema, nereikėtų taikyti papildomų biurokratinių reikalavimų. Tačiau stambūs ūkio subjektai, kurie medieną perka ir ja prekiauja Europos Sąjungoje arba ją importuoja iš trečiųjų šalių, privalo taikyti šiame reglamente numatytą sistemą.

3.4   Taikant deramo patikrinimo sistemą, net ir padarius siūlomus pakeitimus, nebus įmanoma per trumpą laiką įgyvendinti visus numatytus tikslus, ypač atsižvelgiant į tai, kad su neteisėta medienos ruoša susiję klausimai yra sunkūs ir sudėtingi. Todėl visų pirma reikėtų numatyti priemones ir kontrolės taisykles didelės neteisėtumo rizikos atvejais, skirtas medienos kilmei ir tiekimo grandinės etapams, kurie iš tikrųjų ir yra tikroji šios problemos priežastis. Tokiais atvejais miškotvarkos stebėseną turėtų vykdyti nepriklausomos sertifikavimo įstaigos, turinčios įrodytą patirtį.

3.5   Turėtų būti bendra Europos lygmens programa, pagal kurią būtų nustatomi standartai, privalomi įgyvendinant rizikos valdymo tvarką. Tai padėtų geriausiai pasinaudoti Europos Sąjungoje jau esančiomis vykdymo ir atsekamumo sistemomis ir išvengti dubliavimo, ypač jei tai sudarytų papildomą administracinę naštą mažosioms ir vidutinėms miškininkystės įmonėms. Turėtų būti siekiama naująsias sistemas suderinti su įvairių valstybių narių jau priimtomis veiksmingiausiomis sistemomis. Todėl turėtų būti skatinama taikyti sistemas, kurios atitinka deramo patikrinimo reikalavimus, laikantis nacionalinių teisės aktų ir atitinkamų stebėsenos sistemų, pavyzdžiui, miškų sertifikavimo.

3.6   Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas ir medienai bei medienos produktams, kurie naudojami energijai iš atsinaujinančių šaltinių gaminti. Visi medienos produktai ir medienos šalutiniai produktai turi būti teisėtos kilmės, įskaitant ir tuos, kurie gali turėti tvarumo savybių, pavyzdžiui, energijai gaminti naudojama biomasė. Teisėtumas iš tikrųjų turėtų būti neginčijama sąlyga imantis bet kurio tvaraus veiksmo.

3.7   Galiausiai, nuobaudų sistema, kuri turi būti taikoma tiems, kurie nesilaiko įsipareigojimo prekiauti teisėtai įsigyta mediena ir medienos produktais, turi būti aiškiai ir vienodai apibrėžta visose valstybėse narėse. Dėl tos pačios priežasties nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios, netgi numatant komercinės veiklos sustabdymą už itin šiurkščius pažeidimus.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 4.1 | Kad būtų galima įvykdyti šiuos uždavinius, būtina apibrėžti atitinkamas priemones, kurias taikant būtų galima patikrinti į ES rinką pateikiamos medienos ir medienos produktų teisėtumą. Be nacionalinių teisės aktų ir priemonių, kurios numatytos šiame pasiūlyme dėl reglamento, reikėtų atsižvelgti ir į kitas, įskaitant miškų sertifikavimo, sistemas, kurios atitinka deramo patikrinimo kriterijus. Be to, reikia apibrėžti atitinkamus mechanizmus, kaip atskirti tuos, kurie vykdo veiklą laikydamiesi nustatytų reikalavimų, ir bausti tuos, kurie teikdami į rinką medieną ir medienos produktus pažeidžia nustatytas taisykles. Taisykles, kurių negalima nustatyti Europos lygmeniu, turi numatyti pačios valstybės narės laikydamosi vienodų kriterijų. |
| --- | --- |

4.1

Kad būtų galima įvykdyti šiuos uždavinius, būtina apibrėžti atitinkamas priemones, kurias taikant būtų galima patikrinti į ES rinką pateikiamos medienos ir medienos produktų teisėtumą. Be nacionalinių teisės aktų ir priemonių, kurios numatytos šiame pasiūlyme dėl reglamento, reikėtų atsižvelgti ir į kitas, įskaitant miškų sertifikavimo, sistemas, kurios atitinka deramo patikrinimo kriterijus. Be to, reikia apibrėžti atitinkamus mechanizmus, kaip atskirti tuos, kurie vykdo veiklą laikydamiesi nustatytų reikalavimų, ir bausti tuos, kurie teikdami į rinką medieną ir medienos produktus pažeidžia nustatytas taisykles. Taisykles, kurių negalima nustatyti Europos lygmeniu, turi numatyti pačios valstybės narės laikydamosi vienodų kriterijų.

| 4.2 | Neteisėta medienos ruoša kelia grėsmę visiems tvarios miškotvarkos projektams. Todėl susitarimuose su trečiosiomis šalimis turėtų būti numatytas bendradarbiavimas darbo organizavimo ir (arba) valdymo srityse ir pateiktos socialinių paskatų sistemos, atsižvelgiant į atvirkštinį procentinį ryšį tarp neteisėtos medienos ruošos masto ir pajamų, tenkančių vienam gyventojui konkrečioje šalyje. Miškai labiausiai naikinami tankiai apgyvendintose tropikų šalyse, kuriose skurdas yra didžiausias (5). Panašiai yra ir Afrikoje – čia medieną eksportuojančios šalys yra tarp 50-ies skurdžiausių pasaulio šalių, kurių žmogaus raidos rodikliai yra patys žemiausi, o vienam žmogui tenkančios pajamos – pačios mažiausios (6). |
| --- | --- |

4.2

Neteisėta medienos ruoša kelia grėsmę visiems tvarios miškotvarkos projektams. Todėl susitarimuose su trečiosiomis šalimis turėtų būti numatytas bendradarbiavimas darbo organizavimo ir (arba) valdymo srityse ir pateiktos socialinių paskatų sistemos, atsižvelgiant į atvirkštinį procentinį ryšį tarp neteisėtos medienos ruošos masto ir pajamų, tenkančių vienam gyventojui konkrečioje šalyje. Miškai labiausiai naikinami tankiai apgyvendintose tropikų šalyse, kuriose skurdas yra didžiausias (5). Panašiai yra ir Afrikoje – čia medieną eksportuojančios šalys yra tarp 50-ies skurdžiausių pasaulio šalių, kurių žmogaus raidos rodikliai yra patys žemiausi, o vienam žmogui tenkančios pajamos – pačios mažiausios (6).

5

6

| 4.3 | Deramo patikrinimo sistemos taikymas visiems ūkio subjektams, o ne vien tik tiems medienos ir medienos produktų prekybininkams, kurie pirmą kartą pateikia į rinką medieną ir medienos gaminius, yra susijęs su papildoma administracine našta. Tačiau naudos galima tikėtis tik tuo atveju, jei į ES rinką pateks tik teisėtai iškirsto miško mediena, kurios teisėtumą būtų galima atsekti visoje tiekimo grandinėje. Nauda bus visapusiška, ne tik ekonominė (7), bet ir socialinė – didžiausia iš visų. Tokiu būdu aplinka yra įtraukiama į ekonominių ir socialinių svarstymų sritį, kad suinteresuotieji subjektai būtų skatinami aplinkos apsaugos, socialinio, kultūros bei ekonominio pobūdžio interesų. |
| --- | --- |

4.3

Deramo patikrinimo sistemos taikymas visiems ūkio subjektams, o ne vien tik tiems medienos ir medienos produktų prekybininkams, kurie pirmą kartą pateikia į rinką medieną ir medienos gaminius, yra susijęs su papildoma administracine našta. Tačiau naudos galima tikėtis tik tuo atveju, jei į ES rinką pateks tik teisėtai iškirsto miško mediena, kurios teisėtumą būtų galima atsekti visoje tiekimo grandinėje. Nauda bus visapusiška, ne tik ekonominė (7), bet ir socialinė – didžiausia iš visų. Tokiu būdu aplinka yra įtraukiama į ekonominių ir socialinių svarstymų sritį, kad suinteresuotieji subjektai būtų skatinami aplinkos apsaugos, socialinio, kultūros bei ekonominio pobūdžio interesų.

7

| 4.4 | Minėtu būdu įgyti produktai ne tik geriau atitiks rinkos, kuri skiria vis daugiau dėmesio aplinkosaugos klausimams, reikalavimus, bet ją ir sustipins. Visa tai gali duoti nemažą naudą ir tapti kitoms šalims sektinu pavyzdžiu. Taigi, į ateitį orientuota miškotvarka ir teisėtai iškirsto miško naudojimas užtikrintų vietos gyventojams vystymosi galimybę ir garantijas dėl Europos medienos pramonės ateities. |
| --- | --- |

4.4

Minėtu būdu įgyti produktai ne tik geriau atitiks rinkos, kuri skiria vis daugiau dėmesio aplinkosaugos klausimams, reikalavimus, bet ją ir sustipins. Visa tai gali duoti nemažą naudą ir tapti kitoms šalims sektinu pavyzdžiu. Taigi, į ateitį orientuota miškotvarka ir teisėtai iškirsto miško naudojimas užtikrintų vietos gyventojams vystymosi galimybę ir garantijas dėl Europos medienos pramonės ateities.

| 4.5 | Vis tik įsipareigojimai turėtų būti proporcingi bendrovių dydžiui, kad mažosios ir vidutinės įmonės ir smulkūs gamintojai galėtų lanksčiau ir palaipsniui prisitaikyti prie deramo patikrinimo sistemos. Pirmiausia, medienos pirkėjai, kurie pirmą kartą perka medieną, turėtų sumažinti prekybos neteisėtais produktais riziką tikrindami dokumentus, kuriuose nurodoma produkto kilmė ir savybės (šalis, miškas, tiekėjas, rūšys, amžius ir tūris). Tolesni pasrovinio sektoriaus ūkio subjektai turi dokumentuose nurodyti, iš ko pirko medieną. |
| --- | --- |

4.5

Vis tik įsipareigojimai turėtų būti proporcingi bendrovių dydžiui, kad mažosios ir vidutinės įmonės ir smulkūs gamintojai galėtų lanksčiau ir palaipsniui prisitaikyti prie deramo patikrinimo sistemos. Pirmiausia, medienos pirkėjai, kurie pirmą kartą perka medieną, turėtų sumažinti prekybos neteisėtais produktais riziką tikrindami dokumentus, kuriuose nurodoma produkto kilmė ir savybės (šalis, miškas, tiekėjas, rūšys, amžius ir tūris). Tolesni pasrovinio sektoriaus ūkio subjektai turi dokumentuose nurodyti, iš ko pirko medieną.

| 4.6 | Rengiant reglamentą reikėtų visapusiškai atsižvelgti į tas nacionalines taisykles ir darbo organizavimo modelius, kurie geriausiai atitinka tvarios miškotvarkos kriterijus, ir nesiūlyti naujovių vien todėl, kad tai yra kažkas nauja. Šiuo atžvilgiu tvarumo sąvoka turėtų būti išplėsta ir siejama ne vien su pajėgumais gaminti medieną, bet ir su socialiniais kriterijais (sąlygos, kurios turi atitikti žmogaus ir darbuotojų teises), taip pat su ekonominiais kriterijais (užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams dėl nesąžiningos konkurencijos) ir aplinkos apsaugos kriterijais (vykdomos veiklos poveikis aplinkai ir vietos biologinei įvairovei). |
| --- | --- |

4.6

Rengiant reglamentą reikėtų visapusiškai atsižvelgti į tas nacionalines taisykles ir darbo organizavimo modelius, kurie geriausiai atitinka tvarios miškotvarkos kriterijus, ir nesiūlyti naujovių vien todėl, kad tai yra kažkas nauja. Šiuo atžvilgiu tvarumo sąvoka turėtų būti išplėsta ir siejama ne vien su pajėgumais gaminti medieną, bet ir su socialiniais kriterijais (sąlygos, kurios turi atitikti žmogaus ir darbuotojų teises), taip pat su ekonominiais kriterijais (užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams dėl nesąžiningos konkurencijos) ir aplinkos apsaugos kriterijais (vykdomos veiklos poveikis aplinkai ir vietos biologinei įvairovei).

| 4.7 | Reikia sukurti tinkamas verslo sąlygas taisyklių besilaikantiems ūkio subjektams, kurie informuoja pirkėjus apie medienos ir jos šalutinių produktų teisėtumą. Pagaliau, vertėtų vykdyti kampanijas, kurių metu vartotojai būtų informuojami apie tai, kad perkant medieną ir jos šalutinius produktus labai svarbu nustatyti (atsekamumo būdu), ar miškas buvo kertamas teisėtai. |
| --- | --- |

4.7

Reikia sukurti tinkamas verslo sąlygas taisyklių besilaikantiems ūkio subjektams, kurie informuoja pirkėjus apie medienos ir jos šalutinių produktų teisėtumą. Pagaliau, vertėtų vykdyti kampanijas, kurių metu vartotojai būtų informuojami apie tai, kad perkant medieną ir jos šalutinius produktus labai svarbu nustatyti (atsekamumo būdu), ar miškas buvo kertamas teisėtai.

| 4.8 | Kad statybos sektorius, baldų ir kitų gaminių gamintojai būtų skatinami naudoti teisėtai iškirsto miško medieną, reikia imtis bendrų iniciatyvų ir platinti atitinkamą reklaminę ir informacinę medžiagą. Reikėtų plačiai aiškinti, kad tik iš tvariai tvarkomų miškų gauta mediena yra vienintelė tvari žaliava, kuri yra natūraliai atsinaujinanti medžiaga ir anglies dioksido saugykla visu savo gyvavimo ciklo laikotarpiu, ir kad šia savybe ji skiriasi nuo kitų medžiagų. |
| --- | --- |

4.8

Kad statybos sektorius, baldų ir kitų gaminių gamintojai būtų skatinami naudoti teisėtai iškirsto miško medieną, reikia imtis bendrų iniciatyvų ir platinti atitinkamą reklaminę ir informacinę medžiagą. Reikėtų plačiai aiškinti, kad tik iš tvariai tvarkomų miškų gauta mediena yra vienintelė tvari žaliava, kuri yra natūraliai atsinaujinanti medžiaga ir anglies dioksido saugykla visu savo gyvavimo ciklo laikotarpiu, ir kad šia savybe ji skiriasi nuo kitų medžiagų.

| 4.9 | Komitetas tvirtai pritaria nuomonei sudaryti patariamąją grupę dėl prekybos mediena, į kurią būtų įtraukti visi suinteresuotieji subjektai ir kuri padėtų Komisijai užtikrinti sklandų minėtos sistemos veikimą. |
| --- | --- |

4.9

Komitetas tvirtai pritaria nuomonei sudaryti patariamąją grupę dėl prekybos mediena, į kurią būtų įtraukti visi suinteresuotieji subjektai ir kuri padėtų Komisijai užtikrinti sklandų minėtos sistemos veikimą.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  angl. Action Plan for Forest Law Enforcement Governance and Trade (Miškų įstatymo, valdymo ir prekybos veiksmų planas).

1

(2)  Tarptautinė darbo organizacija.

2

(3)  Li Ruhong, J. Buongiorno, J. A. Turner, S. Zhu, J. Prestemon. „Long-term effects of eliminating illegal logging on the world forest industries, trade and inventory.“Forest policy and economics. 10 (2008) p. 480–490.

3

Forest policy and economics

(4)  Nykstančių rūšių tarptautinės prekybos konvencija (angl. „The Convention on Trade in Endangered Species“).

4

(5)  M. S. Iftekhar, A. F. K. Hoque, Skverbimosi į miškus priežastys. Bangladešo analizė. – Geo Journal 62 (2005) p. 95–106.

5

Geo Journal

(6)  Greenpeace. L'industria del legno in Africa. Impatti ambientali, sociali e economici. (2001)

6

(7)  Shashi S. Kant. Tvarios miškotvarkos ekonomika. Vedamasis. – Forest Policy and Economics. 6 (2004), p. 197–203.

7

Forest Policy and Economics.

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/92 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/92

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje

(COM(2008) 811 galutinis)

2009/C 318/18

Pranešėjas: BUFFETAUT

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. gruodžio 3 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Stéphane BUFFETAUT.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 160 narių balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas teigiamai vertina Europos Komisijos žaliąja knyga pradėtą procesą. Vis dėlto jis apgailestauja, kad nagrinėjamas tik biologinių atliekų, o ne visų biologiškai skaidžių atliekų klausimas. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas teigiamai vertina Europos Komisijos žaliąja knyga pradėtą procesą. Vis dėlto jis apgailestauja, kad nagrinėjamas tik biologinių atliekų, o ne visų biologiškai skaidžių atliekų klausimas.

| 1.2 | Kadangi nėra bendrų ES taisyklių, Komitetas ragina parengti tokias taisykles, kurios būtų suderintos pagal savus principus ir technologinius metodus. |
| --- | --- |

1.2

Kadangi nėra bendrų ES taisyklių, Komitetas ragina parengti tokias taisykles, kurios būtų suderintos pagal savus principus ir technologinius metodus.

| 1.3 | EESRK primygtinai pabrėžia, kad būtina laikytis atliekų tvarkymo prioritetų ir sudaryti sąlygas bei skatinti atliekas perdirbti ir naudoti kaip žaliavą, ypač naudoti jas energijai gaminti. |
| --- | --- |

1.3

EESRK primygtinai pabrėžia, kad būtina laikytis atliekų tvarkymo prioritetų ir sudaryti sąlygas bei skatinti atliekas perdirbti ir naudoti kaip žaliavą, ypač naudoti jas energijai gaminti.

| 1.4 | Komitetas ragina padaryta viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrinta geresnė atliekų susidarymo namų ūkiuose ir pramonės objektuose prevencija, tačiau supranta, kad kiekis, kurio galime tikėtis, nebus labai didelis. Kadangi vietos sąlygos daro nemažą įtaką biologinių atliekų tvarkymui ir pagamintų medžiagų naudojimo būdams, Komitetas mano, kad šiuo metu Europos Sąjunga turi teikti pirmenybę aiškioms gairėms ir kokybiniams tikslams, o ne privalomų vienodų komposto gamybos taisyklių rengimui. Įgyvendinant Europos tikslus, valstybėms narėms turėtų būti palikta tam tikra veiksmų laisvė. Vis dėlto praėjus penkeriems metams nuo nustatytų gairių taikymo pradžios būtų tikslinga atlikti šios ES politikos įgyvendinimo įvertinimą. Jeigu tokio įvertinimo rezultatai pasirodytų nepatenkinami, reikėtų priimti griežtesnius teisės aktus. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas ragina padaryta viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrinta geresnė atliekų susidarymo namų ūkiuose ir pramonės objektuose prevencija, tačiau supranta, kad kiekis, kurio galime tikėtis, nebus labai didelis. Kadangi vietos sąlygos daro nemažą įtaką biologinių atliekų tvarkymui ir pagamintų medžiagų naudojimo būdams, Komitetas mano, kad šiuo metu Europos Sąjunga turi teikti pirmenybę aiškioms gairėms ir kokybiniams tikslams, o ne privalomų vienodų komposto gamybos taisyklių rengimui. Įgyvendinant Europos tikslus, valstybėms narėms turėtų būti palikta tam tikra veiksmų laisvė. Vis dėlto praėjus penkeriems metams nuo nustatytų gairių taikymo pradžios būtų tikslinga atlikti šios ES politikos įgyvendinimo įvertinimą. Jeigu tokio įvertinimo rezultatai pasirodytų nepatenkinami, reikėtų priimti griežtesnius teisės aktus.

2.   Kas yra biologinės atliekos?

Kas yra biologinės atliekos?

| 2.1 | Jos apibrėžiamos kaip biologiškai skaidžios sodų ir parkų atliekos, namų ūkių, restoranų, viešojo maitinimo įstaigų ir mažmeninės prekybos įstaigų (maistininkų) maisto ir virtuvės atliekos bei panašios atliekos iš maisto perdirbimo įmonių. Šiai apibrėžčiai nepriskiriamos miškų ar žemės ūkio atliekos, mėšlas, nuotekų dumblas ar kitos biologiškai skaidžios atliekos, pavyzdžiui, natūralūs audiniai, popierius ar perdirbta mediena. Taigi šioje žaliojoje knygoje nagrinėjamos tik biologinės atliekos, o ne platesnė biologiškai skaidžių atliekų kategorija, kuriai priklauso ir biologinės atliekos. |
| --- | --- |

2.1

Jos apibrėžiamos kaip biologiškai skaidžios sodų ir parkų atliekos, namų ūkių, restoranų, viešojo maitinimo įstaigų ir mažmeninės prekybos įstaigų (maistininkų) maisto ir virtuvės atliekos bei panašios atliekos iš maisto perdirbimo įmonių. Šiai apibrėžčiai nepriskiriamos miškų ar žemės ūkio atliekos, mėšlas, nuotekų dumblas ar kitos biologiškai skaidžios atliekos, pavyzdžiui, natūralūs audiniai, popierius ar perdirbta mediena. Taigi šioje žaliojoje knygoje nagrinėjamos tik biologinės atliekos, o ne platesnė biologiškai skaidžių atliekų kategorija, kuriai priklauso ir biologinės atliekos.

| 2.2 | Per metus Europos Sąjungoje susidarantis bendras biologinių atliekų kiekis siekia 76,5–102 mln. tonų maisto ir sodų atliekų, kurios įeina į mišriąsias kietąsias komunalines atliekas, ir iki 37 mln. tonų maisto ir gėrimų pramonės atliekų. |
| --- | --- |

2.2

Per metus Europos Sąjungoje susidarantis bendras biologinių atliekų kiekis siekia 76,5–102 mln. tonų maisto ir sodų atliekų, kurios įeina į mišriąsias kietąsias komunalines atliekas, ir iki 37 mln. tonų maisto ir gėrimų pramonės atliekų.

3.   Kodėl paskelbta žalioji knyga?

Kodėl paskelbta žalioji knyga?

| 3.1 | Visų pirma būtina konstatuoti, kad skirtingų valstybių narių įgyvendinama nacionalinė politika labai skiriasi. Todėl reikia išsiaiškinti, ar pakanka nacionalinių veiksmų, ar tikslingiau ir veiksmingiau būtų jų imtis Bendrijos lygiu atsižvelgiant į konkrečių vietos sąlygų, ypač klimato, svarbą. |
| --- | --- |

3.1

Visų pirma būtina konstatuoti, kad skirtingų valstybių narių įgyvendinama nacionalinė politika labai skiriasi. Todėl reikia išsiaiškinti, ar pakanka nacionalinių veiksmų, ar tikslingiau ir veiksmingiau būtų jų imtis Bendrijos lygiu atsižvelgiant į konkrečių vietos sąlygų, ypač klimato, svarbą.

| 3.2 | Atliekų tvarkymo politikos pagrindų direktyvoje Komisija raginama atlikti biologinių atliekų tvarkymo vertinimą ir prireikus pateikti teisės akto ar gairių pasiūlymą. |
| --- | --- |

3.2

Atliekų tvarkymo politikos pagrindų direktyvoje Komisija raginama atlikti biologinių atliekų tvarkymo vertinimą ir prireikus pateikti teisės akto ar gairių pasiūlymą.

| 3.3 | 1999 ir 2001 m. buvo paskelbti du darbo dokumentai, tačiau padėtis labai pasikeitė, ypač po to, kai prie ES prisijungė 12 naujų valstybių narių. |
| --- | --- |

3.3

1999 ir 2001 m. buvo paskelbti du darbo dokumentai, tačiau padėtis labai pasikeitė, ypač po to, kai prie ES prisijungė 12 naujų valstybių narių.

| 3.4 | Todėl šia žaliąja knyga siekiama išnagrinėti biologinių atliekų tvarkymo gerinimo galimybes Europos Sąjungoje. Ketinama pradėti diskusiją apie galimybę ateityje Bendrijos lygiu imtis politikos veiksmų atsižvelgiant į atliekų tvarkymo prioritetus, galimą ekonominę, socialinę naudą ir naudą aplinkai. Šią užduotį įgyvendinti bus sunku, nes daugelis šio klausimo aspektų yra neaiškūs. |
| --- | --- |

3.4

Todėl šia žaliąja knyga siekiama išnagrinėti biologinių atliekų tvarkymo gerinimo galimybes Europos Sąjungoje. Ketinama pradėti diskusiją apie galimybę ateityje Bendrijos lygiu imtis politikos veiksmų atsižvelgiant į atliekų tvarkymo prioritetus, galimą ekonominę, socialinę naudą ir naudą aplinkai. Šią užduotį įgyvendinti bus sunku, nes daugelis šio klausimo aspektų yra neaiškūs.

4.   Taikomos technologijos

Taikomos technologijos

| 4.1 | Šiuo metu valstybėse narėse taikomos šios technologijos:






  — | atskiras atliekų rinkimas, kuris leidžia gaminti kokybišką kompostą, |
| --- | --- | --- |

4.1

Šiuo metu valstybėse narėse taikomos šios technologijos:

—

atskiras atliekų rinkimas, kuris leidžia gaminti kokybišką kompostą,

| — | šalinimas į sąvartynus, kuris vis dar dažnai taikomas kietosioms komunalinėms atliekoms, |
| --- | --- |

—

šalinimas į sąvartynus, kuris vis dar dažnai taikomas kietosioms komunalinėms atliekoms,

| — | deginimas, kai atliekos naudojamos energijai gaminti (ši technologija nelabai aktuali pietinėse valstybėse, kur pagaminta šiluma mažiau naudinga), |
| --- | --- |

—

deginimas, kai atliekos naudojamos energijai gaminti (ši technologija nelabai aktuali pietinėse valstybėse, kur pagaminta šiluma mažiau naudinga),

| — | biologinis apdorojimas, |
| --- | --- |

—

biologinis apdorojimas,

| — | apdorojimas su kitomis atliekomis, |
| --- | --- |

—

apdorojimas su kitomis atliekomis,

| — | komposto granuliavimas, |
| --- | --- |

—

komposto granuliavimas,

| — | aerobinis apdorojimas, |
| --- | --- |

—

aerobinis apdorojimas,

| — | ananerobinis apdorojimas, |
| --- | --- |

—

ananerobinis apdorojimas,

| — | mechaninis biologinis apdorojimas, kuris apima rūšiavimą ir biologinį apdorojimą. |
| --- | --- |

—

mechaninis biologinis apdorojimas, kuris apima rūšiavimą ir biologinį apdorojimą.

| 4.2 | Valstybėse narėse naudojamos visos šios technologijos, tačiau dominuoja trys atliekų tvarkymo pasirinktys: vienose šalyse atliekos deginamos siekiant išvengti šalinimo į sąvartynus, kitose didelė atliekų dalis yra naudojama kaip žaliava, tačiau santykinai mažai atliekų sudeginama, trečiose – atliekos šalinamos į sąvartynus. |
| --- | --- |

4.2

Valstybėse narėse naudojamos visos šios technologijos, tačiau dominuoja trys atliekų tvarkymo pasirinktys: vienose šalyse atliekos deginamos siekiant išvengti šalinimo į sąvartynus, kitose didelė atliekų dalis yra naudojama kaip žaliava, tačiau santykinai mažai atliekų sudeginama, trečiose – atliekos šalinamos į sąvartynus.

| 4.3 | Šiuo metu taikomi standartai taip pat skiriasi. Buvo nustatyti komposto naudojimo ir kokybės standartai, tačiau valstybėse narėse jie nevienodi. Nustatyti ir atliekų naudojimo energijai gaminti standartai. Jie inicijuoti Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

4.3

Šiuo metu taikomi standartai taip pat skiriasi. Buvo nustatyti komposto naudojimo ir kokybės standartai, tačiau valstybėse narėse jie nevienodi. Nustatyti ir atliekų naudojimo energijai gaminti standartai. Jie inicijuoti Bendrijos lygiu.

| 4.4 | Ir poveikis aplinkai, ir ekonominiai rodikliai skiriasi, jie priklauso nuo technologijos. Šalinimas į sąvartynus laikomas pigiausiu sprendimu, o deginimui reikia didesnių investicijų. Biologinio apdorojimo srityje technologijų pasiūla tokia didelė, kad sunku nustatyti vienodą tokio apdorojimo kainą. |
| --- | --- |

4.4

Ir poveikis aplinkai, ir ekonominiai rodikliai skiriasi, jie priklauso nuo technologijos. Šalinimas į sąvartynus laikomas pigiausiu sprendimu, o deginimui reikia didesnių investicijų. Biologinio apdorojimo srityje technologijų pasiūla tokia didelė, kad sunku nustatyti vienodą tokio apdorojimo kainą.

5.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

5.1   Taikymo sritis

Taikymo sritis

| 5.1.1 | Žaliosios knygos taikymo sritis neapima visų biologiškai skaidžių atliekų. Toks pasirinkimas yra ribotas, nes tai reiškia, kad biologiškai skaidžios atliekos nėra nagrinėjamos kaip visuma. Galima teigti, kad taip sukuriama nauja biologiškai skaidžių atliekų kategorija, kuriai priklauso tik biologiškai skaidžios sodų bei parkų atliekos ir namų ūkių, viešojo maitinimo įstaigų, maisto ir gėrimų pramonės maisto atliekos. |
| --- | --- |

5.1.1

Žaliosios knygos taikymo sritis neapima visų biologiškai skaidžių atliekų. Toks pasirinkimas yra ribotas, nes tai reiškia, kad biologiškai skaidžios atliekos nėra nagrinėjamos kaip visuma. Galima teigti, kad taip sukuriama nauja biologiškai skaidžių atliekų kategorija, kuriai priklauso tik biologiškai skaidžios sodų bei parkų atliekos ir namų ūkių, viešojo maitinimo įstaigų, maisto ir gėrimų pramonės maisto atliekos.

| 5.1.2 | Biologinių ir biologiškai skaidžių atliekų rinkimo sistemos ir apdorojimo priemonės, kartais ir atliekų kaip žaliavos naudojimo metodai kuriami ir įgyvendinami bendrai. Todėl būtų buvę prasmingiau priimti visuotinę suderintą strategiją, įgyvendinamą taikant tas pačias taisykles. Jeigu tokių vienodų taisyklių būtų neįmanoma nustatyti, reikėtų susitarti dėl taisyklių, kurios būtų suderintos pagal savus principus ir technologinius metodus. |
| --- | --- |

5.1.2

Biologinių ir biologiškai skaidžių atliekų rinkimo sistemos ir apdorojimo priemonės, kartais ir atliekų kaip žaliavos naudojimo metodai kuriami ir įgyvendinami bendrai. Todėl būtų buvę prasmingiau priimti visuotinę suderintą strategiją, įgyvendinamą taikant tas pačias taisykles. Jeigu tokių vienodų taisyklių būtų neįmanoma nustatyti, reikėtų susitarti dėl taisyklių, kurios būtų suderintos pagal savus principus ir technologinius metodus.

| 5.1.3 | Biologinių atliekų (ir apskritai biologiškai skaidžių atliekų) tvarkymo metodai, be abejonės, turi atitikti atliekų tvarkymo prioritetus: prevencija, perdirbimas (pakartotinis panaudojimas šiuo atveju neįmanomas), kitoks atliekų kaip žaliavos naudojimas, įskaitant atliekų naudojimą energijai gaminti, ir galiausiai šalinimas. |
| --- | --- |

5.1.3

Biologinių atliekų (ir apskritai biologiškai skaidžių atliekų) tvarkymo metodai, be abejonės, turi atitikti atliekų tvarkymo prioritetus: prevencija, perdirbimas (pakartotinis panaudojimas šiuo atveju neįmanomas), kitoks atliekų kaip žaliavos naudojimas, įskaitant atliekų naudojimą energijai gaminti, ir galiausiai šalinimas.

| 5.1.4 | Savaime suprantama, pirmenybė teikiama atliekų susidarymo prevencijai. Praktiškai tai reiškia, kad reikia sumažinti nesuvartotų maisto produktų patekimą į atliekas ir apriboti sodų ir parkų atliekų susidarymą taikant specialiai pritaikytus augalų kultivavimo metodus. Tačiau reikia būti realistais – biologinių atliekų susidarymas neišvengiamas. |
| --- | --- |

5.1.4

Savaime suprantama, pirmenybė teikiama atliekų susidarymo prevencijai. Praktiškai tai reiškia, kad reikia sumažinti nesuvartotų maisto produktų patekimą į atliekas ir apriboti sodų ir parkų atliekų susidarymą taikant specialiai pritaikytus augalų kultivavimo metodus. Tačiau reikia būti realistais – biologinių atliekų susidarymas neišvengiamas.

| 5.1.5 | Perdirbimas turi būti laikomas prioritetiniu šios atliekų rūšies tvarkymo metodu. Tai organinių papildų gamyba kompostavimo būdu ir netgi trąšų gamyba išgaunant metaną. Labai svarbu, koks atliekų rinkimo metodas naudotas prieš biologinį apdorojimą. Galimi du variantai: atskiras rinkimas atliekų susidarymo vietoje arba mišriųjų atliekų rinkimas jas išrūšiuojant atliekų perdirbimo įmonėje. Šioje vietoje reikia pabrėžti, kad komposto gamybai naudojamų medžiagų kokybė turi didelį poveikį galutinio produkto kokybei. Svarbu užtikrinti, kad būtų pasiekti atliekų perdirbimo ir galutinių medžiagų kokybės tikslai, neatsižvelgiant į tai, kokie technologiniai ar veiklos organizavimo metodai būtų pasirinkti. |
| --- | --- |

5.1.5

Perdirbimas turi būti laikomas prioritetiniu šios atliekų rūšies tvarkymo metodu. Tai organinių papildų gamyba kompostavimo būdu ir netgi trąšų gamyba išgaunant metaną. Labai svarbu, koks atliekų rinkimo metodas naudotas prieš biologinį apdorojimą. Galimi du variantai: atskiras rinkimas atliekų susidarymo vietoje arba mišriųjų atliekų rinkimas jas išrūšiuojant atliekų perdirbimo įmonėje. Šioje vietoje reikia pabrėžti, kad komposto gamybai naudojamų medžiagų kokybė turi didelį poveikį galutinio produkto kokybei. Svarbu užtikrinti, kad būtų pasiekti atliekų perdirbimo ir galutinių medžiagų kokybės tikslai, neatsižvelgiant į tai, kokie technologiniai ar veiklos organizavimo metodai būtų pasirinkti.

| 5.1.6 | Biologiškai skaidžių atliekų naudojimo kaip žaliavos proceso veiksmingumą optimizuoja metano gavyba. Likutinių atliekų naudojimas energijai gaminti yra itin svarbus biologiškai skaidžių atliekų perdirbimo priedas, būtinas, kad nebūtų prarasta tokiose atliekose sukaupta energija. |
| --- | --- |

5.1.6

Biologiškai skaidžių atliekų naudojimo kaip žaliavos proceso veiksmingumą optimizuoja metano gavyba. Likutinių atliekų naudojimas energijai gaminti yra itin svarbus biologiškai skaidžių atliekų perdirbimo priedas, būtinas, kad nebūtų prarasta tokiose atliekose sukaupta energija.

5.2   Komposto naudojimas

Komposto naudojimas

| 5.2.1 | Kalbant apie komposto naudojimą reikia pasakyti, kad jo naudojimo būdai yra labai įvairūs ir priklauso nuo valstybėse narėse susidariusių sąlygų, ir kad komerciniai importo–eksporto santykiai yra itin riboti. Kompostas dažniausiai parduodamas vietinėje rinkoje. Vienose šalyse pagrindinė jo naudojamo paskirtis tik žemės ūkis, kitose jis labiau naudojamas dirvožemio savybėms gerinti arba parduodamas kaip trąša privatiems asmenims. Todėl būtų protinga taisykles rengti atsižvelgiant į galutinio produkto paskirtį. Galima išskirti tris svarbiausius produktų naudojimo būdus:






  — | augalų ir dirvožemio tręšimas, |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Kalbant apie komposto naudojimą reikia pasakyti, kad jo naudojimo būdai yra labai įvairūs ir priklauso nuo valstybėse narėse susidariusių sąlygų, ir kad komerciniai importo–eksporto santykiai yra itin riboti. Kompostas dažniausiai parduodamas vietinėje rinkoje. Vienose šalyse pagrindinė jo naudojamo paskirtis tik žemės ūkis, kitose jis labiau naudojamas dirvožemio savybėms gerinti arba parduodamas kaip trąša privatiems asmenims. Todėl būtų protinga taisykles rengti atsižvelgiant į galutinio produkto paskirtį. Galima išskirti tris svarbiausius produktų naudojimo būdus:

—

augalų ir dirvožemio tręšimas,

| — | fizinių dirvožemio savybių gerinimas, |
| --- | --- |

—

fizinių dirvožemio savybių gerinimas,

| — | dalinis dirvožemio pakeitimas. |
| --- | --- |

—

dalinis dirvožemio pakeitimas.

| 5.2.2 | Bet kuriuo atveju galutinių medžiagų (komposto ar atliekų pūdymo liekanų) sanitarinės kokybės ir nekenksmingumo aplinkai kriterijai turi būti nustatyti remiantis moksliniais rizikos įvertinimo tyrimais. Galutinius komposto ar atliekų pūdymo liekanų kokybės kriterijus būtina apibrėžti atsižvelgiant į numatomą naudojimo paskirtį ir rimtus rizikos įvertinimo tyrimus, atliekamus pagal pagrįstą ir išbandytą metodiką. |
| --- | --- |

5.2.2

Bet kuriuo atveju galutinių medžiagų (komposto ar atliekų pūdymo liekanų) sanitarinės kokybės ir nekenksmingumo aplinkai kriterijai turi būti nustatyti remiantis moksliniais rizikos įvertinimo tyrimais. Galutinius komposto ar atliekų pūdymo liekanų kokybės kriterijus būtina apibrėžti atsižvelgiant į numatomą naudojimo paskirtį ir rimtus rizikos įvertinimo tyrimus, atliekamus pagal pagrįstą ir išbandytą metodiką.

5.3   Sprendimų priėmimo lygmuo

Sprendimų priėmimo lygmuo

| 5.3.1 | Siekiant plėsti biologinių atliekų tvarkymą, kurio sąlygos skiriasi dėl geografinės padėties, klimato ir komposto naudojimo galimybių, reikėtų šią užduotį pavesti valstybėms narėms, o Europos lygiu reikia nustatyti aiškias gaires ir remtis moksliškai patvirtintais kokybės kriterijais. |
| --- | --- |

5.3.1

Siekiant plėsti biologinių atliekų tvarkymą, kurio sąlygos skiriasi dėl geografinės padėties, klimato ir komposto naudojimo galimybių, reikėtų šią užduotį pavesti valstybėms narėms, o Europos lygiu reikia nustatyti aiškias gaires ir remtis moksliškai patvirtintais kokybės kriterijais.

| 5.3.2 | Todėl ES politika turėtų apimti kompostui taikomų standartų nustatymą, tvirtą paramą atskiram atliekų rinkimui ir perdirbimui, komposto gamybos proceso standartų nustatymą ir keitimąsi geros praktikos pavyzdžiais. Tačiau apskritai politika turėtų išlikti lanksti, todėl pirmenybę reikėtų teikti aiškioms gairėms, o ne teisėkūros priemonėms, kurios būtų pernelyg griežtos ir nepakankamai priderintos prie vietos sąlygų. Praktiškai vietos institucijos turi galimybę taikyti daug įvairių priemonių, įskaitant kainų politiką ir mokesčius. Pavyzdžiui, Prancūzijoje savivaldybei nusprendus rūšiuoti atliekas sumažinami buitinių atliekų išvežimo mokesčiai, todėl mokesčių mokėtojai gauna tiesioginės naudos, o savivaldybių administracijos yra labai suinteresuotos taikyti tokios priemones. Vis dėlto reikia konstatuoti, kad atskirą atliekų rinkimą organizuoti paprasčiau kaimo vietovėse arba priemiesčiuose nei miestų, ypač senovinių, centruose. |
| --- | --- |

5.3.2

Todėl ES politika turėtų apimti kompostui taikomų standartų nustatymą, tvirtą paramą atskiram atliekų rinkimui ir perdirbimui, komposto gamybos proceso standartų nustatymą ir keitimąsi geros praktikos pavyzdžiais. Tačiau apskritai politika turėtų išlikti lanksti, todėl pirmenybę reikėtų teikti aiškioms gairėms, o ne teisėkūros priemonėms, kurios būtų pernelyg griežtos ir nepakankamai priderintos prie vietos sąlygų. Praktiškai vietos institucijos turi galimybę taikyti daug įvairių priemonių, įskaitant kainų politiką ir mokesčius. Pavyzdžiui, Prancūzijoje savivaldybei nusprendus rūšiuoti atliekas sumažinami buitinių atliekų išvežimo mokesčiai, todėl mokesčių mokėtojai gauna tiesioginės naudos, o savivaldybių administracijos yra labai suinteresuotos taikyti tokios priemones. Vis dėlto reikia konstatuoti, kad atskirą atliekų rinkimą organizuoti paprasčiau kaimo vietovėse arba priemiesčiuose nei miestų, ypač senovinių, centruose.

5.4   Komposto klasifikavimas. Būtų tikslingiau ne klasifikuoti komposto kokybę pagal atliekų rinkimo būdą (atskirą ar nerūšiuotą), o nustatyti galutinio produkto kokybės kriterijus, nepriklausančius nuo jo kilmės, remiantis patvirtintais moksliniais ir sanitarijos kriterijais ir atsižvelgiant į numatomą naudojimo paskirtį.

5.5   Skatintinos technologijos. Net jeigu atskirą atliekų rinkimą privaloma tvarka užtikrinti sunku, nes praktiškai jį įgyvendinti gali būti labai sudėtinga (ypač miestuose), jį vis dėlto būtina skatinti tais atvejais, kai jis techniškai ir ekonomiškai įmanomas. Šią užduotį reikia remti aktyvia informavimo ir komunikacijos politika, kuri padėtų pakeisti gyventojų elgseną ir įpročius.

| 5.5.1 | Pirmenybę reikėtų teikti biologiniam, o ne kitiems apdorojimo metodams, pavyzdžiui, šalinimui į sąvartynus. Būtina atkreipti dėmesį į tai, kad šalinimą į sąvartynus pakeisti kitais metodais galima paskatinti pasitelkus ekonomines ir fiskalines priemones, pavyzdžiui, padidinus arba įvedus mokesčius ar rinkliavas už atliekų šalinimą į sąvartynus, kad baigus juos eksploatuoti būtų galima finansuoti jų tvarkymą. Be to, reikia užtikrinti, kad alternatyvūs sprendimai būtų įgyvendinami už prieinamą kainą. |
| --- | --- |

5.5.1

Pirmenybę reikėtų teikti biologiniam, o ne kitiems apdorojimo metodams, pavyzdžiui, šalinimui į sąvartynus. Būtina atkreipti dėmesį į tai, kad šalinimą į sąvartynus pakeisti kitais metodais galima paskatinti pasitelkus ekonomines ir fiskalines priemones, pavyzdžiui, padidinus arba įvedus mokesčius ar rinkliavas už atliekų šalinimą į sąvartynus, kad baigus juos eksploatuoti būtų galima finansuoti jų tvarkymą. Be to, reikia užtikrinti, kad alternatyvūs sprendimai būtų įgyvendinami už prieinamą kainą.

| 5.5.2 | Būtina prisiminti atliekų tvarkymo prioritetus ir sustiprinti prevencijos priemones. |
| --- | --- |

5.5.2

Būtina prisiminti atliekų tvarkymo prioritetus ir sustiprinti prevencijos priemones.

5.6   Įrenginiai, kurių nereglamentuoja Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (TIPK) direktyva. Naudojant atliekų tvarkymo įrenginius, kuriems nebus taikoma būsimoji TIPK direktyva (t. y. įrenginiai, kurie apdoroja mažiau nei 50 tonų biologinių atliekų per dieną), turėtų būti laikomai kokybės užtikrinimo reikalavimų. Reikia pabrėžti, kad nepaisant to, jog tokie nedideli įrenginiai sudaro 30 proc. visų atliekų perdirbimo įrenginių, juose apdorojama labai nedidelė procentinė dalis viso susidarančio atliekų kiekio.

6.   Konkrečios pastabos. Aštuoni klausimai

Konkrečios pastabos. Aštuoni klausimai

6.1   Komisija įvairiems suinteresuotiesiems subjektams uždavė aštuonis konkrečius klausimus. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas norėtų į juos atsakyti.

6.2   1 klausimas. Atliekų susidarymo prevencija

1 klausimas. Atliekų susidarymo prevencija

| 6.2.1 | Be abejonės, galime tik pritarti bendram tikslui užtikrinti atliekų susidarymo prevenciją. Ji gali būti kiekybinė arba (ir) kokybinė. Pirmuoju atveju sumažinamas į kolektyvinio atliekų tvarkymo sistemą patenkančių atliekų kiekis kompostuojant atliekas namų sąlygomis ar netgi gyvenamojo rajono mastu, tačiau praktiškai šie metodai yra riboti kiekio požiūriu ir jų poveikis trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu yra nedidelis. Antruoju atveju vengiama užteršti biologiškai skaidžias atliekas. |
| --- | --- |

6.2.1

Be abejonės, galime tik pritarti bendram tikslui užtikrinti atliekų susidarymo prevenciją. Ji gali būti kiekybinė arba (ir) kokybinė. Pirmuoju atveju sumažinamas į kolektyvinio atliekų tvarkymo sistemą patenkančių atliekų kiekis kompostuojant atliekas namų sąlygomis ar netgi gyvenamojo rajono mastu, tačiau praktiškai šie metodai yra riboti kiekio požiūriu ir jų poveikis trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu yra nedidelis. Antruoju atveju vengiama užteršti biologiškai skaidžias atliekas.

| 6.2.2 | Abiem atvejais būtina ugdyti gyventojų sąmoningumą ir juos šviesti, nes jie yra pagrindiniai veikėjai ne tik atliekų susidarymo, bet ir jų rūšiavimo ir rinkimo srityje. Konkrečiai, pirmiausia reikia šviesti tuos subjektus, kurie yra didžiausi atliekų „gamintojai“. |
| --- | --- |

6.2.2

Abiem atvejais būtina ugdyti gyventojų sąmoningumą ir juos šviesti, nes jie yra pagrindiniai veikėjai ne tik atliekų susidarymo, bet ir jų rūšiavimo ir rinkimo srityje. Konkrečiai, pirmiausia reikia šviesti tuos subjektus, kurie yra didžiausi atliekų „gamintojai“.

| 6.2.3 | Galėtų būti įgyvendinamos šios konkrečios priemonės:






  — | rengiamos maisto atliekų susidarymo prevencijos kampanijos, |
| --- | --- | --- |

6.2.3

Galėtų būti įgyvendinamos šios konkrečios priemonės:

—

rengiamos maisto atliekų susidarymo prevencijos kampanijos,

| — | naudojami biologiškai skaidūs ir visiškai kompostuojami maišai atliekoms rinkti, |
| --- | --- |

—

naudojami biologiškai skaidūs ir visiškai kompostuojami maišai atliekoms rinkti,

| — | atskirai renkamos pavojingos atliekos, susidarančios namų ūkiuose, |
| --- | --- |

—

atskirai renkamos pavojingos atliekos, susidarančios namų ūkiuose,

| — | skatinamas atskiras didžiausių gamintojų biologinių atliekų rinkimas, |
| --- | --- |

—

skatinamas atskiras didžiausių gamintojų biologinių atliekų rinkimas,

| — | užtikrinama atliekų susidarymo prevencija tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

—

užtikrinama atliekų susidarymo prevencija tiekimo grandinėje.

6.3   2 klausimas. Atliekų šalinimo į sąvartynus mažinimas

2 klausimas. Atliekų šalinimo į sąvartynus mažinimas

| 6.3.1 | Biologinių atliekų šalinimo į sąvartynus mažinimas yra naudingas aplinkai ir leidžia tokias atliekas naudoti energijai gaminti, sudaro sąlygas perdirbti medžiagas ir pagaminti daugiau komposto. Tačiau tam būtini alternatyvūs metodai už prieinamą kainą. |
| --- | --- |

6.3.1

Biologinių atliekų šalinimo į sąvartynus mažinimas yra naudingas aplinkai ir leidžia tokias atliekas naudoti energijai gaminti, sudaro sąlygas perdirbti medžiagas ir pagaminti daugiau komposto. Tačiau tam būtini alternatyvūs metodai už prieinamą kainą.

| 6.3.2 | Biologinį atliekų apdorojimą reikėtų skatinti, pavyzdžiui, finansinėmis priemonėmis. Prancūzijoje, padidinus mokesčius už atliekų užkasimą sąvartynuose, dalis lėšų buvo skirta biologiniam apdorojimui. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti biologiškai skaidžių atliekų perdirbimo normas. |
| --- | --- |

6.3.2

Biologinį atliekų apdorojimą reikėtų skatinti, pavyzdžiui, finansinėmis priemonėmis. Prancūzijoje, padidinus mokesčius už atliekų užkasimą sąvartynuose, dalis lėšų buvo skirta biologiniam apdorojimui. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti biologiškai skaidžių atliekų perdirbimo normas.

6.4   3 klausimas. Į sąvartynus nepatekusių biologinių atliekų apdorojimo alternatyvos

3 klausimas. Į sąvartynus nepatekusių biologinių atliekų apdorojimo alternatyvos

| 6.4.1 | Labai rekomenduotinas sprendimas būtų anaerobinis atliekų skaidymas, biodujas naudojant energijai gaminti, ir atliekų pūdymo liekanų naudojimas komposto gamybai. Šis metodas yra suderintas su „būvio ciklo“ sąvoka, kadangi jis leidžia sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, gerinti dirvožemio kokybę kompostu ir naudoti biodujas energijai gaminti. |
| --- | --- |

6.4.1

Labai rekomenduotinas sprendimas būtų anaerobinis atliekų skaidymas, biodujas naudojant energijai gaminti, ir atliekų pūdymo liekanų naudojimas komposto gamybai. Šis metodas yra suderintas su „būvio ciklo“ sąvoka, kadangi jis leidžia sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, gerinti dirvožemio kokybę kompostu ir naudoti biodujas energijai gaminti.

| 6.4.2 | Nepaisant pasirinkto metodo, pirmenybę reikėtų teikti perdirbimui gaminant trąšas, kurios grįš į dirvožemį atliekant biologinį apdorojimą, kurio palankus poveikis aplinkai yra įrodytas. |
| --- | --- |

6.4.2

Nepaisant pasirinkto metodo, pirmenybę reikėtų teikti perdirbimui gaminant trąšas, kurios grįš į dirvožemį atliekant biologinį apdorojimą, kurio palankus poveikis aplinkai yra įrodytas.

| 6.4.3 | Būvio ciklo sąvoka yra įdomi, tačiau praktiškai ją naudoti sunku, nes šiuo metu taikomos įgyvendinimo priemonės nesudaro tam sąlygų. Atliekų tvarkymo įvertimo metodiką būtina tobulinti atsižvelgiant į klimato kaitos poveikį ir dirvožemio kokybę. |
| --- | --- |

6.4.3

Būvio ciklo sąvoka yra įdomi, tačiau praktiškai ją naudoti sunku, nes šiuo metu taikomos įgyvendinimo priemonės nesudaro tam sąlygų. Atliekų tvarkymo įvertimo metodiką būtina tobulinti atsižvelgiant į klimato kaitos poveikį ir dirvožemio kokybę.

| 6.4.4 | Atsižvelgiant į tai, kad vienarūšių atliekų deginimas kelia mažesnę grėsmę, šiai deginimo būdui reikėtu taikyti ne tokius griežtus reikalavimus. |
| --- | --- |

6.4.4

Atsižvelgiant į tai, kad vienarūšių atliekų deginimas kelia mažesnę grėsmę, šiai deginimo būdui reikėtu taikyti ne tokius griežtus reikalavimus.

6.5   4 klausimas. Biologinių atliekų naudojimas energijai gaminti

4 klausimas. Biologinių atliekų naudojimas energijai gaminti

| 6.5.1 | Iš komunalinių biologiškai skaidžių atliekų pagaminama net 2,6 proc. visos atsinaujinančiosios energijos. Tam sąlygas sudaro šiuo metu naudojami atliekų apdorojimo metodai: deginimas, sąvartynuose susidariusių biodujų apdorojimas, metano gavybos procese susidarančios biodujos. |
| --- | --- |

6.5.1

Iš komunalinių biologiškai skaidžių atliekų pagaminama net 2,6 proc. visos atsinaujinančiosios energijos. Tam sąlygas sudaro šiuo metu naudojami atliekų apdorojimo metodai: deginimas, sąvartynuose susidariusių biodujų apdorojimas, metano gavybos procese susidarančios biodujos.

| 6.5.2 | Europos aplinkos agentūros duomenimis, komunalinių atliekų energetinis potencialas atitinka 20 milijonų tonų naftos ekvivalento, t. y. 7 proc. pasaulinio atsinaujinančiosios energijos potencialo, kuris bus pasiektas 2020 m. Pažangos galimybės labai didelės. Todėl būtų netikslinga iš anksto neigiamai vertinti biologinių atliekų naudojimą energijai gaminti. Metano gavybos iš biologinių atliekų plėtrą reikia laikyti skatintinu įdomiu sprendimu. |
| --- | --- |

6.5.2

Europos aplinkos agentūros duomenimis, komunalinių atliekų energetinis potencialas atitinka 20 milijonų tonų naftos ekvivalento, t. y. 7 proc. pasaulinio atsinaujinančiosios energijos potencialo, kuris bus pasiektas 2020 m. Pažangos galimybės labai didelės. Todėl būtų netikslinga iš anksto neigiamai vertinti biologinių atliekų naudojimą energijai gaminti. Metano gavybos iš biologinių atliekų plėtrą reikia laikyti skatintinu įdomiu sprendimu.

| 6.5.3 | Reikia remti naujų ir veiksmingesnių technologijų vystymą didinant atliekų perdirbimą biodujas gaminančiose įmonėse, taip pat technologijas, susijusias su kitų rūšių atliekomis, naudojamomis biodegalų gamybai. |
| --- | --- |

6.5.3

Reikia remti naujų ir veiksmingesnių technologijų vystymą didinant atliekų perdirbimą biodujas gaminančiose įmonėse, taip pat technologijas, susijusias su kitų rūšių atliekomis, naudojamomis biodegalų gamybai.

6.6   5 klausimas. Biologinių atliekų perdirbimas

5 klausimas. Biologinių atliekų perdirbimas

| 6.6.1 | Didesnio masto biologinių atliekų perdirbimą ir naudojimą energijai gaminti būtina remti. Reikia ne tik informuoti ir skatinti biologinių atliekų „gamintojus“, bet ir daryti įtaką administracijoms, atsakingoms už šiuos klausimus. Galima būtų kiekvieną valstybę narę skatinti nustatyti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintų trąšų naudojimo siektiną normą. |
| --- | --- |

6.6.1

Didesnio masto biologinių atliekų perdirbimą ir naudojimą energijai gaminti būtina remti. Reikia ne tik informuoti ir skatinti biologinių atliekų „gamintojus“, bet ir daryti įtaką administracijoms, atsakingoms už šiuos klausimus. Galima būtų kiekvieną valstybę narę skatinti nustatyti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintų trąšų naudojimo siektiną normą.

| 6.6.2 | Galima būtų įgyvendinti šias priemones:






  — | taikyti fiskalines paskatas biologiškai skaidžių atliekų perdirbimui ir komposto (atliekų pūdymo liekanų) kaip žaliavos naudojimui, |
| --- | --- | --- |

6.6.2

Galima būtų įgyvendinti šias priemones:

—

taikyti fiskalines paskatas biologiškai skaidžių atliekų perdirbimui ir komposto (atliekų pūdymo liekanų) kaip žaliavos naudojimui,

| — | įtraukti į viešųjų pirkimų sutartis straipsnius, kuriuose pirmenybė būtų teikiama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintoms trąšoms, |
| --- | --- |

—

įtraukti į viešųjų pirkimų sutartis straipsnius, kuriuose pirmenybė būtų teikiama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintoms trąšoms,

| — | skatinti kokybės užtikrinimo sistemas skirtinguose biologinio apdorojimo etapuose, |
| --- | --- |

—

skatinti kokybės užtikrinimo sistemas skirtinguose biologinio apdorojimo etapuose,

| — | naudoti likutines atliekas energijai gaminti. |
| --- | --- |

—

naudoti likutines atliekas energijai gaminti.

6.7   6 klausimas. Komposto (atliekų pūdymo liekanų) naudojimo skatinimas

6 klausimas. Komposto (atliekų pūdymo liekanų) naudojimo skatinimas

| 6.7.1 | Atsižvelgiant į produktų ir naudojimo paskirties įvairovę, reikėtų parengti taisykles, taikomas ir kompostui, ir jo naudojimui. |
| --- | --- |

6.7.1

Atsižvelgiant į produktų ir naudojimo paskirties įvairovę, reikėtų parengti taisykles, taikomas ir kompostui, ir jo naudojimui.

| 6.7.2 | Pačiam kompostui reikėtų nustatyti teršalų, priemaišų ir patogeninių medžiagų ribinius kiekius. |
| --- | --- |

6.7.2

Pačiam kompostui reikėtų nustatyti teršalų, priemaišų ir patogeninių medžiagų ribinius kiekius.

| 6.7.3 | Būtų naudinga nustatyti komposto naudojimo tikslus, susijusius su:






  — | augalų ir dirvožemio tręšimu, |
| --- | --- | --- |

6.7.3

Būtų naudinga nustatyti komposto naudojimo tikslus, susijusius su:

—

augalų ir dirvožemio tręšimu,

| — | fizinių dirvožemio savybių gerinimu, |
| --- | --- |

—

fizinių dirvožemio savybių gerinimu,

| — | dalinio dirvožemio pakeitimu. |
| --- | --- |

—

dalinio dirvožemio pakeitimu.

| 6.7.4 | Kiekvienas tikslas būtų suderintas su tam tikros komposto rūšies savybėmis ir kokybe. Kiekvienu atveju galutinių medžiagų sanitarinės kokybės ir nekenksmingumo aplinkai kriterijai turėtų būti nustatyti remiantis moksliniais rizikos įvertinimo tyrimais. Šie kriterijai būtų taikomi teršalams, patogeninėms medžiagos ir priemaišoms. |
| --- | --- |

6.7.4

Kiekvienas tikslas būtų suderintas su tam tikros komposto rūšies savybėmis ir kokybe. Kiekvienu atveju galutinių medžiagų sanitarinės kokybės ir nekenksmingumo aplinkai kriterijai turėtų būti nustatyti remiantis moksliniais rizikos įvertinimo tyrimais. Šie kriterijai būtų taikomi teršalams, patogeninėms medžiagos ir priemaišoms.

| 6.7.5 | Nagrinėjant iš nerūšiuotų atliekų pagaminto komposto naudojimo problemą, kyla atliekų apdorojimo metodo klausimas. Atskiras atliekų rinkimas jų susidarymo vietoje – pats patikimiausias metodas, tačiau jį ne taip paprasta organizuoti. Kitas sprendimas būtų mišrių atliekų rinkimas ir jų išrūšiavimas atliekų perdirbimo įmonėje ar rūšiavimo centre. Tačiau, kadangi galima taikyti keletą skirtingų metodų, reikėtų užtikrinti, kad perdirbimo ir galutinio produkto kokybės tikslai būtų pasiekti nesvarbu, koks metodas būtų naudojamas. |
| --- | --- |

6.7.5

Nagrinėjant iš nerūšiuotų atliekų pagaminto komposto naudojimo problemą, kyla atliekų apdorojimo metodo klausimas. Atskiras atliekų rinkimas jų susidarymo vietoje – pats patikimiausias metodas, tačiau jį ne taip paprasta organizuoti. Kitas sprendimas būtų mišrių atliekų rinkimas ir jų išrūšiavimas atliekų perdirbimo įmonėje ar rūšiavimo centre. Tačiau, kadangi galima taikyti keletą skirtingų metodų, reikėtų užtikrinti, kad perdirbimo ir galutinio produkto kokybės tikslai būtų pasiekti nesvarbu, koks metodas būtų naudojamas.

6.8   7 klausimas. Reguliavimo sistemos spragos

7 klausimas. Reguliavimo sistemos spragos

| 6.8.1 | Visi atliekų apdorojimo įrenginiai turi būti griežtai kontroliuojami ir reglamentuojami. Specialiai biologiškai skaidžių atliekų tvarkymui skirtas dokumentas, kuriame būtų nustatyti būtiniausi europiniai standartai, leistų, nekeičiant TIPK direktyvos normų, geriau kontroliuoti komposto gamybos įrenginius, nes jie dažnai neatitinka minėtų normų. |
| --- | --- |

6.8.1

Visi atliekų apdorojimo įrenginiai turi būti griežtai kontroliuojami ir reglamentuojami. Specialiai biologiškai skaidžių atliekų tvarkymui skirtas dokumentas, kuriame būtų nustatyti būtiniausi europiniai standartai, leistų, nekeičiant TIPK direktyvos normų, geriau kontroliuoti komposto gamybos įrenginius, nes jie dažnai neatitinka minėtų normų.

6.9   8 klausimas. Biologinių atliekų tvarkymo metodų privalumai ir trūkumai

8 klausimas. Biologinių atliekų tvarkymo metodų privalumai ir trūkumai

| 6.9.1 | Žaliojoje knygoje remiamasi atliekų tvarkymo prioritetais. Todėl joje teisingai rekomenduojama sumažinti atliekų šalinimą į sąvartynus. Deginimas galėtų būti gera biologinių atliekų kaip žaliavos naudojimo priemonė, tačiau šio metodo pobūdis lemia tai, kad biologinėse atliekose esančios maisto medžiagos nepanaudojamos dirvožemio kokybei gerinti. Naudingesnis yra atliekų kompostavimas, kurio metu susidaro itin veiksmingos medžiagos, galinčios įtręšti dirvą. Šio metodo trūkumas – šiltnamio efektą sukeliančių dujų susidarymas komposto gamybos metu. Anaerobinio atliekų skaidymo, kurio metu išsiskiria biodujos, naudojamos energijai gaminti, ir atliekų pūdymo liekanų naudojimas komposto gamybai – tai sudėtingesnis metodas, kuriam reikia didesnių investicijų nei kompostavimui, tačiau šis metodas užtikrina švaresnius atsinaujinančiosios energijos išteklius. |
| --- | --- |

6.9.1

Žaliojoje knygoje remiamasi atliekų tvarkymo prioritetais. Todėl joje teisingai rekomenduojama sumažinti atliekų šalinimą į sąvartynus. Deginimas galėtų būti gera biologinių atliekų kaip žaliavos naudojimo priemonė, tačiau šio metodo pobūdis lemia tai, kad biologinėse atliekose esančios maisto medžiagos nepanaudojamos dirvožemio kokybei gerinti. Naudingesnis yra atliekų kompostavimas, kurio metu susidaro itin veiksmingos medžiagos, galinčios įtręšti dirvą. Šio metodo trūkumas – šiltnamio efektą sukeliančių dujų susidarymas komposto gamybos metu. Anaerobinio atliekų skaidymo, kurio metu išsiskiria biodujos, naudojamos energijai gaminti, ir atliekų pūdymo liekanų naudojimas komposto gamybai – tai sudėtingesnis metodas, kuriam reikia didesnių investicijų nei kompostavimui, tačiau šis metodas užtikrina švaresnius atsinaujinančiosios energijos išteklius.

| 6.9.2 | Bet kuriuo atveju svarbu išsaugoti šios veiklos vykdytojų technologinių inovacijų diegimo gebėjimus, kad jie galėtų tobulinti šiuos procesus ir gerinti juos tiek ekonominiu, tiek kiekybiniu bei kokybiniu požiūriu. Būtina užtikrinti kiek įmanoma geresnę pagaminto komposto kokybę ir sutelkti dėmesį į rezultatų siekimą remiantis moksliškai pagrįstomis normomis, o ne į išankstinį techninių metodų nustatymą. |
| --- | --- |

6.9.2

Bet kuriuo atveju svarbu išsaugoti šios veiklos vykdytojų technologinių inovacijų diegimo gebėjimus, kad jie galėtų tobulinti šiuos procesus ir gerinti juos tiek ekonominiu, tiek kiekybiniu bei kokybiniu požiūriu. Būtina užtikrinti kiek įmanoma geresnę pagaminto komposto kokybę ir sutelkti dėmesį į rezultatų siekimą remiantis moksliškai pagrįstomis normomis, o ne į išankstinį techninių metodų nustatymą.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/97

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“

(COM(2009) 82 galutinis)

2009/C 318/19

Pranešėja: María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. vasario 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija““

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 165 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1 | Prevencija – tai pagrindinis aplinkos apsaugos ir išsaugojimo principas, kuris leidžia maksimaliai sumažinti galimus stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, kurių priežastis – netausus gamtos išteklių naudojimas, padarinius civiliams gyventojams. EESRK ne kartą pabrėžė, kad atsakingos valstybių narių institucijos privalo įgyvendinti galiojančius šios srities teisės aktus ir kontroliuoti, ar jų laikomasi. |
| --- | --- |

1.1

Prevencija – tai pagrindinis aplinkos apsaugos ir išsaugojimo principas, kuris leidžia maksimaliai sumažinti galimus stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, kurių priežastis – netausus gamtos išteklių naudojimas, padarinius civiliams gyventojams. EESRK ne kartą pabrėžė, kad atsakingos valstybių narių institucijos privalo įgyvendinti galiojančius šios srities teisės aktus ir kontroliuoti, ar jų laikomasi.

| 1.2 | Siūlomas globalus nelaimių prevencijos metodas Komitetui atrodo tinkamas. Jis laikosi nuomonės, kad labai svarbus vaidmuo tenka visoms informacijos rinkimo priemonėms: tiek vertinant dabartinę padėtį (rengiant aprašą, sudarant rizikos zonų žemėlapius ir nustatant gerąją praktiką), tiek įgyvendinant metines Bendrijos civilinės saugos mechanizmo darbo programas, už kurias atsakingas Monitoringo ir informavimo centras. Reikėtų dar kartą atkreipti dėmesį į vietos valdžios institucijų vaidmenį pasiūlyme pabrėžiant minėtų institucijų indėlį pasirenkant metodus, vykdant prevencinę veiklą ir ištikus nelaimėms imantis gyventojų gelbėjimo veiksmų. |
| --- | --- |

1.2

Siūlomas globalus nelaimių prevencijos metodas Komitetui atrodo tinkamas. Jis laikosi nuomonės, kad labai svarbus vaidmuo tenka visoms informacijos rinkimo priemonėms: tiek vertinant dabartinę padėtį (rengiant aprašą, sudarant rizikos zonų žemėlapius ir nustatant gerąją praktiką), tiek įgyvendinant metines Bendrijos civilinės saugos mechanizmo darbo programas, už kurias atsakingas Monitoringo ir informavimo centras. Reikėtų dar kartą atkreipti dėmesį į vietos valdžios institucijų vaidmenį pasiūlyme pabrėžiant minėtų institucijų indėlį pasirenkant metodus, vykdant prevencinę veiklą ir ištikus nelaimėms imantis gyventojų gelbėjimo veiksmų.

| 1.3 | Kalbant apie siūlomas prevencijos priemonių finansavimo sistemas, Komitetas mano, kad sudarant dabartinių nelaimių prevencijos sistemų, taip pat ir kitų konkrečių su žemės ūkio, pramonės ir kitokia politika susijusių sistemų aprašą būtina išplėsti finansavimo sritį, į ją įtraukiant parengties, planavimo ir ankstyvojo įspėjimo veiklą, kuriai turėtų būti skiriama pakankamai finansinių lėšų, kad neiškiltų pavojus dabartiniam veiksmingam Mechanizmo funkcionavimui. |
| --- | --- |

1.3

Kalbant apie siūlomas prevencijos priemonių finansavimo sistemas, Komitetas mano, kad sudarant dabartinių nelaimių prevencijos sistemų, taip pat ir kitų konkrečių su žemės ūkio, pramonės ir kitokia politika susijusių sistemų aprašą būtina išplėsti finansavimo sritį, į ją įtraukiant parengties, planavimo ir ankstyvojo įspėjimo veiklą, kuriai turėtų būti skiriama pakankamai finansinių lėšų, kad neiškiltų pavojus dabartiniam veiksmingam Mechanizmo funkcionavimui.

| 1.4 | Itin svarbu vykdyti ir plėtoti su nelaimių prevencijos priemonėmis susijusią tiriamąją veiklą. Neužtenka paminėti Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos – atskirą finansavimą reikėtų skirti ne tik Bendrijos, bet ir valstybių narių vykdomoms specialioms rizikos prevencijos programoms. |
| --- | --- |

1.4

Itin svarbu vykdyti ir plėtoti su nelaimių prevencijos priemonėmis susijusią tiriamąją veiklą. Neužtenka paminėti Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos – atskirą finansavimą reikėtų skirti ne tik Bendrijos, bet ir valstybių narių vykdomoms specialioms rizikos prevencijos programoms.

| 1.5 | Galiausiai, tarptautinis bendradarbiavimas prevencijos srityje papildo dabartinį bendradarbiavimą, vykdomą reagavimo ir pagalbos teikimo įvykus nelaimėms atvejais. Ši priemonė yra grindžiama solidarumu ir plėtojama ne tik JT pastangomis, bet ir remiantis įvairiais tarptautiniais susitarimais, kuriuos yra pasirašiusi ES, pavyzdžiui, Euromed, Lomės konvencija, susitarimais su Lotynų Amerikos šalimis ir kt. |
| --- | --- |

1.5

Galiausiai, tarptautinis bendradarbiavimas prevencijos srityje papildo dabartinį bendradarbiavimą, vykdomą reagavimo ir pagalbos teikimo įvykus nelaimėms atvejais. Ši priemonė yra grindžiama solidarumu ir plėtojama ne tik JT pastangomis, bet ir remiantis įvairiais tarptautiniais susitarimais, kuriuos yra pasirašiusi ES, pavyzdžiui, Euromed, Lomės konvencija, susitarimais su Lotynų Amerikos šalimis ir kt.

2.   Įvadas

Įvadas

| 2.1 | ES įsipareigojo įgyvendinti prevencijos priemones klimato kaitos srityje ne tik laikydamasi pasirašytų tarptautinių susitarimų, bet ir todėl, kad pastaraisiais metais Europos teritorijoje viena po kitos įvyko keletas žmogaus sukeltų nelaimių. Ši prevencijos strategija gali ne tik padėti išsaugoti ir pagerinti mūsų kraštovaizdžio, jūrų ir upių būklę, bet ir tapti pavyzdžiu kitoms šalims. |
| --- | --- |

2.1

ES įsipareigojo įgyvendinti prevencijos priemones klimato kaitos srityje ne tik laikydamasi pasirašytų tarptautinių susitarimų, bet ir todėl, kad pastaraisiais metais Europos teritorijoje viena po kitos įvyko keletas žmogaus sukeltų nelaimių. Ši prevencijos strategija gali ne tik padėti išsaugoti ir pagerinti mūsų kraštovaizdžio, jūrų ir upių būklę, bet ir tapti pavyzdžiu kitoms šalims.

| 2.2 | Aptariamame komunikate pristatytos priemonės grindžiamos praktika, kurios buvo laikomasi daugumoje Bendrijos šalių konkrečiais atvejais (potvynių, gaisrų) ir kuri leido per trumpą laikotarpį pradėti Bendrijos lygio koordinavimą, sudariusį sąlygas veikti greitai ir veiksmingai, tai pat reaguoti tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

2.2

Aptariamame komunikate pristatytos priemonės grindžiamos praktika, kurios buvo laikomasi daugumoje Bendrijos šalių konkrečiais atvejais (potvynių, gaisrų) ir kuri leido per trumpą laikotarpį pradėti Bendrijos lygio koordinavimą, sudariusį sąlygas veikti greitai ir veiksmingai, tai pat reaguoti tarptautiniu mastu.

| 2.3 | EESRK nuolat ragino koordinuoti ir, visų pirma, Bendrijos lygiu parengti integruotą Europos stichinių nelaimių prevencijos strategiją (1). Vis dėlto Komitetas norėtų pabrėžti, kad minėtas prevencijos priemones būtina paremti Bendrijos pagalbos teikimo sistema, taikoma įvykus bet kokio pobūdžio nelaimei. Ši sistema turėtų būti grindžiama solidarumu ir skirta ne tik Bendrijos šalims, bet ir visoms kitoms šalims, kurioms prireiktų mūsų žinių ir priemonių tokių nelaimių poveikiui sušvelninti. |
| --- | --- |

2.3

EESRK nuolat ragino koordinuoti ir, visų pirma, Bendrijos lygiu parengti integruotą Europos stichinių nelaimių prevencijos strategiją (1). Vis dėlto Komitetas norėtų pabrėžti, kad minėtas prevencijos priemones būtina paremti Bendrijos pagalbos teikimo sistema, taikoma įvykus bet kokio pobūdžio nelaimei. Ši sistema turėtų būti grindžiama solidarumu ir skirta ne tik Bendrijos šalims, bet ir visoms kitoms šalims, kurioms prireiktų mūsų žinių ir priemonių tokių nelaimių poveikiui sušvelninti.

1

| 2.4 | Prevencija – tai pagrindinis aplinkos apsaugos ir išsaugojimo principas, kuris leidžia maksimaliai sumažinti galimus padarinius civiliams gyventojams. Jos tikslas – užtikrinti tausų gamtos išteklių naudojimą. Pastaraisiais metais žūstančių žmonių skaičius labai išaugo, biologinė įvairovė nyksta ir ekonominiai nuostoliai auga taip sparčiai, kad būtina iš naujo įvertinti, kaip laikomasi šiuo metu galiojančių teisės aktų. EESRK šiuo klausimu jau anksčiau yra pabrėžęs, kad atsakingos valstybių narių institucijos privalo įgyvendinti galiojančius teisės aktus ir kontroliuoti, ar jų laikomasi (2). Tai būtų leidę išvengti tam tikrų nelaimių arba bent jau sušvelninti jų poveikį. |
| --- | --- |

2.4

Prevencija – tai pagrindinis aplinkos apsaugos ir išsaugojimo principas, kuris leidžia maksimaliai sumažinti galimus padarinius civiliams gyventojams. Jos tikslas – užtikrinti tausų gamtos išteklių naudojimą. Pastaraisiais metais žūstančių žmonių skaičius labai išaugo, biologinė įvairovė nyksta ir ekonominiai nuostoliai auga taip sparčiai, kad būtina iš naujo įvertinti, kaip laikomasi šiuo metu galiojančių teisės aktų. EESRK šiuo klausimu jau anksčiau yra pabrėžęs, kad atsakingos valstybių narių institucijos privalo įgyvendinti galiojančius teisės aktus ir kontroliuoti, ar jų laikomasi (2). Tai būtų leidę išvengti tam tikrų nelaimių arba bent jau sušvelninti jų poveikį.

2

| 2.5 | Aptariamame komunikate nustatyti prevencijos tikslai turi būti taikomi ne tik ES, todėl ES aktyviai dalyvavo 2009 m. birželio 16–19 d. Ženevoje vykusiame Pasaulio nelaimių rizikos mažinimo platformos antrajame susitikime. Iš esmės susitikimo išvados sutampa su Europos Komisijos pasiūlytais tikslais. Šioje nuomonėje bus aptartos kai kurios šios išvados. |
| --- | --- |

2.5

Aptariamame komunikate nustatyti prevencijos tikslai turi būti taikomi ne tik ES, todėl ES aktyviai dalyvavo 2009 m. birželio 16–19 d. Ženevoje vykusiame Pasaulio nelaimių rizikos mažinimo platformos antrajame susitikime. Iš esmės susitikimo išvados sutampa su Europos Komisijos pasiūlytais tikslais. Šioje nuomonėje bus aptartos kai kurios šios išvados.

3.   Komunikate pateiktų pasiūlymų santrauka

Komunikate pateiktų pasiūlymų santrauka

| 3.1 | Šis komunikatas parengtas po to, kai Komisija susitarė su Europos Parlamentuir Taryba imtis aktyvesnių Bendrijos veiksmų nelaimių prevencijos ir jų padarinių švelninimo srityje. |
| --- | --- |

3.1

Šis komunikatas parengtas po to, kai Komisija susitarė su Europos Parlamentuir Taryba imtis aktyvesnių Bendrijos veiksmų nelaimių prevencijos ir jų padarinių švelninimo srityje.

| 3.2 | Pagrindiniai prevencijos strategijos rengimo elementai iš esmės yra Europos lygiu jau priimtos priemonės, numatytos šiuo metu galiojančiuose atskirų sektorių teisės aktuose. Siekiama susisteminti ir suderinti dabartinius veiksmus ir priemones, kad jie taptų darnia visuma. Visų pirma dėmesį reikėtų atkreipti į šiuos aspektus:






  3.2.1 | Sudarant informacijos apie nelaimes aprašą ir skleidžiant gerąją praktiką būtina geriau suprasti pradinę ir esamą padėtį, kadangi suinteresuotosioms šalims tokiu būdu sudaromos sąlygos keistis informacija. Tai leis sudaryti pavojaus ir (arba) rizikos zonų žemėlapius, kaip numatyta Direktyvoje 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (3). Šiuo požiūriu labai svarbu skatinti Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje (2007–2013 m.) numatytus mokslinius tyrimus. |
| --- | --- | --- |

3.2

Pagrindiniai prevencijos strategijos rengimo elementai iš esmės yra Europos lygiu jau priimtos priemonės, numatytos šiuo metu galiojančiuose atskirų sektorių teisės aktuose. Siekiama susisteminti ir suderinti dabartinius veiksmus ir priemones, kad jie taptų darnia visuma. Visų pirma dėmesį reikėtų atkreipti į šiuos aspektus:

3.2.1

Sudarant informacijos apie nelaimes aprašą ir skleidžiant gerąją praktiką būtina geriau suprasti pradinę ir esamą padėtį, kadangi suinteresuotosioms šalims tokiu būdu sudaromos sąlygos keistis informacija. Tai leis sudaryti pavojaus ir (arba) rizikos zonų žemėlapius, kaip numatyta Direktyvoje 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (3). Šiuo požiūriu labai svarbu skatinti Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje (2007–2013 m.) numatytus mokslinius tyrimus.

3

| 3.2.2 | Kitas siūlomas pagrindinis strategijos elementas yra nelaimių valdymo cikle veikiančių tarnybų ir įvairių politikos sričių susiejimas. Kadangi pagal Bendrijos civilinės saugos mechanizmą įvykdytų reagavimo operacijų metu sukaupta daug patirties, šis mechanizmas bus vienas iš kertinių šios priemonės aspektų. Tačiau taip pat pabrėžiama, kad būtina vykdyti plačiosios visuomenės mokymus ir informavimą nelaimių prevencijos klausimais. Be to, atkreipiamas dėmesys į atitinkamų tarnybų tarpusavio ryšių gerinimą ir siūloma sukurti integruotą Europos tinklą, kuriam priklausytų valstybių narių nacionalinių tarnybų atstovai. |
| --- | --- |

3.2.2

Kitas siūlomas pagrindinis strategijos elementas yra nelaimių valdymo cikle veikiančių tarnybų ir įvairių politikos sričių susiejimas. Kadangi pagal Bendrijos civilinės saugos mechanizmą įvykdytų reagavimo operacijų metu sukaupta daug patirties, šis mechanizmas bus vienas iš kertinių šios priemonės aspektų. Tačiau taip pat pabrėžiama, kad būtina vykdyti plačiosios visuomenės mokymus ir informavimą nelaimių prevencijos klausimais. Be to, atkreipiamas dėmesys į atitinkamų tarnybų tarpusavio ryšių gerinimą ir siūloma sukurti integruotą Europos tinklą, kuriam priklausytų valstybių narių nacionalinių tarnybų atstovai.

| 3.2.3 | Vienas iš prevencijos veiksnių yra taikomų priemonių veikimo gerinimas ir ypač svarbu veiksmingiau panaudoti tikslinį Bendrijos finansavimą, kadangi užkirsti kelią visada pigiau negu šalinti padarinius. Šias priemones reikėtų numatyti kuriame nors iš fondų (pavyzdžiui, fonde, iš kurio finansuojami miškų atsodinimo ir (arba) apželdinimo miškais projektai) vadovaujantis galiojančiais Bendrijos teisės aktais, kuriuose jau apibrėžtos daugelio stichinių nelaimių prevencijos nuostatos. |
| --- | --- |

3.2.3

Vienas iš prevencijos veiksnių yra taikomų priemonių veikimo gerinimas ir ypač svarbu veiksmingiau panaudoti tikslinį Bendrijos finansavimą, kadangi užkirsti kelią visada pigiau negu šalinti padarinius. Šias priemones reikėtų numatyti kuriame nors iš fondų (pavyzdžiui, fonde, iš kurio finansuojami miškų atsodinimo ir (arba) apželdinimo miškais projektai) vadovaujantis galiojančiais Bendrijos teisės aktais, kuriuose jau apibrėžtos daugelio stichinių nelaimių prevencijos nuostatos.

| 3.3 | Galiausiai, siūloma stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą prevencijos srityje. Veikla bus vykdoma atsižvelgiant į JT Tarptautinę nelaimių pavojaus mažinimo strategiją (ISDR) ir bendradarbiaujant su kitomis organizacijomis pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę ir kaimynystės politiką. |
| --- | --- |

3.3

Galiausiai, siūloma stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą prevencijos srityje. Veikla bus vykdoma atsižvelgiant į JT Tarptautinę nelaimių pavojaus mažinimo strategiją (ISDR) ir bendradarbiaujant su kitomis organizacijomis pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę ir kaimynystės politiką.

4.   Pastabos dėl pasiūlymo

Pastabos dėl pasiūlymo

4.1   EESRK labai palankiai vertina Komisijos komunikato turinį. Nors akivaizdu, kad jame mažai naujovių, išdėstyta pozicija yra pagrįsta. Jei būtų įgyvendinami visi galiojantys Bendrijos teisės aktai, prevencijos priemonės būtų veiksmingos ir daugeliu atveju būtų išvengta arba įvyktų mažiau nelaimių, kurių, deja, pasitaiko vis dažniau. Prevencija yra veiksmas, kurio EESRK (4) dažniausiai ragina imtis.

4

4.2   Kalbant apie atskirus pasiūlymus, reikėtų pabrėžti, kad jie vertingi, nes yra visaapimančios strategijos pagrindas ir nėra skirti konkretiems atvejams, pavyzdžiui, kilus potvyniams. Komitetas mano, kad būtina bendra nelaimių – stichinių ar žmogaus sukeltų – prevencijos strategija, kuri būtų grindžiama kuo išsamesne informacija apie dabartinę mūsų kraštovaizdžio, jūrų ir upių, atmosferos būklę bei apie galimą CO2 nutekėjimą iš požeminių saugyklų. Taigi, pasiūlymas parengti informacijos apie nelaimes aprašą padėtų sudaryti rizikos zonų žemėlapius, kaip numatyta Potvynių direktyvoje, o tai pareikalaus prevencinių kompetentingų valdžios institucijų veiksmų.

2

| 4.2.1 | Atsižvelgiant į nevienodą valstybių narių administracinio-teritorinio valdymo sistemą, už aplinkos apsaugą yra atsakingos skirtingos valdžios institucijos (5). Vis dėlto Komiteto nuomone svarbu, kad būtent jos būtų atsakingos ir už prevencinę veiklą, ir už pilietinės visuomenės informavimą bei švietimą. Nuo jų iš esmės priklauso, ar bus veiksmingos priemonės, skirtos išvengti stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių arba sušvelninti jų poveikį. |
| --- | --- |

4.2.1

Atsižvelgiant į nevienodą valstybių narių administracinio-teritorinio valdymo sistemą, už aplinkos apsaugą yra atsakingos skirtingos valdžios institucijos (5). Vis dėlto Komiteto nuomone svarbu, kad būtent jos būtų atsakingos ir už prevencinę veiklą, ir už pilietinės visuomenės informavimą bei švietimą. Nuo jų iš esmės priklauso, ar bus veiksmingos priemonės, skirtos išvengti stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių arba sušvelninti jų poveikį.

5

4.3   Komitetas mano, kad būtina pabrėžti Civilinės saugos finansinės priemonės (6) svarbą: įgyvendinant šios priemonės metines darbo programas galima imtis ne tik su Bendrijos civilinės saugos mechanizmu susijusios veiklos (transporto, mokymo ir kt.), bet ir kitų su parengtimi, planavimu, ankstyvuoju perspėjimu ir prevencija susijusių veiksmų.

6

4.4   2008 m. lapkričio mėn. patvirtintoje 2009 m. darbo programoje (DP) gerokai – nuo 1,1 mln. EUR (2008 m. DP) iki 2,25 mln. EUR (2009 m. DP) – padidėjo bendradarbiavimo prevencijos srityje projektams skirtas biudžetas. Tai sudarys sąlygas geriau įvertinti riziką ir taip aktyviau vykdyti prevenciją ir sumažinti ilgalaikius padarinius. Projektuose gali dalyvauti bet kokiu vyriausybiniu ar visuomeniniu lygiu civilinę saugą užtikrinančios tarnybos.

4.5   Komitetas taip pat nori atkreipti dėmesį, kad minėtoje darbo programoje buvo gerokai išplėsta mechanizmo, kurio vienas tikslų – padėti Komisijai įgyvendinti nelaimių prevencijos strategiją ir kaupti su šia sritimi susijusias žinias, paramos ir parengties veiksmų sritis. Jos biudžetas nuo 650 000 EUR (2008 m. DP) buvo padidintas iki 1 180 000 EUR, o į 2009 m. veiklos programą buvo įtrauktas mainams geriausia praktika prevencijos srityje skirtas skyrius.

4.6   Geriausios praktikos sklaida padės ne tik geriau koordinuoti kompetentingų valdžios institucijų veiklą, bet ir patobulinti rizikos prevencijos priemones ir konkrečius veiksmus įvykus nelaimėms. Šioje srityje Komitetas laikosi nuomonės, kad būtent Bendrijos civilinės saugos mechanizmas (7), plėtojant Monitoringo ir informavimo centro veiklą, turėtų užtikrinti tokių duomenų bazių centralizavimą, kad jos būtų kuo veiksmingesnės.

7

4.7   Atsižvelgdamas į tai, Komitetas laikosi nuomonės, kad pasiūlymas gerinti visų tarnybų tarpusavio ryšius sukuriant integruotą Europos tinklą, kurį sudarytų valstybių narių atitinkamos nacionalinės tarnybos, ne tik leistų nelaimių atveju pasinaudoti geriausia praktika, bet ir atliktų prevencinę funkciją tais atvejais, kai reaguoti paprastai būna sudėtinga.

4.8   Svarbus klausimas – prevencijos priemonių finansavimas. Pasiūlyme numatyti du dalykai:

| — | 2009 m. sudaryti Bendrijos priemonių, skirtų nelaimių prevencijai finansuoti, sąrašą siekiant įvertinti, kaip jos naudojamos ir nustatyti galimus jų trūkumus (8), |
| --- | --- |

—

2009 m. sudaryti Bendrijos priemonių, skirtų nelaimių prevencijai finansuoti, sąrašą siekiant įvertinti, kaip jos naudojamos ir nustatyti galimus jų trūkumus (8),

8

| — | parengti prevencinių priemonių, finansuojamų iš įvairių Bendrijos politikos sričių, katalogą (pavyzdžiui, įtraukti jas į miškų atsodinimo ir (arba) apželdinimo miškais projektus). |
| --- | --- |

—

parengti prevencinių priemonių, finansuojamų iš įvairių Bendrijos politikos sričių, katalogą (pavyzdžiui, įtraukti jas į miškų atsodinimo ir (arba) apželdinimo miškais projektus).

4.9   EESRK laikosi nuomonės, jog be pateiktų pasiūlymų reikia aptarti ir tinkamo civilinės saugos finansavimo (Civilinės saugos finansinės priemonės) klausimą, kad dėl naujų uždavinių nesumažėtų Bendrijos mechanizmo pajėgumai ne tik vykdyti prevenciją, bet ir reaguoti ištikus nelaimėms.

Civilinės saugos finansinės priemonės

4.10   Svarbu dar kartą pabrėžti, kad prevencijos srityje reikšmingas vaidmuo tenka moksliniams tyrimams, todėl būtina investuoti į prioritetinius uždavinius, kurie jau sprendžiami įgyvendinant Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą (2007–2013 m.). Vis dėlto kalbant apie konkrečius prevencijos veiksmus, būtų galima panaudoti kitas su atitinkamomis politikos sritimis susijusias ekonomines priemones, pavyzdžiui, miškininkystės srityje – antrojo BŽŪP ramsčio lėšas. Šiuo klausimu Komitetas mano, kad Komisijai derėtų nustatyti galimus įvairių sričių Bendrijos politikos – ne tik BŽŪP, bet ir regioninės, energetikos, klimato kaitos politika ir pan., finansavimo šaltinius, kad būtų galima imtis veiksmingų bet kurio pobūdžio nelaimių prevencijos veiksmų.

4.11   Be to, Komitetas nori pabrėžti, kad labai svarbu, jog piliečiai ir socialinės bei savanoriškos veiklos organizacijos suvoktų prevencijos politikos, kuri leidžia užtikrinti didesnę saugą ir tinkamą reagavimą susidarius kritinei padėčiai, svarbą. Pilietinės visuomenės mokymas ir informavimas prevencijos ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo klausimais yra vienas pagrindinių kompetentingų valdžios institucijų uždavinių, ypač vietos valdžios institucijų, kurios yra arti išteklių ir sprendžia jų naudojimo klausimus.

4.12   Galiausiai, vienas svarbiausių dokumento aspektų yra pasiūlymas stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ne tik pagalbos teikimo, bet ir prevencijos srityje. Šiuo požiūriu labai svarbi JT Tarptautinė nelaimių pavojaus mažinimo strategija (ISDR), skirta besivystančioms šalims. Bet kuriuo atveju, vadovaujant JT, reikėtų dėti pastangas sukurti universalesnius reagavimo mechanizmus, bet nesumažinti Europos reagavimo veiksmų masto, kadangi neseniai įvykusių nelaimių metu jie buvo išties naudingi.

4.13   Į Europos kaimynystės politiką reikėtų visada įtraukti bendradarbiavimui rizikos prevencijos srityje skirtą skyrių, kad būtų skatinamas tvarus vystymasis, be kita ko, įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir JT Tarptautinės nelaimių pavojaus mažinimo strategijos (ISDR) Hyogo veiksmų programą.

2009 m. spalio 1 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 204, 2008 8 9, p. 66.

1

(2)  OL C 221, 2005 9 8, p. 35.

2

(3)  OL L 288, 2007 11 6.

3

(4)  OL C 221, 2005 9 8, p. 35, OL C 195, 2006 8 18, p. 40 ir OL C 204, 2008 8 9, p. 66.

4

(5)  Platformos išvadų 12 punkte raginama vystyti partnerystes, kurios ir pripažintų, ir sustiprintų centrinių bei vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės tarpusavio priklausomybę.

5

(6)  2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas, nustatantis civilinės saugos finansinę priemonę (2007/162/EB, Euratomas).

6

(7)  OL C 204, 2008 8 9.

7

(8)  Platformos išvadų 17 punkte rekomenduojama įvertinti pasaulyje esančias finansavimo priemones, kurios gali būti panaudotos nelaimių skaičiui sumažinti.

8

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/101 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/101

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos „TEN-T politikos peržiūra. Siekiant geriau integruoto transeuropinio transporto tinklo įgyvendinant bendrąją transporto politiką“

(COM(2009) 44 galutinis)

2009/C 318/20

Pranešėjas Jan SIMONS

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. vasario 4 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Žaliosios knygos TEN-T politikos peržiūra. Siekiant geriau integruoto transeuropinio transporto tinklo įgyvendinant bendrąją transporto politiką“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jan Simons.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 167 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad būtina iš esmės peržiūrėti TEN-T gaires, kadangi nuo 1996 m. padidėjo Europos Sąjungos valstybių narių skaičius. Dėl minėtos priežasties ir atsižvelgiant į pasikeitusius politinius prioritetus bei daugiau dėmesio skiriant aplinkos apsaugos ir klimato klausimams iškilo būtinybė apibrėžti naujas Bendrijos transporto infrastruktūros tinklo gaires. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad būtina iš esmės peržiūrėti TEN-T gaires, kadangi nuo 1996 m. padidėjo Europos Sąjungos valstybių narių skaičius. Dėl minėtos priežasties ir atsižvelgiant į pasikeitusius politinius prioritetus bei daugiau dėmesio skiriant aplinkos apsaugos ir klimato klausimams iškilo būtinybė apibrėžti naujas Bendrijos transporto infrastruktūros tinklo gaires.

| 1.2 | Turint omenyje išmetamo CO2 kiekio didėjimo problemą ir krovinių vežimo infrastruktūros bei organizacines spragas, Komitetas pritaria Komisijos pastangoms ieškoti šių transporto problemų sprendimų derinant įvairias transporto rūšis ir užtikrinti naudotojui naudingą sąveiką. |
| --- | --- |

1.2

Turint omenyje išmetamo CO2 kiekio didėjimo problemą ir krovinių vežimo infrastruktūros bei organizacines spragas, Komitetas pritaria Komisijos pastangoms ieškoti šių transporto problemų sprendimų derinant įvairias transporto rūšis ir užtikrinti naudotojui naudingą sąveiką.

2

| 1.3 | EESRK pageidautų, kad apibrėžiant naująją TEN-T politiką tinkamas dėmesys būtų skiriamas kaimynystės politikai, jungtims su Europos Sąjungos rytine ir pietine dalimis. Atsižvelgiant į tai, Komisija ir valstybės narės visų pirma turėtų spręsti tinklo klausimą apskritai, o ne atskirų infrastruktūros projektų klausimus. Tai sustiprintų valstybių narių solidarumą. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pageidautų, kad apibrėžiant naująją TEN-T politiką tinkamas dėmesys būtų skiriamas kaimynystės politikai, jungtims su Europos Sąjungos rytine ir pietine dalimis. Atsižvelgiant į tai, Komisija ir valstybės narės visų pirma turėtų spręsti tinklo klausimą apskritai, o ne atskirų infrastruktūros projektų klausimus. Tai sustiprintų valstybių narių solidarumą.

| 1.4 | Komisija siūlo tris galimus būsimos TEN-T plėtros variantus. Kaip ir Taryba, Komitetas pirmenybę teikia dviejų lygmenų struktūrai, kurią sudarytų visa apimantis tinklas ir pagrindinis tinklas, susidedantis iš geografiškai apibrėžto prioritetinio tinklo, susieto su konceptualiuoju ramsčiu, kad būtų integruoti transporto politika ir transporto infrastruktūros aspektai. EESRK nuomone, šis sprendimas sudarytų sąlygas veiksmingiau nei iki šiol panaudoti ES finansinius išteklius. Turėtų būti sukurta koordinavimo grupė, kuri užtikrintų lėšų skirstymo priežiūrą. |
| --- | --- |

1.4

Komisija siūlo tris galimus būsimos TEN-T plėtros variantus. Kaip ir Taryba, Komitetas pirmenybę teikia dviejų lygmenų struktūrai, kurią sudarytų visa apimantis tinklas ir pagrindinis tinklas, susidedantis iš geografiškai apibrėžto prioritetinio tinklo, susieto su konceptualiuoju ramsčiu, kad būtų integruoti transporto politika ir transporto infrastruktūros aspektai. EESRK nuomone, šis sprendimas sudarytų sąlygas veiksmingiau nei iki šiol panaudoti ES finansinius išteklius. Turėtų būti sukurta koordinavimo grupė, kuri užtikrintų lėšų skirstymo priežiūrą.

| 1.5 | Komitetas atkreipia Komisijos dėmesį, kad ir prioritetiniam tinklui sukurti, ir sąveikių eismo valdymo sistemų veikimui užtikrinti būtina parengti labiau įpareigojančio pobūdžio įgyvendinimo nuostatas numatant ir atitinkamas baudas. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas atkreipia Komisijos dėmesį, kad ir prioritetiniam tinklui sukurti, ir sąveikių eismo valdymo sistemų veikimui užtikrinti būtina parengti labiau įpareigojančio pobūdžio įgyvendinimo nuostatas numatant ir atitinkamas baudas.

| 1.6 | Komitetas pritaria Komisijos pasirinktam ir žaliojoje knygoje išdėstytam požiūriui į būsimą TEN-T planavimo procesą, t. y. principui, kuriuo remiantis kiekviena transporto rūšis pasirenkama naudoti efektyviose įvairarūšio transporto grandinėse pagal lyginamuoju būdu nustatytus privalumus ir tokiu būdu atlieka svarbų vaidmenį padėdama Sąjungai siekti su klimato kaita susijusių tikslų. Vis dėlto tikslas turi būti perėjimas prie ekologiškiausių transporto rūšių. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas pritaria Komisijos pasirinktam ir žaliojoje knygoje išdėstytam požiūriui į būsimą TEN-T planavimo procesą, t. y. principui, kuriuo remiantis kiekviena transporto rūšis pasirenkama naudoti efektyviose įvairarūšio transporto grandinėse pagal lyginamuoju būdu nustatytus privalumus ir tokiu būdu atlieka svarbų vaidmenį padėdama Sąjungai siekti su klimato kaita susijusių tikslų. Vis dėlto tikslas turi būti perėjimas prie ekologiškiausių transporto rūšių.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | 2009 m. vasario 4 d. Komisija paskelbė žaliąją knygą „TEN-T politikos peržiūra. Siekiant geriau integruoto transeuropinio transporto tinklo įgyvendinant bendrąją transporto politiką“, dėl savo transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos peržiūros. |
| --- | --- |

2.1

2009 m. vasario 4 d. Komisija paskelbė žaliąją knygą „TEN-T politikos peržiūra. Siekiant geriau integruoto transeuropinio transporto tinklo įgyvendinant bendrąją transporto politiką“, dėl savo transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos peržiūros.

| 2.2 | Komisija siekia į šią peržiūrą įtraukti kiek galima daugiau suinteresuotųjų subjektų ir pasinaudoti jų žiniomis, patirtimi bei išklausyti įvairias nuomones. Todėl EK pradėjo viešąją konsultaciją, kuri baigėsi 2009 m. balandžio 30 d. |
| --- | --- |

2.2

Komisija siekia į šią peržiūrą įtraukti kiek galima daugiau suinteresuotųjų subjektų ir pasinaudoti jų žiniomis, patirtimi bei išklausyti įvairias nuomones. Todėl EK pradėjo viešąją konsultaciją, kuri baigėsi 2009 m. balandžio 30 d.

| 2.3 | Komisijos siekis – išanalizuoti viešosios konsultacijos rezultatus ir jais pasiremti plėtojant naująją TEN-T politiką. Per likusius 2009 m. mėnesius turėtų būti apsvarstyti į žaliosios knygos klausimus pateikti atsakymai ir atlikti būtini tyrimai. 2010 m. pradžioje Komisija numato pateikti šios politikos metodologiją, o tų pačių metų pabaigoje – pasiūlymus priimti teisės aktus dėl TEN-T gairių peržiūros ir atitinkamai TEN-T reglamentą. |
| --- | --- |

2.3

Komisijos siekis – išanalizuoti viešosios konsultacijos rezultatus ir jais pasiremti plėtojant naująją TEN-T politiką. Per likusius 2009 m. mėnesius turėtų būti apsvarstyti į žaliosios knygos klausimus pateikti atsakymai ir atlikti būtini tyrimai. 2010 m. pradžioje Komisija numato pateikti šios politikos metodologiją, o tų pačių metų pabaigoje – pasiūlymus priimti teisės aktus dėl TEN-T gairių peržiūros ir atitinkamai TEN-T reglamentą.

| 2.4 | EB sutartyje (154–156 straipsniai) apibrėžta, kad TEN-T politika yra viena iš priemonių, turinti padėti įgyvendinti vidaus rinkos tikslus augimo ir darbo vietų kūrimo srityse, siekti socialinės, ekonominės ir geografinės sanglaudos ir būti naudinga visiems piliečiams ir ekonominės veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

2.4

EB sutartyje (154–156 straipsniai) apibrėžta, kad TEN-T politika yra viena iš priemonių, turinti padėti įgyvendinti vidaus rinkos tikslus augimo ir darbo vietų kūrimo srityse, siekti socialinės, ekonominės ir geografinės sanglaudos ir būti naudinga visiems piliečiams ir ekonominės veiklos vykdytojams.

| 2.5 | Be to, reikėtų siekti tvaraus vystymosi užtikrinant, kad įgyvendinant šią politiką pagrindinis dėmesys būtų skiriamas aplinkos apsaugos reikalavimams. TEN-T politika turėtų būti vykdoma taip, kad ji reikšmingai prisidėtų siekiant ES užsibrėžtų su klimato kaita susijusių tikslų „20, 20, 20“. |
| --- | --- |

2.5

Be to, reikėtų siekti tvaraus vystymosi užtikrinant, kad įgyvendinant šią politiką pagrindinis dėmesys būtų skiriamas aplinkos apsaugos reikalavimams. TEN-T politika turėtų būti vykdoma taip, kad ji reikšmingai prisidėtų siekiant ES užsibrėžtų su klimato kaita susijusių tikslų „20, 20, 20“.

| 2.6 | Sąjungos transeuropinių tinklų politika konkrečiai buvo apibrėžta 1990–1995 m. ir oficialiai pradėta įgyvendinti 1996 m. Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus sprendimą. Nuo to laiko į įvairius transporto infrastruktūros bendros svarbos projektus investuota 400 milijardų eurų. Tačiau reikėtų pažymėti, kad yra nemažai projektų, kuriuos vėluojama baigti. Visų pirma per pirmąjį TEN laikotarpį (1996–2003 m.) dauguma valstybėse narėse užbaigtų projektų – palyginti su bendru prioritetinių projektų skaičiumi – buvo kelių projektai. Akivaizdžiais atvejais reikėtų nedelsiant toliau plėtoti ekologiškesnėms transporto rūšims skirtą infrastruktūrą. |
| --- | --- |

2.6

Sąjungos transeuropinių tinklų politika konkrečiai buvo apibrėžta 1990–1995 m. ir oficialiai pradėta įgyvendinti 1996 m. Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus sprendimą. Nuo to laiko į įvairius transporto infrastruktūros bendros svarbos projektus investuota 400 milijardų eurų. Tačiau reikėtų pažymėti, kad yra nemažai projektų, kuriuos vėluojama baigti. Visų pirma per pirmąjį TEN laikotarpį (1996–2003 m.) dauguma valstybėse narėse užbaigtų projektų – palyginti su bendru prioritetinių projektų skaičiumi – buvo kelių projektai. Akivaizdžiais atvejais reikėtų nedelsiant toliau plėtoti ekologiškesnėms transporto rūšims skirtą infrastruktūrą.

| 2.7 | Apie 30 proc. minėtų 400 milijardų eurų sudaro Bendrijos lėšos, būtent, TEN-T biudžetas, sanglaudos fondas, EBRD ir EIB. Išankstiniais duomenimis dar reikia 500 milijardų eurų investicijų. Numatyta 80 proc. visų TEN-T lėšų skirti prioritetiniams geležinkelių projektams. |
| --- | --- |

2.7

Apie 30 proc. minėtų 400 milijardų eurų sudaro Bendrijos lėšos, būtent, TEN-T biudžetas, sanglaudos fondas, EBRD ir EIB. Išankstiniais duomenimis dar reikia 500 milijardų eurų investicijų. Numatyta 80 proc. visų TEN-T lėšų skirti prioritetiniams geležinkelių projektams.

| 2.8 | Patirtis parodė, kad Europos piliečiai sunkiai suvokia TEN-T politika pasiektus rezultatus ir jos sukurtą pridėtinę vertę. Komisija stengiasi taisyti šią padėtį pasirinkdama žaliojoje knygoje išdėstytą požiūrį ir su klimato kaita susijusius tikslus skelbia pagrindiniu būsimos TEN-T politikos prioritetu. |
| --- | --- |

2.8

Patirtis parodė, kad Europos piliečiai sunkiai suvokia TEN-T politika pasiektus rezultatus ir jos sukurtą pridėtinę vertę. Komisija stengiasi taisyti šią padėtį pasirinkdama žaliojoje knygoje išdėstytą požiūrį ir su klimato kaita susijusius tikslus skelbia pagrindiniu būsimos TEN-T politikos prioritetu.

| 2.9 | Komisija taip pat mano, kad išsami TEN-T politikos peržiūra būtina. Reikėtų suformuoti tvirtą pagrindą, galintį padėti veiksmingai siekti su klimato kaita susijusių Europos Sąjungos tikslų pradedant procesą, kuris apimtų ekonominius ir aplinkos tikslus ir būtų orientuotas į veiksmingą keleivių ir prekių vežimą. Šis procesas turėtų būti pagrįstas įvairių transporto rūšių derinimu ir novatoriškais metodais. |
| --- | --- |

2.9

Komisija taip pat mano, kad išsami TEN-T politikos peržiūra būtina. Reikėtų suformuoti tvirtą pagrindą, galintį padėti veiksmingai siekti su klimato kaita susijusių Europos Sąjungos tikslų pradedant procesą, kuris apimtų ekonominius ir aplinkos tikslus ir būtų orientuotas į veiksmingą keleivių ir prekių vežimą. Šis procesas turėtų būti pagrįstas įvairių transporto rūšių derinimu ir novatoriškais metodais.

| 2.10 | Peržiūra yra labai plataus masto, ji apima politinius, socialinius ir ekonominius, aplinkos apsaugos, institucijų, geografinius ir techninius aspektus, todėl Komisija nusprendė paskelbti žaliąją knygą, kurioje ji pateikė savo viziją ir sudarė galimybę suinteresuotiesiems subjektams dalyvauti konsultacijoje, aktyviai diskutuoti ir teikti pasiūlymus dėl naujosios TEN-T politikos. |
| --- | --- |

2.10

Peržiūra yra labai plataus masto, ji apima politinius, socialinius ir ekonominius, aplinkos apsaugos, institucijų, geografinius ir techninius aspektus, todėl Komisija nusprendė paskelbti žaliąją knygą, kurioje ji pateikė savo viziją ir sudarė galimybę suinteresuotiesiems subjektams dalyvauti konsultacijoje, aktyviai diskutuoti ir teikti pasiūlymus dėl naujosios TEN-T politikos.

| 2.11 | Nors Europos Parlamentas 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucijoje dėl būsimos TEN-T politikos ir pritarė gana abstrakčiai „konceptualiojo ramsčio“ sąvokai, jis vis dėlto pareiškė matąs didesnę konkrečių projektų naudą. Be to, jo nuomone, prioritetinių projektų sąraše turėtų būti labiau atsižvelgiama į aplinką tausojančias transporto rūšis. |
| --- | --- |

2.11

Nors Europos Parlamentas 2009 m. balandžio 22 d. rezoliucijoje dėl būsimos TEN-T politikos ir pritarė gana abstrakčiai „konceptualiojo ramsčio“ sąvokai, jis vis dėlto pareiškė matąs didesnę konkrečių projektų naudą. Be to, jo nuomone, prioritetinių projektų sąraše turėtų būti labiau atsižvelgiama į aplinką tausojančias transporto rūšis.

| 2.12 | 2009 m. birželio 11–12 d. posėdyje Ministrų Taryba pareiškė nuomonę, kad visi įgyvendinami TEN-T prioritetiniai projektai turėtų būti įtraukti į darnų prioritetinį tinklą, apimantį jau sukurtą ir kuriamą infrastruktūrą bei bendros svarbos projektus. Tai turėtų būti daugiarūšio transporto projektai, o mazgams ir įvairiarūšio transporto sujungimui turi būti skiriamas būtinas dėmesys. |
| --- | --- |

2.12

2009 m. birželio 11–12 d. posėdyje Ministrų Taryba pareiškė nuomonę, kad visi įgyvendinami TEN-T prioritetiniai projektai turėtų būti įtraukti į darnų prioritetinį tinklą, apimantį jau sukurtą ir kuriamą infrastruktūrą bei bendros svarbos projektus. Tai turėtų būti daugiarūšio transporto projektai, o mazgams ir įvairiarūšio transporto sujungimui turi būti skiriamas būtinas dėmesys.

| 2.13 | Taryba taip pat mano, kad TEN-T politika turėtų reikšmingai padėti siekti gamtos apsaugos ir su klimato kaita susijusių tikslų. Optimalus visų transporto rūšių apjungimas ir bendradarbiavimas naudojant materialiąją infrastruktūrą ir pažangias transporto sistemas turėtų užtikrinti veiksmingas įvairiarūšio transporto paslaugas ir sudaryti tvirtą pagrindą, padėsiantį transporto sektoriui mažinti išmetamo CO2 ir kitų išlakų kiekį. |
| --- | --- |

2.13

Taryba taip pat mano, kad TEN-T politika turėtų reikšmingai padėti siekti gamtos apsaugos ir su klimato kaita susijusių tikslų. Optimalus visų transporto rūšių apjungimas ir bendradarbiavimas naudojant materialiąją infrastruktūrą ir pažangias transporto sistemas turėtų užtikrinti veiksmingas įvairiarūšio transporto paslaugas ir sudaryti tvirtą pagrindą, padėsiantį transporto sektoriui mažinti išmetamo CO2 ir kitų išlakų kiekį.

2

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 3.1 | Komisija pripažino, kad 1996 m. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas sukurti bendros svarbos transeuropinį infrastruktūros tinklą nebuvo įgyvendinamas pagal planą ir tai patvirtino komunikate „Transeuropiniai tinklai: integruoto požiūrio link“ (COM(2007) 135 galutinis). Komitetas teigiamai vertina Komisijos veiksmus apibrėžti TEN-T politikos nuodugnios peržiūros gaires organizuojant viešąją konsultaciją ir tuo tikslu parengiant žaliąją knygą. |
| --- | --- |

3.1

Komisija pripažino, kad 1996 m. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas sukurti bendros svarbos transeuropinį infrastruktūros tinklą nebuvo įgyvendinamas pagal planą ir tai patvirtino komunikate „Transeuropiniai tinklai: integruoto požiūrio link“ (COM(2007) 135 galutinis). Komitetas teigiamai vertina Komisijos veiksmus apibrėžti TEN-T politikos nuodugnios peržiūros gaires organizuojant viešąją konsultaciją ir tuo tikslu parengiant žaliąją knygą.

| 3.2 | Komitetas taip pat mano, kad būtina iš esmės peržiūrėti TEN-T gaires, kadangi nuo 1996 m. labai padidėjo Europos Sąjungos valstybių narių skaičius. Įvykus tokiems pasikeitimams, būtina perorganizuoti Bendrijos transporto infrastruktūros tinklą. |
| --- | --- |

3.2

Komitetas taip pat mano, kad būtina iš esmės peržiūrėti TEN-T gaires, kadangi nuo 1996 m. labai padidėjo Europos Sąjungos valstybių narių skaičius. Įvykus tokiems pasikeitimams, būtina perorganizuoti Bendrijos transporto infrastruktūros tinklą.

| 3.3 | Atlikusi politinį TEN-T gairių įvertinimą, Komisija pabrėžė, kad po ES plėtros pradinis tinklo planavimas – apjungti reikšmingą nacionalinių tinklų dalį ir juos sujungti ties valstybių sienomis – tapo mažiau aktualus. |
| --- | --- |

3.3

Atlikusi politinį TEN-T gairių įvertinimą, Komisija pabrėžė, kad po ES plėtros pradinis tinklo planavimas – apjungti reikšmingą nacionalinių tinklų dalį ir juos sujungti ties valstybių sienomis – tapo mažiau aktualus.

| 3.4 | Naujajai TEN-T politikai įgyvendinti būtinos didžiulės investicijos, Komitetas mano, kad tinkamiems ir teisingiems sprendimams priimti labai svarbu įvertinti kiek galima daugiau reikšmingų veiksnių ir aspektų. Todėl pirmoji Komiteto rekomendacija – finansinėmis priemonėmis atspindėti tikslus, o ne pasirinkti atvirkštinį kelią. |
| --- | --- |

3.4

Naujajai TEN-T politikai įgyvendinti būtinos didžiulės investicijos, Komitetas mano, kad tinkamiems ir teisingiems sprendimams priimti labai svarbu įvertinti kiek galima daugiau reikšmingų veiksnių ir aspektų. Todėl pirmoji Komiteto rekomendacija – finansinėmis priemonėmis atspindėti tikslus, o ne pasirinkti atvirkštinį kelią.

| 3.5 | Būsimosios TEN-T politikos pagrindas įtvirtintas EB sutartyje. Aspektai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti, išdėstyti 154–156 straipsniuose. Praeityje nepakankamai dėmesio buvo skiriama tvariam vystymuisi ir atitinkamai su klimatu susijusiems tikslams, taigi Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad tai yra pagrindiniai transporto politikos, taigi ir TEN-T politikos aspektai. Beje, EESRK jau svarstė šį klausimą 2008 m. kovo 13 d. nuomonėje (TEN/298 – CESE 488/2008), kurioje pabrėžė, kad būtina laikytis kompleksinio požiūrio. |
| --- | --- |

3.5

Būsimosios TEN-T politikos pagrindas įtvirtintas EB sutartyje. Aspektai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti, išdėstyti 154–156 straipsniuose. Praeityje nepakankamai dėmesio buvo skiriama tvariam vystymuisi ir atitinkamai su klimatu susijusiems tikslams, taigi Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad tai yra pagrindiniai transporto politikos, taigi ir TEN-T politikos aspektai. Beje, EESRK jau svarstė šį klausimą 2008 m. kovo 13 d. nuomonėje (TEN/298 – CESE 488/2008), kurioje pabrėžė, kad būtina laikytis kompleksinio požiūrio.

| 3.6 | Siekiant įgyvendinti Sutarties nuostatas, buvo priimtos TEN-T gairės. Jomis nustatytos sąlygos valstybių narių paramą gausiantiems bendros svarbos projektams atrinkti. Svarbiausias šių gairių tikslas – sukurti vieną bendra daugiarūšio transporto tinklą, kad pasitelkus naujoviškus metodus būtų įmanoma sukurti saugų ir veiksmingą tinklą. |
| --- | --- |

3.6

Siekiant įgyvendinti Sutarties nuostatas, buvo priimtos TEN-T gairės. Jomis nustatytos sąlygos valstybių narių paramą gausiantiems bendros svarbos projektams atrinkti. Svarbiausias šių gairių tikslas – sukurti vieną bendra daugiarūšio transporto tinklą, kad pasitelkus naujoviškus metodus būtų įmanoma sukurti saugų ir veiksmingą tinklą.

| 3.7 | Komitetas siekia to paties tikslo kaip ir Komisija – krovinių transporto srityje derinti įvairias transporto rūšis ir spręsti problemas, kurias kelia didėjantis išmetamo CO2 kiekis ir infrastruktūros bei organizacinės spragos. Jis taip pat pritaria Komisijai, kad jūros greitkelių plėtra – tai esminis veiksnys TEN-T sėkmei užtikrinti. |
| --- | --- |

3.7

Komitetas siekia to paties tikslo kaip ir Komisija – krovinių transporto srityje derinti įvairias transporto rūšis ir spręsti problemas, kurias kelia didėjantis išmetamo CO2 kiekis ir infrastruktūros bei organizacinės spragos. Jis taip pat pritaria Komisijai, kad jūros greitkelių plėtra – tai esminis veiksnys TEN-T sėkmei užtikrinti.

2

| 3.8 | Komisijos nuomone, peržiūrėta TEN-T politika turėtų būti pagrįsta jau pasiektais rezultatais ir siekti, kad toliau būtų laikomasi anksčiau suderinto požiūrio. Komitetas abejoja, ar tai suderinama su išsamia TEN-T politikos peržiūra, kadangi turėtų būti peržiūrėtas dabartinių prioritetinių projektų sąrašo, pateikto TEN gairių 3 priede, įvertinimas, kuris paremtas objektyviais kriterijais, todėl Komiteto nuomone, galimas dalykas, kad dalies projektų būtų atsisakyta. |
| --- | --- |

3.8

Komisijos nuomone, peržiūrėta TEN-T politika turėtų būti pagrįsta jau pasiektais rezultatais ir siekti, kad toliau būtų laikomasi anksčiau suderinto požiūrio. Komitetas abejoja, ar tai suderinama su išsamia TEN-T politikos peržiūra, kadangi turėtų būti peržiūrėtas dabartinių prioritetinių projektų sąrašo, pateikto TEN gairių 3 priede, įvertinimas, kuris paremtas objektyviais kriterijais, todėl Komiteto nuomone, galimas dalykas, kad dalies projektų būtų atsisakyta.

| 3.9 | Komitetas pritaria Komisijai, kad rengiant naująją TEN-T politiką būtina remtis dvejopo tikslo, apimančio ekonomiką ir aplinkos aspektą, siekiu. EESRK nuomone, integruotas požiūris, visų pirma įgyvendinant su Sąjungos plėtra susijusius projektus, paskatins sąveikas. Štai kodėl labai svarbu renkantis tinklą nustatyti poveikį aplinkai ir įvertinti jo įtaką klimato kaitai. Taigi, plėtojant transporto rūšių derinimu pagrįstą tvaraus ir veiksmingo transporto sistemą, reikėtų ieškoti ekonominių interesų ir aplinkos apsaugos pusiausvyros. |
| --- | --- |

3.9

Komitetas pritaria Komisijai, kad rengiant naująją TEN-T politiką būtina remtis dvejopo tikslo, apimančio ekonomiką ir aplinkos aspektą, siekiu. EESRK nuomone, integruotas požiūris, visų pirma įgyvendinant su Sąjungos plėtra susijusius projektus, paskatins sąveikas. Štai kodėl labai svarbu renkantis tinklą nustatyti poveikį aplinkai ir įvertinti jo įtaką klimato kaitai. Taigi, plėtojant transporto rūšių derinimu pagrįstą tvaraus ir veiksmingo transporto sistemą, reikėtų ieškoti ekonominių interesų ir aplinkos apsaugos pusiausvyros.

| 3.10 | Komitetas norėtų pateikti rinkos jėgų paskatintą oro transporto ir geležinkelio transporto integravimo (atstumams iki 500 km) pavyzdį. Šiuo požiūriu greitųjų geležinkelių svarba keleivių vežimui labai didelė, o be to, krovinių vežimo srityje yra daug įdomių galimybių integruoti oro uostus į Europos geležinkelio tinklą. |
| --- | --- |

3.10

Komitetas norėtų pateikti rinkos jėgų paskatintą oro transporto ir geležinkelio transporto integravimo (atstumams iki 500 km) pavyzdį. Šiuo požiūriu greitųjų geležinkelių svarba keleivių vežimui labai didelė, o be to, krovinių vežimo srityje yra daug įdomių galimybių integruoti oro uostus į Europos geležinkelio tinklą.

| 3.11 | EESRK laikosi nuomonės, kad naujojoje TEN-T politikoje dėmesys turėtų būti sutelktas į tinklo materialiuosius ir nematerialiuosius aspektus, labiau atsižvelgiama į kaimynystės politikos svarbą, visų pirma skiriant dėmesį ES Vakarus ir Rytus bei Šiaurę ir Pietus jungiančiai transporto infrastruktūrai (pvz., Via Baltica ir ašis Helsinkis–Atėnai). Komitetas mano, kad kaimynystės aspektas padės stiprinti Sąjungos žmonių solidarumą. |
| --- | --- |

3.11

EESRK laikosi nuomonės, kad naujojoje TEN-T politikoje dėmesys turėtų būti sutelktas į tinklo materialiuosius ir nematerialiuosius aspektus, labiau atsižvelgiama į kaimynystės politikos svarbą, visų pirma skiriant dėmesį ES Vakarus ir Rytus bei Šiaurę ir Pietus jungiančiai transporto infrastruktūrai (pvz., Via Baltica ir ašis Helsinkis–Atėnai). Komitetas mano, kad kaimynystės aspektas padės stiprinti Sąjungos žmonių solidarumą.

| 3.12 | Norint nustatyti europinę pridėtinę vertę, Komisija siūlo atlikti visų atrinktų bendros svarbos projektų standartizuotą daugiakriterę sąnaudų ir naudos analizę. Tokia analizė leistų atsižvelgti į finansiniu požiūriu įvertinamus ir kitus veiksnius. Taip subsidijos iš Bendrijos biudžeto būtų paskirstomos sąžiningai ir objektyviai ir tik tiems projektams, kurie iš tikrųjų ES sukurs pridėtinę vertę. Komitetas pritaria visiems metodams, galintiems padėti veiksmingiau ir naudingiau panaudoti ES finansavimą. |
| --- | --- |

3.12

Norint nustatyti europinę pridėtinę vertę, Komisija siūlo atlikti visų atrinktų bendros svarbos projektų standartizuotą daugiakriterę sąnaudų ir naudos analizę. Tokia analizė leistų atsižvelgti į finansiniu požiūriu įvertinamus ir kitus veiksnius. Taip subsidijos iš Bendrijos biudžeto būtų paskirstomos sąžiningai ir objektyviai ir tik tiems projektams, kurie iš tikrųjų ES sukurs pridėtinę vertę. Komitetas pritaria visiems metodams, galintiems padėti veiksmingiau ir naudingiau panaudoti ES finansavimą.

| 3.13 | Toks standartizuotas metodas būtų ypač naudingas šalinant tarpvalstybines infrastruktūros silpnąsias vietas, kadangi šioje srityje dažnai iškyla sąnaudų pasidalijimo problema. Šis metodas taip pat leistų patobulinti TEN-T programą ir skirti daugiau dėmesio ekonominio ir aplinkos apsaugos aspektų deriniui. |
| --- | --- |

3.13

Toks standartizuotas metodas būtų ypač naudingas šalinant tarpvalstybines infrastruktūros silpnąsias vietas, kadangi šioje srityje dažnai iškyla sąnaudų pasidalijimo problema. Šis metodas taip pat leistų patobulinti TEN-T programą ir skirti daugiau dėmesio ekonominio ir aplinkos apsaugos aspektų deriniui.

| 3.14 | Žaliojoje knygoje Komisija klausia, kokia iš toliau išvardytų galimų būsimo TEN-T formų būtų priimtina:






  — | išlaikyti esamą dviejų lygmenų struktūrą, kurią sudaro visa apimantis susisiekimo tinklas ir (nesusiję) prioritetiniai projektai, |
| --- | --- | --- |

3.14

Žaliojoje knygoje Komisija klausia, kokia iš toliau išvardytų galimų būsimo TEN-T formų būtų priimtina:

—

išlaikyti esamą dviejų lygmenų struktūrą, kurią sudaro visa apimantis susisiekimo tinklas ir (nesusiję) prioritetiniai projektai,

| — | sumažinti TEN-T iki vieno lygmens, kurį sudarytų prioritetiniai projektai ir kuriuos būtų galima sujungti į prioritetinį tinklą, |
| --- | --- |

—

sumažinti TEN-T iki vieno lygmens, kurį sudarytų prioritetiniai projektai ir kuriuos būtų galima sujungti į prioritetinį tinklą,

| — | palikti dviejų lygmenų struktūrą, kurią sudarytų visa apimantis tinklas ir pagrindinis tinklas, susidedantis iš geografiškai apibrėžto prioritetinio tinklo, susieto su konceptualiuoju ramsčiu, kad būtų integruota transporto politika ir infrastruktūros aspektai. |
| --- | --- |

—

palikti dviejų lygmenų struktūrą, kurią sudarytų visa apimantis tinklas ir pagrindinis tinklas, susidedantis iš geografiškai apibrėžto prioritetinio tinklo, susieto su konceptualiuoju ramsčiu, kad būtų integruota transporto politika ir infrastruktūros aspektai.

| 3.15 | Komitetas pirmenybę teikia trečiajam variantui. Jis mano, kad Europos Sąjungos finansavimas turi būti naudojamos veiksmingiau, o išteklių sutelkimas į pagrindinį tinklą yra geriausias būdas tą pasiekti. Visa apimančio tinklo, kuriam ankstesniais metais taikyti kai kurie Bendrijos transporto teisės aktai buvo siejami su dabartinio TEN-T veiksmais, negali būti atsisakyta paprasčiausiai vien dėl šios sąsajos ir jis turės veikti toliau. Susiję projektai nebegalėtų būti subsidijuojami iš TEN-T skirto biudžeto, tačiau jie galėtų būti finansuojami ERPF ir sanglaudos fondo lėšomis. |
| --- | --- |

3.15

Komitetas pirmenybę teikia trečiajam variantui. Jis mano, kad Europos Sąjungos finansavimas turi būti naudojamos veiksmingiau, o išteklių sutelkimas į pagrindinį tinklą yra geriausias būdas tą pasiekti. Visa apimančio tinklo, kuriam ankstesniais metais taikyti kai kurie Bendrijos transporto teisės aktai buvo siejami su dabartinio TEN-T veiksmais, negali būti atsisakyta paprasčiausiai vien dėl šios sąsajos ir jis turės veikti toliau. Susiję projektai nebegalėtų būti subsidijuojami iš TEN-T skirto biudžeto, tačiau jie galėtų būti finansuojami ERPF ir sanglaudos fondo lėšomis.

| 3.16 | Komitetas mano, kad siekiant veiksmingesnio ir naudingesnio ES finansų naudojimo turėtų būti įsteigtas organas, kuris koordinuotų lėšų panaudojimą. |
| --- | --- |

3.16

Komitetas mano, kad siekiant veiksmingesnio ir naudingesnio ES finansų naudojimo turėtų būti įsteigtas organas, kuris koordinuotų lėšų panaudojimą.

| 3.17 | EESRK nuomone, geografiškai apibrėžtą prioritetinį tinklą turėtų iš esmės sudaryti daugiarūšio transporto ašys, jungiančios ekonominiu ir demografiniu požiūriu svarbiausius centrus, o juos savo ruožtu su pagrindiniais transporto mazgais: jūrų uostais, oro uostais ir vidaus vandenų uostais. Šis tinklas turėtų laikytis gamtos apsaugos bei socialinio ir tvaraus vystymosi skatinimo reikalavimų. |
| --- | --- |

3.17

EESRK nuomone, geografiškai apibrėžtą prioritetinį tinklą turėtų iš esmės sudaryti daugiarūšio transporto ašys, jungiančios ekonominiu ir demografiniu požiūriu svarbiausius centrus, o juos savo ruožtu su pagrindiniais transporto mazgais: jūrų uostais, oro uostais ir vidaus vandenų uostais. Šis tinklas turėtų laikytis gamtos apsaugos bei socialinio ir tvaraus vystymosi skatinimo reikalavimų.

4.   Specialiosios pastabos

Specialiosios pastabos

| 4.1 | Komisija mano, kad siekiant tvarios plėtros ir, visų pirma, su klimato kaita susijusių tikslų, kuriuos ES apibrėžė 2008 m. gruodžio mėn., būtina keisti požiūrį į transeuropinius tinklus. Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad klimato kaita yra pakankama priežastis gairėms peržiūrėti, tačiau pabrėžia, kad peržiūra būtina taip pat ir dėl nebaigtų įgyvendinti suplanuotų projektų ir ES plėtros. |
| --- | --- |

4.1

Komisija mano, kad siekiant tvarios plėtros ir, visų pirma, su klimato kaita susijusių tikslų, kuriuos ES apibrėžė 2008 m. gruodžio mėn., būtina keisti požiūrį į transeuropinius tinklus. Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad klimato kaita yra pakankama priežastis gairėms peržiūrėti, tačiau pabrėžia, kad peržiūra būtina taip pat ir dėl nebaigtų įgyvendinti suplanuotų projektų ir ES plėtros.

| 4.2 | EESRK iš esmės pritaria Komisijos nuomonei, kad turi būti atlikta visų bendros svarbos projektų sąnaudų ir naudos analizė, nors šiam tikslui būtų galima taikyti ir kitus metodus. Vis dėlto, Komitetas atkreipia dėmesį, kad reikėtų pasirinkti vienodesnį būdą išorės veiksniams nustatyti ir įvertinti. |
| --- | --- |

4.2

EESRK iš esmės pritaria Komisijos nuomonei, kad turi būti atlikta visų bendros svarbos projektų sąnaudų ir naudos analizė, nors šiam tikslui būtų galima taikyti ir kitus metodus. Vis dėlto, Komitetas atkreipia dėmesį, kad reikėtų pasirinkti vienodesnį būdą išorės veiksniams nustatyti ir įvertinti.

| 4.3 | Komitetas palaiko Komisijos poziciją, kad, atliekant TEN-T peržiūrą, tarpusavyje susijusių didžiųjų infrastruktūros projektų tinklas turėtų būti papildytas šio pobūdžio projektų konceptualiuoju tinklu. Be to, jis norėtų ypač pabrėžti, kad Komisija turi didelę dalį savo koordinavimo pastangų skirti minėtų projektų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

4.3

Komitetas palaiko Komisijos poziciją, kad, atliekant TEN-T peržiūrą, tarpusavyje susijusių didžiųjų infrastruktūros projektų tinklas turėtų būti papildytas šio pobūdžio projektų konceptualiuoju tinklu. Be to, jis norėtų ypač pabrėžti, kad Komisija turi didelę dalį savo koordinavimo pastangų skirti minėtų projektų įgyvendinimui.

| 4.4 | EESRK pabrėžia, kad sistemingos investicijos į Europos mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą sukūrė naujų galimybių įgyvendinti Europos transporto politikos tikslus kitomis priemonėmis, o ne vien tik investicijomis į materialiąją infrastruktūrą. |
| --- | --- |

4.4

EESRK pabrėžia, kad sistemingos investicijos į Europos mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą sukūrė naujų galimybių įgyvendinti Europos transporto politikos tikslus kitomis priemonėmis, o ne vien tik investicijomis į materialiąją infrastruktūrą.

| 4.5 | Komisija pateikė įvairių galimybių ir politinių planų įvairiuose komunikatuose, pavyzdžiui, „Transporto logistikos veiksmų planas“, „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“. Diegiant naujas technologijas bet kuriuo atveju būtina vengti neigiamo poveikio darbo sąlygoms ir duomenų apsaugai. |
| --- | --- |

4.5

Komisija pateikė įvairių galimybių ir politinių planų įvairiuose komunikatuose, pavyzdžiui, „Transporto logistikos veiksmų planas“, „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“. Diegiant naujas technologijas bet kuriuo atveju būtina vengti neigiamo poveikio darbo sąlygoms ir duomenų apsaugai.

| 4.6 | Reikėtų taip pat paminėti „Ekologiškų automobilių“ iniciatyvą, kuri įgyvendinama pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą ir kurioje išdėstoma, kaip pagerinti Europos transporto veiksmingumą ir našumą naudojant netaršias technologijas ir pažangiąją logistiką. Be to, svarbu atkreipti dėmesį į Europos Sąjungos veiksmų programą NAIADES, kurios tikslas plačiąja prasme – skatinti vidaus vandenų transportą. |
| --- | --- |

4.6

Reikėtų taip pat paminėti „Ekologiškų automobilių“ iniciatyvą, kuri įgyvendinama pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą ir kurioje išdėstoma, kaip pagerinti Europos transporto veiksmingumą ir našumą naudojant netaršias technologijas ir pažangiąją logistiką. Be to, svarbu atkreipti dėmesį į Europos Sąjungos veiksmų programą NAIADES, kurios tikslas plačiąja prasme – skatinti vidaus vandenų transportą.

| 4.7 | „Žaliųjų koridorių“ sąvoka trumpai apžvelgiama minėtame logistikos veiksmų plane (4.5 punktas). Komitetas norėtų išsamesnio šios sąvokos paaiškinimo, kadangi, jo nuomone, žalieji koridoriai apima galimybę naudoti alternatyvias transporto rūšis susisiekimui tarp įvairių mazgų, kad būtų galima priimti racionalius sprendimus. |
| --- | --- |

4.7

„Žaliųjų koridorių“ sąvoka trumpai apžvelgiama minėtame logistikos veiksmų plane (4.5 punktas). Komitetas norėtų išsamesnio šios sąvokos paaiškinimo, kadangi, jo nuomone, žalieji koridoriai apima galimybę naudoti alternatyvias transporto rūšis susisiekimui tarp įvairių mazgų, kad būtų galima priimti racionalius sprendimus.

| 4.8 | TEN-T įgyvendinimas iki šiol buvo laikomas vienu iš valstybių narių įsipareigojimų. Nors infrastruktūros kūrimas yra valstybių narių kompetencija, EESRK primygtinai prašo Komisijos „prioritetinio tinklo“ sukūrimui parengti labiau įpareigojančio pobūdžio įgyvendinimo nuostatas, visų pirma numatant atitinkamas baudas. Tokios nuostatos taip pat galėtų būti parengtos ir sąveikių eismo valdymo sistemų veikimui užtikrinti. |
| --- | --- |

4.8

TEN-T įgyvendinimas iki šiol buvo laikomas vienu iš valstybių narių įsipareigojimų. Nors infrastruktūros kūrimas yra valstybių narių kompetencija, EESRK primygtinai prašo Komisijos „prioritetinio tinklo“ sukūrimui parengti labiau įpareigojančio pobūdžio įgyvendinimo nuostatas, visų pirma numatant atitinkamas baudas. Tokios nuostatos taip pat galėtų būti parengtos ir sąveikių eismo valdymo sistemų veikimui užtikrinti.

| 4.9 | Komitetas mano, kad diskusijose dėl prioritetinio tinklo turi būti aiškiai apibrėžtas jūrų greitkelių vaidmuo, daugiau dėmesio skiriant išplėstam logistikos tinklui. Tai ES jūrų uostams užtikrintų gerą prieigą ir tinkamą susisiekimą su atokiais regionais, tačiau kartu reikia stebėti, kad nebūtų iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

4.9

Komitetas mano, kad diskusijose dėl prioritetinio tinklo turi būti aiškiai apibrėžtas jūrų greitkelių vaidmuo, daugiau dėmesio skiriant išplėstam logistikos tinklui. Tai ES jūrų uostams užtikrintų gerą prieigą ir tinkamą susisiekimą su atokiais regionais, tačiau kartu reikia stebėti, kad nebūtų iškreipta konkurencija.

| 4.10 | Komitetas pritaria daugeliui Komisijos žaliojoje knygoje iškeltų klausimų, į kuriuos turės būti atsižvelgta planuojant būsimą TEN-T politiką. Reikėtų taip pat atkreipti dėmesį į skirtingus keleivių ir krovinių transporto poreikius, degalų kainų svarbą oro uostams, saugumą, ekonomikos vystymą ir aplinkos apsaugą, jūrų uostų problemas ir 4.9 punkte minėtus krovinių logistikos sprendimus, kurie grindžiami principu, kad kiekviena transporto rūšis pasirenkama naudoti efektyviose įvairiarūšio transporto grandinėse pagal lyginamuoju būdu nustatytus privalumus ir tokiu būdu atlieka svarbų vaidmenį padėdama Sąjungai siekti su klimato kaita susijusių tikslų. Vis dėlto tikslas turi būti perėjimas prie ekologiškiausių transporto rūšių. |
| --- | --- |

4.10

Komitetas pritaria daugeliui Komisijos žaliojoje knygoje iškeltų klausimų, į kuriuos turės būti atsižvelgta planuojant būsimą TEN-T politiką. Reikėtų taip pat atkreipti dėmesį į skirtingus keleivių ir krovinių transporto poreikius, degalų kainų svarbą oro uostams, saugumą, ekonomikos vystymą ir aplinkos apsaugą, jūrų uostų problemas ir 4.9 punkte minėtus krovinių logistikos sprendimus, kurie grindžiami principu, kad kiekviena transporto rūšis pasirenkama naudoti efektyviose įvairiarūšio transporto grandinėse pagal lyginamuoju būdu nustatytus privalumus ir tokiu būdu atlieka svarbų vaidmenį padėdama Sąjungai siekti su klimato kaita susijusių tikslų. Vis dėlto tikslas turi būti perėjimas prie ekologiškiausių transporto rūšių.

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/106 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/106

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „ES, Afrika ir Kinija: siekiant trišalio dialogo ir bendradarbiavimo“

(COM(2008) 654 galutinis)

2009/C 318/21

Pranešėjas Luca JAHIER

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. spalio 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES, Afrika ir Kinija: siekiant trišalio dialogo ir bendradarbiavimo“

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. spalio 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Luca JAHIER.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d.) posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 145 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Per pastaruosius penkiolika metų Kinijos dėmesys Afrikai nuolat augo. Stabiliai didindama prekybos apimtis, daugiau investuodama ir pasirašydama partnerystės susitarimus su didžiąja dalimi Afrikos šalių, ši valstybė tvirtai užėmė trečiąją vietą kaip Afrikos kontinento partnerė prekybos ir ekonomikos srityse. Nors Europa tebėra svarbiausia ekonominė Afrikos partnerė, jos pranašumas daugiapoliame pasaulyje, kuriame kylančios ekonomikos šalys bando sukurti naują pusiausvyrą ir užsitikrinti savąją santykinio pranašumo poziciją, mažėja. Afrika tebėra kaimyninis regionas, su kuriuo sieja bendri interesai, todėl kitų jėgų atėjimas įpareigoja Europą sustiprinti partnerystės ryšius su šiuo žemynu. |
| --- | --- |

1.1

Per pastaruosius penkiolika metų Kinijos dėmesys Afrikai nuolat augo. Stabiliai didindama prekybos apimtis, daugiau investuodama ir pasirašydama partnerystės susitarimus su didžiąja dalimi Afrikos šalių, ši valstybė tvirtai užėmė trečiąją vietą kaip Afrikos kontinento partnerė prekybos ir ekonomikos srityse. Nors Europa tebėra svarbiausia ekonominė Afrikos partnerė, jos pranašumas daugiapoliame pasaulyje, kuriame kylančios ekonomikos šalys bando sukurti naują pusiausvyrą ir užsitikrinti savąją santykinio pranašumo poziciją, mažėja. Afrika tebėra kaimyninis regionas, su kuriuo sieja bendri interesai, todėl kitų jėgų atėjimas įpareigoja Europą sustiprinti partnerystės ryšius su šiuo žemynu.

| 1.2 | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui pradėti trišalį dialogą ir bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos, Kinijos ir Afrikos. Ši perspektyva yra reikalinga ir neišvengiama, nors jos rezultatai neaiškūs ir problemiški. EESRK itin teigiamai vertina pragmatišką, palaipsnį veikimo metodą ir siūlomų keturių konkrečių sektorių aktualumą. Šie sektoriai – tai taika ir saugumas, infrastruktūra, aplinkos ir gamtos išteklių valdymas, žemės ūkis ir patikimas aprūpinimas maistu. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui pradėti trišalį dialogą ir bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos, Kinijos ir Afrikos. Ši perspektyva yra reikalinga ir neišvengiama, nors jos rezultatai neaiškūs ir problemiški. EESRK itin teigiamai vertina pragmatišką, palaipsnį veikimo metodą ir siūlomų keturių konkrečių sektorių aktualumą. Šie sektoriai – tai taika ir saugumas, infrastruktūra, aplinkos ir gamtos išteklių valdymas, žemės ūkis ir patikimas aprūpinimas maistu.

| 1.3 | Trišalis bendradarbiavimas gali būti prasmingas tik tada, jeigu jis veiksmingas ir pagrįstas lygybe. Iš pat pradžių būtina rimtai atsižvelgti į dabartinių santykių asimetriją: Kinija yra vienalytė, labai didelė valstybė, vystanti ryšius su atskiromis Afrikos šalimis, o Europai dažnai sunku kalbėti vienu balsu dėl santykių su šiuo kontinentu raidos. Nors Kinijos interesai Afrikoje kelia tam tikrų abejonių, daugelis Afrikos vyriausybių dažnai pirmenybę teikia partnerystei su Pekinu, nes susidaro įspūdis, kad jis labiau linkęs patenkinti jų prašymus nenustatydamas išankstinių sąlygų ar ilgai trunkančių biurokratinių procedūrų. |
| --- | --- |

1.3

Trišalis bendradarbiavimas gali būti prasmingas tik tada, jeigu jis veiksmingas ir pagrįstas lygybe. Iš pat pradžių būtina rimtai atsižvelgti į dabartinių santykių asimetriją: Kinija yra vienalytė, labai didelė valstybė, vystanti ryšius su atskiromis Afrikos šalimis, o Europai dažnai sunku kalbėti vienu balsu dėl santykių su šiuo kontinentu raidos. Nors Kinijos interesai Afrikoje kelia tam tikrų abejonių, daugelis Afrikos vyriausybių dažnai pirmenybę teikia partnerystei su Pekinu, nes susidaro įspūdis, kad jis labiau linkęs patenkinti jų prašymus nenustatydamas išankstinių sąlygų ar ilgai trunkančių biurokratinių procedūrų.

| 1.4 | Kad bendradarbiavimas būtų veiksmingas, pirmiausia būtina užtikrinti visų suinteresuotųjų subjektų tvirtą susidomėjimą siūloma strategija, taip pat jų konkretų dalyvavimą trišaliame dialoge. Todėl Komisija ir Taryba privalo imtis visų reikalingų iniciatyvų, kad šios srities pasiūlymai sulauktų tinkamo atsako.
  Taip pat reikia, kad:






  — | Europos Sąjunga ryžtingiau įsipareigotų užtikrinti, jog jos pačios veiksmai ekonomikos, diplomatijos ir vystomojo bendradarbiavimo srityse būtų nuoseklūs ir suderinti su ryžtingesniu ilgalaikiu geostrateginiu požiūriu, kuris suteiktų naują impulsą Lisabonoje priimtai ES ir Afrikos strategijai. ES taip pat turi padidinti finansavimą. |
| --- | --- | --- |

1.4

Kad bendradarbiavimas būtų veiksmingas, pirmiausia būtina užtikrinti visų suinteresuotųjų subjektų tvirtą susidomėjimą siūloma strategija, taip pat jų konkretų dalyvavimą trišaliame dialoge. Todėl Komisija ir Taryba privalo imtis visų reikalingų iniciatyvų, kad šios srities pasiūlymai sulauktų tinkamo atsako.

Taip pat reikia, kad:

—

Europos Sąjunga ryžtingiau įsipareigotų užtikrinti, jog jos pačios veiksmai ekonomikos, diplomatijos ir vystomojo bendradarbiavimo srityse būtų nuoseklūs ir suderinti su ryžtingesniu ilgalaikiu geostrateginiu požiūriu, kuris suteiktų naują impulsą Lisabonoje priimtai ES ir Afrikos strategijai. ES taip pat turi padidinti finansavimą.

| — | Afrikos Sąjungos (AS) vyriausybės daugiau dėmesio skirtų ilgalaikei naudai, kurios jų valstybės gali gauti iš partnerystės su Europa ir Kinija, ir apribotų vietinių vadovų galimybes kuo greičiau pasipelnyti. Todėl reikia padėti Afrikos Sąjungos vyriausybėms ugdyti savo gebėjimus apibrėžti ilgalaikes visos Afrikos ir regioninio vystymosi strategijas ir vadovauti jų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

—

Afrikos Sąjungos (AS) vyriausybės daugiau dėmesio skirtų ilgalaikei naudai, kurios jų valstybės gali gauti iš partnerystės su Europa ir Kinija, ir apribotų vietinių vadovų galimybes kuo greičiau pasipelnyti. Todėl reikia padėti Afrikos Sąjungos vyriausybėms ugdyti savo gebėjimus apibrėžti ilgalaikes visos Afrikos ir regioninio vystymosi strategijas ir vadovauti jų įgyvendinimui.

| — | Kinija būtų raginama vis ryžtingiau įsipareigoti užtikrinti, kad trišalio bendradarbiavimo – kaip ir jos dvišalio bendradarbiavimo su atskiromis Afrikos šalimis – rezultatai būtų naudingi visoms vietos bendruomenėms ir gyventojams, o ne tik jų valdžiai. |
| --- | --- |

—

Kinija būtų raginama vis ryžtingiau įsipareigoti užtikrinti, kad trišalio bendradarbiavimo – kaip ir jos dvišalio bendradarbiavimo su atskiromis Afrikos šalimis – rezultatai būtų naudingi visoms vietos bendruomenėms ir gyventojams, o ne tik jų valdžiai.

| 1.5 | Nustačius tvarų augimą vietos lygiu kaip pagrindinį tikslą pirmiausia reiškia, jog būtina užtikrinti, kad:






  — | vietos lygiu būtų sukurta daugiau pridėtinės vertės, |
| --- | --- | --- |

1.5

Nustačius tvarų augimą vietos lygiu kaip pagrindinį tikslą pirmiausia reiškia, jog būtina užtikrinti, kad:

—

vietos lygiu būtų sukurta daugiau pridėtinės vertės,

| — | būtų sukurta nauja socialinė infrastruktūra, atsižvelgiant į šiuo metu esančias struktūras, |
| --- | --- |

—

būtų sukurta nauja socialinė infrastruktūra, atsižvelgiant į šiuo metu esančias struktūras,

| — | būtų veiksmingai perduoti įgūdžiai ir technologijos, |
| --- | --- |

—

būtų veiksmingai perduoti įgūdžiai ir technologijos,

| — | būtų remiamos vietinės ir regioninės rinkos, intensyvėtų vietos įmonių veikla ir apskritai gerėtų gyvenimo ir darbo sąlygos, |
| --- | --- |

—

būtų remiamos vietinės ir regioninės rinkos, intensyvėtų vietos įmonių veikla ir apskritai gerėtų gyvenimo ir darbo sąlygos,

| — | būtų remiamos užsienio ir vietos įmonių partnerystės, |
| --- | --- |

—

būtų remiamos užsienio ir vietos įmonių partnerystės,

| — | nepadidėtų ilgalaikės nepakeliamos skolos, taip pat reikia apskritai sustiprinti vietos ir regionų lygio institucijas. |
| --- | --- |

—

nepadidėtų ilgalaikės nepakeliamos skolos, taip pat reikia apskritai sustiprinti vietos ir regionų lygio institucijas.

| 1.6 | Lygybe pagrįstas dialogas ir bendradarbiavimas taip pat turi užtikrinti, kad kiekvienas dalyvis galėtų nevaržomai į darbotvarkę įtraukti net pačius kontraversiškiausius klausimus arba punktus, kurie vertinami arba neramina nevienodai. Į siūlomą procesą įtraukus keletą esminių klausimų, pavyzdžiui, demokratinį valdymą, žmogaus teises ir pilietinės visuomenės vaidmenį (kurie svarstomame komunikate nenagrinėjami), vadovaujantis Europos Sąjungos Tarybos sprendimu, šie veiksmai būtų labiau suderinti ir su 2007 m. Lisabonos strategija, ir su 2000 m. Kotonu susitarimu, kuris reguliuoja ES ir AKR šalių santykius. |
| --- | --- |

1.6

Lygybe pagrįstas dialogas ir bendradarbiavimas taip pat turi užtikrinti, kad kiekvienas dalyvis galėtų nevaržomai į darbotvarkę įtraukti net pačius kontraversiškiausius klausimus arba punktus, kurie vertinami arba neramina nevienodai. Į siūlomą procesą įtraukus keletą esminių klausimų, pavyzdžiui, demokratinį valdymą, žmogaus teises ir pilietinės visuomenės vaidmenį (kurie svarstomame komunikate nenagrinėjami), vadovaujantis Europos Sąjungos Tarybos sprendimu, šie veiksmai būtų labiau suderinti ir su 2007 m. Lisabonos strategija, ir su 2000 m. Kotonu susitarimu, kuris reguliuoja ES ir AKR šalių santykius.

| 1.7 | EESRK konkrečiai atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbu į trišalį dialogą įtraukti visus nevalstybinius subjektus, ypač privatų sektorių, profesinių sąjungų asociacijas, ūkininkus, moterų, vartotojų ir pan. organizacijas. Pastaraisiais metais tokių subjektų vaidmuo tapo daug reikšmingesnis, atsižvelgiant, be kita ko, į Lomės konvencijos ir Kotonu susitarimo sėkmę. Šiuo teigiamu procesu, kai įvairūs socialiniai ir ekonominiai subjektai dalyvauja vystant ES ir Afrikos santykius, reikia kuo geriau pasinaudoti, o ne trukdyti jam ar bandyti jį sužlugdyti. Todėl EESRK ragina Komisiją šį punktą aiškiai įtraukti į pateiktą pasiūlymą. |
| --- | --- |

1.7

EESRK konkrečiai atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbu į trišalį dialogą įtraukti visus nevalstybinius subjektus, ypač privatų sektorių, profesinių sąjungų asociacijas, ūkininkus, moterų, vartotojų ir pan. organizacijas. Pastaraisiais metais tokių subjektų vaidmuo tapo daug reikšmingesnis, atsižvelgiant, be kita ko, į Lomės konvencijos ir Kotonu susitarimo sėkmę. Šiuo teigiamu procesu, kai įvairūs socialiniai ir ekonominiai subjektai dalyvauja vystant ES ir Afrikos santykius, reikia kuo geriau pasinaudoti, o ne trukdyti jam ar bandyti jį sužlugdyti. Todėl EESRK ragina Komisiją šį punktą aiškiai įtraukti į pateiktą pasiūlymą.

| 1.8 | Atsižvelgiant į Europos neišvengiamą daugiašalį vaidmenį ir atnaujintą JAV susidomėjimą Afrika, į trišalį ES, Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimą būtų galima įtraukti ir JAV siekiant visapusiškesnės, veiksmingesnės ir lygybe pagrįstos partnerystės. Savaime suprantama, bendradarbiavimas vyktų nurodytuose sektoriuose pasiliekant teisę išplėsti jo mastą ir įtraukti kitas sritis. |
| --- | --- |

1.8

Atsižvelgiant į Europos neišvengiamą daugiašalį vaidmenį ir atnaujintą JAV susidomėjimą Afrika, į trišalį ES, Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimą būtų galima įtraukti ir JAV siekiant visapusiškesnės, veiksmingesnės ir lygybe pagrįstos partnerystės. Savaime suprantama, bendradarbiavimas vyktų nurodytuose sektoriuose pasiliekant teisę išplėsti jo mastą ir įtraukti kitas sritis.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Afrika keičiasi labai sparčiai. Nors ji vis dar sukuria tik 2 proc. pasaulio BVP ir pagamina tik 1 proc. visos pasaulio pramonės produkcijos, šis kontinentas po dešimtmečius trukusios geopolitinės ir ekonominės nuošalės palaipsniui grįžta į globalizacijos srautus. Europos Sąjunga tebėra svarbiausia kontinento ekonominė partnerė, tačiau Afrikai vis labiau palankesni tampa „naujieji finansuotojai“, ir ne tik Kinija, tačiau ir Indija, Japonija, Pietų Korėja, didžiosios Lotynų Amerikos šalys ir Persijos įlankos valstybės. Pastaraisiais metais net ir JAV vėl susidomėjo šiuo kontinentu, pirmiausia norėdama užsitikrinti patikimą energijos tiekimą ir kovoti su terorizmo grėsme. Nors 40 proc. Afrikos gyventojų tebegyvena žemiau skurdo ribos, ji vis rečiau vertinama kaip „beviltiškas kontinentas“ ir vis dažniau – kaip „naujas horizontas“, atveriantis vystymosi ir verslo galimybes. |
| --- | --- |

2.1

Afrika keičiasi labai sparčiai. Nors ji vis dar sukuria tik 2 proc. pasaulio BVP ir pagamina tik 1 proc. visos pasaulio pramonės produkcijos, šis kontinentas po dešimtmečius trukusios geopolitinės ir ekonominės nuošalės palaipsniui grįžta į globalizacijos srautus. Europos Sąjunga tebėra svarbiausia kontinento ekonominė partnerė, tačiau Afrikai vis labiau palankesni tampa „naujieji finansuotojai“, ir ne tik Kinija, tačiau ir Indija, Japonija, Pietų Korėja, didžiosios Lotynų Amerikos šalys ir Persijos įlankos valstybės. Pastaraisiais metais net ir JAV vėl susidomėjo šiuo kontinentu, pirmiausia norėdama užsitikrinti patikimą energijos tiekimą ir kovoti su terorizmo grėsme. Nors 40 proc. Afrikos gyventojų tebegyvena žemiau skurdo ribos, ji vis rečiau vertinama kaip „beviltiškas kontinentas“ ir vis dažniau – kaip „naujas horizontas“, atveriantis vystymosi ir verslo galimybes.

| 2.2 | Paskutinįjį dešimtmetį Afrikoje įvyko daug politinių naujovių: įsteigta Afrikos Sąjunga, kartu pradėtas įgyvendinti jos 2004–2009 m. strateginis planas ir įgyvendintos naujos įsikišimo priemonės konfliktams spręsti, sustiprintos regionų ekonominės bendrijos, įgyvendinama Afrikos ekonominio vystymosi programa (Naujoji Afrikos vystymosi partnerystė) bei demokratinės valdysenos priemonė (Afrikos tarpusavio peržiūros priemonė). |
| --- | --- |

2.2

Paskutinįjį dešimtmetį Afrikoje įvyko daug politinių naujovių: įsteigta Afrikos Sąjunga, kartu pradėtas įgyvendinti jos 2004–2009 m. strateginis planas ir įgyvendintos naujos įsikišimo priemonės konfliktams spręsti, sustiprintos regionų ekonominės bendrijos, įgyvendinama Afrikos ekonominio vystymosi programa (Naujoji Afrikos vystymosi partnerystė) bei demokratinės valdysenos priemonė (Afrikos tarpusavio peržiūros priemonė).

| 2.3 | Atsižvelgiant į visus šiuos pokyčius, atnaujintas tarptautinis dėmesys Afrikai, kaip ne kartą nurodė Europos Komisijos narys Louis Michel (1), nukreiptas į tris pagrindines sritis: ekonominiai interesai, saugumo interesai ir nauji galiomis pagrįsti ir geostrateginiai interesai. |
| --- | --- |

2.3

Atsižvelgiant į visus šiuos pokyčius, atnaujintas tarptautinis dėmesys Afrikai, kaip ne kartą nurodė Europos Komisijos narys Louis Michel (1), nukreiptas į tris pagrindines sritis: ekonominiai interesai, saugumo interesai ir nauji galiomis pagrįsti ir geostrateginiai interesai.

1

| 2.4 | Ekonomikos srityje, be konkurencijos dėl galimybės gauti ir kontroliuoti kontinento gamtos išteklius, visų pirma energetinius išteklius, dėmesys nukrypo į vis dar milžinišką Afrikos vidaus rinkos potencialą. Ji pastaruoju laiku kasmet išauga 6 proc., infliacija joje maža ir veiksmingai mažėja valstybės skola. |
| --- | --- |

2.4

Ekonomikos srityje, be konkurencijos dėl galimybės gauti ir kontroliuoti kontinento gamtos išteklius, visų pirma energetinius išteklius, dėmesys nukrypo į vis dar milžinišką Afrikos vidaus rinkos potencialą. Ji pastaruoju laiku kasmet išauga 6 proc., infliacija joje maža ir veiksmingai mažėja valstybės skola.

| 2.5 | Abiejose srityse Kinija parodė didelį ryžtą ir gebėjimą užtikrinti ilgalaikes struktūrines investicijas (2), performuodama istorinius ryšius su Afrikos šalimis, kurie buvo užmegzti XX a. šeštajame dešimtmetyje. Nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio, nepaisant Kinijos nuolatinio dėmesio besivystančių šalių bendradarbiavimui „Pietūs–Pietūs“, ši šalis ėmė vis labiau domėtis Afrikos teikiamomis ekonominėmis galimybėmis ir užmezgė draugiškus santykius su beveik visomis Afrikos valstybėmis. Naujosios Kinijos strategijos visą kontinentą apimantis pobūdis buvo patvirtintas Pekinui įsteigus Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumą (FOCAC) (3). Kas trejus metus rengiami šio forumo aukščiausiojo lygio susitikimai (įvykę 2000 m. Pekine, 2003 m. Adis Abeboje, 2006 m. Pekine ir 2009 m. numatytas susitikimas Šarm El Šeiche, Egipte) nustato ritmą, pagal kurį plėtojami nuolatiniai Kinijos ir Afrikos šalių santykiai. Atnaujinta Kinijos strategija, skirta Afrikos kontinentui, tapo oficiali 2006 m. sausio mėn. paskelbus Baltąją knygą dėl Kinijos politikos Afrikoje (4). |
| --- | --- |

2.5

Abiejose srityse Kinija parodė didelį ryžtą ir gebėjimą užtikrinti ilgalaikes struktūrines investicijas (2), performuodama istorinius ryšius su Afrikos šalimis, kurie buvo užmegzti XX a. šeštajame dešimtmetyje. Nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio, nepaisant Kinijos nuolatinio dėmesio besivystančių šalių bendradarbiavimui „Pietūs–Pietūs“, ši šalis ėmė vis labiau domėtis Afrikos teikiamomis ekonominėmis galimybėmis ir užmezgė draugiškus santykius su beveik visomis Afrikos valstybėmis. Naujosios Kinijos strategijos visą kontinentą apimantis pobūdis buvo patvirtintas Pekinui įsteigus Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumą (FOCAC) (3). Kas trejus metus rengiami šio forumo aukščiausiojo lygio susitikimai (įvykę 2000 m. Pekine, 2003 m. Adis Abeboje, 2006 m. Pekine ir 2009 m. numatytas susitikimas Šarm El Šeiche, Egipte) nustato ritmą, pagal kurį plėtojami nuolatiniai Kinijos ir Afrikos šalių santykiai. Atnaujinta Kinijos strategija, skirta Afrikos kontinentui, tapo oficiali 2006 m. sausio mėn. paskelbus Baltąją knygą dėl Kinijos politikos Afrikoje (4).

2

3

4

| 2.6 | Gerokai pasikeitusi padėtis, palyginti su ankstesniais dešimtmečiais, paskatino ir Europos Sąjungą persvarstyti savo Afrikai skirtą politiką. Proceso kulminacija sutapo su 2007 m. gruodžio mėn. Lisabonoje priimta nauja bendra Afrikos ir ES strategija, dėl kurios Komitetas pateikė išsamią ir tvirtai pagrįstą nuomonę (5). |
| --- | --- |

2.6

Gerokai pasikeitusi padėtis, palyginti su ankstesniais dešimtmečiais, paskatino ir Europos Sąjungą persvarstyti savo Afrikai skirtą politiką. Proceso kulminacija sutapo su 2007 m. gruodžio mėn. Lisabonoje priimta nauja bendra Afrikos ir ES strategija, dėl kurios Komitetas pateikė išsamią ir tvirtai pagrįstą nuomonę (5).

5

| 2.7 | Kinijai ir Europai vėl susidomėjus Afrika ir pareiškus norą joje investuoti, šių didžiųjų veikėjų abipusių veiksmų linijos, kurias jie nustatys ateityje, kelia tam tikrų klausimų ir lūkesčių, tiek dėl konkurencijos akivaizdžios perspektyvos, tiek ir dėl galimų bendradarbiavimo sričių. Būtina prisiminti, kad nepaisant to, jog ES ir Kinija kaip Afrikos prekybos partnerės ir užsienio investuotojos pagal santykinę svarbą užima atitinkamai pirmąją ir trečiąją vietą, per paskutinįjį dešimtmetį Europos ir Afrikos prekybos ryšių santykinė svarba sumažėjo, o Kinijos ir Afrikos – labai išaugo (6). |
| --- | --- |

2.7

Kinijai ir Europai vėl susidomėjus Afrika ir pareiškus norą joje investuoti, šių didžiųjų veikėjų abipusių veiksmų linijos, kurias jie nustatys ateityje, kelia tam tikrų klausimų ir lūkesčių, tiek dėl konkurencijos akivaizdžios perspektyvos, tiek ir dėl galimų bendradarbiavimo sričių. Būtina prisiminti, kad nepaisant to, jog ES ir Kinija kaip Afrikos prekybos partnerės ir užsienio investuotojos pagal santykinę svarbą užima atitinkamai pirmąją ir trečiąją vietą, per paskutinįjį dešimtmetį Europos ir Afrikos prekybos ryšių santykinė svarba sumažėjo, o Kinijos ir Afrikos – labai išaugo (6).

6

| 2.8 | Pasinaudodama vis aktyvesnėmis viešosiomis diskusijomis apie Kinijos įtaką Afrikai ir atsakydama į 2008 m. balandžio mėn. Europos Parlamento priimtą pranešimą (7), per paskutiniuosius dvejus metus Komisija pradėjo išsamius svarstymus ir surengė didelio masto išsamias konsultacijas (8), kad geriau išsiaiškintų šiuo metu vykstančio proceso pasekmes ir nustatytų galimas trišalio ES, Kinijos ir Afrikos dialogo kryptis. |
| --- | --- |

2.8

Pasinaudodama vis aktyvesnėmis viešosiomis diskusijomis apie Kinijos įtaką Afrikai ir atsakydama į 2008 m. balandžio mėn. Europos Parlamento priimtą pranešimą (7), per paskutiniuosius dvejus metus Komisija pradėjo išsamius svarstymus ir surengė didelio masto išsamias konsultacijas (8), kad geriau išsiaiškintų šiuo metu vykstančio proceso pasekmes ir nustatytų galimas trišalio ES, Kinijos ir Afrikos dialogo kryptis.

7

8

3.   Svarbiausios komunikato nuostatos

Svarbiausios komunikato nuostatos

| 3.1 | Komunikate siūloma ieškoti veiksmingiausių galimybių sklandžiam Afrikos, Kinijos ir ES dialogo ir bendradarbiavimo procesui užtikrinti. Pagrindinis Komisijos tikslas – skatinti tarpusavio supratimą ir sudaryti sąlygas imtis bendrų ir suderintų veiksmų strateginiuose sektoriuose, pirmiausia laikantis Afrikos institucijų nustatytų prioritetų. |
| --- | --- |

3.1

Komunikate siūloma ieškoti veiksmingiausių galimybių sklandžiam Afrikos, Kinijos ir ES dialogo ir bendradarbiavimo procesui užtikrinti. Pagrindinis Komisijos tikslas – skatinti tarpusavio supratimą ir sudaryti sąlygas imtis bendrų ir suderintų veiksmų strateginiuose sektoriuose, pirmiausia laikantis Afrikos institucijų nustatytų prioritetų.

| 3.2 | Komunikatas remiasi pragmatišku palaipsnio veikimo metodu, pagal kurį dėmesys visų pirma sutelkiamas į praktinio veiksmų suderinimo perspektyvas sektoriuose, kurie laikomi itin svarbiais Afrikos stabilumo ir vystymosi skatinimui. Šie sektoriai:






  — | Taika ir saugumas Afrikoje. Šioje srityje visų pirma numatomas glaudesnis bendradarbiavimas su Afrikos Sąjunga ir Kinija Jungtinėse Tautose, siekiant remti Afrikos taikos ir saugumo struktūros vystymąsi ir stiprinti Afrikos Sąjungos taikos palaikymo operacijų vykdymo pajėgumus. |
| --- | --- | --- |

3.2

Komunikatas remiasi pragmatišku palaipsnio veikimo metodu, pagal kurį dėmesys visų pirma sutelkiamas į praktinio veiksmų suderinimo perspektyvas sektoriuose, kurie laikomi itin svarbiais Afrikos stabilumo ir vystymosi skatinimui. Šie sektoriai:

—

Taika ir saugumas Afrikoje. Šioje srityje visų pirma numatomas glaudesnis bendradarbiavimas su Afrikos Sąjunga ir Kinija Jungtinėse Tautose, siekiant remti Afrikos taikos ir saugumo struktūros vystymąsi ir stiprinti Afrikos Sąjungos taikos palaikymo operacijų vykdymo pajėgumus.

Taika ir saugumas Afrikoje

| — | Parama Afrikos infrastruktūrai. Ši sritis – vystymosi, investicijų ir prekybos pagrindas, kuris leidžia didinti sujungiamumą ir regionų integraciją, ypač transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose. |
| --- | --- |

—

Parama Afrikos infrastruktūrai. Ši sritis – vystymosi, investicijų ir prekybos pagrindas, kuris leidžia didinti sujungiamumą ir regionų integraciją, ypač transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose.

Parama Afrikos infrastruktūrai

| — | Tvarus aplinkos ir gamtos išteklių valdymas. Stiprinant sąsajas su įvairiomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, Gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyva (angl. EITI), ES veiksmų planu dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (angl. FLEGT) ir Kimberley procesu, skirtu deimantų pramonės skaidrumui, šioje srityje būtų galima užtikrinti skaidresnius procesus, didesnio masto technologijų perdavimą ir investicijas klimato kaitos problemai spręsti bei atsinaujinančių energijos išteklių vystymui skatinti. |
| --- | --- |

—

Tvarus aplinkos ir gamtos išteklių valdymas. Stiprinant sąsajas su įvairiomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, Gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyva (angl. EITI), ES veiksmų planu dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (angl. FLEGT) ir Kimberley procesu, skirtu deimantų pramonės skaidrumui, šioje srityje būtų galima užtikrinti skaidresnius procesus, didesnio masto technologijų perdavimą ir investicijas klimato kaitos problemai spręsti bei atsinaujinančių energijos išteklių vystymui skatinti.

Tvarus aplinkos ir gamtos išteklių valdymas

Kimberley

| — | Žemės ūkis ir patikimas aprūpinimas maistu. Siekiama didinti Afrikos žemės ūkio produktyvumą ir gamybos apimtis, ypač vykdant mokslinius tyrimus ir diegiant naujoves žemės ūkio srityje, taip pat atliekant veterinarinius ir maisto saugos patikrinimus, vadovaujantis Išsamiąja Afrikos žemės ūkio plėtros programa (angl. CAADP). |
| --- | --- |

—

Žemės ūkis ir patikimas aprūpinimas maistu. Siekiama didinti Afrikos žemės ūkio produktyvumą ir gamybos apimtis, ypač vykdant mokslinius tyrimus ir diegiant naujoves žemės ūkio srityje, taip pat atliekant veterinarinius ir maisto saugos patikrinimus, vadovaujantis Išsamiąja Afrikos žemės ūkio plėtros programa (angl. CAADP).

Žemės ūkis ir patikimas aprūpinimas maistu

| 3.3 | Komisija pageidauja, kad dialogas ir konsultacijos vyktų visais lygiais (valstybių, regionų, viso kontinento ir dvišalių ES ir Kinijos santykių lygiu), kad politinius sprendimus priimantys subjektai pasiektų didesnį tarpusavio supratimą dėl atitinkamos politikos bei taikytinų metodų ir galėtų išnaudoti konkrečias bendradarbiavimo galimybes. Be to, šis procesas padės skatinti vystymosi pagalbos veiksmingumą, vadovaujantis 2005 m. kovo mėn. Paryžiaus deklaracija ir 2008 m. rugsėjo mėn. Akros seminaro išvadomis. |
| --- | --- |

3.3

Komisija pageidauja, kad dialogas ir konsultacijos vyktų visais lygiais (valstybių, regionų, viso kontinento ir dvišalių ES ir Kinijos santykių lygiu), kad politinius sprendimus priimantys subjektai pasiektų didesnį tarpusavio supratimą dėl atitinkamos politikos bei taikytinų metodų ir galėtų išnaudoti konkrečias bendradarbiavimo galimybes. Be to, šis procesas padės skatinti vystymosi pagalbos veiksmingumą, vadovaujantis 2005 m. kovo mėn. Paryžiaus deklaracija ir 2008 m. rugsėjo mėn. Akros seminaro išvadomis.

| 3.4 | Europos Sąjungos Taryba atsižvelgė į pagrindines komunikato rekomendacijas ir patvirtino jas nurodydama, kad tokio pobūdžio trišalis dialogas gali padėti „remti Afrikos ir tarptautinės bendruomenės pastangas siekiant demokratijos, politinės ir ekonominės integracijos, gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms“ (9). Ji taip pat rekomendavo atlikti išsamesnį siūlomų praktinių priemonių tyrimą. |
| --- | --- |

3.4

Europos Sąjungos Taryba atsižvelgė į pagrindines komunikato rekomendacijas ir patvirtino jas nurodydama, kad tokio pobūdžio trišalis dialogas gali padėti „remti Afrikos ir tarptautinės bendruomenės pastangas siekiant demokratijos, politinės ir ekonominės integracijos, gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms“ (9). Ji taip pat rekomendavo atlikti išsamesnį siūlomų praktinių priemonių tyrimą.

9

| 3.5 | Vis dėlto Komitetui nerimą ir nusivylimą kelia tai, kad nei Kinija, nei Afrikos Sąjunga iki šiol nėra pareiškusios jokios oficialios pozicijos ES siūlomo trišalio dialogo klausimu. Bendradarbiavimas su Afrika nebuvo įtrauktas į paskutinio ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkę, nors toks pasiūlymas buvo nurodytas svarstomame komunikate (10). Todėl šiuo metu nėra jokių konkrečių įrodymų, kad Kinija ir Afrikos Sąjunga pritaria ES pasiūlymams. |
| --- | --- |

3.5

Vis dėlto Komitetui nerimą ir nusivylimą kelia tai, kad nei Kinija, nei Afrikos Sąjunga iki šiol nėra pareiškusios jokios oficialios pozicijos ES siūlomo trišalio dialogo klausimu. Bendradarbiavimas su Afrika nebuvo įtrauktas į paskutinio ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkę, nors toks pasiūlymas buvo nurodytas svarstomame komunikate (10). Todėl šiuo metu nėra jokių konkrečių įrodymų, kad Kinija ir Afrikos Sąjunga pritaria ES pasiūlymams.

10

4.   Teigiami aspektai

Teigiami aspektai

| 4.1 | Šiame komunikate yra įvairių svarbių ir pozityvių aspektų, ypač:






  — | dialogu ir mainais pagrįstas veikimo metodas, priklausantis politikai, kuri reikalinga koordinuoti paramos teikėjų ir pagrindinių suinteresuotųjų subjektų veiksmus, |
| --- | --- | --- |

4.1

Šiame komunikate yra įvairių svarbių ir pozityvių aspektų, ypač:

—

dialogu ir mainais pagrįstas veikimo metodas, priklausantis politikai, kuri reikalinga koordinuoti paramos teikėjų ir pagrindinių suinteresuotųjų subjektų veiksmus,

| — | pragmatiškumas pasirenkant keturis sektorius, kurie be abejonės yra strateginio pobūdžio ir atveria dideles veiklos galimybes, |
| --- | --- |

—

pragmatiškumas pasirenkant keturis sektorius, kurie be abejonės yra strateginio pobūdžio ir atveria dideles veiklos galimybes,

| — | pasiūlytas palaipsnio veikimo metodas, skirtas užmegzti trišalį bendradarbiavimą, kad būtų kuo geriau pasinaudojama visomis jau veikiančiomis struktūromis, o ne papildomai įsteigti neaišku kelintą brangiai kainuojančią daugiašalę struktūrą. |
| --- | --- |

—

pasiūlytas palaipsnio veikimo metodas, skirtas užmegzti trišalį bendradarbiavimą, kad būtų kuo geriau pasinaudojama visomis jau veikiančiomis struktūromis, o ne papildomai įsteigti neaišku kelintą brangiai kainuojančią daugiašalę struktūrą.

| 4.2 | Konkrečiau svarstant pirmiau nurodytą antrą įtrauką, nekyla abejonės, kad keturi įvardyti sektoriai yra labai svarbūs Afrikos kontinento vystymuisi, kaip ir dvišalių Kinijos ir Afrikos bei Europos ir Afrikos santykių plėtotei (nors ir pagal kitokius metodus). |
| --- | --- |

4.2

Konkrečiau svarstant pirmiau nurodytą antrą įtrauką, nekyla abejonės, kad keturi įvardyti sektoriai yra labai svarbūs Afrikos kontinento vystymuisi, kaip ir dvišalių Kinijos ir Afrikos bei Europos ir Afrikos santykių plėtotei (nors ir pagal kitokius metodus).

| 4.3 | Pakartotinas tam tikrų konfliktų atsinaujinimas ir vykstančių taikos procesų trapumas, taip pat naujų fundamentalizmo formų rizika ir (arba) teritorijos, kuriose gali veikti teroristų bazės, reiškia, jog bendradarbiavimas siekiant išsaugoti ir skatinti taiką bei saugumą yra gyvybiškai svarbus klausimas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti Afrikos taikos ir saugumo struktūros stiprinimui ir ES taikos palaikymo operacijų rėmimui, įgyvendinamam gebėjimų ugdymo, mokymų, logistinės ir (arba) finansinės paramos forma. |
| --- | --- |

4.3

Pakartotinas tam tikrų konfliktų atsinaujinimas ir vykstančių taikos procesų trapumas, taip pat naujų fundamentalizmo formų rizika ir (arba) teritorijos, kuriose gali veikti teroristų bazės, reiškia, jog bendradarbiavimas siekiant išsaugoti ir skatinti taiką bei saugumą yra gyvybiškai svarbus klausimas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti Afrikos taikos ir saugumo struktūros stiprinimui ir ES taikos palaikymo operacijų rėmimui, įgyvendinamam gebėjimų ugdymo, mokymų, logistinės ir (arba) finansinės paramos forma.

| 4.4 | Vykdant bendradarbiavimą taikai ir saugumui palaikyti ir skatinti būtinas dialogas, specialiai skirtas taisyklėms, reguliuojančioms ginklų tiekimą ir prekybą, ypač vykdomą vyriausybių ir nevalstybinių ginkluotų grupuočių, kurios dalyvauja dabartiniuose konfliktuose ir (arba) šiurkščiai pažeidžia žmogaus teises (11). Taip į trišalius Kinijos, ES ir Afrikos santykius būtų įtrauktas Jungtinėse Tautose jau pradėtas nagrinėti klausimas. |
| --- | --- |

4.4

Vykdant bendradarbiavimą taikai ir saugumui palaikyti ir skatinti būtinas dialogas, specialiai skirtas taisyklėms, reguliuojančioms ginklų tiekimą ir prekybą, ypač vykdomą vyriausybių ir nevalstybinių ginkluotų grupuočių, kurios dalyvauja dabartiniuose konfliktuose ir (arba) šiurkščiai pažeidžia žmogaus teises (11). Taip į trišalius Kinijos, ES ir Afrikos santykius būtų įtrauktas Jungtinėse Tautose jau pradėtas nagrinėti klausimas.

11

| 4.5 | Atnaujintas dėmesys investicijoms į infrastruktūrą, kurioms Europa bendradarbiaudama su Afrika ilgą laiką neskyrė tinkamo dėmesio, tačiau kurios buvo itin svarbios Kinijos interesams Afrikoje, yra strategiškai svarbus dėl dviejų priežasčių. Visų pirma, tinkama infrastruktūra yra reikalinga siekiant užtikrinti tiek galimybę gauti ir transportuoti žaliavas ir į Afrikos rinkas pateikiamus produktus, tiek ir konkrečios bei veiksmingos regioninės integracijos formos, kurios turi esminės svarbos Afrikos socialiniam ir ekonominiam vystymuisi. Be to, infrastruktūros tobulinimas arba visiškai naujos infrastruktūros kūrimas yra aiškus daugelio Afrikos vyriausybių prioritetas, kuris negali priklausyti tik nuo vietinių finansavimo galimybių ir finansinės padėties tvarumo (12). |
| --- | --- |

4.5

Atnaujintas dėmesys investicijoms į infrastruktūrą, kurioms Europa bendradarbiaudama su Afrika ilgą laiką neskyrė tinkamo dėmesio, tačiau kurios buvo itin svarbios Kinijos interesams Afrikoje, yra strategiškai svarbus dėl dviejų priežasčių. Visų pirma, tinkama infrastruktūra yra reikalinga siekiant užtikrinti tiek galimybę gauti ir transportuoti žaliavas ir į Afrikos rinkas pateikiamus produktus, tiek ir konkrečios bei veiksmingos regioninės integracijos formos, kurios turi esminės svarbos Afrikos socialiniam ir ekonominiam vystymuisi. Be to, infrastruktūros tobulinimas arba visiškai naujos infrastruktūros kūrimas yra aiškus daugelio Afrikos vyriausybių prioritetas, kuris negali priklausyti tik nuo vietinių finansavimo galimybių ir finansinės padėties tvarumo (12).

12

| 4.6 | Tvaraus aplinkos ir gamtos išteklių valdymo svarba yra savaime aiški ne tik atsižvelgiant į tarptautinę klimato kaitos padėtį, bet ir turint omenyje visus aspektus, susijusius su kontinento gamtos išteklių, ypač mineralinių ir energetinių, eksploatavimu, transportavimu ir naudojimu. |
| --- | --- |

4.6

Tvaraus aplinkos ir gamtos išteklių valdymo svarba yra savaime aiški ne tik atsižvelgiant į tarptautinę klimato kaitos padėtį, bet ir turint omenyje visus aspektus, susijusius su kontinento gamtos išteklių, ypač mineralinių ir energetinių, eksploatavimu, transportavimu ir naudojimu.

| 4.7 | Pastaraisiais metais daugiausia diskusijų vyko visų pirma dėl aplinkos apsaugos ir darbo sąlygų objektuose, kuriuos valdo Afrikoje veikiančios Kinijos įmonės arba kurie yra su jomis susiję, kaip išsamiai pagrindžiama Afrikos darbo sąlygų tyrimų tinklo (angl. African Labour Research Network) (13) atliktame tyrime. Tačiau nevertėtų pamiršti, kad tokias pačias diskusijas reikėtų pravesti ir dėl daugelio Europos ar tarptautinių įmonių. Tarptautinių standartų laikymosi problema, kaip ir Afrikos vyriausybių pasirašomų sutarčių sudarymo ir įgyvendinimo skaidrumo klausimas (14), vienodai aktualūs tiek Kinijai, tiek Europai, tiek ir Afrikai, todėl jie turi būti iš esmės nagrinėjami trišaliame dialoge dėl tvaraus gamtos išteklių tvarkymo bei aplinkos apsaugos ir dėl paramos Afrikos infrastruktūrai. |
| --- | --- |

4.7

Pastaraisiais metais daugiausia diskusijų vyko visų pirma dėl aplinkos apsaugos ir darbo sąlygų objektuose, kuriuos valdo Afrikoje veikiančios Kinijos įmonės arba kurie yra su jomis susiję, kaip išsamiai pagrindžiama Afrikos darbo sąlygų tyrimų tinklo (angl. African Labour Research Network) (13) atliktame tyrime. Tačiau nevertėtų pamiršti, kad tokias pačias diskusijas reikėtų pravesti ir dėl daugelio Europos ar tarptautinių įmonių. Tarptautinių standartų laikymosi problema, kaip ir Afrikos vyriausybių pasirašomų sutarčių sudarymo ir įgyvendinimo skaidrumo klausimas (14), vienodai aktualūs tiek Kinijai, tiek Europai, tiek ir Afrikai, todėl jie turi būti iš esmės nagrinėjami trišaliame dialoge dėl tvaraus gamtos išteklių tvarkymo bei aplinkos apsaugos ir dėl paramos Afrikos infrastruktūrai.

African Labour Research Network

13

14

| 4.8 | Pripažinus žemės ūkio ir patikimo aprūpinimo maistu svarbą, ši sritis pagaliau vėl tapo prioritetine pagrindiniams paramos teikėjams ir Afrikos kontinentui taikomoje bendroje strategijoje. Vis dėlto, šis dėmesys privalo skubiai atsispindėti konkrečiuose veiksmuose, kurie būtų ilgalaikiai ir taikomi visai kaimo plėtros sričiai, užtikrinant kaimo gyventojų pagrindinį vaidmenį, ūkininkų organizacijų dalyvavimą ir jų galimybių ilguoju laikotarpiu naudotis vietos ištekliais ir juos valdyti išsaugojimą. |
| --- | --- |

4.8

Pripažinus žemės ūkio ir patikimo aprūpinimo maistu svarbą, ši sritis pagaliau vėl tapo prioritetine pagrindiniams paramos teikėjams ir Afrikos kontinentui taikomoje bendroje strategijoje. Vis dėlto, šis dėmesys privalo skubiai atsispindėti konkrečiuose veiksmuose, kurie būtų ilgalaikiai ir taikomi visai kaimo plėtros sričiai, užtikrinant kaimo gyventojų pagrindinį vaidmenį, ūkininkų organizacijų dalyvavimą ir jų galimybių ilguoju laikotarpiu naudotis vietos ištekliais ir juos valdyti išsaugojimą.

| 4.9 | Vertinant iš šios perspektyvos, svarbu prisiminti pavojaus signalą, kuris neseniai buvo paskelbtas asociacijos „Coldiretti“ Romoje surengtame penkių Afrikos regionų ūkininkų organizacijų vadovų susitikime. Jiems nerimą kelia masinis žemės ūkio paskirties žemių supirkinėjimas Afrikoje ir kitų kraštų besivystančiose šalyse, kurį atlieka tokios šalys kaip Pietų Korėja, Kinija, Jungtiniai Arabų Emyratai, Saudo Arabija ir Japonija, siekdamos užsitikrinti apsirūpinimą maistu ir ištekliais biokuro gamybai (15). |
| --- | --- |

4.9

Vertinant iš šios perspektyvos, svarbu prisiminti pavojaus signalą, kuris neseniai buvo paskelbtas asociacijos „Coldiretti“ Romoje surengtame penkių Afrikos regionų ūkininkų organizacijų vadovų susitikime. Jiems nerimą kelia masinis žemės ūkio paskirties žemių supirkinėjimas Afrikoje ir kitų kraštų besivystančiose šalyse, kurį atlieka tokios šalys kaip Pietų Korėja, Kinija, Jungtiniai Arabų Emyratai, Saudo Arabija ir Japonija, siekdamos užsitikrinti apsirūpinimą maistu ir ištekliais biokuro gamybai (15).

15

| 4.10 | Bendradarbiaujant patikimo aprūpinimo maistu klausimais galėtų būti pradėtas dialogas kitomis susijusiomis temomis, pavyzdžiui, Tūkstantmečio vystymosi tikslų pasiekimo, pažeidžiamiausių visuomenės grupių apsaugos ir sveikatos priežiūros. Pastarojoje srityje ypatingą dėmesį reikėtų skirti būtinybei parengti bendras strategijas, skirtas kovoti su trim didžiausiomis pandemijomis (16), būtent maliarijos, ŽIV/AIDS ir tuberkuliozės, kurių klausimu jau vykdomas tarptautinis bendradarbiavimas pagal daugiašalius susitarimus. |
| --- | --- |

4.10

Bendradarbiaujant patikimo aprūpinimo maistu klausimais galėtų būti pradėtas dialogas kitomis susijusiomis temomis, pavyzdžiui, Tūkstantmečio vystymosi tikslų pasiekimo, pažeidžiamiausių visuomenės grupių apsaugos ir sveikatos priežiūros. Pastarojoje srityje ypatingą dėmesį reikėtų skirti būtinybei parengti bendras strategijas, skirtas kovoti su trim didžiausiomis pandemijomis (16), būtent maliarijos, ŽIV/AIDS ir tuberkuliozės, kurių klausimu jau vykdomas tarptautinis bendradarbiavimas pagal daugiašalius susitarimus.

16

| 4.11 | Kalbant apie Afrikos institucijų funkciją trišalio dialogo procese, itin vertingas būtų pagrindinis Afrikos Sąjungos, kartu su regionų ekonominėmis organizacijomis ir atskiromis šalimis, vaidmuo. Taip pat svarbu suteikti galimybę kasmetiniame ES ir Kinijos dialoge dalyvauti Afrikos Sąjungos trejetui; ne mažiau svarbu ir įgyvendinti pasiūlymą pavesti Adis Abeboje veikiančiai Afrikos Sąjungos komisijai reguliarių trišalių konsultacijų administravimo funkciją. Tokie nurodymai puikiai dera su EESRK nuomonėje dėl ES ir Afrikos strategijos (17) pabrėžta būtinybe užtikrinti, kad Afrikos institucijos prisiimtų konkrečią atsakomybę stiprinti savo suverenumą bei teisėtumą ir sudaryti sąlygas nepriekaištingai subalansuotoms partnerystėms. Vis dėlto, reikia stebėti, kad su tokiais prioritetais sutiktų ir juos įgyvendintų pati Afrikos Sąjunga ir kad jie kiek įmanoma skubiau virstų konkrečiais veiksmų planais. |
| --- | --- |

4.11

Kalbant apie Afrikos institucijų funkciją trišalio dialogo procese, itin vertingas būtų pagrindinis Afrikos Sąjungos, kartu su regionų ekonominėmis organizacijomis ir atskiromis šalimis, vaidmuo. Taip pat svarbu suteikti galimybę kasmetiniame ES ir Kinijos dialoge dalyvauti Afrikos Sąjungos trejetui; ne mažiau svarbu ir įgyvendinti pasiūlymą pavesti Adis Abeboje veikiančiai Afrikos Sąjungos komisijai reguliarių trišalių konsultacijų administravimo funkciją. Tokie nurodymai puikiai dera su EESRK nuomonėje dėl ES ir Afrikos strategijos (17) pabrėžta būtinybe užtikrinti, kad Afrikos institucijos prisiimtų konkrečią atsakomybę stiprinti savo suverenumą bei teisėtumą ir sudaryti sąlygas nepriekaištingai subalansuotoms partnerystėms. Vis dėlto, reikia stebėti, kad su tokiais prioritetais sutiktų ir juos įgyvendintų pati Afrikos Sąjunga ir kad jie kiek įmanoma skubiau virstų konkrečiais veiksmų planais.

17

| 4.12 | Būtinybė užmegzti trišalį ES, Kinijos ir Afrikos dialogą tampa dar aktualesnė, jeigu atsižvelgsime į Pekino patrauklumą kontinentui. Daugelio Afrikos vyriausybių akyse Kinija atrodo sektinas pavyzdys, kadangi vos per vienos kartos laikotarpį jai pavyko įveikti skurdą, pažaboti ligas ir tapti pirmaujančia veikėja pasaulinėje arenoje. Kinijos kova su skurdu visų pirma vyko kaimo vietovėse ir buvo sutelkta į žemės ūkio veiklos produktyvumo vystymą ir didinimą, o tokia strategija galėtų būti naudinga ir Afrikos šalių interesams patenkinti (18). Be to, Kinijos patrauklumas dar labiau išauga dėl to, kad ji neturi kolonijinės istorijos „bagažo“, vis dar save vadina besivystančia šalimi ir atmeta „paramos teikėjo–paramos gavėjo“ santykių principą, kuris istoriškai labiau būdingas OECD veiklos metodams. Šie ypatumai, kartu su galimybe skirti daug lėšų investicijoms ar paskoloms bendradarbiaujančioms Afrikos vyriausybėms, be abejonės, yra didžiulis Pekino privalumas plėtojant santykius su Afrika. |
| --- | --- |

4.12

Būtinybė užmegzti trišalį ES, Kinijos ir Afrikos dialogą tampa dar aktualesnė, jeigu atsižvelgsime į Pekino patrauklumą kontinentui. Daugelio Afrikos vyriausybių akyse Kinija atrodo sektinas pavyzdys, kadangi vos per vienos kartos laikotarpį jai pavyko įveikti skurdą, pažaboti ligas ir tapti pirmaujančia veikėja pasaulinėje arenoje. Kinijos kova su skurdu visų pirma vyko kaimo vietovėse ir buvo sutelkta į žemės ūkio veiklos produktyvumo vystymą ir didinimą, o tokia strategija galėtų būti naudinga ir Afrikos šalių interesams patenkinti (18). Be to, Kinijos patrauklumas dar labiau išauga dėl to, kad ji neturi kolonijinės istorijos „bagažo“, vis dar save vadina besivystančia šalimi ir atmeta „paramos teikėjo–paramos gavėjo“ santykių principą, kuris istoriškai labiau būdingas OECD veiklos metodams. Šie ypatumai, kartu su galimybe skirti daug lėšų investicijoms ar paskoloms bendradarbiaujančioms Afrikos vyriausybėms, be abejonės, yra didžiulis Pekino privalumas plėtojant santykius su Afrika.

18

5.   Neigiami aspektai

Neigiami aspektai

| 5.1 | Kinijos ir Afrikos santykiai taip pat turi ir neigiamų aspektų, kurie kelia nerimą išorės stebėtojams ir dėl kurių reikės diskutuoti vykdant Komisijos siūlomą trišalio bendradarbiavimo procesą. |
| --- | --- |

5.1

Kinijos ir Afrikos santykiai taip pat turi ir neigiamų aspektų, kurie kelia nerimą išorės stebėtojams ir dėl kurių reikės diskutuoti vykdant Komisijos siūlomą trišalio bendradarbiavimo procesą.

| 5.2 | Nuolat didėjantys Kinijos interesai Afrikoje kelia tam tikrų abejonių, pradedant nuo vietos vyriausybių ir miestų elito pagrindinio vaidmens susigrąžinimo, kurio padarinys – nerimą keliantis Afrikos privataus sektoriaus merdėjimas, kylantis pavojus Afrikos profesinių sąjungų iškovotiems kukliems laimėjimams ir vietos darbuotojams itin nepalankios darbo sąlygos. Tikroji lygybe pagrįsta partnerystė turėtų visiems trims veikėjams – ES, Kinijai ir Afrikai - suteikti galimybę į darbotvarkę įtraukti net pačius kontraversiškiausius klausimus arba punktus, kurie vertinami arba neramina nevienodai. |
| --- | --- |

5.2

Nuolat didėjantys Kinijos interesai Afrikoje kelia tam tikrų abejonių, pradedant nuo vietos vyriausybių ir miestų elito pagrindinio vaidmens susigrąžinimo, kurio padarinys – nerimą keliantis Afrikos privataus sektoriaus merdėjimas, kylantis pavojus Afrikos profesinių sąjungų iškovotiems kukliems laimėjimams ir vietos darbuotojams itin nepalankios darbo sąlygos. Tikroji lygybe pagrįsta partnerystė turėtų visiems trims veikėjams – ES, Kinijai ir Afrikai - suteikti galimybę į darbotvarkę įtraukti net pačius kontraversiškiausius klausimus arba punktus, kurie vertinami arba neramina nevienodai.

| 5.3 | Jeigu palyginsime Komisijos siūlomus keturis bendradarbiavimo sektorius su Lisabonoje paskelbtos ES ir Afrikos strategijos veiksmų plane nurodytais aštuoniais prioritetiniais punktais (19), pastebėsime, kad į komunikatą nebuvo įtraukta keletas svarbių klausimų, pavyzdžiui, demokratinis valdymas, žmogaus teisės ir orumo nežeminantis darbas. Vertinant iš ES perspektyvos, jeigu į trišalį dialogą būtų įtraukti pirmiau nurodyti klausimai, kartu su klausimais, susijusiais su pilietinės visuomenės vaidmeniu, vykdomi veiksmai būtų labiau suderinti ir su 2007 m. Lisabonos strategija, ir su 2000 m. Kotonu susitarimu (20), kuris reguliuoja ES ir AKR šalių santykius. |
| --- | --- |

5.3

Jeigu palyginsime Komisijos siūlomus keturis bendradarbiavimo sektorius su Lisabonoje paskelbtos ES ir Afrikos strategijos veiksmų plane nurodytais aštuoniais prioritetiniais punktais (19), pastebėsime, kad į komunikatą nebuvo įtraukta keletas svarbių klausimų, pavyzdžiui, demokratinis valdymas, žmogaus teisės ir orumo nežeminantis darbas. Vertinant iš ES perspektyvos, jeigu į trišalį dialogą būtų įtraukti pirmiau nurodyti klausimai, kartu su klausimais, susijusiais su pilietinės visuomenės vaidmeniu, vykdomi veiksmai būtų labiau suderinti ir su 2007 m. Lisabonos strategija, ir su 2000 m. Kotonu susitarimu (20), kuris reguliuoja ES ir AKR šalių santykius.

19

20

| 5.4 | ES strategija Afrikai skiriasi nuo Kinijai skirtos strategijos. Didelę ES paramos dalį sudaro dotacijos, kurioms gauti taikomos vis griežtesnės politinės sąlygos (demokratinių normų, žmogaus teisių, TDO susitarimų laikymasis, kova su korupcija ir gero valdymo praktikos įgyvendinimas, pilietinės visuomenės dalyvavimo užtikrinimas) ir kuriomis siekiama mažinti skurdą, o Kinija dažniausiai palankiomis sąlygomis teikia paskolas, dauguma kurių skiriamos infrastruktūros statyboms ir garantuojamos ilgalaikėmis sutartimis dėl gamtos išteklių eksploatavimo. Be to, Kinijos paskolos dažnai susiejamos su Kinijos bendrovių samdymu, kinietiškų gaminių naudojimu ir net kartais kinų darbo jėgos įdarbinimu, taikant „sąlygotosios pagalbos“ principus, kurių šiandien jau nebetaiko OECD šalys. Galiausiai, OECD erdvėje taikomos viešųjų pirkimų taisyklės dažnai pačios sudaro palankias sąlygas besivystančių šalių bendrovėms, o Kinija šioje srityje pirmauja. |
| --- | --- |

5.4

ES strategija Afrikai skiriasi nuo Kinijai skirtos strategijos. Didelę ES paramos dalį sudaro dotacijos, kurioms gauti taikomos vis griežtesnės politinės sąlygos (demokratinių normų, žmogaus teisių, TDO susitarimų laikymasis, kova su korupcija ir gero valdymo praktikos įgyvendinimas, pilietinės visuomenės dalyvavimo užtikrinimas) ir kuriomis siekiama mažinti skurdą, o Kinija dažniausiai palankiomis sąlygomis teikia paskolas, dauguma kurių skiriamos infrastruktūros statyboms ir garantuojamos ilgalaikėmis sutartimis dėl gamtos išteklių eksploatavimo. Be to, Kinijos paskolos dažnai susiejamos su Kinijos bendrovių samdymu, kinietiškų gaminių naudojimu ir net kartais kinų darbo jėgos įdarbinimu, taikant „sąlygotosios pagalbos“ principus, kurių šiandien jau nebetaiko OECD šalys. Galiausiai, OECD erdvėje taikomos viešųjų pirkimų taisyklės dažnai pačios sudaro palankias sąlygas besivystančių šalių bendrovėms, o Kinija šioje srityje pirmauja.

| 5.5 | Kinijos strategija paprastai yra priimtinesnė Afrikos valdančiosioms klasėms, nes joje nenustatoma jokių sąlygų ir netaikomos ES būdingos biurokratinės procedūros. Tačiau tokia strategija kelia dvejopą pavojų: ji gali sudaryti sąlygas pakartotiniam masiniam įsiskolinimui, kurio ilgalaikį poveikį nebūtų galima tvariai valdyti, ir ji gali sustiprinti atskirų šalių ekonomikos priklausomybę nuo vienarūšių pasėlių auginimo ir eksporto, kuris savo ruožtu priklausytų nuo kainų svyravimo tarptautinėse rinkose. |
| --- | --- |

5.5

Kinijos strategija paprastai yra priimtinesnė Afrikos valdančiosioms klasėms, nes joje nenustatoma jokių sąlygų ir netaikomos ES būdingos biurokratinės procedūros. Tačiau tokia strategija kelia dvejopą pavojų: ji gali sudaryti sąlygas pakartotiniam masiniam įsiskolinimui, kurio ilgalaikį poveikį nebūtų galima tvariai valdyti, ir ji gali sustiprinti atskirų šalių ekonomikos priklausomybę nuo vienarūšių pasėlių auginimo ir eksporto, kuris savo ruožtu priklausytų nuo kainų svyravimo tarptautinėse rinkose.

| 5.6 | Kita vertus, nors Europa tebėra svarbiausia Afrikos ekonominė ir prekybos partnerė, ji dažnai nesugeba kalbėti vienu balsu ir užtikrinti bei išsaugoti tikrąjį taikomos politikos nuoseklumą, tiek vystymosi, tiek prekybos, tiek ir išorės santykių bei saugumo srityse. Vietos lygiu skirtingos valstybės narės taip pat nepakankamai koordinuoja savo veiksmus, todėl jų poveikis ir veiksmingumas silpnėja. |
| --- | --- |

5.6

Kita vertus, nors Europa tebėra svarbiausia Afrikos ekonominė ir prekybos partnerė, ji dažnai nesugeba kalbėti vienu balsu ir užtikrinti bei išsaugoti tikrąjį taikomos politikos nuoseklumą, tiek vystymosi, tiek prekybos, tiek ir išorės santykių bei saugumo srityse. Vietos lygiu skirtingos valstybės narės taip pat nepakankamai koordinuoja savo veiksmus, todėl jų poveikis ir veiksmingumas silpnėja.

6.   Keletas papildomų aspektų

Keletas papildomų aspektų

| 6.1 | Be pirmiau minėtų išankstinių sąlygų, kurias ES nustato plėtodama santykius su Afrika, Europos ir Kinijos Afrikai taikomos strategijos skiriasi ir kitais aspektais, kuriuos ne kartą pabrėžė įvairių Afrikos šalių vyriausybės:






  — | įvairios problemos, susijusios su ES ir Afrikos šalių santykiais, iškilusios vykstant deryboms dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) pasirašymo. Joms priešpastatomas laipsniškas ir viešai skelbiamas Kinijos rinkos atidarymas Afrikos prekėms netaikant muito mokesčių (iki 2010 m. eksportuojamų produktų skaičius turėtų nuo 190 (2006 m.) pakilti iki 440), |
| --- | --- | --- |

6.1

Be pirmiau minėtų išankstinių sąlygų, kurias ES nustato plėtodama santykius su Afrika, Europos ir Kinijos Afrikai taikomos strategijos skiriasi ir kitais aspektais, kuriuos ne kartą pabrėžė įvairių Afrikos šalių vyriausybės:

—

įvairios problemos, susijusios su ES ir Afrikos šalių santykiais, iškilusios vykstant deryboms dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) pasirašymo. Joms priešpastatomas laipsniškas ir viešai skelbiamas Kinijos rinkos atidarymas Afrikos prekėms netaikant muito mokesčių (iki 2010 m. eksportuojamų produktų skaičius turėtų nuo 190 (2006 m.) pakilti iki 440),

| — | itin aktyvi ir akivaizdi Kinijos vyriausybės veikla infrastruktūros, mokyklų, ligoninių ir viešųjų įstaigų statybų sektoriuje, palyginti su dažnai nebaigtais projektais, kurie buvo įgyvendinami pagal ankstesnes ES iniciatyvas, |
| --- | --- |

—

itin aktyvi ir akivaizdi Kinijos vyriausybės veikla infrastruktūros, mokyklų, ligoninių ir viešųjų įstaigų statybų sektoriuje, palyginti su dažnai nebaigtais projektais, kurie buvo įgyvendinami pagal ankstesnes ES iniciatyvas,

| — | daug konkretesni Kinijos veiksmai specialistų mokymo ir gebėjimų ugdymo srityje žemės ūkio, sveikatos priežiūros, mokslo ir kultūros sektoriuose, taip pat didelės galimybės Afrikos studentams mokytis Kinijos universitetuose ir mokymo centruose, |
| --- | --- |

—

daug konkretesni Kinijos veiksmai specialistų mokymo ir gebėjimų ugdymo srityje žemės ūkio, sveikatos priežiūros, mokslo ir kultūros sektoriuose, taip pat didelės galimybės Afrikos studentams mokytis Kinijos universitetuose ir mokymo centruose,

| — | platus Kinijoje pagamintų prekių asortimentas – kartais ne visiškai atitinkantis tarptautinius produktų saugos standartus, todėl keliantis rimtą pavojų visuomenės sveikatai ir aplinkai. Šios prekės laipsniškai užkariauja viso kontinento rinkas ir namų ūkius, dažnai darydamos pražūtingą poveikį konkretiems vietos gamybos sektoriams, visų pirma tekstilės (21). |
| --- | --- |

—

platus Kinijoje pagamintų prekių asortimentas – kartais ne visiškai atitinkantis tarptautinius produktų saugos standartus, todėl keliantis rimtą pavojų visuomenės sveikatai ir aplinkai. Šios prekės laipsniškai užkariauja viso kontinento rinkas ir namų ūkius, dažnai darydamos pražūtingą poveikį konkretiems vietos gamybos sektoriams, visų pirma tekstilės (21).

21

| 6.2 | Vykstant dabartinei tarptautinei ekonomikos ir finansų krizei būtina pradėti svarstyti galimus jos padarinius Afrikai (22).
  Pasaulinio ekonomikos nuosmukio pasekmės, eksporto apimčių sumažėjimas, protekcionistinis daugelio rinkų uždarymas ir krentančios įvairių žaliavų kainos lemia nerimą keliančią padėtį, kurioje gali rimtai nukentėti paskutinįjį dešimtmetį pasiekti laimėjimai, pavyzdžiui, sumažėjusios valstybių skolos ir biudžeto deficitas, didesnės investicijos į infrastruktūrą ir konkurencija dėl jų, pertvarkytos mokesčių sistemos ir pastangos įvairinti nacionalines gamybos struktūras. |
| --- | --- |

6.2

Vykstant dabartinei tarptautinei ekonomikos ir finansų krizei būtina pradėti svarstyti galimus jos padarinius Afrikai (22).

22

Pasaulinio ekonomikos nuosmukio pasekmės, eksporto apimčių sumažėjimas, protekcionistinis daugelio rinkų uždarymas ir krentančios įvairių žaliavų kainos lemia nerimą keliančią padėtį, kurioje gali rimtai nukentėti paskutinįjį dešimtmetį pasiekti laimėjimai, pavyzdžiui, sumažėjusios valstybių skolos ir biudžeto deficitas, didesnės investicijos į infrastruktūrą ir konkurencija dėl jų, pertvarkytos mokesčių sistemos ir pastangos įvairinti nacionalines gamybos struktūras.

| 6.3 | Krizės akivaizdoje Kinija neseniai patvirtino ir net padidino savo įsipareigojimus paramos ir paskolų teikimo bei investicijų srityse (23). ES bando laikytis savo ankstesnių įsipareigojimų, tačiau keletas valstybių narių jau dabar labai sumažino savo 2009 m. dvišalius finansinius įsipareigojimus ir išteklius. Panašios, o gal net blogesnės tendencijos numatomos ir 2010 m. Vis dėlto reikia rasti naujų išteklių, kaip konstatuota visuose pastarojo meto aukščiausiojo lygio susitikimuose. |
| --- | --- |

6.3

Krizės akivaizdoje Kinija neseniai patvirtino ir net padidino savo įsipareigojimus paramos ir paskolų teikimo bei investicijų srityse (23). ES bando laikytis savo ankstesnių įsipareigojimų, tačiau keletas valstybių narių jau dabar labai sumažino savo 2009 m. dvišalius finansinius įsipareigojimus ir išteklius. Panašios, o gal net blogesnės tendencijos numatomos ir 2010 m. Vis dėlto reikia rasti naujų išteklių, kaip konstatuota visuose pastarojo meto aukščiausiojo lygio susitikimuose.

23

| 6.4 | Europos ir Afrikos bei Kinijos ir Afrikos santykių raidoje vis aktualesni tampa įvairūs migracijos srautai, kurie, ypač Kinijos piliečių atvykimo į Afrikos šalis reiškinys, dar nėra išsamiai ištirti. Pradėjus diskusiją apie tokių migracijos srautų formą ir mastą bei jų tarpusavio ryšius, būtų galima geriau suprasti jų galimą poveikį Afrikos kontinento vystymuisi. |
| --- | --- |

6.4

Europos ir Afrikos bei Kinijos ir Afrikos santykių raidoje vis aktualesni tampa įvairūs migracijos srautai, kurie, ypač Kinijos piliečių atvykimo į Afrikos šalis reiškinys, dar nėra išsamiai ištirti. Pradėjus diskusiją apie tokių migracijos srautų formą ir mastą bei jų tarpusavio ryšius, būtų galima geriau suprasti jų galimą poveikį Afrikos kontinento vystymuisi.

| 6.5 | Galiausiai, EESRK esminiu ir sudėtingu klausimu laiko pilietinės visuomenės dalyvavimą, kuris svarbus ne tik Europos Sąjungai (24), bet jau yra įteisintas kaip neatsiejama ir svarbi visų Afrikos partnerystės ryšių dalis, ypač vadovaujantis Kotonu susitarimu. Dabar šis aspektas neatrodo labai aktualus Kinijos ir Afrikos santykiams, nei Pekino dvišaliams ryšiams su atskiromis šalimis.
  Komisijos nurodytuose keturiuose sektoriuose gali aktyviai ir struktūruotai dalyvauti visi nevalstybiniai subjektai, ypač verslininkai, profesinės sąjungos ir ūkininkų, moterų bei vartotojų organizacijos. Jų vaidmuo Afrikos visuomenėje, kaip ir ekonominių ir politinių ryšių raidoje, tapo daug reikšmingesnis ir pripažintas atsižvelgiant į Lomės konvencijos ir Kotonu susitarimo sėkmę, tačiau kyla pavojus, kad jis silpnės arba vėl bus nepripažintas, jeigu dvišaliai ir trišaliai dialogai vyks tik tarpvyriausybiniu lygiu. O šis vaidmuo atvirkščiai turėtų būti vertinamas kaip lemiamas privalumas, kurį būtina tinkamai puoselėti ir stimuliuoti. |
| --- | --- |

6.5

Galiausiai, EESRK esminiu ir sudėtingu klausimu laiko pilietinės visuomenės dalyvavimą, kuris svarbus ne tik Europos Sąjungai (24), bet jau yra įteisintas kaip neatsiejama ir svarbi visų Afrikos partnerystės ryšių dalis, ypač vadovaujantis Kotonu susitarimu. Dabar šis aspektas neatrodo labai aktualus Kinijos ir Afrikos santykiams, nei Pekino dvišaliams ryšiams su atskiromis šalimis.

24

Komisijos nurodytuose keturiuose sektoriuose gali aktyviai ir struktūruotai dalyvauti visi nevalstybiniai subjektai, ypač verslininkai, profesinės sąjungos ir ūkininkų, moterų bei vartotojų organizacijos. Jų vaidmuo Afrikos visuomenėje, kaip ir ekonominių ir politinių ryšių raidoje, tapo daug reikšmingesnis ir pripažintas atsižvelgiant į Lomės konvencijos ir Kotonu susitarimo sėkmę, tačiau kyla pavojus, kad jis silpnės arba vėl bus nepripažintas, jeigu dvišaliai ir trišaliai dialogai vyks tik tarpvyriausybiniu lygiu. O šis vaidmuo atvirkščiai turėtų būti vertinamas kaip lemiamas privalumas, kurį būtina tinkamai puoselėti ir stimuliuoti.

| 6.6 | Komitetui nerimą kelia tai, kad komunikate šis klausimas visiškai nenagrinėjamas ir nenumatomos jokios konkrečios socialinių partnerių ar apskritai nevalstybinių subjektų dalyvavimo siūlomame procese perspektyvos. |
| --- | --- |

6.6

Komitetui nerimą kelia tai, kad komunikate šis klausimas visiškai nenagrinėjamas ir nenumatomos jokios konkrečios socialinių partnerių ar apskritai nevalstybinių subjektų dalyvavimo siūlomame procese perspektyvos.

Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 1 d..

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Žr. Louis MICHEL „Afrika ir Europa – neišvengiamas aljansas“ (Afrique-Europe: l'indispensable alliance), monografija, EK, 2007 m. gruodžio mėn.

1

Afrique-Europe: l'indispensable alliance)

(2)  Investuota ne tik į gamtos išteklius, infrastruktūrą ir prekybą. Didžiausias Kinijos bankas Industrial Land Commercial Bank of China įsigijo 20 proc. didžiausio Pietų Afrikos (ir viso Afrikos kontinento) banko Standard Bank akcijų paketo, už kurį sumokėjo 5,6 milijardo JAV dolerių. Tai didžiausia bet kada užsienio bendrovės investuota suma Afrikoje.

2

Industrial Land Commercial Bank of China

Standard Bank

(3)  Žr. FOCAC oficialią interneto svetainę www.focac.org/eng/

3

(4)  China’s African policy, 2006 m. sausio 12 d., http://www.focac.org/eng/zgdfzzc/t463748.htm

4

China’s African policy

(5)  OL C 77, 2009 3 31, p. 148–156, Nuomonė dėl ES ir Afrikos strategijos, pranešėjas Gérard DANTIN.

5

ES ir Afrikos strategijos

(6)  Remiantis TVF duomenimis, ES ir Afrikos prekybos apimtys, kurios 1995 m. sudarė 45 proc. visos Afrikos prekybos, sumažėjo iki šiek tiek daugiau nei 30 proc., o Kinija savo rodiklį padidino nuo vos keleto procentų 1995 m. iki šiandieninio beveik 27 proc. lygio. 2008 m. Kinijos ir Afrikos prekybos apyvarta siekė 106,8 milijardo JAV dolerių, t. y. 45 proc. padidėjo, palyginti su ankstesniais metais, o tai reiškia, kad dvejais metais anksčiau buvo įgyvendintas 2006 m. lapkričio mėn. Pekine įvykusiame FOCAC aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtas tikslas iki 2010 m. pasiekti 100 milijardų JAV dolerių lygį. Žr. taip pat Komisijos tarnybų darbo dokumentą, Komisijos komunikato priedai, SEC(2008) 2641 galutinis.

6

(7)  Europos Parlamento pranešimas dėl Kinijos politikos ir jos įtakos Afrikai, A6-0080/2008/P6_TA-PROV(2008)0173, 2008 m. balandžio 23 d. EP rezoliucija, pranešėja Ana Maria GOMES.

7

Kinijos politikos ir jos įtakos Afrikai,

(8)  Viena svarbiausių jų – 2007 m. birželio 28 d. EK suorganizuota konferencija „Konkuruojantys partneriai? ES, Afrika ir Kinija“ (Partners in competition? The EU, Africa and China), kurioje dalyvavo daugiau nei 180 Afrikos, Kinijos ir Europos politikų, ekspertų ir diplomatų.

8

Partners in competition? The EU, Africa and China

(9)  Žr. 2008 m. lapkričio 10 d. įvykusio 2902-ojo Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžio išvadas.

9

(10)  11-asis ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimas, 2009 m. gegužės 20 d., Praha. Bendras pranešimas spaudai.

10

(11)  Žr. pirmiau minėtą Europos Parlamento pranešimą, 2008, A6-0080/2008/P6_TA-PROV(2008)0173, EP 2008 m. balandžio 23 d. rezoliucija, pranešėja Ana Maria GOMES.

11

(12)  Šiuo klausimu žr. 12-ojo Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo, įvykusio 2009 m. sausio 26 d.–vasario 3 d. Adis Abeboje, diskusijas ir sprendimus. Svarbiausias susitikime svarstytas klausimas buvo „Infrastruktūros vystymas Afrikoje“, www.africa-union.org

12

(13)  A. Yaw Baah ir H. Jaunch „Kinijos investicijos Afrikoje. Užimtumo perspektyvos“ (angl. Chinese investment in Africa, a labour perspective), ALRN, 2009 m. gegužės mėn., http://www.fnv.nl/binary/report2009_chinese_investments_in_africa_tcm7-23663.pdf

13

Chinese investment in Africa, a labour perspective)

(14)  Žr. Mokesčių teisingumo tinklą (angl. Tax Justice Network), „Atkeikimas – kaip skaidrus apmokestinimas ir teisingi mokesčiai galėtų paversti Afrikos mineralinį turtą vystymusi“ (Breaking the curse: how transparent taxation and fair taxes can turn Africa’s mineral wealth into development), http://www.taxjustice.net/cms/upload/pdf/TJN4Africa_0903_breaking_the_curse_final_text.pdf

14

Tax Justice Network

Breaking the curse: how transparent taxation and fair taxes can turn Africa’s mineral wealth into development)

(15)  Dalyvavusios organizacijos nurodė, kad vien 2008 m. buvo įsigyta apie 7,6 milijono hektarų žemės plotų, ir kalbėjo apie žemės ūkio srities sutartis, kurias Kinija yra pasirašiusi su įvairiomis Afrikos šalimis, http://www.coldiretti.it/docindex/cncd/informazioni/314_09.htm Taip pat žr. L. Cotula, S. Vermeulen, R. Leonard ir J. Keeley „Žemės užgrobimas ar vystymosi galimybė? Žemės ūkio investicijos ir tarptautiniai žemės pirkimo sandoriai Afrikoje“ (Land grab or development opportunity? – Agricultural investment and international land deals in Afrika), FAO-IFAD-IIED, 2009 m. gegužės mėn.

15

Land grab or development opportunity? – Agricultural investment and international land deals in Afrika),

(16)  OL C 195, 2006 8 18, p. 104–109, Nuomonė dėl Pirmenybės Afrikai: Europos pilietinės visuomenės požiūris, pranešėjas Adrien Bedossa.

16

Pirmenybės Afrikai: Europos pilietinės visuomenės požiūris

(17)  OL C 77, 2009 3 31, p. 148–156, kaip minėta pirmiau.

17

(18)  Naudodama tik 7 proc. ariamos žemės, Kinija maitina 22 proc. pasaulio gyventojų, taip iš esmės laimėdama kovą su dideliu skurdu, neraštingumu, žalingiausiomis ligomis bei epidemijomis ir sumažino kūdikių mirtingumo lygį. Pasak Martin Ravallion („Ar Afrika galėtų pasimokyti iš Kinijos sėkmės kovojant su skurdu?“ (Are there lessons for Africa from China's success against poverty?), Pasaulio bankas, Politikos tyrimo darbo dokumentas Nr. 4463, 2008 m. sausio mėn.), Afrika galėtų pasimokyti iš pagrindinių Kinijos vystymosi aspektų nuodugnios analizės. Žr. 2 priedą.

18

Are there lessons for Africa from China's success against poverty?),

Taip pat žr. R. SANDREY ir H. EDINGER „Kinijos žemės ūkio technologijų aktualumas Afrikos smulkiesiems ūkininkams: Kinijos žemės ūkio technologijų tyrimas“ (The relevance of Chinese agricultural technologies for African smallholder farmers: agricultural technology research in China), Kinijos studijų centras, Stelenbošo universitetas, 2009 m. balandžio mėn., http://www.ccs.org.za/downloads/CCS%20China%20Agricultural%20Technology%20Research%20Report%20April%202009.pdf

The relevance of Chinese agricultural technologies for African smallholder farmers: agricultural technology research in China)

(19)  Taika ir saugumas, demokratinis valdymas ir žmogaus teisės, prekyba, regioninė integracija ir infrastruktūra, partnerystė siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, energetika, klimato kaita, migracija, judumas ir užimtumas, mokslas, informacinė visuomenė ir kosmosas.

19

(20)  Žr. 9 straipsnio 1 punktą.

20

(21)  Šiuo klausimu įdomus 2007 m. Pasaulio banko pranešimas „Afrikos šilko kelias“ (Africa's Silk Road).

21

Africa's Silk Road

(22)  Šis klausimas nagrinėjamas komunikate „Parama krizę siekiančioms įveikti besivystančioms šalims“, COM(2009) 160 galutinis, dėl kurio EESRK šiuo metu rengia nuomonę.

22

(23)  Žr. įsipareigojimus, kuriuos Kinijos prezidentas Hu Jintao prisiėmė per vizitą į keturias Afrikos valstybes (Malį, Senegalą, Tanzaniją ir Mauritaniją) 2009 m. vasario mėn. viduryje.

23

(24)  OL C 110, 2006 5 9, p. 68–74, Nuomonė dėl ES ir Kinijos santykių: pilietinės visuomenės vaidmuo, pranešėja Madi SHARMA.

24

ES ir Kinijos santykių: pilietinės visuomenės vaidmuo

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/113 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/113

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas - Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių“

(COM(2009) 200 galutinis)

2009/C 318/22

Pranešėjas Ionuț SIBIAN

2009 m. balandžio 27 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES jaunimo strategijos. Investicijos ir galimybių suteikimas Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas, taikomas sprendžiant jaunimo problemas ir suteikiant jiems daugiau galimybių“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Ionuț SIBIAN.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–2009 m. spalio 1 d. (2009 m. spalio 1 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 133 nariams balsavus už ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, kad šios srities strategiją būtina rengti ne tik jaunimui, bet kartu su jaunimu, įtraukiant jį į politikos formavimo ir jos įgyvendinimo procesą. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad šios srities strategiją būtina rengti ne tik jaunimui, bet kartu su jaunimu, įtraukiant jį į politikos formavimo ir jos įgyvendinimo procesą.

kartu

| 1.2 | Dėl subsidiarumo principo už jaunimo politiką daugiausia atsakingos valstybės narės. Tačiau norint surasti daugelio šiuolaikinėje mūsų visuomenėje patiriamų jaunimo problemų sprendimą, reikia žvelgti plačiau ir visapusiškiau. Todėl pritariama integruotai Europos jaunimo politikai. |
| --- | --- |

1.2

Dėl subsidiarumo principo už jaunimo politiką daugiausia atsakingos valstybės narės. Tačiau norint surasti daugelio šiuolaikinėje mūsų visuomenėje patiriamų jaunimo problemų sprendimą, reikia žvelgti plačiau ir visapusiškiau. Todėl pritariama integruotai Europos jaunimo politikai.

| 1.3 | Visos pasirinktos veiksmų sritys yra tarpsektorinio pobūdžio ir negali būti traktuojamos atskirai. Jos yra susijusios ir daro poveikį viena kitai. Todėl šiose srityse veikti reikėtų horizontaliai ir atsižvelgiant į jaunimo poreikius. |
| --- | --- |

1.3

Visos pasirinktos veiksmų sritys yra tarpsektorinio pobūdžio ir negali būti traktuojamos atskirai. Jos yra susijusios ir daro poveikį viena kitai. Todėl šiose srityse veikti reikėtų horizontaliai ir atsižvelgiant į jaunimo poreikius.

| 1.4 | EESRK nuomone, užtikrinant būsimos strategijos sėkmę, labai svarbūs yra šie veiksniai:






  — | koordinavimo procesas, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESRK nuomone, užtikrinant būsimos strategijos sėkmę, labai svarbūs yra šie veiksniai:

—

koordinavimo procesas,

| — | veiksmų sričių prioritetų nustatymas, |
| --- | --- |

—

veiksmų sričių prioritetų nustatymas,

| — | visų suinteresuotųjų subjektų motyvavimas, |
| --- | --- |

—

visų suinteresuotųjų subjektų motyvavimas,

| — | reikalingų išteklių skyrimas, |
| --- | --- |

—

reikalingų išteklių skyrimas,

| — | parama darbui su jaunimu ir jaunimo struktūroms. |
| --- | --- |

—

parama darbui su jaunimu ir jaunimo struktūroms.

Todėl EESRK rekomenduoja:

| 1.5 | Įgyvendinant ES jaunimo strategiją ir taikant tarpsektorinį požiūrį darbas su jaunimu ir jaunimo struktūros turėtų tapti pagrindinėmis jungtimis didinant informuotumą ir valdant visas siūlomų veiksmų sritis. |
| --- | --- |

1.5

Įgyvendinant ES jaunimo strategiją ir taikant tarpsektorinį požiūrį darbas su jaunimu ir jaunimo struktūros turėtų tapti pagrindinėmis jungtimis didinant informuotumą ir valdant visas siūlomų veiksmų sritis.

| 1.6 | Kadangi mokymasis gali vykti įvairioje aplinkoje, reikėtų siekti, kad formalųjį švietimą papildytų neformalusis mokymasis. |
| --- | --- |

1.6

Kadangi mokymasis gali vykti įvairioje aplinkoje, reikėtų siekti, kad formalųjį švietimą papildytų neformalusis mokymasis.

| 1.7 | ES ir nacionaliniu lygmenimis reikėtų dėti daugiau pastangų užmegzti mokyklų, darboviečių, asociacijų ir savanoriškos veiklos tarpusavio ryšius. |
| --- | --- |

1.7

ES ir nacionaliniu lygmenimis reikėtų dėti daugiau pastangų užmegzti mokyklų, darboviečių, asociacijų ir savanoriškos veiklos tarpusavio ryšius.

| 1.8 | Verslumą skatinti pasitelkiant finansavimo mechanizmus yra sudėtinga, tačiau būtina. Verslumą reikėtų vertinti plačiau, neapsiribojant vien jo ekonomine reikšme. |
| --- | --- |

1.8

Verslumą skatinti pasitelkiant finansavimo mechanizmus yra sudėtinga, tačiau būtina. Verslumą reikėtų vertinti plačiau, neapsiribojant vien jo ekonomine reikšme.

| 1.9 | Jaunimas turėtų tapti visuomenės dalyviais, nes jaunų žmonių dalyvavimas sprendžiant visus savo gyvenimo klausimus yra būtinas jaunimo politikos formavimui. |
| --- | --- |

1.9

Jaunimas turėtų tapti visuomenės dalyviais, nes jaunų žmonių dalyvavimas sprendžiant visus savo gyvenimo klausimus yra būtinas jaunimo politikos formavimui.

| 1.10 | Kad būtų išvengta jaunimo atskirties, visoje Europoje reikia sukurti platų darbo su jaunimu sistemų, veiklos ir veiksmingo bendradarbiavimo paslaugų tinklą. Rengiant visas priemones, skirtas socialinės atskirties grėsmę patiriančiam jaunimui, reikėtų laikyti juos ne pasyviais socialinių paslaugų gavėjais, o veikiau aktyviais proceso dalyviais. |
| --- | --- |

1.10

Kad būtų išvengta jaunimo atskirties, visoje Europoje reikia sukurti platų darbo su jaunimu sistemų, veiklos ir veiksmingo bendradarbiavimo paslaugų tinklą. Rengiant visas priemones, skirtas socialinės atskirties grėsmę patiriančiam jaunimui, reikėtų laikyti juos ne pasyviais socialinių paslaugų gavėjais, o veikiau aktyviais proceso dalyviais.

| 1.11 | Būtina pripažinti savanoriškos veiklos metu įgytus įgūdžius (įskaitant pripažinimą formaliojo švietimo srityje). Neformaliojo ugdymo metu sukaupti įgūdžiai ir žinios gali būti panaudojami tiek darbo rinkoje, tiek aktyviau dalyvaujant pilietiniame gyvenime. |
| --- | --- |

1.11

Būtina pripažinti savanoriškos veiklos metu įgytus įgūdžius (įskaitant pripažinimą formaliojo švietimo srityje). Neformaliojo ugdymo metu sukaupti įgūdžiai ir žinios gali būti panaudojami tiek darbo rinkoje, tiek aktyviau dalyvaujant pilietiniame gyvenime.

| 1.12 | Pasitelkiant projektus ir veiklą reikėtų ugdyti jaunų žmonių visuotinio solidarumo, informuotumo ir atsakomybės prieš pasaulio bendruomenę jausmą. Kad jaunimas išvengtų kliūčių savo kelyje, reikėtų pasirūpinti, kad jauni žmonės netolimoje ateityje galėtų tikėtis deramo atlygio už darbą – tai pasiekti galima sudarius sąlygas adekvačiai darbo užmokesčio politikai. |
| --- | --- |

1.12

Pasitelkiant projektus ir veiklą reikėtų ugdyti jaunų žmonių visuotinio solidarumo, informuotumo ir atsakomybės prieš pasaulio bendruomenę jausmą. Kad jaunimas išvengtų kliūčių savo kelyje, reikėtų pasirūpinti, kad jauni žmonės netolimoje ateityje galėtų tikėtis deramo atlygio už darbą – tai pasiekti galima sudarius sąlygas adekvačiai darbo užmokesčio politikai.

| 1.13 | EESRK apgailestauja, kad siūlomoje strategijoje nenurodomi konkretūs jos įgyvendinimo būdai ir priemonės įvertinti pasiektą pažangą Europos ir valstybių narių lygmeniu. Tačiau tikimasi, kad pagrindine priemone išliks atvirasis koordinavimo metodas. EESRK mano, kad jį turėtų papildyti atnaujintas Europos jaunimo paktas. Komitetas ragina socialinius partnerius ir Europos Komisiją siekti susitarimo dėl jaunimo judumo ir užimtumo didinimo. |
| --- | --- |

1.13

EESRK apgailestauja, kad siūlomoje strategijoje nenurodomi konkretūs jos įgyvendinimo būdai ir priemonės įvertinti pasiektą pažangą Europos ir valstybių narių lygmeniu. Tačiau tikimasi, kad pagrindine priemone išliks atvirasis koordinavimo metodas. EESRK mano, kad jį turėtų papildyti atnaujintas Europos jaunimo paktas. Komitetas ragina socialinius partnerius ir Europos Komisiją siekti susitarimo dėl jaunimo judumo ir užimtumo didinimo.

| 1.14 | Strategija pirmiausia turėtų būti skirta jaunimui. Veiksmingiausias būdas pasiekti jaunimą yra darbas su jaunimu ir dalyvavimas jaunimo struktūrose. Todėl prioritetą reikėtų teikti darbo su jaunimu kokybės vertinimui ir jos gerinimui. |
| --- | --- |

1.14

Strategija pirmiausia turėtų būti skirta jaunimui. Veiksmingiausias būdas pasiekti jaunimą yra darbas su jaunimu ir dalyvavimas jaunimo struktūrose. Todėl prioritetą reikėtų teikti darbo su jaunimu kokybės vertinimui ir jos gerinimui.

| 1.15 | Komisija turėtų skatinti valstybes nares imtis priemonių, padidinančių įsidarbinimo galimybes ir sudarančių sąlygas jaunimui tapti nepriklausomu, pavyzdžiui:






  — | parama pirminio profesinio mokymo metu (finansinė parama, būstas, konsultavimas, transportas ir pan.), |
| --- | --- | --- |

1.15

Komisija turėtų skatinti valstybes nares imtis priemonių, padidinančių įsidarbinimo galimybes ir sudarančių sąlygas jaunimui tapti nepriklausomu, pavyzdžiui:

—

parama pirminio profesinio mokymo metu (finansinė parama, būstas, konsultavimas, transportas ir pan.),

| — | integracijos išmoka tiems, kurie ieško pirmojo darbo, |
| --- | --- |

—

integracijos išmoka tiems, kurie ieško pirmojo darbo,

| — | kokybiška gamybinė praktika ir stažuotės, |
| --- | --- |

—

kokybiška gamybinė praktika ir stažuotės,

| — | stažuotės pakeitimas neterminuota darbo sutartimi. |
| --- | --- |

—

stažuotės pakeitimas neterminuota darbo sutartimi.

2.   Europos Komisijos pasiūlymas

Europos Komisijos pasiūlymas

| 2.1 | Dabartinė bendradarbiavimo jaunimo srityje sistema, paremta Jaunimui skirta Baltąja knyga, Europos jaunimo paktu (2005 m.), atviruoju koordinavimo metodu ir jaunimo reikalų įtraukimu į kitas politikos sritis, buvo parengta iki 2009 m. Ji ne visada atitiko į ją dedamas viltis. Po 2008 m. vykusių išsamių konsultacijų Europos Komisija pasiūlė naują bendradarbiavimo sistemą. 2009 m. balandžio mėn. priimtą komunikatą Europos Komisiją pavadino „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas“. |
| --- | --- |

2.1

Dabartinė bendradarbiavimo jaunimo srityje sistema, paremta Jaunimui skirta Baltąja knyga, Europos jaunimo paktu (2005 m.), atviruoju koordinavimo metodu ir jaunimo reikalų įtraukimu į kitas politikos sritis, buvo parengta iki 2009 m. Ji ne visada atitiko į ją dedamas viltis. Po 2008 m. vykusių išsamių konsultacijų Europos Komisija pasiūlė naują bendradarbiavimo sistemą. 2009 m. balandžio mėn. priimtą komunikatą Europos Komisiją pavadino „ES jaunimo strategija. Investicijos ir galimybių suteikimas“.

| 2.2 | Siūloma naujoji strategija remiasi trimis bendrais, tarpusavyje susietais tikslais, kurių kiekvienas apima dvi ar tris veiksmų sritis:






  — | Tikslas: sukurti daugiau
  švietimo ir užimtumo
  galimybių
  jaunimui –
  Veiksmų sritys: švietimas, užimtumas, kūrybingumas ir verslumas. |
| --- | --- | --- |

2.2

Siūloma naujoji strategija remiasi trimis bendrais, tarpusavyje susietais tikslais, kurių kiekvienas apima dvi ar tris veiksmų sritis:

—

Tikslas: sukurti daugiau
  švietimo ir užimtumo
  galimybių
  jaunimui –

Tikslas: sukurti daugiau

galimybių

Veiksmų sritys: švietimas, užimtumas, kūrybingumas ir verslumas.

švietimas, užimtumas, kūrybingumas ir verslumas

| — | Tikslas: sudaryti geresnes sąlygas
  jaunimui ir skatinti jo
  dalyvavimą
  visuomenėje –
  Veiklos sritys: sveikata ir sportas, dalyvavimas. |
| --- | --- |

—

Tikslas: sudaryti geresnes sąlygas
  jaunimui ir skatinti jo
  dalyvavimą
  visuomenėje –

Tikslas: sudaryti geresnes sąlygas

dalyvavimą

Veiklos sritys: sveikata ir sportas, dalyvavimas.

sveikata ir sportas, dalyvavimas.

| — | Tikslas: skatinti abipusį
  visuomenės ir jaunimo
  solidarumą
  –
  Veiklos sritys: socialinė įtrauktis, savanoriška veikla, jaunimo padėtis pasaulyje. |
| --- | --- |

—

Tikslas: skatinti abipusį
  visuomenės ir jaunimo
  solidarumą
  –

Tikslas: skatinti abipusį

solidarumą

Veiklos sritys: socialinė įtrauktis, savanoriška veikla, jaunimo padėtis pasaulyje.

socialinė įtrauktis, savanoriška veikla, jaunimo padėtis pasaulyje.

Kiekvienoje veiksmų srityje nurodytas konkrečių tikslų ir veiksmų sąrašas, kurių gali imtis Komisija ir valstybės narės.

3.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

3.1   Geresnio koordinavimo poreikis

Geresnio koordinavimo poreikis

| 3.1.1 | Didelės visuomenės problemos, pavyzdžiui, socialinės apsaugos stoka, didėjanti ksenofobija, kliūtys įsidarbinti ir gauti išsilavinimą, lengvai peržengia sienas ir ima kelti grėsmę Europos socialiniam modeliui. Atsižvelgiant į ekonomikos krizę šiems klausimams spręsti reikia nuoseklesnio nei iki šiol Europos atsako. Nors nuo šių socialinių problemų kenčia ne tik jaunimas, ši visuomenės grupė yra viena iš labiausiai pažeidžiamų. |
| --- | --- |

3.1.1

Didelės visuomenės problemos, pavyzdžiui, socialinės apsaugos stoka, didėjanti ksenofobija, kliūtys įsidarbinti ir gauti išsilavinimą, lengvai peržengia sienas ir ima kelti grėsmę Europos socialiniam modeliui. Atsižvelgiant į ekonomikos krizę šiems klausimams spręsti reikia nuoseklesnio nei iki šiol Europos atsako. Nors nuo šių socialinių problemų kenčia ne tik jaunimas, ši visuomenės grupė yra viena iš labiausiai pažeidžiamų.

| 3.1.2 | EESRK mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis reikėtų geresnio koordinavimo ir aiškesnio pasiskirstymo vaidmenimis. Būtina atsižvelgti į tarp valstybių narių esančius skirtumus ir laikyti juos veikiau vaisingos sinergijos šaltiniu, o ne problema. Europos Komisija turėtų dėti daugiau pastangų stiprinti Europos ir nacionalinio lygmens ryšį bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje ir siekti spartesnio ir geresnio Europos tikslų įgyvendinimo nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu. Prieš strategijos paskelbimą įvykusios konsultacijos jaunimo politikos klausimais parodė, kad ši politikos sritis tapo svarbesne ne tik Europos, bet ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

3.1.2

EESRK mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis reikėtų geresnio koordinavimo ir aiškesnio pasiskirstymo vaidmenimis. Būtina atsižvelgti į tarp valstybių narių esančius skirtumus ir laikyti juos veikiau vaisingos sinergijos šaltiniu, o ne problema. Europos Komisija turėtų dėti daugiau pastangų stiprinti Europos ir nacionalinio lygmens ryšį bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje ir siekti spartesnio ir geresnio Europos tikslų įgyvendinimo nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu. Prieš strategijos paskelbimą įvykusios konsultacijos jaunimo politikos klausimais parodė, kad ši politikos sritis tapo svarbesne ne tik Europos, bet ir nacionaliniu lygmeniu.

| 3.1.3 | EESRK nuomone, siūloma strategija yra tolesnis žingsnis teisinga kryptimi. Norint šią strategiją sėkmingai įgyvendinti, EESRK rekomenduoja spręsti šias problemas:






  — | reprezentatyvumas. Nors atvirojo koordinavimo metodas ir struktūrizuotas dialogas yra naudingos priemonės, reikia nuolat vertinti ir tobulinti jų įgyvendinimą bei kurti naujas konsultavimosi priemones, kad politikoje galėtų dalyvauti vietos lygmens jaunimo organizacijos, vyriausybinės įstaigos, pats jaunimas ir kiti suinteresuotieji subjektai (1), |
| --- | --- | --- |

3.1.3

EESRK nuomone, siūloma strategija yra tolesnis žingsnis teisinga kryptimi. Norint šią strategiją sėkmingai įgyvendinti, EESRK rekomenduoja spręsti šias problemas:

—

reprezentatyvumas. Nors atvirojo koordinavimo metodas ir struktūrizuotas dialogas yra naudingos priemonės, reikia nuolat vertinti ir tobulinti jų įgyvendinimą bei kurti naujas konsultavimosi priemones, kad politikoje galėtų dalyvauti vietos lygmens jaunimo organizacijos, vyriausybinės įstaigos, pats jaunimas ir kiti suinteresuotieji subjektai (1),

reprezentatyvumas.

1

| — | ES jaunimo politikos žinomumas. Didesnis Europos lygmeniu parengtų priemonių matomumas būtų naudingas jaunimui, nes jauni žmonės turėtų suvokti, kad jaunimo bendradarbiavimo ciklų teikiamos galimybės (pavyzdžiui, jaunimo mainai) yra susijusios su ES jaunimo politika, |
| --- | --- |

—

ES jaunimo politikos žinomumas. Didesnis Europos lygmeniu parengtų priemonių matomumas būtų naudingas jaunimui, nes jauni žmonės turėtų suvokti, kad jaunimo bendradarbiavimo ciklų teikiamos galimybės (pavyzdžiui, jaunimo mainai) yra susijusios su ES jaunimo politika,

ES jaunimo politikos žinomumas.

| — | skirtumai tarp šalių. 27 nacionalinių koncepcijų koordinavimas ir sutelkimas Europos bendradarbiavimo sistemoje pareikalaus daug pastangų. Kai kuriose šalyse keletas Komisijos pasirinktų veiksmų sričių turi ilgametes tradicijas ir tų šalių patirtis būtų naudinga ES strategijai, tuo tarpu kitose valstybėse veiksmai šiose srityse pradėti įgyvendinti visai neseniai. Nepaisant to, naujoji strategija turėtų būti naudingai kiekvienai valstybei narei, |
| --- | --- |

—

skirtumai tarp šalių. 27 nacionalinių koncepcijų koordinavimas ir sutelkimas Europos bendradarbiavimo sistemoje pareikalaus daug pastangų. Kai kuriose šalyse keletas Komisijos pasirinktų veiksmų sričių turi ilgametes tradicijas ir tų šalių patirtis būtų naudinga ES strategijai, tuo tarpu kitose valstybėse veiksmai šiose srityse pradėti įgyvendinti visai neseniai. Nepaisant to, naujoji strategija turėtų būti naudingai kiekvienai valstybei narei,

skirtumai tarp šalių.

| — | komunikacijos problemos. Siekiant struktūrizuotai skleisti ir rinkti palyginamus duomenis ir taip tobulinti pažangos ataskaitų rengimą ir analizę, reikėtų laikytis bendro požiūrio. Turėtų būti susitarta dėl bendrų rodiklių, orientuotų į rezultatus, |
| --- | --- |

—

komunikacijos problemos. Siekiant struktūrizuotai skleisti ir rinkti palyginamus duomenis ir taip tobulinti pažangos ataskaitų rengimą ir analizę, reikėtų laikytis bendro požiūrio. Turėtų būti susitarta dėl bendrų rodiklių, orientuotų į rezultatus,

komunikacijos problemos.

| — | įgyvendinimas. Valstybių narių pajėgumas įgyvendinti Europos politikos priemones taip pat labai skiriasi. Kai kurios šalys turi gerai išvystytas sistemas, apimančias regionų ir vietos lygmenis, o kitose valstybėse Europos bendradarbiavimui jaunimo reikalų srityje skiriama labai nedaug išteklių. |
| --- | --- |

—

įgyvendinimas. Valstybių narių pajėgumas įgyvendinti Europos politikos priemones taip pat labai skiriasi. Kai kurios šalys turi gerai išvystytas sistemas, apimančias regionų ir vietos lygmenis, o kitose valstybėse Europos bendradarbiavimui jaunimo reikalų srityje skiriama labai nedaug išteklių.

įgyvendinimas.

| 3.1.4 | EESRK ragina Europos Komisiją pasinaudoti savo turimais įgaliojimais ir valdžia ir skatinti valstybes nares įgyvendinti strategiją ir jas konsultuoti. Komisija turėtų nedviprasmiškai imtis savo vaidmens strategijos koordinavimo procese. |
| --- | --- |

3.1.4

EESRK ragina Europos Komisiją pasinaudoti savo turimais įgaliojimais ir valdžia ir skatinti valstybes nares įgyvendinti strategiją ir jas konsultuoti. Komisija turėtų nedviprasmiškai imtis savo vaidmens strategijos koordinavimo procese.

3.2   Tarpsektorinio požiūrio sėkmės užtikrinimas

Tarpsektorinio požiūrio sėkmės užtikrinimas

| 3.2.1 | Komisijos siūlomoje strategijoje nurodytos veiksmų sritys (žr. 2.2 punktą) apima daug socialinių ir ekonominių aspektų. Nei viena šių veiksmų sričių nėra tiesiogiai susijusi su konkrečia amžiaus grupe, tačiau visos jos yra labai svarbios jaunimui. Kai kurios veiksmų sritys, palyginti su siekiamais tikslais, yra geriau išvystytos, tuo tarpu kitos yra veikiau bendro pobūdžio. |
| --- | --- |

3.2.1

Komisijos siūlomoje strategijoje nurodytos veiksmų sritys (žr. 2.2 punktą) apima daug socialinių ir ekonominių aspektų. Nei viena šių veiksmų sričių nėra tiesiogiai susijusi su konkrečia amžiaus grupe, tačiau visos jos yra labai svarbios jaunimui. Kai kurios veiksmų sritys, palyginti su siekiamais tikslais, yra geriau išvystytos, tuo tarpu kitos yra veikiau bendro pobūdžio.

| 3.2.2 | EESRK nuomone, siekiant vienu metu įgyvendinti priemones aštuoniose veiksmų srityse, reikės ypatingų pastangų, todėl rekomenduoja apsvarstyti šiuos klausimus:






  — | Europos Komisijoje įsteigti koordinavimo tarnybą ir nustatyti aiškias bendrojo koordinavimo proceso gaires, skirtas vadovauti, tvarkyti, stebėti ir vertinti įgyvendinimo procesą Europos ir nacionaliniu lygmeniu, įtraukiant į jį suinteresuotuosius subjektus (įskaitant jaunimo organizacijas) ir atitinkamas institucijas, atsakingas už konkrečias veiksmų sritis (pavyzdžiui, įvairias organizacijas, esančias kitų Europos institucijų sudėtyje, įskaitant Europos Tarybą), taip pat užtikrinant nuolatinius jungtinių darbo grupių susitikimus ir tarpusavio mokymosi priemones bei svarstant galimybę atnaujinti Europos jaunimo paktą, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

EESRK nuomone, siekiant vienu metu įgyvendinti priemones aštuoniose veiksmų srityse, reikės ypatingų pastangų, todėl rekomenduoja apsvarstyti šiuos klausimus:

—

Europos Komisijoje įsteigti koordinavimo tarnybą ir nustatyti aiškias bendrojo koordinavimo proceso gaires, skirtas vadovauti, tvarkyti, stebėti ir vertinti įgyvendinimo procesą Europos ir nacionaliniu lygmeniu, įtraukiant į jį suinteresuotuosius subjektus (įskaitant jaunimo organizacijas) ir atitinkamas institucijas, atsakingas už konkrečias veiksmų sritis (pavyzdžiui, įvairias organizacijas, esančias kitų Europos institucijų sudėtyje, įskaitant Europos Tarybą), taip pat užtikrinant nuolatinius jungtinių darbo grupių susitikimus ir tarpusavio mokymosi priemones bei svarstant galimybę atnaujinti Europos jaunimo paktą,

| — | nustatyti aiškius tikslus, numatant jų įgyvendinimo laikotarpį ir parengiant kiekvieno jų įgyvendinimo veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

nustatyti aiškius tikslus, numatant jų įgyvendinimo laikotarpį ir parengiant kiekvieno jų įgyvendinimo veiksmų planą,

| — | nustatyti veiksmų sričių prioritetus ir užtikrinti, kad šios sritys bus atidžiai stebimos, |
| --- | --- |

—

nustatyti veiksmų sričių prioritetus ir užtikrinti, kad šios sritys bus atidžiai stebimos,

| — | motyvuoti suinteresuotuosius subjektus (pavyzdžiui, dirbančius su jaunimu asmenis, specialistus, tyrėjus, ekspertus, socialinius partnerius, politikus ir pan.) bei įtraukti jaunimą ir jaunimo struktūras į patobulintą ir nuolat vykstantį struktūrizuotą dialogą, |
| --- | --- |

—

motyvuoti suinteresuotuosius subjektus (pavyzdžiui, dirbančius su jaunimu asmenis, specialistus, tyrėjus, ekspertus, socialinius partnerius, politikus ir pan.) bei įtraukti jaunimą ir jaunimo struktūras į patobulintą ir nuolat vykstantį struktūrizuotą dialogą,

| — | parengti patikimą, skaidrų ir sisteminį strategijos įgyvendinimo metodą, |
| --- | --- |

—

parengti patikimą, skaidrų ir sisteminį strategijos įgyvendinimo metodą,

| — | įtraukti jaunimo aspektą į Lisabonos strategiją po 2010 m., siekiant palengvinti socialinę ir profesinę jaunų moterų ir vyrų integraciją, |
| --- | --- |

—

įtraukti jaunimo aspektą į Lisabonos strategiją po 2010 m., siekiant palengvinti socialinę ir profesinę jaunų moterų ir vyrų integraciją,

| — | skirti reikalingus išteklius naujoms priemonėms sukurti arba esamoms ir būsimoms programoms pritaikyti, pavyzdžiui, „Veiklus jaunimas“, Mokymosi visą gyvenimą programa, „PROGRESS“, „MEDIA“, „Erasmus“ jauniesiems verslininkams, Konkurencingumo ir inovacijų programa ir struktūriniai fondai. Tokias priemones reikėtų koordinuoti, jos turėtų papildyti viena kitą, |
| --- | --- |

—

skirti reikalingus išteklius naujoms priemonėms sukurti arba esamoms ir būsimoms programoms pritaikyti, pavyzdžiui, „Veiklus jaunimas“, Mokymosi visą gyvenimą programa, „PROGRESS“, „MEDIA“, „Erasmus“ jauniesiems verslininkams, Konkurencingumo ir inovacijų programa ir struktūriniai fondai. Tokias priemones reikėtų koordinuoti, jos turėtų papildyti viena kitą,

| — | mažinti biurokratiją ir užtikrinti didesnį projektų ir veiklos valdymo skaidrumą veiksmų srityse, |
| --- | --- |

—

mažinti biurokratiją ir užtikrinti didesnį projektų ir veiklos valdymo skaidrumą veiksmų srityse,

| — | paramą darbui su jaunimu ir jaunimo struktūroms laikyti pagrindiniu ramsčiu įgyvendinant priemones visose veiksmų srityse, o dalyvavimą – pagrindiniu veiklos visose srityse principu. |
| --- | --- |

—

paramą darbui su jaunimu ir jaunimo struktūroms laikyti pagrindiniu ramsčiu įgyvendinant priemones visose veiksmų srityse, o dalyvavimą – pagrindiniu veiklos visose srityse principu.

3.3   Strategijos įgyvendinimo priemonė – darbas su jaunimu

Strategijos įgyvendinimo priemonė – darbas su jaunimu

| 3.3.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pabrėžia darbo su jaunimu svarbą. Rengiant ir įgyvendinant jaunimo politiką reikėtų užtikrinti, kad ji būtų naudinga visam jaunimui. Jaunimo sritis tapo svarbiu socialinių pokyčių veiksniu (2), nes čia ugdomi gebėjimai, kuriuos galima perkelti, ir randami būdai kompensuoti formalaus švietimo pažymėjimų nebuvimą (ypač kalbant apie mažiau galimybių turinčias grupes). Tačiau reikėtų dėti dar daugiau pastangų pripažįstant darbe su jaunimu įgytus gebėjimus. Reikėtų didinti jaunimo organizacijų galimybes suteikti jaunimui daugiau galių ir šį jų vaidmenį pripažinti. Šios organizacijos sudaro sąlygas jaunimui tobulėti, mokytis dalyvauti ir įgyti gebėjimų. |
| --- | --- |

3.3.1

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pabrėžia darbo su jaunimu svarbą. Rengiant ir įgyvendinant jaunimo politiką reikėtų užtikrinti, kad ji būtų naudinga visam jaunimui. Jaunimo sritis tapo svarbiu socialinių pokyčių veiksniu (2), nes čia ugdomi gebėjimai, kuriuos galima perkelti, ir randami būdai kompensuoti formalaus švietimo pažymėjimų nebuvimą (ypač kalbant apie mažiau galimybių turinčias grupes). Tačiau reikėtų dėti dar daugiau pastangų pripažįstant darbe su jaunimu įgytus gebėjimus. Reikėtų didinti jaunimo organizacijų galimybes suteikti jaunimui daugiau galių ir šį jų vaidmenį pripažinti. Šios organizacijos sudaro sąlygas jaunimui tobulėti, mokytis dalyvauti ir įgyti gebėjimų.

visam

2

| 3.3.2 | Darbas su jaunimu yra susijęs su priemonėmis, kuriomis sąmoningai siekiama daryti tam tikrą poveikį jaunimui ir kurios taikomos įvairioje aplinkoje ir struktūrose (pavyzdžiui, savanoriškose jaunimo organizacijose, jaunimo bendruomenės centruose, specialiose viešųjų institucijų arba bažnyčios įstaigose). Tačiau šį terminą būtina aiškiau apibrėžti. |
| --- | --- |

3.3.2

Darbas su jaunimu yra susijęs su priemonėmis, kuriomis sąmoningai siekiama daryti tam tikrą poveikį jaunimui ir kurios taikomos įvairioje aplinkoje ir struktūrose (pavyzdžiui, savanoriškose jaunimo organizacijose, jaunimo bendruomenės centruose, specialiose viešųjų institucijų arba bažnyčios įstaigose). Tačiau šį terminą būtina aiškiau apibrėžti.

| 3.3.3 | Darbas su jaunimu turėtų tapti visų Komisijos pasiūlyme išvardytų veiksmų sričių elementu. Todėl darbo su jaunimu kokybė turi būti privalomas tikslas, nes tik taip kad naujoji ilgalaikė jaunimo politikos strategija būtų tikrai naudinga visoms jaunimo grupėms. Programos „Veiklus jaunimas“ ir sektorinės programos „Leonardo da Vinci“ tikslas turėtų būti visų su jaunimu dirbančių asmenų, įskaitant specialistus, ugdymas, rėmimas ir geresnis mokymas, taip siekiant ugdyti profesionalumą darbo su jaunimu srityje. |
| --- | --- |

3.3.3

Darbas su jaunimu turėtų tapti visų Komisijos pasiūlyme išvardytų veiksmų sričių elementu. Todėl darbo su jaunimu kokybė turi būti privalomas tikslas, nes tik taip kad naujoji ilgalaikė jaunimo politikos strategija būtų tikrai naudinga visoms jaunimo grupėms. Programos „Veiklus jaunimas“ ir sektorinės programos „Leonardo da Vinci“ tikslas turėtų būti visų su jaunimu dirbančių asmenų, įskaitant specialistus, ugdymas, rėmimas ir geresnis mokymas, taip siekiant ugdyti profesionalumą darbo su jaunimu srityje.

| 3.3.4 | Darbas su jaunimu dažniausiai orientuotas į žmones, kurie dar nepradėjo profesinės veiklos; tai paaugliai, specialiųjų poreikių turintys asmenys, ekonominiai migrantai, neįgalieji ir socialiai pažeidžiami asmenys neturtingose bendruomenėse. Nors ir nesuteikdamas tiesioginių užimtumo galimybių, darbas su jaunimu ir dalyvavimas jaunimo struktūrų veikloje suteikia daugiau socialinės integracijos galimybių. Šiam darbui naudingas būtų glaudesnis bendradarbiavimas su profesinio mokymo paslaugas teikiančiomis įstaigomis ir didesnis jo veiklos padedant jaunimui įsidarbinti matomumas. |
| --- | --- |

3.3.4

Darbas su jaunimu dažniausiai orientuotas į žmones, kurie dar nepradėjo profesinės veiklos; tai paaugliai, specialiųjų poreikių turintys asmenys, ekonominiai migrantai, neįgalieji ir socialiai pažeidžiami asmenys neturtingose bendruomenėse. Nors ir nesuteikdamas tiesioginių užimtumo galimybių, darbas su jaunimu ir dalyvavimas jaunimo struktūrų veikloje suteikia daugiau socialinės integracijos galimybių. Šiam darbui naudingas būtų glaudesnis bendradarbiavimas su profesinio mokymo paslaugas teikiančiomis įstaigomis ir didesnis jo veiklos padedant jaunimui įsidarbinti matomumas.

4.   Konkrečios pastabos dėl veiksmų sričių

Konkrečios pastabos dėl veiksmų sričių

4.1   EESRK pastabos dėl aštuonių nurodytų veiksmų sričių yra susijusios su jų turiniu, nors kai kuriems prioritetams gali būti pateikta daugiau pasiūlymų arba gali keistis pasiūlytų veiksmų sričių prioritetiškumo tvarka.

4.2   Švietimas

Švietimas

| 4.2.1 | Švietimas visuomet buvo laikomas ne tik asmenybės vystymosi ir tobulėjimo, bet ir pačios visuomenės vystymosi veiksniu. EESRK pabrėžė, kad mokytojų profesinis rengimas glaudžiai susijęs su kitomis politikos sritimis, įskaitant jaunimo politiką (3). |
| --- | --- |

4.2.1

Švietimas visuomet buvo laikomas ne tik asmenybės vystymosi ir tobulėjimo, bet ir pačios visuomenės vystymosi veiksniu. EESRK pabrėžė, kad mokytojų profesinis rengimas glaudžiai susijęs su kitomis politikos sritimis, įskaitant jaunimo politiką (3).

3

| 4.2.2 | Neformalus mokymasis gali papildyti formalųjį švietimą ir suteikti būtinus gebėjimus, kurie gali būti geriau plėtojami mažiau formalioje sistemoje, o formaliojo švietimo srityje galima integruoti neformaliojo mokymosi metodus, kurie susiję su visą gyvenimą trunkančiu mokymusi. |
| --- | --- |

4.2.2

Neformalus mokymasis gali papildyti formalųjį švietimą ir suteikti būtinus gebėjimus, kurie gali būti geriau plėtojami mažiau formalioje sistemoje, o formaliojo švietimo srityje galima integruoti neformaliojo mokymosi metodus, kurie susiję su visą gyvenimą trunkančiu mokymusi.

| 4.2.3 | Siekiant mokymąsi padaryti patrauklesnį ir veiksmingesnį jaunimui (4) ir pripažinti neformaliojo mokymosi vaidmenį, reikėtų atsižvelgti į šiuos aspektus ir juos išnagrinėti:






  — | formalaus švietimo sistemoje taikyti neformaliojo mokymosi metodus, |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Siekiant mokymąsi padaryti patrauklesnį ir veiksmingesnį jaunimui (4) ir pripažinti neformaliojo mokymosi vaidmenį, reikėtų atsižvelgti į šiuos aspektus ir juos išnagrinėti:

4

—

formalaus švietimo sistemoje taikyti neformaliojo mokymosi metodus,

| — | supaprastinti perėjimą tarp formalaus ir neformaliojo mokymosi, |
| --- | --- |

—

supaprastinti perėjimą tarp formalaus ir neformaliojo mokymosi,

| — | skatinti jaunimą mokytis iš patirties, |
| --- | --- |

—

skatinti jaunimą mokytis iš patirties,

| — | susieti mokymąsi mokyklose ir darbą su jaunimu vietoje, |
| --- | --- |

—

susieti mokymąsi mokyklose ir darbą su jaunimu vietoje,

| — | mokymosi procese svarbiausią vietą skirti jaunam žmogui, |
| --- | --- |

—

mokymosi procese svarbiausią vietą skirti jaunam žmogui,

| — | pripažinti savanoriškos veiklos ir neformaliojo mokymosi metu įgytus įgūdžius (Jaunimo paso sertifikatas yra geras pavyzdys, kuris galėtų būti taikomas ir kitoms iniciatyvoms ir priemonėms, įskaitant ir tas, kurios nepriklauso „Veiklaus jaunimo“ programai), |
| --- | --- |

—

pripažinti savanoriškos veiklos ir neformaliojo mokymosi metu įgytus įgūdžius (Jaunimo paso sertifikatas yra geras pavyzdys, kuris galėtų būti taikomas ir kitoms iniciatyvoms ir priemonėms, įskaitant ir tas, kurios nepriklauso „Veiklaus jaunimo“ programai),

| — | sukurti aiškią neformaliojo ir neoficialaus mokymosi metu įgytų įgūdžių vertinimo sistemą. |
| --- | --- |

—

sukurti aiškią neformaliojo ir neoficialaus mokymosi metu įgytų įgūdžių vertinimo sistemą.

| 4.2.4 | Vis daugėja jaunuolių, kurie priversti dirbti, kad galėtų finansuoti savo studijas, nors ši dviguba veikla yra vienas iš nesėkmę egzaminuose lemiančių veiksnių. |
| --- | --- |

4.2.4

Vis daugėja jaunuolių, kurie priversti dirbti, kad galėtų finansuoti savo studijas, nors ši dviguba veikla yra vienas iš nesėkmę egzaminuose lemiančių veiksnių.

| 4.2.5 | „Veiklaus jaunimo“ bei Comenius, Erasmus ir Erasmus Mundus programose reikėtų numatyti veiksmus ir geresnį tikslinį finansavimą, kad ateityje būtų įmanoma įgyvendinti tokius sumanymus. Šios programos turėtų tapti pasiekiamesnės visų grupių jaunimui |
| --- | --- |

4.2.5

„Veiklaus jaunimo“ bei Comenius, Erasmus ir Erasmus Mundus programose reikėtų numatyti veiksmus ir geresnį tikslinį finansavimą, kad ateityje būtų įmanoma įgyvendinti tokius sumanymus. Šios programos turėtų tapti pasiekiamesnės visų grupių jaunimui

Comenius, Erasmus

Erasmus Mundus

4.3   Užimtumas

Užimtumas

| 4.3.1 | Tarp išsilavinimo ir užimtumo egzistuoja glaudus ryšys: kuo aukštesnis išsilavinimas, tuo mažesnė nedarbo grėsmė (5). Ypač mokyklos nebaigusiems asmenims sunkiai sekasi susirasti darbą, o tai dažnai lemia žemas pajamas ir skurdo bei socialinės atskirties grėsmę. |
| --- | --- |

4.3.1

Tarp išsilavinimo ir užimtumo egzistuoja glaudus ryšys: kuo aukštesnis išsilavinimas, tuo mažesnė nedarbo grėsmė (5). Ypač mokyklos nebaigusiems asmenims sunkiai sekasi susirasti darbą, o tai dažnai lemia žemas pajamas ir skurdo bei socialinės atskirties grėsmę.

5

| 4.3.2 | Socialinė nelygybė pastaraisiais metais vis labiau ir ryškiau lėmė nevienodus studijų rezultatus, nevienodas kvalifikacijų įgijimo ir įsidarbinimo kvalifikuoto darbo vietoje galimybes. Jauni darbuotojai, gaudami žemą darbo užmokestį, susiduria su dideliu neužtikrintumu, netinkamomis darbo ir gyvenimo sąlygomis. Diplomas šiandien – jau nėra apsaugos nuo nedarbo ar nuo kvalifikacijos praradimo garantas, todėl visuomenė turi priimti šiuos iššūkius ir parodyti solidarumą. |
| --- | --- |

4.3.2

Socialinė nelygybė pastaraisiais metais vis labiau ir ryškiau lėmė nevienodus studijų rezultatus, nevienodas kvalifikacijų įgijimo ir įsidarbinimo kvalifikuoto darbo vietoje galimybes. Jauni darbuotojai, gaudami žemą darbo užmokestį, susiduria su dideliu neužtikrintumu, netinkamomis darbo ir gyvenimo sąlygomis. Diplomas šiandien – jau nėra apsaugos nuo nedarbo ar nuo kvalifikacijos praradimo garantas, todėl visuomenė turi priimti šiuos iššūkius ir parodyti solidarumą.

| 4.3.3 | Kad visiems jauniems žmonėms būtų suteikta užtikrinta ateities perspektyva, šiomis aplinkybėmis, greta kvalifikacijos kėlimo, taip pat svarbu sustiprinti aktyvias darbo rinkos politikos priemones, skirtas darbo ieškančiam jaunimui, bei išspręsti struktūrines problemas, kurios iškyla pereinant nuo mokymosi prie darbinės veiklos. |
| --- | --- |

4.3.3

Kad visiems jauniems žmonėms būtų suteikta užtikrinta ateities perspektyva, šiomis aplinkybėmis, greta kvalifikacijos kėlimo, taip pat svarbu sustiprinti aktyvias darbo rinkos politikos priemones, skirtas darbo ieškančiam jaunimui, bei išspręsti struktūrines problemas, kurios iškyla pereinant nuo mokymosi prie darbinės veiklos.

| 4.3.4 | Ieškodami geriau mokamo ir patrauklesnio darbo daug jaunų žmonių palieka savo gimtąsias šalis. Tai apima visas išsilavinimo kategorijas ir lemia nuolatinį „protų nutekėjimą“, ypač iš naujųjų valstybių narių. Šis reiškinys skiriasi nuo laikino judumo, kuris yra naudingas visiems (jaunimui, visuomenei, ekonomikai) ir kuris ES turėtų būti skatinamas. |
| --- | --- |

4.3.4

Ieškodami geriau mokamo ir patrauklesnio darbo daug jaunų žmonių palieka savo gimtąsias šalis. Tai apima visas išsilavinimo kategorijas ir lemia nuolatinį „protų nutekėjimą“, ypač iš naujųjų valstybių narių. Šis reiškinys skiriasi nuo laikino judumo, kuris yra naudingas visiems (jaunimui, visuomenei, ekonomikai) ir kuris ES turėtų būti skatinamas.

| 4.3.5 | Darbas yra asmeninio ir kolektyvinio orumo bei socialinės integracijos veiksnys. Nesaugūs darbo santykiai, maži atlyginimai ir viršvalandžiai kliudo derinti profesinį ir asmeninį arba šeiminį gyvenimą. |
| --- | --- |

4.3.5

Darbas yra asmeninio ir kolektyvinio orumo bei socialinės integracijos veiksnys. Nesaugūs darbo santykiai, maži atlyginimai ir viršvalandžiai kliudo derinti profesinį ir asmeninį arba šeiminį gyvenimą.

| 4.3.6 | ES ir nacionaliniu lygmeniu reikėtų skirti daugiau dėmesio klausimams, susijusiems su jaunimo perėjimu iš mokyklos į darbinį gyvenimą. Jaunimo nedarbo problemą galima išspręsti tik teikiant gerai parengtas profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas bei švietimo sistemas pritaikant prie darbo rinkos poreikių. |
| --- | --- |

4.3.6

ES ir nacionaliniu lygmeniu reikėtų skirti daugiau dėmesio klausimams, susijusiems su jaunimo perėjimu iš mokyklos į darbinį gyvenimą. Jaunimo nedarbo problemą galima išspręsti tik teikiant gerai parengtas profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas bei švietimo sistemas pritaikant prie darbo rinkos poreikių.

| 4.3.7 | Atsižvelgdamas į tai, EESRK rekomenduoja strategiją grįsti konkrečiomis priemonėmis šiose veiksmų srityse:






  — | užtikrinti geresnį ir lengviau prieinamą švietimą ir profesinį mokymą, kad jauni žmonės kaip galima lengviau galėtų rasti savo vietą darbo rinkoje ir išsilaikyti darbo vietoje, |
| --- | --- | --- |

4.3.7

Atsižvelgdamas į tai, EESRK rekomenduoja strategiją grįsti konkrečiomis priemonėmis šiose veiksmų srityse:

—

užtikrinti geresnį ir lengviau prieinamą švietimą ir profesinį mokymą, kad jauni žmonės kaip galima lengviau galėtų rasti savo vietą darbo rinkoje ir išsilaikyti darbo vietoje,

| — | įgyvendinti priemones, užtikrinančias, kad laikinas darbas ir darbo vietos, suteikiančios menką socialinę apsaugą, netaptų įprasta jaunimo užimtumo forma, |
| --- | --- |

—

įgyvendinti priemones, užtikrinančias, kad laikinas darbas ir darbo vietos, suteikiančios menką socialinę apsaugą, netaptų įprasta jaunimo užimtumo forma,

| — | plėtoti plačiu mastu ir lengvai prieinamas jaunimui skirtas profesinio orientavimo ir informavimo priemones visais švietimo lygmenimis ir užtikrinti daugiau galimybių atlikti kokybiškas stažuočių programas ir praktiką (organizuojant tai per kokybišką Europos stažuočių struktūrą), |
| --- | --- |

—

plėtoti plačiu mastu ir lengvai prieinamas jaunimui skirtas profesinio orientavimo ir informavimo priemones visais švietimo lygmenimis ir užtikrinti daugiau galimybių atlikti kokybiškas stažuočių programas ir praktiką (organizuojant tai per kokybišką Europos stažuočių struktūrą),

| — | anksti pradėti teikti aktyvią paramą mokymo vietų ir darbo ieškančiam jaunimui, rengti tikslines programas siekiant integruoti problemines grupes, pavyzdžiui, ilgai nedirbančius jaunuolius, taip pat nebaigusius mokyklos ir nutraukusius mokymąsi gamyboje, be kitų, rengiant visuomeninius užimtumo projektus ir remiant mokymąsi, |
| --- | --- |

—

anksti pradėti teikti aktyvią paramą mokymo vietų ir darbo ieškančiam jaunimui, rengti tikslines programas siekiant integruoti problemines grupes, pavyzdžiui, ilgai nedirbančius jaunuolius, taip pat nebaigusius mokyklos ir nutraukusius mokymąsi gamyboje, be kitų, rengiant visuomeninius užimtumo projektus ir remiant mokymąsi,

| — | stiprinti švietimo institucijų ir darbdavių bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

stiprinti švietimo institucijų ir darbdavių bendradarbiavimą,

| — | užmegzti švietimo sistemų ir verslo tarpusavio ryšius tose srityse, kuriose tai naudinga, |
| --- | --- |

—

užmegzti švietimo sistemų ir verslo tarpusavio ryšius tose srityse, kuriose tai naudinga,

| — | užmegzti ryšius su asociacijomis ir pripažinti savanorišką veiklą, |
| --- | --- |

—

užmegzti ryšius su asociacijomis ir pripažinti savanorišką veiklą,

| — | populiarinti geriausią praktiką tarp visų suinteresuotųjų subjektų, |
| --- | --- |

—

populiarinti geriausią praktiką tarp visų suinteresuotųjų subjektų,

| — | toliau plėtoti Europos Komisijos iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“, |
| --- | --- |

—

toliau plėtoti Europos Komisijos iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“,

| — | skatinti judumą pasitelkiant naujos kartos programas (6). |
| --- | --- |

—

skatinti judumą pasitelkiant naujos kartos programas (6).

6

| 4.3.8 | Pritariama siūlymui 2010 m. struktūruoto dialogo tema pasirinkti jaunimo užimtumą. Tai gera proga plačiau skleisti informaciją šiuo klausimu. |
| --- | --- |

4.3.8

Pritariama siūlymui 2010 m. struktūruoto dialogo tema pasirinkti jaunimo užimtumą. Tai gera proga plačiau skleisti informaciją šiuo klausimu.

| 4.3.9 | Užimtumo srityje socialinių partnerių vaidmuo yra itin svarbus. Europos socialiniai partneriai yra tvirtai pasiryžę dirbti šioje srityje ir aktyvesnis jaunimo, turinčio įgūdžius ir kompetenciją, atitinkančią darbo rinkos poreikius, dalyvavimas visada buvo vienas iš jų bendrų veiklos programų prioritetas. |
| --- | --- |

4.3.9

Užimtumo srityje socialinių partnerių vaidmuo yra itin svarbus. Europos socialiniai partneriai yra tvirtai pasiryžę dirbti šioje srityje ir aktyvesnis jaunimo, turinčio įgūdžius ir kompetenciją, atitinkančią darbo rinkos poreikius, dalyvavimas visada buvo vienas iš jų bendrų veiklos programų prioritetas.

4.4   Kūrybingumas ir verslumas

Kūrybingumas ir verslumas

| 4.4.1 | Novatoriškų idėjų jaunimui skirtuose projektuose skatinimas ir verslo veiklos skatinimas pasitelkiant finansavimo mechanizmus yra sudėtinga užduotis, tačiau ją reikia spręsti, jeigu norime suteikti į dalyvavimą orientuoto mokymosi galimybių. Pageidautina skirti daugiau finansinių išteklių tokioms iniciatyvoms, nes daugelyje valstybių narių ši veikla finansuojama mažai arba visai nefinansuojama. |
| --- | --- |

4.4.1

Novatoriškų idėjų jaunimui skirtuose projektuose skatinimas ir verslo veiklos skatinimas pasitelkiant finansavimo mechanizmus yra sudėtinga užduotis, tačiau ją reikia spręsti, jeigu norime suteikti į dalyvavimą orientuoto mokymosi galimybių. Pageidautina skirti daugiau finansinių išteklių tokioms iniciatyvoms, nes daugelyje valstybių narių ši veikla finansuojama mažai arba visai nefinansuojama.

| 4.4.2 | Verslumą reikėtų vertinti plačiau ir visapusiškiau, neapsiribojant vien jo ekonomine reikšme, o veikiau apibrėžiant „verslumo dvasios“ idėją, kai nepaisant srities (socialinės, politinės ir pan.) nustatomos ir sudaromos galimybės ir imamasi veiksmų toms galimybėms realizuoti. |
| --- | --- |

4.4.2

Verslumą reikėtų vertinti plačiau ir visapusiškiau, neapsiribojant vien jo ekonomine reikšme, o veikiau apibrėžiant „verslumo dvasios“ idėją, kai nepaisant srities (socialinės, politinės ir pan.) nustatomos ir sudaromos galimybės ir imamasi veiksmų toms galimybėms realizuoti.

| 4.4.3 | EESRK rekomenduoja skatinti ir remti socialinį verslumą tarp jaunimo. |
| --- | --- |

4.4.3

EESRK rekomenduoja skatinti ir remti socialinį verslumą tarp jaunimo.

| 4.4.4 | Reikėtų užtikrinti programų, skirtų skatinti kūrybišką mąstyseną ir problemų sprendimą, rengimą visuose švietimo lygmenyse. |
| --- | --- |

4.4.4

Reikėtų užtikrinti programų, skirtų skatinti kūrybišką mąstyseną ir problemų sprendimą, rengimą visuose švietimo lygmenyse.

| 4.4.5 | Reikėtų sukurti kuravimo programas pradedantiems savo verslą (7) bei parengti paramos schemas visoms verslumo formoms. |
| --- | --- |

4.4.5

Reikėtų sukurti kuravimo programas pradedantiems savo verslą (7) bei parengti paramos schemas visoms verslumo formoms.

7

4.5   Sveikata ir sportas

Sveikata ir sportas

| 4.5.1 | Sportas ir fizinė veikla yra svarbios priemonės ryšiui su jaunimu užmegzti. Jie padeda ugdyti sveiką gyvenseną, aktyvų pilietiškumą ir socialinę integraciją. Vis dėlto būtina siekti, kad sportas nebūtų vien žiūrovo veikla, o taptų masiniu reiškiniu, taip pat reikėtų skatinti rekreacines ir nevaržybines sporto šakas. |
| --- | --- |

4.5.1

Sportas ir fizinė veikla yra svarbios priemonės ryšiui su jaunimu užmegzti. Jie padeda ugdyti sveiką gyvenseną, aktyvų pilietiškumą ir socialinę integraciją. Vis dėlto būtina siekti, kad sportas nebūtų vien žiūrovo veikla, o taptų masiniu reiškiniu, taip pat reikėtų skatinti rekreacines ir nevaržybines sporto šakas.

| 4.5.2 | Pramogų ir sporto klubai dažnai rengia sporto renginius, kuriuose aktyviai dalyvaujama ir kurie pritraukia jaunimą iš skirtingų socialinių sluoksnių. Šioje srityje galima daug pasiekti, jei su jaunimu dirbantys asmenys naudos neformalius mokymosi metodus skatinti jaunimo sportinę ir fizinę veiklą. |
| --- | --- |

4.5.2

Pramogų ir sporto klubai dažnai rengia sporto renginius, kuriuose aktyviai dalyvaujama ir kurie pritraukia jaunimą iš skirtingų socialinių sluoksnių. Šioje srityje galima daug pasiekti, jei su jaunimu dirbantys asmenys naudos neformalius mokymosi metodus skatinti jaunimo sportinę ir fizinę veiklą.

| 4.5.3 | ES ir nacionalinio lygmens jaunimo organizacijos turėtų aktyviau dalyvauti šiuo metu ES vykdomose sveiką gyvenseną skatinančiose kampanijose (skirtose klausimams, susijusiems su maitinimosi problemomis, alkoholio daroma žala, tabaku ir narkotikais, psichine sveikata). Peržiūrint šioms temoms skirtas ES strategijas reikėtų labiau atsižvelgti į jaunimą, kaip į ypatingą grupę. Europos Komisija taip pat turėtų apsvarstyti galimybę parengti ES strategiją skirtą seksualinei sveikatai, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui. |
| --- | --- |

4.5.3

ES ir nacionalinio lygmens jaunimo organizacijos turėtų aktyviau dalyvauti šiuo metu ES vykdomose sveiką gyvenseną skatinančiose kampanijose (skirtose klausimams, susijusiems su maitinimosi problemomis, alkoholio daroma žala, tabaku ir narkotikais, psichine sveikata). Peržiūrint šioms temoms skirtas ES strategijas reikėtų labiau atsižvelgti į jaunimą, kaip į ypatingą grupę. Europos Komisija taip pat turėtų apsvarstyti galimybę parengti ES strategiją skirtą seksualinei sveikatai, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui.

| 4.5.4 | Jaunimo organizacijas reikėtų geriau informuoti apie ES sveikatos programą. Ši programa galėtų būti papildomas finansavimo šaltinis sveikai gyvensenai skatinti. Jaunimo organizacijas reikėtų raginti pasinaudoti šia ES iniciatyva ir dirbti kartu su sveikatos srities specialistais. |
| --- | --- |

4.5.4

Jaunimo organizacijas reikėtų geriau informuoti apie ES sveikatos programą. Ši programa galėtų būti papildomas finansavimo šaltinis sveikai gyvensenai skatinti. Jaunimo organizacijas reikėtų raginti pasinaudoti šia ES iniciatyva ir dirbti kartu su sveikatos srities specialistais.

| 4.5.5 | Europos Komisija ir valstybės narės turėtų nagrinėti ir klausimus, susijusius su jaunimo sveikata ir sauga darbo vietoje. Kaip rodo nacionaliniai ir Europos lygmens duomenys, jauniems darbuotojams kyla didesnė nelaimingo atsitikimo darbe grėsmė. Nelaimingų atsitikimų darbe skaičius tarp 18–24 m. amžiaus darbuotojų buvo 40 proc. didesnis nei tarp vyresnių darbuotojų (8). |
| --- | --- |

4.5.5

Europos Komisija ir valstybės narės turėtų nagrinėti ir klausimus, susijusius su jaunimo sveikata ir sauga darbo vietoje. Kaip rodo nacionaliniai ir Europos lygmens duomenys, jauniems darbuotojams kyla didesnė nelaimingo atsitikimo darbe grėsmė. Nelaimingų atsitikimų darbe skaičius tarp 18–24 m. amžiaus darbuotojų buvo 40 proc. didesnis nei tarp vyresnių darbuotojų (8).

8

4.6   Dalyvavimas

Dalyvavimas

| 4.6.1 | EESRK mano, kad siūlomoje strategijoje dalyvavimą reikia vertinti pragmatiškai. Tai turėtų būti daugiau nei politinė priemonė. Reikia užtikrinti tikrą ir atvirą dialogą jaunų žmonių ir visais (Europos, nacionaliniu ir vietos) lygmenimis sprendimus priimančių asmenų dialogą. |
| --- | --- |

4.6.1

EESRK mano, kad siūlomoje strategijoje dalyvavimą reikia vertinti pragmatiškai. Tai turėtų būti daugiau nei politinė priemonė. Reikia užtikrinti tikrą ir atvirą dialogą jaunų žmonių ir visais (Europos, nacionaliniu ir vietos) lygmenimis sprendimus priimančių asmenų dialogą.

| 4.6.2 | EESRK nuomone, šį tikslą galima pasiekti šiomis priemonėmis:






  — | parengiant patogius taikyti ir patrauklius dalyvavimo metodus, |
| --- | --- | --- |

4.6.2

EESRK nuomone, šį tikslą galima pasiekti šiomis priemonėmis:

—

parengiant patogius taikyti ir patrauklius dalyvavimo metodus,

| — | kuriant jaunimui skirtas dalyvavimo galimybes ir struktūras, |
| --- | --- |

—

kuriant jaunimui skirtas dalyvavimo galimybes ir struktūras,

| — | perduodant gerąją praktiką ir keičiantis ja, |
| --- | --- |

—

perduodant gerąją praktiką ir keičiantis ja,

| — | nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu kuriant jaunimo tarybas ir teikiant joms paramą, |
| --- | --- |

—

nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu kuriant jaunimo tarybas ir teikiant joms paramą,

| — | sukuriant saviraiškos galimybių nepalankioje padėtyje esančiam ir neformalioms grupėms priklausančiam jaunimui, |
| --- | --- |

—

sukuriant saviraiškos galimybių nepalankioje padėtyje esančiam ir neformalioms grupėms priklausančiam jaunimui,

| — | šalinant kliūtis judumui – tai svarbus jaunimo dalyvavimo ir geresnių žinių apie Europą veiksnys, |
| --- | --- |

—

šalinant kliūtis judumui – tai svarbus jaunimo dalyvavimo ir geresnių žinių apie Europą veiksnys,

| — | visapusiškai panaudojant turimas dalyvavimo priemones, Europos ir nacionaliniu lygmeniu parengtas įvairių dalyvių (9), |
| --- | --- |

—

visapusiškai panaudojant turimas dalyvavimo priemones, Europos ir nacionaliniu lygmeniu parengtas įvairių dalyvių (9),

9

| — | organizuojant nuolatinį struktūruotą dialogą, kuriame dalyvautų visi svarbiausi suinteresuotieji subjektai (jaunimas, jaunimo organizacijos, su jaunimu dirbantys asmenys, specialistai, tyrėjai, ekspertai, socialiniai partneriai, politikos kūrėjai ir pan.). |
| --- | --- |

—

organizuojant nuolatinį struktūruotą dialogą, kuriame dalyvautų visi svarbiausi suinteresuotieji subjektai (jaunimas, jaunimo organizacijos, su jaunimu dirbantys asmenys, specialistai, tyrėjai, ekspertai, socialiniai partneriai, politikos kūrėjai ir pan.).

| 4.6.3 | Reikėtų didinti jaunimo dalyvavimą jaunimo struktūrų veikloje ir apskritai pilietinės visuomenės gyvenime. Taip pat reikia aiškiau apibrėžti „dalyvavimo“ ir „aktyvaus pilietiškumo“ koncepcijas ir plačiau apie jas informuoti. |
| --- | --- |

4.6.3

Reikėtų didinti jaunimo dalyvavimą jaunimo struktūrų veikloje ir apskritai pilietinės visuomenės gyvenime. Taip pat reikia aiškiau apibrėžti „dalyvavimo“ ir „aktyvaus pilietiškumo“ koncepcijas ir plačiau apie jas informuoti.

4.7   Socialinė įtrauktis

Socialinė įtrauktis

| 4.7.1 | Jaunų žmonių potencialo skatinimas turėtų būti nuolatinis visuomenės rūpestis. Todėl reikėtų imtis konkrečių priemonių pagerinti mažiau galimybių turinčiam jaunimui skirtą politiką. |
| --- | --- |

4.7.1

Jaunų žmonių potencialo skatinimas turėtų būti nuolatinis visuomenės rūpestis. Todėl reikėtų imtis konkrečių priemonių pagerinti mažiau galimybių turinčiam jaunimui skirtą politiką.

| 4.7.2 | Darbas su jaunimu ir neformalus mokymasis yra labai veiksmingos jaunimo įtraukties skatinimo priemonės. Mokyklos nebaigusiems arba migrantų kilmės žmonėms geriau tinka neformalaus mokymosi projektai, skirti apsaugoti šiuos asmenis nuo galimos socialinės atskirties. Šis procesas neturėtų būti orientuotas į problemas arba skirtas tik tiems, kurie jau patiria sunkumų. |
| --- | --- |

4.7.2

Darbas su jaunimu ir neformalus mokymasis yra labai veiksmingos jaunimo įtraukties skatinimo priemonės. Mokyklos nebaigusiems arba migrantų kilmės žmonėms geriau tinka neformalaus mokymosi projektai, skirti apsaugoti šiuos asmenis nuo galimos socialinės atskirties. Šis procesas neturėtų būti orientuotas į problemas arba skirtas tik tiems, kurie jau patiria sunkumų.

| 4.7.3 | EESRK rekomenduoja imtis tikslinių priemonių skatinti projektus ir veiklą, tiesiogiai skirtus mažiau galimybių turinčiam jaunimui (tai galėtų būti įtraukta į dabartinę „Veiklaus jaunimo“ programą). Šios priemonės neturėtų pakeisti pagrindinio programos tikslo, o turėtų padėti spręsti mažiau galimybių turinčio jaunimo socialinės įtraukties problemą. |
| --- | --- |

4.7.3

EESRK rekomenduoja imtis tikslinių priemonių skatinti projektus ir veiklą, tiesiogiai skirtus mažiau galimybių turinčiam jaunimui (tai galėtų būti įtraukta į dabartinę „Veiklaus jaunimo“ programą). Šios priemonės neturėtų pakeisti pagrindinio programos tikslo, o turėtų padėti spręsti mažiau galimybių turinčio jaunimo socialinės įtraukties problemą.

| 4.7.4 | Reikėtų dėti daugiau pastangų siekti socialinės sanglaudos regionuose, kuriuose jaunimo dalyvavimas yra mažas. |
| --- | --- |

4.7.4

Reikėtų dėti daugiau pastangų siekti socialinės sanglaudos regionuose, kuriuose jaunimo dalyvavimas yra mažas.

| 4.7.5 | 2010 m. paskelbimas Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais yra gera proga remti ir plėtoti šią temą. |
| --- | --- |

4.7.5

2010 m. paskelbimas Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais yra gera proga remti ir plėtoti šią temą.

4.8   Savanoriška veikla

Savanoriška veikla

| 4.8.1 | Kaip EESRK teigė savo ankstesnėse nuomonėse, savanoriška veikla yra vertinga patirtis asmenybės vystymuisi, socialinei bei profesinei integracijai visuomenėje ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant mažiau galimybių turinčio jaunimo įtrauktį (10). |
| --- | --- |

4.8.1

Kaip EESRK teigė savo ankstesnėse nuomonėse, savanoriška veikla yra vertinga patirtis asmenybės vystymuisi, socialinei bei profesinei integracijai visuomenėje ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant mažiau galimybių turinčio jaunimo įtrauktį (10).

10

| 4.8.2 | Stiprindama savanoriškos veiklos vaidmenį, Europos Sąjunga turėtų pasirūpinti, kad jos politinėje darbotvarkėje išliktų būtinybė siekti didesnio tokios veiklos svarbos pripažinimo. Geras pavyzdys, kurį būtų galima plėtoti, yra Jaunimo paso sertifikatas. Reikėtų toliau vystyti tokias iniciatyvas kaip Europos savanorių tarnyba, o savanoriškos veiklos vertė turėtų būti pripažįstama ir kitose srityse (pavyzdžiui, kitos „Veiklaus jaunimo“ programos priemonės). |
| --- | --- |

4.8.2

Stiprindama savanoriškos veiklos vaidmenį, Europos Sąjunga turėtų pasirūpinti, kad jos politinėje darbotvarkėje išliktų būtinybė siekti didesnio tokios veiklos svarbos pripažinimo. Geras pavyzdys, kurį būtų galima plėtoti, yra Jaunimo paso sertifikatas. Reikėtų toliau vystyti tokias iniciatyvas kaip Europos savanorių tarnyba, o savanoriškos veiklos vertė turėtų būti pripažįstama ir kitose srityse (pavyzdžiui, kitos „Veiklaus jaunimo“ programos priemonės).

| 4.8.3 | Reikėtų didesnės nacionalinių ir Europos lygmens savanoriškos veiklos sistemų sinergijos. Šiuo atveju, dirbant su skirtingomis savanoriškos veiklos koncepcijomis, reikėtų suderinti tokios veiklos apibrėžtį, kad ją būtų galima taikyti įvairiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

4.8.3

Reikėtų didesnės nacionalinių ir Europos lygmens savanoriškos veiklos sistemų sinergijos. Šiuo atveju, dirbant su skirtingomis savanoriškos veiklos koncepcijomis, reikėtų suderinti tokios veiklos apibrėžtį, kad ją būtų galima taikyti įvairiomis sąlygomis.

| 4.8.4 | Kaip rekomenduota anksčiau, savanoriškos veiklos srityje būtina užtikrinti geresnį esamų nacionalinių ir Europos programų bendradarbiavimą, sumažinti technines kliūtis, taip pat spręsti su draudimu nuo nelaimingų atsitikimų susijusius klausimus. EESRK paragino Europos Komisiją apsvarstyti mainų programų, atitinkančių Sąjungos kokybės standartus, ženklo sukūrimą. Savanoriškos veiklos kokybė, kokios ji bebūtų formos, yra svarbi ir turi būti užtikrinta atitinkamomis priemonėmis (11). |
| --- | --- |

4.8.4

Kaip rekomenduota anksčiau, savanoriškos veiklos srityje būtina užtikrinti geresnį esamų nacionalinių ir Europos programų bendradarbiavimą, sumažinti technines kliūtis, taip pat spręsti su draudimu nuo nelaimingų atsitikimų susijusius klausimus. EESRK paragino Europos Komisiją apsvarstyti mainų programų, atitinkančių Sąjungos kokybės standartus, ženklo sukūrimą. Savanoriškos veiklos kokybė, kokios ji bebūtų formos, yra svarbi ir turi būti užtikrinta atitinkamomis priemonėmis (11).

11

| 4.8.5 | Reikėtų taip pat imtis pastangų neleisti, kad savanoriškos veiklos paslaugos pakeistų kai kurias užimtumo formas. |
| --- | --- |

4.8.5

Reikėtų taip pat imtis pastangų neleisti, kad savanoriškos veiklos paslaugos pakeistų kai kurias užimtumo formas.

| 4.8.6 | EESRK ragina tarybą priimti Europos Komisijos pasiūlymą dėl sprendimo 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais. Gruodžio 5-ąją minima tarptautinė savanorių diena taip pat yra puiki proga propaguoti savanorišką veiklą ir apie ją informuoti. |
| --- | --- |

4.8.6

EESRK ragina tarybą priimti Europos Komisijos pasiūlymą dėl sprendimo 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais. Gruodžio 5-ąją minima tarptautinė savanorių diena taip pat yra puiki proga propaguoti savanorišką veiklą ir apie ją informuoti.

4.9   Jaunimas ir pasaulis

Jaunimas ir pasaulis

| 4.9.1 | Globalizacijos procesas daro tiesioginį poveikį jaunimui. Šį poveikį reikėtų geriau ištirti pasitelkiant mokslinius tyrimus. Dalyvaudamas bendruose projektuose ir veikloje, ugdančiuose visuotinio solidarumo ir informuotumo jausmą, jaunimas jaučia didesnę atsakomybę prieš pasaulio bendruomenę. |
| --- | --- |

4.9.1

Globalizacijos procesas daro tiesioginį poveikį jaunimui. Šį poveikį reikėtų geriau ištirti pasitelkiant mokslinius tyrimus. Dalyvaudamas bendruose projektuose ir veikloje, ugdančiuose visuotinio solidarumo ir informuotumo jausmą, jaunimas jaučia didesnę atsakomybę prieš pasaulio bendruomenę.

| 4.9.2 | Į jaunimo politiką turėtų būti įtrauktos pasaulinės problemos (aplinkosauga, klimato kaita, tvarus vystymasis), kad jaunimo politika ir jaunimo projektai prisidėtų prie pažangos šioje srityje. Savo ruožtu, priimant pasaulines politines priemones, reikėtų atsižvelgti ir į klausimus, susijusius su jaunimu. |
| --- | --- |

4.9.2

Į jaunimo politiką turėtų būti įtrauktos pasaulinės problemos (aplinkosauga, klimato kaita, tvarus vystymasis), kad jaunimo politika ir jaunimo projektai prisidėtų prie pažangos šioje srityje. Savo ruožtu, priimant pasaulines politines priemones, reikėtų atsižvelgti ir į klausimus, susijusius su jaunimu.

| 4.9.3 | Pritariama siūlymui 2011 m. struktūruoto dialogo tema pasirinkti temą „Jaunimas ir pasaulis“. Tai gera proga plačiau informuoti apie šį klausimą. |
| --- | --- |

4.9.3

Pritariama siūlymui 2011 m. struktūruoto dialogo tema pasirinkti temą „Jaunimas ir pasaulis“. Tai gera proga plačiau informuoti apie šį klausimą.

5.   Naujos bendradarbiavimo sistemos priemonės ir įgyvendinimas

Naujos bendradarbiavimo sistemos priemonės ir įgyvendinimas

| 5.1 | EESRK apgailestauja, kad siūlomoje strategijoje nenurodomi konkretūs jos įgyvendinimo būdai bei priemonės įvertinti pasiektą pažangą Europos ir nacionaliniu lygmenimis. Tačiau tikimasi, kad pagrindine priemone išliks atvirasis koordinavimo metodas. EESRK mano, kad jį turėtų papildyti atnaujintas Europos jaunimo paktas. |
| --- | --- |

5.1

EESRK apgailestauja, kad siūlomoje strategijoje nenurodomi konkretūs jos įgyvendinimo būdai bei priemonės įvertinti pasiektą pažangą Europos ir nacionaliniu lygmenimis. Tačiau tikimasi, kad pagrindine priemone išliks atvirasis koordinavimo metodas. EESRK mano, kad jį turėtų papildyti atnaujintas Europos jaunimo paktas.

| 5.2 | Būsima bendradarbiavimo sistema turėtų remtis sustiprintu struktūruotu dialogu, kuris turi būti kiek galima platesnio masto ir plėtojamas visais lygmenimis (įtraukiant jaunimą, su jaunimu dirbančius asmenis, nacionalines agentūras, tyrėjus ir kitus politikos ciklo suinteresuotuosius subjektus) ir visose politikos srityse. Ši sistema turėtų plačiai remtis principu „iš apačios į viršų“, apimti įvairias aktyvaus pilietiškumo formas ir įtraukti mažiau galimybių turintį jaunimą. |
| --- | --- |

5.2

Būsima bendradarbiavimo sistema turėtų remtis sustiprintu struktūruotu dialogu, kuris turi būti kiek galima platesnio masto ir plėtojamas visais lygmenimis (įtraukiant jaunimą, su jaunimu dirbančius asmenis, nacionalines agentūras, tyrėjus ir kitus politikos ciklo suinteresuotuosius subjektus) ir visose politikos srityse. Ši sistema turėtų plačiai remtis principu „iš apačios į viršų“, apimti įvairias aktyvaus pilietiškumo formas ir įtraukti mažiau galimybių turintį jaunimą.

| 5.3 | Politikos formavimas pagal šią strategiją turėtų būti pagrįstas faktais ir būti kiek galima skaidresnis. EESRK rekomenduoja naudoti Europos jaunimo politikos žinių centro (12) duomenų bazę visų ataskaitų, duomenų ir tyrimų skelbimui. |
| --- | --- |

5.3

Politikos formavimas pagal šią strategiją turėtų būti pagrįstas faktais ir būti kiek galima skaidresnis. EESRK rekomenduoja naudoti Europos jaunimo politikos žinių centro (12) duomenų bazę visų ataskaitų, duomenų ir tyrimų skelbimui.

12

| 5.4 | Pagrindinis proceso objektas turėtų būti jaunimas, o darbas su jaunimu yra veiksmingiausias būdas pasiekti jaunus žmones. Todėl prioritetą reikėtų teikti darbo su jaunimu kokybės vertinimui ir gerinimui. |
| --- | --- |

5.4

Pagrindinis proceso objektas turėtų būti jaunimas, o darbas su jaunimu yra veiksmingiausias būdas pasiekti jaunus žmones. Todėl prioritetą reikėtų teikti darbo su jaunimu kokybės vertinimui ir gerinimui.

Briuselis, 2009 m. spalio 1 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Tik 33 proc. jaunų žmonių mano turintys įtakos visuomenėje Europos lygmeniu, o 50 proc. mano, kad jiems trūksta galimybių pareikšti savo nuomonę (internetu atliktos konsultacijos jaunimo klausimais rezultatai, 2008 m.).

1

(2)  Žr. UP2YOUTH projekto rezultatus, pateiktus 2009 m. balandžio mėn. paskelbtoje ES jaunimo ataskaitoje.

2

(3)  Žr. 2008 1 16 EESRK nuomonę „Mokytojų rengimo kokybės gerinimas“, pranešėjas Mário Soares, (OL C 1, 51, 2008 6 17).

3

(4)  67 proc. jaunimo ir jaunimo organizacijų yra nepatenkinti nacionalinėmis švietimo sistemomis (internetu atliktos konsultacijos jaunimo klausimais rezultatai, 2008 m.).

4

(5)  2009 m. balandžio mėn. paskelbtoje ES jaunimo ataskaitoje nurodoma, kad valstybėse narėse žemesnio lygmens vidurinį išsilavinimą turintiems žmonėms kyla tris kartus didesnis nedarbo pavojus nei aukštesnį išsilavinimą turintiems žmonėms.

5

(6)  Žr. 2008 m. sausio 17 d. EESRK nuomonę „Jaunimo visapusiško dalyvavimo švietimo ir užimtumo srityse ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas“, pranešėjas Pavel Trantina (OL C 151, 2008 6 17).

6

(7)  2009 m. birželio 2–5 d. ES Tarybai pirmininkavusios Čekijos Prahoje surengto „Youth Event“ renginio išvados.

7

(8)  Europos nelaimingų atsitikimų darbe statistika (ESAW).

8

(9)  Pavyzdžiui, Europos Tarybos parengta „Pataisyta Europos chartija dėl jaunimo dalyvavimo vietos ir regioniniame gyvenime“, http://www.coe.int/t/dg4/youth/Resources/Documents/Bibliographies/Political_participation_en.asp

9

(10)  2006 m. gruodžio 13 d. EESRK nuomonė dėl savanoriškos veiklos, jos vaidmens Europos visuomenėje ir jos poveikio, pranešėja Erika Koller (OL C 325, 2006 12 30).

10

(11)  Žr. 2009 m. vasario 25 d. EESRK tiriamąją nuomonę dėl Europos savanorių tarnybos, pranešėjas Thomas Janson, bendrapranešėjis Ionuț Sibian (OL C 218, 2009 09 11).

11

(12)  http://youth-partnership.coe.int/youth-partnership/ekcyp/index

12

---

| 23.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/121

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą iš dalies keičiantį reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui

(COM(2009) 268 galutinis – 2009/0077 (COD))

2009/C 318/23

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsnio 4 dalies b punktu, 2009 m. birželio 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, pratęsiant pereinamąjį laikotarpį“

Komitetas, remdamasis tuo, kad jis neturi pastabų dėl šio pasiūlymo ir šis klausimas jau nagrinėtas ankstesnėse Komiteto nuomonėse CESE 1411/2000 ir CESE 1705/2007, priimtose 2000 m. lapkričio 29 d. (1) ir 2007 m. gruodžio 12 d. (2), 456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir spalio 1 d. (2009 m. rugsėjo 30 d. posėdis), 180 narių balsavus už ir 9 susilaikius, nusprendė pritarti siūlomam dokumentui ir laikytis pozicijos, kurią jis rėmė pirmiau minėtame dokumente.

1

2

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui – OL C 116, 2001 04 20, p. 54.

1

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui

(2)  EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, pratęsiant pereinamąjį laikotarpį – OL C 120 2008 5 16, p. 49.

2

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, pratęsiant pereinamąjį laikotarpį

---