# Eiropas Savienības C 322/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.322.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 322 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.322.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 322

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 30. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2009/C 322/01 | Pārskatīts Rīcības kodekss, lai sekmīgi īstenotu Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociētu uzņēmumu peļņas korekciju | 1 |
| | Komisija |
| 2009/C 322/02 | Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi | 11 |
| 2009/C 322/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  ) | 13 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2009/C 322/01

Pārskatīts Rīcības kodekss, lai sekmīgi īstenotu Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociētu uzņēmumu peļņas korekciju

1

Komisija

2009/C 322/02

Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

11

2009/C 322/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  )

Panasonic/Sanyo

1

13

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Eiropas Parlaments |
| 2009/C 322/04 | Eiropas Savienības parlamentu Kopienas un Eiropas lietu komiteju konference (COSAC) – XLII COSAC ieguldījums – Stokholmā, 2009. gada 4.–6. oktobrī | 14 |
| | Komisija |
| 2009/C 322/05 | Euro maiņas kurss | 17 |
| 2009/C 322/06 | Eiropas Komisijas paziņojums Komisijas Direktīvas 96/606/EK (1996. gada 19. septembris), realizēšanas ietvaros, ar kuru Padomes Direktīvu 92/75/EEK īsteno attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības kombinētajām veļas mazgājamām un žāvējamām mašīnām(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Eiropas Parlaments

2009/C 322/04

Eiropas Savienības parlamentu Kopienas un Eiropas lietu komiteju konference (COSAC) – XLII COSAC ieguldījums – Stokholmā, 2009. gada 4.–6. oktobrī

COSAC

COSAC

14

Komisija

2009/C 322/05

Euro maiņas kurss

17

2009/C 322/06

Eiropas Komisijas paziņojums Komisijas Direktīvas 96/606/EK (1996. gada 19. septembris), realizēšanas ietvaros, ar kuru Padomes Direktīvu 92/75/EEK īsteno attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības kombinētajām veļas mazgājamām un žāvējamām mašīnām(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)
   (
  1
  )

(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)

1

18

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 322/07 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus 2009. gadam – Programma Eiropa pilsoņiem (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: aktīvi iedzīvotāji Eiropai, aktīva pilsoniskā sabiedrība Eiropā un aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi | 19 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 322/08 | Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam | 23 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 322/09 | Valsts atbalsts – Itālija – Valsts atbalsts C 35/09 (ex NN 77/B/01) – Pasākumi nodarbinātības veicināšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 28 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 322/10 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 33 |
| 2009/C 322/11 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 39 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 322/07

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus 2009. gadam – Programma Eiropa pilsoņiem (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: aktīvi iedzīvotāji Eiropai, aktīva pilsoniskā sabiedrība Eiropā un aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi

19

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 322/08

Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam

23

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 322/09

Valsts atbalsts – Itālija – Valsts atbalsts C 35/09 (ex NN 77/B/01) – Pasākumi nodarbinātības veicināšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

28

CITI AKTI

Komisija

2009/C 322/10

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

33

2009/C 322/11

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/1

---

Pārskatīts Rīcības kodekss, lai sekmīgi īstenotu Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociētu uzņēmumu peļņas korekciju

2009/C 322/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ŅEMOT VĒRĀ 1990. gada 23. jūlija Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju (“Arbitrāžas konvencija”),

ATZĪSTOT, ka gan dalībvalstīm kā Arbitrāžās konvencijas līgumslēdzējām valstīm, gan nodokļu maksātājiem vajadzīgi sīkāk izstrādāti noteikumi, kas ļautu sekmīgāk īstenot Arbitrāžas konvenciju,

ŅEMOT VĒRĀ Komisijas 2009. gada 14. septembra paziņojumu par ES Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma (JTPF) darbu laikposmā no 2007. gada marta līdz 2009. gada martam, pamatojoties uz JTPF ziņojumiem par sodiem un transfertcenām un par dažu Arbitrāžas konvencijas noteikumu interpretāciju,

UZSVEROT, ka šis rīcības kodekss ir politiska apņemšanās, kas neiespaido dalībvalstu tiesības un pienākumus vai dalībvalstu un Eiropas Savienības attiecīgās kompetences jomas, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību,

ATZĪSTOT, ka šā rīcības kodeksa īstenošanai nevajadzētu kavēt risinājumus globālākā līmenī,

ŅEMOT VĒRĀ secinājumus, kas ietverti JTPF ziņojumā par sodiem,

PIEŅEM ŠĀDU PĀRSKATĪTO RĪCĪBAS KODEKSU.

Neietekmējot dalībvalstu un Eiropas Savienības attiecīgo kompetenci, šis pārskatītais rīcības kodekss attiecas uz Arbitrāžas konvencijas īstenošanu un dažiem jautājumiem, kas saistīti ar savstarpējās vienošanās procedūru saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumiem starp dalībvalstīm.

1.   Arbitrāžas konvencijas darbības joma

1.1.   ES trīsstūrveida transfertcenu gadījumi

| a) | šajā rīcības kodeksā ES trīsstūrveida lieta ir tāda lieta, kur Arbitrāžas konvencijas procedūras pirmajā pakāpē divas ES kompetentās iestādes nevar pilnībā atrisināt nodokļu dubulto uzlikšanu, kas rodas transfertcenas gadījumā, piemērojot nesaistītu uzņēmumu darījuma principu, jo saistītais uzņēmums, kurš atrodas citā(-s) dalībvalstī(-s) un kuru identificējušas abas ES kompetentās iestādes (pierādījuma pamatā ir salīdzināmības analīze, tostarp funkcionālā analīze, un citi saistītie faktuālie elementi), būtiski ietekmēja nesaistītu uzņēmumu darījuma principa rezultātu attiecīgo darījumu ķēdē vai komerciālajās/finanšu attiecībās, un ko par tādu atzīst nodokļu maksātājs, kas ir cietis no nodokļu dubultās uzlikšanas un pieprasa piemērot Arbitrāžas konvencijas noteikumus; |
| --- | --- |

a)

šajā rīcības kodeksā ES trīsstūrveida lieta ir tāda lieta, kur Arbitrāžas konvencijas procedūras pirmajā pakāpē divas ES kompetentās iestādes nevar pilnībā atrisināt nodokļu dubulto uzlikšanu, kas rodas transfertcenas gadījumā, piemērojot nesaistītu uzņēmumu darījuma principu, jo saistītais uzņēmums, kurš atrodas citā(-s) dalībvalstī(-s) un kuru identificējušas abas ES kompetentās iestādes (pierādījuma pamatā ir salīdzināmības analīze, tostarp funkcionālā analīze, un citi saistītie faktuālie elementi), būtiski ietekmēja nesaistītu uzņēmumu darījuma principa rezultātu attiecīgo darījumu ķēdē vai komerciālajās/finanšu attiecībās, un ko par tādu atzīst nodokļu maksātājs, kas ir cietis no nodokļu dubultās uzlikšanas un pieprasa piemērot Arbitrāžas konvencijas noteikumus;

| b) | arbitrāžas konvencijas darbības joma ietver visus ES darījumus, kas iesaistīti dalībvalstu trīsstūrveida lietās. |
| --- | --- |

b)

arbitrāžas konvencijas darbības joma ietver visus ES darījumus, kas iesaistīti dalībvalstu trīsstūrveida lietās.

1.2.   Nepietiekamā kapitalizācija (1)

Arbitrāžas konvencija skaidri atsaucas uz peļņu, kas izriet no komerciālām vai finanšu attiecībām, bet nediferencē konkrētus peļņas veidus. Tāpēc Arbitrāžas konvencija attiecas uz peļņas korekcijām, kas izriet no finanšu attiecībām, tostarp attiecībā uz aizdevumu un tā noteikumiem, un pamatojas uz nesaistītu uzņēmumu darījuma principu.

2.   Lietas pieņemamība

Pamatojoties uz Arbitrāžas konvencijas 18. pantu, dalībvalstīm tiek ieteikts pieņemt, ka uz lietu attiecas Arbitrāžas konvencija, ja lūgums iesniegts termiņā pēc tam, kad stājusies spēkā jaunu dalībvalstu pievienošanās Arbitrāžas konvencijai, pat ja korekcija attiecas uz iepriekšējiem fiskālajiem gadiem.

3.   Bargas sankcijas

Tā kā 8. pants 1. punkts paredz elastību, atsakot iespēju izmantot Arbitrāžas konvenciju bargu sankciju piemērošanas gadījumā, un ņemot vērā kopš 1995. gada gūto praktisko pieredzi, dalībvalstīm tiek ieteikts precizēt vai pārskatīt savas vienpusējās deklarācijas Arbitrāžas konvencijas pielikumā, lai labāk atspoguļotu nostāju, ka bargas sankcijas jāpiemēro tikai ārkārtas gadījumos, piemēram, ja notikusi krāpšana.

4.   Trīs gadu termiņa sākums (termiņš lūguma iesniegšanai saskaņā ar Arbitrāžas konvencijas 6. panta 1. punktu)

Par trīs gadu termiņa sākumu uzskata dienu, kad sniegts “pirmais paziņojums par nodokļu pārskatīšanu vai līdzvērtīgs paziņojums, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžās konvencijas 1. panta nozīmē, piemēram, sakarā ar transfertcenu noteikšanas korekciju” (2).

Attiecībā uz transfertcenu noteikšanu dalībvalstīm iesaka piemērot šo definīciju, arī nosakot trīs gadu termiņu, kas paredzēts 25. panta 1. punktā ESAO Parauga konvencijā par nodokļu uzlikšanu attiecībā uz ienākumu un kapitālu un kuru īsteno saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm.

5.   Divu gadu termiņa sākums (Arbitrāžas konvencijas 7. panta 1. punkts)

| a) | Piemērojot Arbitrāžas Konvencijas 7. panta 1. punktu, lietu uzskata par iesniegtu saskaņā ar 6. panta 1. punktu, kad nodokļu maksātājs iesniedzis šādas ziņas:






  i) | identifikācijas datus (piemēram, nosaukums, adrese, nodokļu identifikācijas numurs) par dalībvalsts uzņēmumu, kurš iesniedz lūgumu, un par citām pusēm, kas iesaistītas attiecīgajos darījumos; |
| --- | --- | --- |

a)

Piemērojot Arbitrāžas Konvencijas 7. panta 1. punktu, lietu uzskata par iesniegtu saskaņā ar 6. panta 1. punktu, kad nodokļu maksātājs iesniedzis šādas ziņas:

i)

identifikācijas datus (piemēram, nosaukums, adrese, nodokļu identifikācijas numurs) par dalībvalsts uzņēmumu, kurš iesniedz lūgumu, un par citām pusēm, kas iesaistītas attiecīgajos darījumos;

| ii) | sīku izklāstu par attiecīgajiem lietas faktiem un apstākļiem (tostarp par attiecībām starp uzņēmumu un citām pusēm, kas iesaistītas attiecīgajos darījumos); |
| --- | --- |

ii)

sīku izklāstu par attiecīgajiem lietas faktiem un apstākļiem (tostarp par attiecībām starp uzņēmumu un citām pusēm, kas iesaistītas attiecīgajos darījumos);

| iii) | attiecīgo nodokļa periodu identifikācijas datus; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgo nodokļa periodu identifikācijas datus;

| iv) | nodokļu pārskatīšanas, nodokļu audita ziņojuma vai līdzvērtīgu dokumentu kopijas, kas liecina par varbūtējo nodokļu dubultu uzlikšanu; |
| --- | --- |

iv)

nodokļu pārskatīšanas, nodokļu audita ziņojuma vai līdzvērtīgu dokumentu kopijas, kas liecina par varbūtējo nodokļu dubultu uzlikšanu;

| v) | ziņas par visām pārsūdzībām vai tiesvedībām, ko iesniedzis vai sācis uzņēmums vai citas puses, kas iesaistītas attiecīgajos darījumos, kā arī visus ar lietu saistītos tiesu nolēmumus; |
| --- | --- |

v)

ziņas par visām pārsūdzībām vai tiesvedībām, ko iesniedzis vai sācis uzņēmums vai citas puses, kas iesaistītas attiecīgajos darījumos, kā arī visus ar lietu saistītos tiesu nolēmumus;

| vi) | uzņēmuma paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tas uzskata, ka nav ievēroti Arbitrāžas konvencijas 4. pantā noteiktie principi; |
| --- | --- |

vi)

uzņēmuma paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tas uzskata, ka nav ievēroti Arbitrāžas konvencijas 4. pantā noteiktie principi;

| vii) | apņemšanos, ka uzņēmums cik vien pilnīgi un ātri iespējams atbildēs uz visiem pamatotiem un atbilstīgiem kompetentās iestādes izteiktajiem pieprasījumiem un nodos kompetento iestāžu rīcībā savu dokumentāciju; un |
| --- | --- |

vii)

apņemšanos, ka uzņēmums cik vien pilnīgi un ātri iespējams atbildēs uz visiem pamatotiem un atbilstīgiem kompetentās iestādes izteiktajiem pieprasījumiem un nodos kompetento iestāžu rīcībā savu dokumentāciju; un

| viii) | jebkuru konkrētu papildinformāciju, ko divos mēnešos no nodokļu maksātāja lūguma saņemšanas pieprasījusi kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

viii)

jebkuru konkrētu papildinformāciju, ko divos mēnešos no nodokļu maksātāja lūguma saņemšanas pieprasījusi kompetentā iestāde;

| b) | divu gadu termiņš sākas vēlākajā no šādām dienām:






  i) | dienā, kad sniegts paziņojums par nodokļu pārskatīšanu, t. i., nodokļu administrācijas galīgais lēmums par papildu ienākumiem, vai tam līdzvērtīgs paziņojums; |
| --- | --- | --- |

b)

divu gadu termiņš sākas vēlākajā no šādām dienām:

i)

dienā, kad sniegts paziņojums par nodokļu pārskatīšanu, t. i., nodokļu administrācijas galīgais lēmums par papildu ienākumiem, vai tam līdzvērtīgs paziņojums;

| ii) | dienā, kad kompetentā iestāde saņem lūgumu un obligāto informāciju, kā noteikts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

ii)

dienā, kad kompetentā iestāde saņem lūgumu un obligāto informāciju, kā noteikts a) apakšpunktā.

6.   Savstarpējās vienošanās procedūras saskaņā ar Arbitrāžas konvenciju

6.1.   Vispārīgi noteikumi

| a) | neraugoties uz tūlītējām fiskālajām sekām, kas var skart kādu dalībvalsti, tiek piemērots nesaistītu uzņēmumu darījuma princips, kā to paredz ESAO; |
| --- | --- |

a)

neraugoties uz tūlītējām fiskālajām sekām, kas var skart kādu dalībvalsti, tiek piemērots nesaistītu uzņēmumu darījuma princips, kā to paredz ESAO;

| b) | lietu izskata pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā konkrētās lietas jautājumu sarežģītību; |
| --- | --- |

b)

lietu izskata pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā konkrētās lietas jautājumu sarežģītību;

| c) | tiek apsvērti jebkuri piemēroti līdzekļi, lai pēc iespējas ātri panāktu savstarpēju vienošanos, tostarp tikšanās. Attiecīgā gadījumā uzņēmumu aicina paskaidrot savu viedokli kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

c)

tiek apsvērti jebkuri piemēroti līdzekļi, lai pēc iespējas ātri panāktu savstarpēju vienošanos, tostarp tikšanās. Attiecīgā gadījumā uzņēmumu aicina paskaidrot savu viedokli kompetentajai iestādei;

| d) | ņemot vērā šā rīcības kodeksa noteikumus, savstarpēja vienošanās būtu jāpanāk divos gados no dienas, kad lieta tika sākotnēji iesniegta vienai no kompetentajām iestādēm saskaņā ar šā rīcības kodeksa 5. punkta b) apakšpunktu. Tomēr dažās situācijās (piemēram, ja lietā drīz var panākt risinājumu vai ja darījums ir īpaši sarežģīts, vai trīsstūrveida lietās) var piemērot Arbitrāžas konvencijas 7. panta 4. punktu (kurā paredzēta iespēja termiņus pagarināt), lai vienotos par nelielu pagarinājumu; |
| --- | --- |

d)

ņemot vērā šā rīcības kodeksa noteikumus, savstarpēja vienošanās būtu jāpanāk divos gados no dienas, kad lieta tika sākotnēji iesniegta vienai no kompetentajām iestādēm saskaņā ar šā rīcības kodeksa 5. punkta b) apakšpunktu. Tomēr dažās situācijās (piemēram, ja lietā drīz var panākt risinājumu vai ja darījums ir īpaši sarežģīts, vai trīsstūrveida lietās) var piemērot Arbitrāžas konvencijas 7. panta 4. punktu (kurā paredzēta iespēja termiņus pagarināt), lai vienotos par nelielu pagarinājumu;

| e) | savstarpējās vienošanās procedūrai nebūtu jāuzliek nekādas neatbilstīgas vai pārmērīgas ievērošanas izmaksas personai, kas lūgusi procedūras piemērošanu, vai jebkurai citai personai, kas saistīta ar lietu. |
| --- | --- |

e)

savstarpējās vienošanās procedūrai nebūtu jāuzliek nekādas neatbilstīgas vai pārmērīgas ievērošanas izmaksas personai, kas lūgusi procedūras piemērošanu, vai jebkurai citai personai, kas saistīta ar lietu.

6.2.   ES trīsstūrveida transfertcenu gadījumi

| a) | tiklīdz dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās, ka izskatāmā lieta ir ES trīsstūrveida lieta, tām nekavējoties jāaicina otra (pārējās) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) piedalīties procesā un sarunās novērotāja vai aktīva dalībnieka lomā un kopā nolemt par turpmāko pieeju. Attiecīgi citai(-ām) ES kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) arī jāsniedz visa attiecīgā informācija, piemēram, organizējot informācijas apmaiņu. Cita(-as) ES kompetentā(-s) iestāde(-es) jāaicina apliecināt “sava(-u)” nodokļu maksātāja(-u) faktisko vai iespējamo iesaisti; |
| --- | --- |

a)

tiklīdz dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās, ka izskatāmā lieta ir ES trīsstūrveida lieta, tām nekavējoties jāaicina otra (pārējās) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) piedalīties procesā un sarunās novērotāja vai aktīva dalībnieka lomā un kopā nolemt par turpmāko pieeju. Attiecīgi citai(-ām) ES kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) arī jāsniedz visa attiecīgā informācija, piemēram, organizējot informācijas apmaiņu. Cita(-as) ES kompetentā(-s) iestāde(-es) jāaicina apliecināt “sava(-u)” nodokļu maksātāja(-u) faktisko vai iespējamo iesaisti;

| b) | kompetentās iestādes, kas iesaistītas nodokļu dubultās uzlikšanas risināšanā ES trīsstūrveida lietās saskaņā ar Arbitrāžas konvenciju, var pieņemt vienu no šādām pieejām:






  i) | kompetentās iestādes var nolemt izmantot daudzpusēju pieeju (visu attiecīgo kompetento iestāžu tūlītēja un pilnīga līdzdalība); vai |
| --- | --- | --- |

b)

kompetentās iestādes, kas iesaistītas nodokļu dubultās uzlikšanas risināšanā ES trīsstūrveida lietās saskaņā ar Arbitrāžas konvenciju, var pieņemt vienu no šādām pieejām:

i)

kompetentās iestādes var nolemt izmantot daudzpusēju pieeju (visu attiecīgo kompetento iestāžu tūlītēja un pilnīga līdzdalība); vai

| ii) | kompetentās iestādes var nolemt sākt divpusēju procedūru, kurā divpusējā procedūrā iesaistītās divas puses ir tās kompetentās iestādes, kas identificējušas (pamatojoties uz salīdzināmības analīzi, tostarp funkcionālo analīzi, un citiem saistītajiem faktu elementiem) citas dalībvalsts saistīto uzņēmumu, kas būtiski ietekmēja nesaistītu uzņēmumu darījuma principa rezultātu attiecīgo darījumu ķēdē vai komerciālajās/ finanšu attiecībās, un tām jāaicina otra (citas) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) novērotāja lomā piedalīties savstarpējās vienošanās procedūras sarunās; vai |
| --- | --- |

ii)

kompetentās iestādes var nolemt sākt divpusēju procedūru, kurā divpusējā procedūrā iesaistītās divas puses ir tās kompetentās iestādes, kas identificējušas (pamatojoties uz salīdzināmības analīzi, tostarp funkcionālo analīzi, un citiem saistītajiem faktu elementiem) citas dalībvalsts saistīto uzņēmumu, kas būtiski ietekmēja nesaistītu uzņēmumu darījuma principa rezultātu attiecīgo darījumu ķēdē vai komerciālajās/ finanšu attiecībās, un tām jāaicina otra (citas) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) novērotāja lomā piedalīties savstarpējās vienošanās procedūras sarunās; vai

| iii) | kompetentās iestādes var paralēli sākt vairāk nekā vienu divpusējo procedūru un uzaicināt otru (citas) ES kompetento(-ās) iestādi(-es) novērotāja lomā piedalīties attiecīgās savstarpējās vienošanās procedūras sarunās. |
| --- | --- |

iii)

kompetentās iestādes var paralēli sākt vairāk nekā vienu divpusējo procedūru un uzaicināt otru (citas) ES kompetento(-ās) iestādi(-es) novērotāja lomā piedalīties attiecīgās savstarpējās vienošanās procedūras sarunās.

Šādos nodokļu dubultās uzlikšanas gadījumos dalībvalstīm iesaka izmantot daudzpusējo procedūru. Taču par procedūru vienmēr jāvienojas visām kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz konkrētās lietas faktiem un apstākļiem. Ja daudzpusējā pieeja nav iespējama un tiek sāktas divas vai vairāk paralēlas divpusējās procedūras, visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm jāiesaistās Arbitrāžas konvencijas procedūras pirmajā posmā vai nu kā līgumslēdzējām valstīm sākotnējā Arbitrāžas konvencijas piemērošanā, vai kā novērotājām;

| c) | novērotāja statusu var mainīt uz dalībnieka statusu atkarībā no sarunu attīstības un sniegtajiem pierādījumiem. Ja otra (citas) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) vēlas piedalīties otrajā posmā (arbitrāžā), tai (tām) jākļūst par dalībnieku(-iem).
  Tas, ka otra (citas) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) visā sarunu laikā paliek novērotāja statusā, neietekmē Arbitrāžas konvencijas noteikumu piemērošanu (piemēram, termiņus un procedūras jautājumus).
  Līdzdalība novērotāja(-u) statusā neuzliek otrai (citām) kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) saistības attiecībā uz Arbitrāžas konvencijas procedūras galīgo rezultātu.
  Procedūras gaitā apmainoties ar informāciju, jāievēro parastās tiesiskās un administratīvās prasības un procedūras; |
| --- | --- |

c)

novērotāja statusu var mainīt uz dalībnieka statusu atkarībā no sarunu attīstības un sniegtajiem pierādījumiem. Ja otra (citas) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) vēlas piedalīties otrajā posmā (arbitrāžā), tai (tām) jākļūst par dalībnieku(-iem).

Tas, ka otra (citas) ES kompetentā(-s) iestāde(-s) visā sarunu laikā paliek novērotāja statusā, neietekmē Arbitrāžas konvencijas noteikumu piemērošanu (piemēram, termiņus un procedūras jautājumus).

Līdzdalība novērotāja(-u) statusā neuzliek otrai (citām) kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) saistības attiecībā uz Arbitrāžas konvencijas procedūras galīgo rezultātu.

Procedūras gaitā apmainoties ar informāciju, jāievēro parastās tiesiskās un administratīvās prasības un procedūras;

| d) | nodokļu maksātājam(-iem) cik vien iespējams drīz jāinformē attiecīgās nodokļu iestādes, ka lietā varētu būt iesaistīta(-s) cita(-s) persona(-s) citā(-s) dalībvalstī(-īs). Pēc šāda paziņojuma atbilstīgā termiņā jāsniedz visi attiecīgie fakti un apliecinošā dokumentācija. Šāda pieeja ne vien palīdzēs ātrāk rast risinājumu, bet arī novērsīs gadījumus, kad nodokļu dubultās uzlikšanas jautājumi netiek atrisināti dažādu dalībvalstu procedūras termiņu dēļ. |
| --- | --- |

d)

nodokļu maksātājam(-iem) cik vien iespējams drīz jāinformē attiecīgās nodokļu iestādes, ka lietā varētu būt iesaistīta(-s) cita(-s) persona(-s) citā(-s) dalībvalstī(-īs). Pēc šāda paziņojuma atbilstīgā termiņā jāsniedz visi attiecīgie fakti un apliecinošā dokumentācija. Šāda pieeja ne vien palīdzēs ātrāk rast risinājumu, bet arī novērsīs gadījumus, kad nodokļu dubultās uzlikšanas jautājumi netiek atrisināti dažādu dalībvalstu procedūras termiņu dēļ.

6.3.   Praktiskā darbība un pārredzamība

| a) | lai mazinātu izmaksas un kavēšanos, kas rodas tulkošanas dēļ, savstarpējās vienošanās procedūru, jo īpaši nostājas izklāstu apmaiņu, vajadzētu veikt vienā darba valodā vai līdzvērtīgā veidā, ja kompetentās iestādes var panākt divpusēju (vai daudzpusēju) vienošanos; |
| --- | --- |

a)

lai mazinātu izmaksas un kavēšanos, kas rodas tulkošanas dēļ, savstarpējās vienošanās procedūru, jo īpaši nostājas izklāstu apmaiņu, vajadzētu veikt vienā darba valodā vai līdzvērtīgā veidā, ja kompetentās iestādes var panākt divpusēju (vai daudzpusēju) vienošanos;

| b) | uzņēmumu, kas pieprasa savstarpējās vienošanās procedūru, par jebkuru būtisku attīstību lietā, kas rodas procedūras gaitā, informē tā kompetentā iestāde, kurai tas iesniedzis lūgumu; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumu, kas pieprasa savstarpējās vienošanās procedūru, par jebkuru būtisku attīstību lietā, kas rodas procedūras gaitā, informē tā kompetentā iestāde, kurai tas iesniedzis lūgumu;

| c) | tiek nodrošināta informācijas konfidencialitāte saistībā ar jebkuru personu, ko aizsargā divpusējs nolīgums par nodokļiem vai dalībvalsts tiesību akti; |
| --- | --- |

c)

tiek nodrošināta informācijas konfidencialitāte saistībā ar jebkuru personu, ko aizsargā divpusējs nolīgums par nodokļiem vai dalībvalsts tiesību akti;

| d) | kompetentā iestāde apliecina nodokļu maksātāja lūguma saņemšanu par savstarpējas vienošanās procedūras sākšanu viena mēneša laikā pēc lūguma saņemšanas un vienlaikus informē kompetento(-ās) iestādi(-es) citā(-s) lietā iesaistītajā(-s) dalībvalstī(-s), nosūtot pielikumā nodokļu maksātāja lūguma kopiju; |
| --- | --- |

d)

kompetentā iestāde apliecina nodokļu maksātāja lūguma saņemšanu par savstarpējas vienošanās procedūras sākšanu viena mēneša laikā pēc lūguma saņemšanas un vienlaikus informē kompetento(-ās) iestādi(-es) citā(-s) lietā iesaistītajā(-s) dalībvalstī(-s), nosūtot pielikumā nodokļu maksātāja lūguma kopiju;

| e) | ja kompetentā iestāde uzskata, ka uzņēmums nav iesniedzis obligāto informāciju, kas nepieciešama savstarpējās vienošanās procedūras sākšanai, kā minēts 5. punkta a) apakšpunktā, tā aicina uzņēmumu divos mēnešos pēc lūguma saņemšanas iesniegt konkrētu papildinformāciju, kas tai ir vajadzīga; |
| --- | --- |

e)

ja kompetentā iestāde uzskata, ka uzņēmums nav iesniedzis obligāto informāciju, kas nepieciešama savstarpējās vienošanās procedūras sākšanai, kā minēts 5. punkta a) apakšpunktā, tā aicina uzņēmumu divos mēnešos pēc lūguma saņemšanas iesniegt konkrētu papildinformāciju, kas tai ir vajadzīga;

| f) | dalībvalstis apņemas, ka kompetentā iestāde atbildēs uzņēmumam, kas iesniedz lūgumu, kādā no šiem veidiem:






  i) | ja kompetentā iestāde neuzskata, ka uzņēmuma peļņa ir iekļauta vai varētu būt iekļauta uzņēmuma peļņā citā dalībvalstī, tā informē uzņēmumu par savām šaubām un aicina to izteikt turpmākus komentārus; |
| --- | --- | --- |

f)

dalībvalstis apņemas, ka kompetentā iestāde atbildēs uzņēmumam, kas iesniedz lūgumu, kādā no šiem veidiem:

i)

ja kompetentā iestāde neuzskata, ka uzņēmuma peļņa ir iekļauta vai varētu būt iekļauta uzņēmuma peļņā citā dalībvalstī, tā informē uzņēmumu par savām šaubām un aicina to izteikt turpmākus komentārus;

| ii) | ja kompetentajai iestādei lūgums šķiet pamatots un tā pati var panākt apmierinošu risinājumu, tā attiecīgi informē uzņēmumu un pēc iespējas ātrāk veic tādu korekciju vai piešķir tādus atvieglojumus, kas ir pamatoti; |
| --- | --- |

ii)

ja kompetentajai iestādei lūgums šķiet pamatots un tā pati var panākt apmierinošu risinājumu, tā attiecīgi informē uzņēmumu un pēc iespējas ātrāk veic tādu korekciju vai piešķir tādus atvieglojumus, kas ir pamatoti;

| iii) | ja kompetentajai iestādei lūgums šķiet pamatots, bet tā pati nevar panākt apmierinošu risinājumu, tā informē uzņēmumu, ka tā centīsies atrisināt lietu ar savstarpējās vienošanās palīdzību ar attiecīgās citas dalībvalsts kompetento iestādi; |
| --- | --- |

iii)

ja kompetentajai iestādei lūgums šķiet pamatots, bet tā pati nevar panākt apmierinošu risinājumu, tā informē uzņēmumu, ka tā centīsies atrisināt lietu ar savstarpējās vienošanās palīdzību ar attiecīgās citas dalībvalsts kompetento iestādi;

| g) | ja kompetentā iestāde uzskata, ka lieta ir pamatota, tai būtu jāsāk savstarpējās vienošanās procedūra, informējot citas dalībvalsts kompetento iestādi par tās lēmumu un nosūtot pielikumā šā rīcības kodeksa 5. punkta a) apakšpunktā minētās informācijas kopiju. Vienlaikus tā informē personu, kas atsaukusies uz Arbitrāžas konvenciju, ka tā ir sākusi savstarpējās vienošanās procedūru. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, kompetentā(-s) iestāde(-s), kas sākusi(-šas) savstarpējās vienošanās procedūru, arī informē citas dalībvalsts kompetento iestādi un personu, kas iesniegusi lūgumu, vai lieta ir iesniegta termiņā, kas paredzēts Arbitrāžas konvencijas 6. panta 1. punktā, kā arī par Arbitrāžas konvencijas 7. panta 1. punktā minēto divu gadu termiņa sākuma dienu. |
| --- | --- |

g)

ja kompetentā iestāde uzskata, ka lieta ir pamatota, tai būtu jāsāk savstarpējās vienošanās procedūra, informējot citas dalībvalsts kompetento iestādi par tās lēmumu un nosūtot pielikumā šā rīcības kodeksa 5. punkta a) apakšpunktā minētās informācijas kopiju. Vienlaikus tā informē personu, kas atsaukusies uz Arbitrāžas konvenciju, ka tā ir sākusi savstarpējās vienošanās procedūru. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, kompetentā(-s) iestāde(-s), kas sākusi(-šas) savstarpējās vienošanās procedūru, arī informē citas dalībvalsts kompetento iestādi un personu, kas iesniegusi lūgumu, vai lieta ir iesniegta termiņā, kas paredzēts Arbitrāžas konvencijas 6. panta 1. punktā, kā arī par Arbitrāžas konvencijas 7. panta 1. punktā minēto divu gadu termiņa sākuma dienu.

6.4.   Nostājas izklāstu apmaiņa

| a) | dalībvalstis apņemas, ka, sākot savstarpējās vienošanās procedūru, tās valsts kompetentā iestāde, kurā veikta nodokļu pārskatīšana, t. i., ir pieņemts vai ir paredzēts pieņemt galīgo nodokļu iestādes lēmumu par ienākumiem vai līdzvērtīgu lēmumu, ar kuru paredz korekciju, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, nosūtīs nostājas izklāstu kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) citā(-s) lietā iesaistītajā(-s) dalībvalstī(-s), izklāstot:






  i) | tās personas lietu, kura iesniegusi lūgumu; |
| --- | --- | --- |

a)

dalībvalstis apņemas, ka, sākot savstarpējās vienošanās procedūru, tās valsts kompetentā iestāde, kurā veikta nodokļu pārskatīšana, t. i., ir pieņemts vai ir paredzēts pieņemt galīgo nodokļu iestādes lēmumu par ienākumiem vai līdzvērtīgu lēmumu, ar kuru paredz korekciju, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, nosūtīs nostājas izklāstu kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) citā(-s) lietā iesaistītajā(-s) dalībvalstī(-s), izklāstot:

i)

tās personas lietu, kura iesniegusi lūgumu;

| ii) | savus uzskatus par lietas būtību, piemēram, kāpēc tā uzskata, ka notikusi vai varētu notikt nodokļu dubulta uzlikšana; |
| --- | --- |

ii)

savus uzskatus par lietas būtību, piemēram, kāpēc tā uzskata, ka notikusi vai varētu notikt nodokļu dubulta uzlikšana;

| iii) | to, kā lietu varētu atrisināt, lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu, pievienojot izsmeļošu priekšlikuma skaidrojumu; |
| --- | --- |

iii)

to, kā lietu varētu atrisināt, lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu, pievienojot izsmeļošu priekšlikuma skaidrojumu;

| b) | nostājas izklāstā iekļauj pilnīgu nodokļu pārskatīšanas vai korekcijas pamatojumu un pievieno pamatdokumentu, kas apstiprina kompetentās iestādes nostāju, un visu citu dokumentu sarakstu, kuri izmantoti korekcijas noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

nostājas izklāstā iekļauj pilnīgu nodokļu pārskatīšanas vai korekcijas pamatojumu un pievieno pamatdokumentu, kas apstiprina kompetentās iestādes nostāju, un visu citu dokumentu sarakstu, kuri izmantoti korekcijas noteikšanai;

| c) | nostājas izklāstu pēc iespējas ātrāk nosūta kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) citā(-s) dalībvalstī(-s), kura(-s) iesaistītas lietā, ņemot vērā konkrētās lietas sarežģītību, un ne vēlāk kā četros mēnešos kopš vēlākās no šādām dienām:






  i) | dienas, kad sniegts paziņojums par nodokļu pārskatīšanu, t. i., nodokļu iestādes galīgais lēmums par papildu ienākumiem, vai tam līdzvērtīgs paziņojums; |
| --- | --- | --- |

c)

nostājas izklāstu pēc iespējas ātrāk nosūta kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm) citā(-s) dalībvalstī(-s), kura(-s) iesaistītas lietā, ņemot vērā konkrētās lietas sarežģītību, un ne vēlāk kā četros mēnešos kopš vēlākās no šādām dienām:

i)

dienas, kad sniegts paziņojums par nodokļu pārskatīšanu, t. i., nodokļu iestādes galīgais lēmums par papildu ienākumiem, vai tam līdzvērtīgs paziņojums;

| ii) | dienas, kad kompetentā iestāde saņem lūgumu un obligāto informāciju, kā noteikts 5. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

ii)

dienas, kad kompetentā iestāde saņem lūgumu un obligāto informāciju, kā noteikts 5. punkta a) apakšpunktā;

| d) | dalībvalstis apņemas, ka, ja tās valsts kompetentā iestāde, kurā nav veikta vai nav paredzēts veikt nodokļu pārskatīšanu vai nav pieņemts vai nav paredzēts pieņemt līdzvērtīgu lēmumu, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, piemēram, sakarā ar transfertcenu noteikšanas korekciju, saņem nostājas izklāstu no citas kompetentās iestādes, tā atbildēs pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā konkrētās lietas sarežģītību un ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc nostājas izklāsta saņemšanas; |
| --- | --- |

d)

dalībvalstis apņemas, ka, ja tās valsts kompetentā iestāde, kurā nav veikta vai nav paredzēts veikt nodokļu pārskatīšanu vai nav pieņemts vai nav paredzēts pieņemt līdzvērtīgu lēmumu, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, piemēram, sakarā ar transfertcenu noteikšanas korekciju, saņem nostājas izklāstu no citas kompetentās iestādes, tā atbildēs pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā konkrētās lietas sarežģītību un ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc nostājas izklāsta saņemšanas;

| e) | atbildi sniedz kādā no šiem veidiem:






  i) | ja kompetentā iestāde uzskata, ka ir notikusi vai varētu notikt nodokļu dubulta uzlikšana, un piekrīt nostājas izklāstā ierosinātajai risinājuma iespējai, tā attiecīgi informē otru (citas) kompetento(-ās) iestādi(-es) un pēc iespējas ātrāk veic attiecīgas korekcijas vai piešķir attiecīgus atvieglojumus; |
| --- | --- | --- |

e)

atbildi sniedz kādā no šiem veidiem:

i)

ja kompetentā iestāde uzskata, ka ir notikusi vai varētu notikt nodokļu dubulta uzlikšana, un piekrīt nostājas izklāstā ierosinātajai risinājuma iespējai, tā attiecīgi informē otru (citas) kompetento(-ās) iestādi(-es) un pēc iespējas ātrāk veic attiecīgas korekcijas vai piešķir attiecīgus atvieglojumus;

| ii) | ja kompetentā iestāde neuzskata, ka ir notikusi vai varētu notikt nodokļu dubulta uzlikšana, vai nepiekrīt nostājas izklāstā ierosinātajai risinājuma iespējai, tā nosūta atbilstošu nostājas izklāstu otrai (citām) kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm), kurā izklāsta savus argumentus un ierosina provizorisku grafiku lietas izskatīšanai, ņemot vērā tās sarežģītību. Vajadzības gadījumā ierosinājumā iesaka dienu, kad paredzama tikšanās, kurai jānotiek ne vēlāk kā 18 mēnešos kopš vēlākās no šādām dienām:






  aa) | dienas, kad sniegts paziņojums par nodokļu pārskatīšanu, t. i., nodokļu iestādes galīgais lēmums par papildu ienākumiem, vai tam līdzvērtīgs paziņojums; |
| --- | --- | --- |

ii)

ja kompetentā iestāde neuzskata, ka ir notikusi vai varētu notikt nodokļu dubulta uzlikšana, vai nepiekrīt nostājas izklāstā ierosinātajai risinājuma iespējai, tā nosūta atbilstošu nostājas izklāstu otrai (citām) kompetentajai(-ām) iestādei(-ēm), kurā izklāsta savus argumentus un ierosina provizorisku grafiku lietas izskatīšanai, ņemot vērā tās sarežģītību. Vajadzības gadījumā ierosinājumā iesaka dienu, kad paredzama tikšanās, kurai jānotiek ne vēlāk kā 18 mēnešos kopš vēlākās no šādām dienām:

aa)

dienas, kad sniegts paziņojums par nodokļu pārskatīšanu, t. i., nodokļu iestādes galīgais lēmums par papildu ienākumiem, vai tam līdzvērtīgs paziņojums;

| bb) | dienas, kad kompetentā iestāde saņem lūgumu un obligāto informāciju, kā noteikts 5. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

bb)

dienas, kad kompetentā iestāde saņem lūgumu un obligāto informāciju, kā noteikts 5. punkta a) apakšpunktā;

| f) | dalībvalstis apņemas veikt attiecīgus pasākumus, lai paātrinātu procedūras, kur tas ir iespējams. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāparedz regulāri vismaz vienreiz gadā organizēt tikšanās starp kompetentajām iestādēm, lai apspriestu neizlemto lietu izskatīšanu savstarpējās vienošanās procedūras gaitā (ar nosacījumu, ka šādu lietu skaits pamato šādas regulāras tikšanās). |
| --- | --- |

f)

dalībvalstis apņemas veikt attiecīgus pasākumus, lai paātrinātu procedūras, kur tas ir iespējams. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāparedz regulāri vismaz vienreiz gadā organizēt tikšanās starp kompetentajām iestādēm, lai apspriestu neizlemto lietu izskatīšanu savstarpējās vienošanās procedūras gaitā (ar nosacījumu, ka šādu lietu skaits pamato šādas regulāras tikšanās).

6.5.   Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi starp dalībvalstīm

Ciktāl tas attiecas uz transfertcenu noteikšanu, dalībvalstīm iesaka 1., 2. un 3. punktu piemērot arī attiecībā uz tām savstarpējās vienošanās procedūrām, kas ierosinātas saskaņā ar 25. panta 1. punktu ESAO Parauga konvencijā par nodokļu uzlikšanu attiecībā uz ienākumu un kapitālu, ko īsteno ar nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanas līgumiem starp dalībvalstīm.

7.   Lietu izskatīšana Arbitrāžas konvencijas piemērošanas otrajā posmā

7.1.   Neatkarīgo personu saraksts

| a) | dalībvalstis apņemas nekavējoties darīt zināmus Padomes ģenerālsekretāram to piecu neatkarīgu autoritatīvu personu vārdus, kuras var kļūt par padomdevējas komisijas locekļiem, kā minēts Arbitrāžas konvencijas 7. panta 1. punktā, kā arī ar tiem pašiem nosacījumiem informē par visām izmaiņām šo personu sarakstā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis apņemas nekavējoties darīt zināmus Padomes ģenerālsekretāram to piecu neatkarīgu autoritatīvu personu vārdus, kuras var kļūt par padomdevējas komisijas locekļiem, kā minēts Arbitrāžas konvencijas 7. panta 1. punktā, kā arī ar tiem pašiem nosacījumiem informē par visām izmaiņām šo personu sarakstā;

| b) | nosūtot neatkarīgo autoritatīvo personu vārdus Padomes ģenerālsekretāram, dalībvalstis pievieno šo personu curriculum vitae, kurā cita starpā jānorāda pieredze tieslietu, nodokļu un jo īpaši transfertcenu noteikšanas jomā; |
| --- | --- |

b)

nosūtot neatkarīgo autoritatīvo personu vārdus Padomes ģenerālsekretāram, dalībvalstis pievieno šo personu curriculum vitae, kurā cita starpā jānorāda pieredze tieslietu, nodokļu un jo īpaši transfertcenu noteikšanas jomā;

| c) | dalībvalstis var arī norādīt savā sarakstā tās neatkarīgās autoritatīvās personas, kuras atbilst prasībām, lai tiktu ievēlētas par priekšsēdētāju; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis var arī norādīt savā sarakstā tās neatkarīgās autoritatīvās personas, kuras atbilst prasībām, lai tiktu ievēlētas par priekšsēdētāju;

| d) | padomes ģenerālsekretārs katru gadu vēršas pie dalībvalstīm ar lūgumu apstiprināt to izvirzīto neatkarīgo autoritatīvo personu vārdus vai sniegt to personu vārdus, kas stājušās viņu vietā; |
| --- | --- |

d)

padomes ģenerālsekretārs katru gadu vēršas pie dalībvalstīm ar lūgumu apstiprināt to izvirzīto neatkarīgo autoritatīvo personu vārdus vai sniegt to personu vārdus, kas stājušās viņu vietā;

| e) | apkopots neatkarīgo autoritatīvo personu saraksts tiks publicēts Padomes tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

e)

apkopots neatkarīgo autoritatīvo personu saraksts tiks publicēts Padomes tīmekļa vietnē;

| f) | neatkarīgām autoritatīvām personām nav jābūt nominējošās valsts valstspiederīgajiem vai iedzīvotājiem, bet viņiem jābūt kādas dalībvalsts valstspiederīgajiem un tādas teritorijas iedzīvotājiem, kurā piemēro Arbitrāžas konvenciju; |
| --- | --- |

f)

neatkarīgām autoritatīvām personām nav jābūt nominējošās valsts valstspiederīgajiem vai iedzīvotājiem, bet viņiem jābūt kādas dalībvalsts valstspiederīgajiem un tādas teritorijas iedzīvotājiem, kurā piemēro Arbitrāžas konvenciju;

| g) | kompetentajām iestādēm ieteicams izstrādāt vienotu deklarāciju, kurā tiek pieņemta nominācija un deklarēta neatkarība konkrētajā lietā un kuru paraksta izvēlētās neatkarīgās autoritatīvās personas; |
| --- | --- |

g)

kompetentajām iestādēm ieteicams izstrādāt vienotu deklarāciju, kurā tiek pieņemta nominācija un deklarēta neatkarība konkrētajā lietā un kuru paraksta izvēlētās neatkarīgās autoritatīvās personas;

7.2.   Padomdevējas komisijas izveidošana

| a) | ja vien attiecīgās dalībvalstis nav vienojušās citādi, dalībvalsts, kas sniegusi pirmo paziņojumu par nodokļu pārskatīšanu, t. i., kurā pieņemts galīgais nodokļu iestādes lēmums par papildu ienākumiem vai līdzvērtīgs lēmums, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, uzņemas iniciatīvu izveidot padomdevēju komisiju un rīko tās sanāksmes, vienojoties ar otru (citām) dalībvalsti(-īm); |
| --- | --- |

a)

ja vien attiecīgās dalībvalstis nav vienojušās citādi, dalībvalsts, kas sniegusi pirmo paziņojumu par nodokļu pārskatīšanu, t. i., kurā pieņemts galīgais nodokļu iestādes lēmums par papildu ienākumiem vai līdzvērtīgs lēmums, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, uzņemas iniciatīvu izveidot padomdevēju komisiju un rīko tās sanāksmes, vienojoties ar otru (citām) dalībvalsti(-īm);

| b) | kompetentajām iestādēm jāizveido padomdevēja komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā termiņa beigām, kas minēts Arbitrāžas konvencijas 7. pantā. Ja viena kompetentā iestāde to nedara, iniciatīvu var pārņemt cita iesaistītā kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

b)

kompetentajām iestādēm jāizveido padomdevēja komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tā termiņa beigām, kas minēts Arbitrāžas konvencijas 7. pantā. Ja viena kompetentā iestāde to nedara, iniciatīvu var pārņemt cita iesaistītā kompetentā iestāde;

| c) | padomdevējas komisijas sastāvā parasti papildus priekšsēdētājam un kompetento iestāžu pārstāvjiem ir divas neatkarīgas autoritatīvas personas. Trīsstūrveida lietās, kad padomdevēju komisiju veido saskaņā ar daudzpusēju pieeju, dalībvalstīm jāievēro Arbitrāžas konvencijas 11. panta 2. punkts, kas paredz papildu reglamentu, lai nodrošinātu, ka padomdevēja komisija, tostarp tās priekšsēdētājs, var pieņemt atzinumu ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

c)

padomdevējas komisijas sastāvā parasti papildus priekšsēdētājam un kompetento iestāžu pārstāvjiem ir divas neatkarīgas autoritatīvas personas. Trīsstūrveida lietās, kad padomdevēju komisiju veido saskaņā ar daudzpusēju pieeju, dalībvalstīm jāievēro Arbitrāžas konvencijas 11. panta 2. punkts, kas paredz papildu reglamentu, lai nodrošinātu, ka padomdevēja komisija, tostarp tās priekšsēdētājs, var pieņemt atzinumu ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu;

| d) | padomdevējai komisijai palīdz sekretariāts, kura praktisko izmitināšanu uzņemas dalībvalsts, kas ierosinājusi padomdevējas komisijas izveidošanu, ja vien attiecīgās dalībvalstis nevienojas citādi. Neatkarības nodrošināšanas nolūkā šis sekretariāts darbojas padomdevējas komisijas priekšsēdētāja pārraudzībā. Sekretariāta locekļiem ir pienākums ievērot slepenību, kā noteikts Arbitrāžas konvencijas 9. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

d)

padomdevējai komisijai palīdz sekretariāts, kura praktisko izmitināšanu uzņemas dalībvalsts, kas ierosinājusi padomdevējas komisijas izveidošanu, ja vien attiecīgās dalībvalstis nevienojas citādi. Neatkarības nodrošināšanas nolūkā šis sekretariāts darbojas padomdevējas komisijas priekšsēdētāja pārraudzībā. Sekretariāta locekļiem ir pienākums ievērot slepenību, kā noteikts Arbitrāžas konvencijas 9. panta 6. punktā;

| e) | vietu, kur notiek padomdevējas komisijas sanāksmes, un vietu, kur jāpasludina tās atzinums, jau iepriekš izraugās attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

e)

vietu, kur notiek padomdevējas komisijas sanāksmes, un vietu, kur jāpasludina tās atzinums, jau iepriekš izraugās attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes;

| f) | dalībvalstis pirms padomdevējas komisijas pirmās sanāksmes to nodrošina ar visu attiecīgo dokumentāciju un informāciju un jo īpaši ar visiem dokumentiem, ziņojumiem, saraksti un secinājumiem, kas izmantoti savstarpējās vienošanās procedūras gaitā. |
| --- | --- |

f)

dalībvalstis pirms padomdevējas komisijas pirmās sanāksmes to nodrošina ar visu attiecīgo dokumentāciju un informāciju un jo īpaši ar visiem dokumentiem, ziņojumiem, saraksti un secinājumiem, kas izmantoti savstarpējās vienošanās procedūras gaitā.

7.3.   Padomdevējas komisijas darbība

| a) | lietu uzskata par nodotu padomdevējai komisijai dienā, kad priekšsēdētājs apstiprina, ka tās locekļi ir saņēmuši visu attiecīgo dokumentāciju un informāciju, kas minēta 7.2. punkta f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

lietu uzskata par nodotu padomdevējai komisijai dienā, kad priekšsēdētājs apstiprina, ka tās locekļi ir saņēmuši visu attiecīgo dokumentāciju un informāciju, kas minēta 7.2. punkta f) apakšpunktā;

| b) | padomdevēja komisija izskatīšanu veic iesaistīto dalībvalstu valsts valodā vai valsts valodās, ja vien kompetentās iestādes nenolemj citādi, par to savstarpēji vienojoties, ņemot vērā padomdevējas komisijas vēlmes; |
| --- | --- |

b)

padomdevēja komisija izskatīšanu veic iesaistīto dalībvalstu valsts valodā vai valsts valodās, ja vien kompetentās iestādes nenolemj citādi, par to savstarpēji vienojoties, ņemot vērā padomdevējas komisijas vēlmes;

| c) | padomdevēja komisija var pieprasīt pusei, kura iesniegusi paziņojumu vai dokumentu, veikt tulkojumu valodā vai valodās, kuras izmanto lietas izskatīšanas gaitā; |
| --- | --- |

c)

padomdevēja komisija var pieprasīt pusei, kura iesniegusi paziņojumu vai dokumentu, veikt tulkojumu valodā vai valodās, kuras izmanto lietas izskatīšanas gaitā;

| d) | ievērojot Arbitrāžas konvencijas 10. pantu, padomdevēja komisija var lūgt dalībvalstīm un jo īpaši tai dalībvalstij, kura sniegusi pirmo paziņojumu par nodokļu pārskatīšanu, t. i., kurā pieņemts galīgais nodokļu administrācijas lēmums par papildu ienākumiem vai līdzvērtīgs lēmums, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, tikties ar padomdevēju komisiju; |
| --- | --- |

d)

ievērojot Arbitrāžas konvencijas 10. pantu, padomdevēja komisija var lūgt dalībvalstīm un jo īpaši tai dalībvalstij, kura sniegusi pirmo paziņojumu par nodokļu pārskatīšanu, t. i., kurā pieņemts galīgais nodokļu administrācijas lēmums par papildu ienākumiem vai līdzvērtīgs lēmums, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai Arbitrāžas konvencijas 1. panta nozīmē, tikties ar padomdevēju komisiju;

| e) | padomdevējas komisijas procedūras izmaksas, kuras vienlīdzīgi sadala attiecīgo dalībvalstu starpā, sastāv no padomdevējas komisijas administratīvajām izmaksām un neatkarīgo autoritatīvo personu honorāriem un izdevumiem; |
| --- | --- |

e)

padomdevējas komisijas procedūras izmaksas, kuras vienlīdzīgi sadala attiecīgo dalībvalstu starpā, sastāv no padomdevējas komisijas administratīvajām izmaksām un neatkarīgo autoritatīvo personu honorāriem un izdevumiem;

| f) | ja vien dalībvalstu kompetentās iestādes nevienojas citādi:






  i) | neatkarīgo autoritatīvo personu izdevumu atlīdzinājums nepārsniedz atlīdzinājumu, ko parasti saņem augsti stāvoši ierēdņi līgumslēdzējā valstī, kura uzņēmusies iniciatīvu izveidot padomdevēju komisiju; |
| --- | --- | --- |

f)

ja vien dalībvalstu kompetentās iestādes nevienojas citādi:

i)

neatkarīgo autoritatīvo personu izdevumu atlīdzinājums nepārsniedz atlīdzinājumu, ko parasti saņem augsti stāvoši ierēdņi līgumslēdzējā valstī, kura uzņēmusies iniciatīvu izveidot padomdevēju komisiju;

| ii) | neatkarīgo autoritatīvo personu honorāri ir noteikti EUR 1 000 apjomā katrai personai par katru padomdevējas komisijas sanāksmes dienu, un priekšsēdētājs saņem honorāru, kas ir par 10 % lielāks nekā pārējo neatkarīgo autoritatīvo personu honorārs; |
| --- | --- |

ii)

neatkarīgo autoritatīvo personu honorāri ir noteikti EUR 1 000 apjomā katrai personai par katru padomdevējas komisijas sanāksmes dienu, un priekšsēdētājs saņem honorāru, kas ir par 10 % lielāks nekā pārējo neatkarīgo autoritatīvo personu honorārs;

| g) | padomdevējas komisijas procedūras izmaksu faktisko samaksu veic tā dalībvalsts, kura uzņēmusies iniciatīvu izveidot padomdevēju komisiju, ja vien attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes nav izlēmušas citādi. |
| --- | --- |

g)

padomdevējas komisijas procedūras izmaksu faktisko samaksu veic tā dalībvalsts, kura uzņēmusies iniciatīvu izveidot padomdevēju komisiju, ja vien attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes nav izlēmušas citādi.

7.4.   Padomdevējas komisijas atzinums

Dalībvalstis vēlas, lai atzinumā būtu iekļauti šādi elementi:

| a) | padomdevējas komisijas locekļu vārdi; |
| --- | --- |

a)

padomdevējas komisijas locekļu vārdi;

| b) | lūgums; un lūgumā iekļautu šādu informāciju:






  i) | iesaistīto uzņēmumu nosaukumi un adreses; |
| --- | --- | --- |

b)

lūgums; un lūgumā iekļautu šādu informāciju:

i)

iesaistīto uzņēmumu nosaukumi un adreses;

| ii) | iesaistītās kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

ii)

iesaistītās kompetentās iestādes;

| iii) | domstarpību faktu un apstākļu izklāsts; |
| --- | --- |

iii)

domstarpību faktu un apstākļu izklāsts;

| vi) | skaidrs paziņojums par izteikto prasību; |
| --- | --- |

vi)

skaidrs paziņojums par izteikto prasību;

| c) | lietas izskatīšanas īss kopsavilkums; |
| --- | --- |

c)

lietas izskatīšanas īss kopsavilkums;

| d) | argumenti un metodes, ar ko pamatots lēmums, kas izteikts atzinumā; |
| --- | --- |

d)

argumenti un metodes, ar ko pamatots lēmums, kas izteikts atzinumā;

| e) | atzinums; |
| --- | --- |

e)

atzinums;

| f) | vieta, kurā atzinums pasludināts; |
| --- | --- |

f)

vieta, kurā atzinums pasludināts;

| g) | diena, kurā atzinums pasludināts; |
| --- | --- |

g)

diena, kurā atzinums pasludināts;

| h) | padomdevējas komisijas locekļu paraksti. |
| --- | --- |

h)

padomdevējas komisijas locekļu paraksti.

Kompetento iestāžu lēmumu un padomdevējas komisijas atzinumu paziņo saskaņā ar turpmāk izklāstīto:

| i) | pēc lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde, kurai iesniegta lieta, nosūta kompetentās iestādes lēmuma un padomdevējas komisijas atzinuma kopiju katram no iesaistītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

i)

pēc lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde, kurai iesniegta lieta, nosūta kompetentās iestādes lēmuma un padomdevējas komisijas atzinuma kopiju katram no iesaistītajiem uzņēmumiem;

| ii) | dalībvalstu kompetentās iestādes var vienoties, ka lēmumu un atzinumu publicēs pilnībā. Tās var arī vienoties publicēt lēmumu un atzinumu, neminot iesaistīto uzņēmumu nosaukumus un izlaižot visas norādes, kas varētu atklāt iesaistīto uzņēmumu identitāti. Abos gadījumos ir nepieciešama uzņēmumu piekrišana, un pirms publicēšanas iesaistītajiem uzņēmumiem ir rakstiski jāpaziņo kompetentajai iestādei, kurai iesniegta lieta, ka tiem nav iebildumu pret lēmuma un atzinuma publicēšanu; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalstu kompetentās iestādes var vienoties, ka lēmumu un atzinumu publicēs pilnībā. Tās var arī vienoties publicēt lēmumu un atzinumu, neminot iesaistīto uzņēmumu nosaukumus un izlaižot visas norādes, kas varētu atklāt iesaistīto uzņēmumu identitāti. Abos gadījumos ir nepieciešama uzņēmumu piekrišana, un pirms publicēšanas iesaistītajiem uzņēmumiem ir rakstiski jāpaziņo kompetentajai iestādei, kurai iesniegta lieta, ka tiem nav iebildumu pret lēmuma un atzinuma publicēšanu;

| iii) | padomdevējas komisijas atzinumu sagatavo trīs (vai vairāk – trīsstūrveida lietās) oriģinālos, no kuriem pa vienam ir jānosūta katras attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un viens jānosūta Padomes Ģenerālsekretariātam arhivēšanai. Ja pastāv vienošanās par atzinuma publicēšanu, to dara publiski pieejamu oriģinālvalodā(-s) Komisijas tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

iii)

padomdevējas komisijas atzinumu sagatavo trīs (vai vairāk – trīsstūrveida lietās) oriģinālos, no kuriem pa vienam ir jānosūta katras attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un viens jānosūta Padomes Ģenerālsekretariātam arhivēšanai. Ja pastāv vienošanās par atzinuma publicēšanu, to dara publiski pieejamu oriģinālvalodā(-s) Komisijas tīmekļa vietnē.

8.   Nodokļu iekasēšana un procentu maksājumi pārrobežu domstarpību izšķiršanas procedūru laikā

| a) | dalībvalstīm iesaka veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar Arbitrāžas konvenciju paredzēto nodokļu iekasēšanas pārtraukšanu pārrobežu domstarpību izšķiršanas procedūru laikā tie uzņēmumi, kas iesaistīti šādās procedūrās, varētu panākt ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas iesaistīti valstu iekšējās pārsūdzības vai tiesvedības procesā, lai arī šie pasākumi varētu nozīmēt, ka dažām dalībvalstīm jāveic izmaiņas to tiesību aktos. Dalībvalstīm būtu lietderīgi paplašināt šos pasākumus attiecībā uz pārrobežu domstarpību izšķiršanas procedūrām, piemērojot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumus, kas noslēgti starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm iesaka veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar Arbitrāžas konvenciju paredzēto nodokļu iekasēšanas pārtraukšanu pārrobežu domstarpību izšķiršanas procedūru laikā tie uzņēmumi, kas iesaistīti šādās procedūrās, varētu panākt ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas iesaistīti valstu iekšējās pārsūdzības vai tiesvedības procesā, lai arī šie pasākumi varētu nozīmēt, ka dažām dalībvalstīm jāveic izmaiņas to tiesību aktos. Dalībvalstīm būtu lietderīgi paplašināt šos pasākumus attiecībā uz pārrobežu domstarpību izšķiršanas procedūrām, piemērojot nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumus, kas noslēgti starp dalībvalstīm;

| b) | tā kā savstarpējās vienošanās procedūras sarunās nodokļu maksātājam nevajadzētu ciest no dažādām pieejām attiecībā uz procentu iekasēšanu un atmaksu savstarpējās vienošanās procedūras gaitā, dalībvalstīs ieteicams izmantot vienu no šādām pieejām:






  i) | iekasēt nodokļus vai tos atmaksāt, nepiemērojot procentus; vai |
| --- | --- | --- |

b)

tā kā savstarpējās vienošanās procedūras sarunās nodokļu maksātājam nevajadzētu ciest no dažādām pieejām attiecībā uz procentu iekasēšanu un atmaksu savstarpējās vienošanās procedūras gaitā, dalībvalstīs ieteicams izmantot vienu no šādām pieejām:

i)

iekasēt nodokļus vai tos atmaksāt, nepiemērojot procentus; vai

| ii) | iekasēt nodokļus vai tos atmaksāt, piemērojot procentus; vai |
| --- | --- |

ii)

iekasēt nodokļus vai tos atmaksāt, piemērojot procentus; vai

| iii) | attiecībā uz procentu iekasēšanu vai atmaksu katru gadījumu izskatīt atsevišķi (iespējams, savstarpējās vienošanās procedūras gaitā). |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz procentu iekasēšanu vai atmaksu katru gadījumu izskatīt atsevišķi (iespējams, savstarpējās vienošanās procedūras gaitā).

9.   Jaunu dalībvalstu pievienošanās Arbitrāžas konvencijai

Dalībvalstis centīsies parakstīt un ratificēt konvencijas par jaunu dalībvalstu pievienošanos Arbitrāžas konvencijai pēc iespējas ātrāk un katrā ziņā ne vēlāk kā divos gados pēc to pievienošanās ES.

10.   Nobeiguma noteikumi

Lai nodrošinātu šā rīcības kodeksa vienmērīgu un sekmīgu piemērošanu, dalībvalstis tiek aicinātas ik pēc diviem gadiem ziņot Komisijai par tā praktisko darbību. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija paredz ziņot Padomei un var iesniegt priekšlikumu pārskatīt šā rīcības kodeksa noteikumus.

---

(1)  Atrunas: Bulgārija uzskata, ka peļņas korekcija, kas izriet no aizdevuma cenas korekcijas (piem., procentu likme), ir Arbitrāžas konvencijas darbības jomā. Bulgārija turpretim uzskata, ka Arbitrāžas konvencija neaptver peļņas korekcijas gadījumus, kuru pamatā ir finansējuma apjoma korekcija. Principā pamatus šādām korekcijām nosaka dalībvalsts tiesību akti. Tas, ka spēkā ir dažādi valstu noteikumi un nav starptautiski atzītu nesaistītu uzņēmumu darījuma principa pamatnostādņu kopuma, kas būtu piemērojams uzņēmējdarbības kapitāla struktūrai, ļoti sarežģī nesaistītu uzņēmumu darījuma principa piemērošanu peļņas korekcijām, pamatojoties uz aizdevuma apjoma korekciju.

Čehijas Republika nepiemēro savstarpējās vienošanās procedūru atbilstīgi Arbitrāžas konvencijai, ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem uz lietu attiecas noteikumi par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu.

Nīderlande apstiprina viedokli, ka procentu likmes korekcija (aizdevuma cenas noteikšana), kuras pamatā ir valsts tiesību akti un nesaistītu uzņēmumu darījuma princips, ir Arbitrāžas konvencijas darbības jomā. Aizdevumu apjoma korekcijas, kā arī procentu nodokļu atbrīvojuma korekcijas, kuru pamatā ir nepietiekamā kapitalizācija atbilstīgi nesaistītu uzņēmumu darījuma principam, vai korekcijas, kuru pamatā ir ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas tiesību akti, ir uzskatāmi par tādiem, kas nav Arbitrāžas konvencijas darbības jomā. Nīderlande uzturēs spēkā atrunu, kamēr ESAO nedos norādes, kā piemērot nesaistītu uzņēmumu darījuma principu asociētu uzņēmumu nepietiekamai kapitalizācijai.

Grieķija uzskata, ka Arbitrāžas konvencijas darbības joma attiecas uz aizņēmuma procentu likmes korekcijām. Spēkā esošo valsts tiesību aktu ierobežojumu dēļ Arbitrāžas konvenciju nedrīkstētu piemērot korekcijām, kas attiecas uz aizņēmuma apjomu un iegūto procentu nodokļu atbrīvojumiem, kas saistīti ar aizņēmumu.

Ungārija uzskata, ka Arbitrāžas konvencijas darbības joma attiecas tikai uz gadījumiem, kad nodokļus dubulti uzliek aizņēmuma procentu likmes korekcijas dēļ vai tādēļ, ka korekcijas pamatā ir nesaistītu uzņēmumu darījuma princips (ALP).

Itālija uzskata, ka Arbitrāžas konvenciju var piemērot nodokļu dubultai uzlikšanai tādēļ, ka notikusi finanšu darījuma cenu korekcija, kas neatbilst nesaistītu uzņēmumu darījuma principam. Savukārt to nevar piemērot, lai risinātu nodokļu dubultas uzlikšanas problēmu, ko radījušas aizņēmumu apjoma korekcijas, vai ja nodokļu dubulta uzlikšana radusies tādēļ, ka spēkā ir atšķirīgi valsts noteikumi attiecībā uz atļauto finansējuma apjomu vai attiecībā uz procentu atbrīvojumu no nodokļiem.

Latvijas izpratnē Arbitrāžas konvenciju nevar piemērot nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumā, kas radusies, piemērojot vispārējus valsts tiesību aktus par aizņēmuma apjoma korekcijām vai par procentu maksājumu atbrīvojumiem no nodokļiem, kuru pamatā nav nesaistītu uzņēmumu darījumu princips, kas paredzēts Arbitrāžas konvencijas 4. pantā.

Tādēļ Latvija uzskata, ka Arbitrāžas konvencijas darbības joma attiecas tikai uz procentu nodokļu atbrīvojumu korekcijām atbilstīgi valsts tiesību aktiem, kas balstās uz nesaistītu uzņēmumu darījumu principa.

Polija uzskata, ka Arbitrāžas konvencijā noteikto procedūru var piemērot tikai procentu korekcijas gadījumos. Savukārt konvencija nedrīkstētu attiekties uz aizņēmumu apjoma korekcijām. Pēc mūsu viedokļa, ir neiespējami noteikt, kā praktiski varētu izskatīties kapitāla struktūra, lai tā atbilstu nesaistītu uzņēmumu darījumu principam.

Portugāle uzskata, ka Arbitrāžas konvenciju nevar piemērot, lai rastu risinājumu dubultas nodokļu uzlikšanas gadījumos peļņas korekcijas dēļ, kuras pamatā ir vai nu divu asociētu uzņēmumu noslēgta aizņēmuma apjoma korekcija vai procentu maksājumi, kas balstās uz iekšējiem pasākumiem saistībā ar ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. Tomēr Portugāle piekrīt mainīt savu nostāju, ja starptautiskā mērogā tiks rasts konsenss, proti, ar ESAO norāžu starpniecību, jautājumā par nesaistītu uzņēmumu darījuma principa piemērošanu parādu apjomam (ietverot nepietiekamas kapitalizācijas gadījumus) starp asociētiem uzņēmumiem.

Pēc Slovākijas viedokļa, Arbitrāžas konvencijas darbības jomai būtu jāattiecas uz procentu likmju korekcijām, kuru pamatā ir uz nesaistītu uzņēmumu darījuma principa balstīti valsts tiesību akti, bet tā nedrīkstētu attiekties uz peļņas korekcijām, kas radušās, piemērojot valsts iekšējo tiesību aktu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumus.

(2)  Atruna: Nodokļu iestāžu pārstāvis no Itālijas par trīs gadu sākuma dienu uzskata “dienu, kurā veikts pirmais paziņojums par nodokļu pārskatīšanu vai līdzvērtīgs paziņojums, kurš atspoguļo pārvedumu cenu noteikšanas korekciju, kas ir vai varētu būt par cēloni nodokļu dubultai uzlikšanai 1. panta nozīmē”, jo spēkā esošās Arbitrāžas konvencijas piemērošana būtu jāattiecina tikai uz tiem gadījumiem, kuros ir pārvedumu cenu noteikšanas “korekcija”.

---

Komisija

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/11

---

Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

2009/C 322/02

Saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) Eiropas Kopienu kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (2) groza šādi.

79. lpp.

Starp pozīcijas 1806 nosaukumu (Šokolāde un citādi pārtikas produkti ar kakao piedevu) un pozīciju 1806 20 10 iestarpina šādu tekstu:

“Tikai produktus, kas satur kakao pupiņas, kakao pastu vai kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu pozīcijas 1806 nozīmē.”

81. lpp.

81. lpp.

19. nodaļa

19. nodaļa

Sadaļu “Vispārīgi skaidrojumi” papildina ar šādu trešo rindkopu:

“Ja produkti satur kofeīnu vai teobromīnu, kura avots nav kakao, kakao satura aprēķinā šos kofeīna vai teobromīna papildu daudzumus neņem vērā.”

Starp pozīcijas 1901 nosaukumu (Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur vai satur mazāk nekā 40 % no svara kakao, pārrēķinot uz pilnīgi attaukotu pamatu, un citur neminēti; pārtikas izstrādājumi no 0401.–0404. pozīcijā minētām precēm, kas nesatur vai satur mazāk nekā 5 % no svara kakao, pārrēķinot uz pilnīgi attaukotu pamatu, un citur nav specificēti vai minēti) un pozīciju 1901 20 00 iestarpina šādu tekstu:

“Tikai produktus, kas satur kakao pupiņas, kakao pastu vai kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu pozīcijas 1901 nozīmē.”

Ar šādu otro rindkopu papildina KN skaidrojumu par pozīciju 1904 (Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugi (izņemot kukurūzu) graudu vai pārslu veidā vai citā veidā apstrādāti graudi (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), pirms tam termiski apstrādāti vai sagatavoti ar citu paņēmienu, kas citur nav specificēti vai minēti):

“Tikai produktus, kas satur kakao pupiņas, kakao pastu vai kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu pozīcijas 1904 nozīmē.”

82. lpp.

82. lpp.

Ar šādu trešo rindkopu papildina KN skaidrojumu par pozīciju 1905 (Maizes, miltu konditorejas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citādi maizes izstrādājumi ar vai bez kakao piedevas; svētā vakarēdiena vafeles, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un līdzīgi produkti):

“Tikai produktus, kas satur kakao pupiņas, kakao pastu vai kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu pozīcijas 1905 nozīmē.”

89. lpp.

89. lpp.

Ar šādu astoto rindkopu papildina KN skaidrojumu par pozīciju 2105 00 (Saldējums un citādi pārtikas ledus veidi, ar vai bez kakao piedevas):

2105 00

“Tikai produktus, kas satur kakao pupiņas, kakao pastu vai kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu pozīcijas 2105 00 nozīmē.”

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV C 133, 30.5.2008., 1. lpp.

2

---

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/13

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 322/03

Komisija 2009. gada 29. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5421. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5421. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Eiropas Parlaments

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/14

---

Eiropas Savienības parlamentu Kopienas un Eiropas lietu komiteju konference (COSAC)

XLII COSAC ieguldījums

Stokholmā, 2009. gada 4.–6. oktobrī

2009/C 322/04

1.   Institucionālie jautājumi un Lisabonas līgums

| 1.1. | COSAC pauž gandarījumu, ka 20 gadu pastāvēšanas laikā tā ir kļuvusi par parlamentārās sadarbības un demokrātisku apspriežu forumu Eiropas Savienībā, radot valstu parlamentiem lielākas iespējas veidot dialogu ar ES iestādēm un sniegt atbilstošu ieguldījumu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas darbā. |
| --- | --- |

1.1.

COSAC pauž gandarījumu, ka 20 gadu pastāvēšanas laikā tā ir kļuvusi par parlamentārās sadarbības un demokrātisku apspriežu forumu Eiropas Savienībā, radot valstu parlamentiem lielākas iespējas veidot dialogu ar ES iestādēm un sniegt atbilstošu ieguldījumu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas darbā.

| 1.2. | Atskatoties uz pēdējo piecu gadu sasniegumiem valstu parlamentu un Eiropas Savienības iestāžu sadarbības pilnveidošanā, COSAC vēlas pateikties Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei Margot Wallström par paveikto darbu, cenšoties sasniegt šo mērķi. |
| --- | --- |

1.2.

Atskatoties uz pēdējo piecu gadu sasniegumiem valstu parlamentu un Eiropas Savienības iestāžu sadarbības pilnveidošanā, COSAC vēlas pateikties Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei Margot Wallström par paveikto darbu, cenšoties sasniegt šo mērķi.

| 1.3. | Ņemot vērā to, ka pēc pienācīgām apspriedēm un debatēm Eiropas Savienības valstu parlamentu palātas ir apstiprinājušas Lisabonas līgumu, lai gan joprojām tiek gaidīts Īrijas parlamenta oficiāls apstiprinājums pēc 2009. gada 2. oktobra referenduma, COSAC uzskata, ka šī procesa demokrātisko leģitimitāti nevar apšaubīt un to vajadzētu atzīt visiem dalībniekiem. Respektējot visu dalībvalstu konstitucionālās prasības, COSAC aicina nodrošināt, ka Lisabonas līgums stājas spēkā pēc iespējas ātrāk.

  COSAC gatavojas turpināt sadarbību ar Eiropas Savienības iestādēm saskaņā ar jaunā līguma noteikumiem. COSAC atzinīgi vērtē Līgumā paredzēto valstu parlamentu pastiprināto nozīmi un uzsver to, cik svarīgi ir bez kavēšanās, pilnīgi un efektīvi īstenot jauno Līgumu, tiklīdz tas stāsies spēkā, ievērojot Līgumos paredzēto laiku, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments var veikt pilnīgu un efektīvu uzraudzību. |
| --- | --- |

1.3.

Ņemot vērā to, ka pēc pienācīgām apspriedēm un debatēm Eiropas Savienības valstu parlamentu palātas ir apstiprinājušas Lisabonas līgumu, lai gan joprojām tiek gaidīts Īrijas parlamenta oficiāls apstiprinājums pēc 2009. gada 2. oktobra referenduma, COSAC uzskata, ka šī procesa demokrātisko leģitimitāti nevar apšaubīt un to vajadzētu atzīt visiem dalībniekiem. Respektējot visu dalībvalstu konstitucionālās prasības, COSAC aicina nodrošināt, ka Lisabonas līgums stājas spēkā pēc iespējas ātrāk.

COSAC gatavojas turpināt sadarbību ar Eiropas Savienības iestādēm saskaņā ar jaunā līguma noteikumiem. COSAC atzinīgi vērtē Līgumā paredzēto valstu parlamentu pastiprināto nozīmi un uzsver to, cik svarīgi ir bez kavēšanās, pilnīgi un efektīvi īstenot jauno Līgumu, tiklīdz tas stāsies spēkā, ievērojot Līgumos paredzēto laiku, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments var veikt pilnīgu un efektīvu uzraudzību.

| 1.4. | COSAC uzsver to, cik svarīgi ir ieviest labi funkcionējošas Eiropas Savienības iestāžu un valstu parlamentu sadarbības procedūras, lai pārbaudītu subsidiaritātes principu ievērošanu un īstenotu parlamentāro uzraudzību attiecībā uz Europol, kā arī izvērtētu Eurojust darbību. Šajā sakarībā COSAC atkārtoti norāda uz Prāgas XLI COSAC sniegto ieguldījumu. |
| --- | --- |

1.4.

COSAC uzsver to, cik svarīgi ir ieviest labi funkcionējošas Eiropas Savienības iestāžu un valstu parlamentu sadarbības procedūras, lai pārbaudītu subsidiaritātes principu ievērošanu un īstenotu parlamentāro uzraudzību attiecībā uz Europol, kā arī izvērtētu Eurojust darbību. Šajā sakarībā COSAC atkārtoti norāda uz Prāgas XLI COSAC sniegto ieguldījumu.

| 1.5. | COSAC uzsver, ka atklātībai un pieejamībai joprojām ir būtiska nozīme, lai radītu Eiropas pilsoņiem piederības sajūtu. Lielāka pārredzamība Eiropas Savienības iestādēs un valstu parlamentos ir svarīgs elements, nodrošinot Eiropas Savienības pasākumu akceptēšanu. |
| --- | --- |

1.5.

COSAC uzsver, ka atklātībai un pieejamībai joprojām ir būtiska nozīme, lai radītu Eiropas pilsoņiem piederības sajūtu. Lielāka pārredzamība Eiropas Savienības iestādēs un valstu parlamentos ir svarīgs elements, nodrošinot Eiropas Savienības pasākumu akceptēšanu.

2.   Ekonomikas un finanšu krīze

| 2.1. | COSAC norāda, ka, lai gan ir vērojamas pozitīvas iezīmes, kas liecina par ekonomikas atveseļošanos, joprojām ir jārisina finanšu un ekonomikas krīzes radītās problēmas, nodrošinot ilgtermiņa izaugsmi un nodarbinātības potenciālu. Ir jāmazina pašreizējās lejupslīdes sekas un jāveicina pasākumi, kas sekmē ātru un ilgtspējīgu ekonomikas atlabšanu. Ir jāturpina pielikt pūles kredīta un kapitāla tirgu darbības uzlabošanā. Ilgtermiņā Eiropai ir nepieciešama atjaunota stratēģija ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai – no jauna iedzīvinātā Lisabonas stratēģija, kas pārveidotu Eiropas Savienības ekonomiku tā, lai tā būtu gatava izmantot globalizācijas priekšrocības, vienlaicīgi risinot tās radītās sociālās un vides problēmas. Centieniem novērst un ierobežot darba vietu zaudēšanu būtu jābalstās uz pasākumiem, kuriem ir ilgtspējīga pozitīva ietekme uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

2.1.

COSAC norāda, ka, lai gan ir vērojamas pozitīvas iezīmes, kas liecina par ekonomikas atveseļošanos, joprojām ir jārisina finanšu un ekonomikas krīzes radītās problēmas, nodrošinot ilgtermiņa izaugsmi un nodarbinātības potenciālu. Ir jāmazina pašreizējās lejupslīdes sekas un jāveicina pasākumi, kas sekmē ātru un ilgtspējīgu ekonomikas atlabšanu. Ir jāturpina pielikt pūles kredīta un kapitāla tirgu darbības uzlabošanā. Ilgtermiņā Eiropai ir nepieciešama atjaunota stratēģija ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai – no jauna iedzīvinātā Lisabonas stratēģija, kas pārveidotu Eiropas Savienības ekonomiku tā, lai tā būtu gatava izmantot globalizācijas priekšrocības, vienlaicīgi risinot tās radītās sociālās un vides problēmas. Centieniem novērst un ierobežot darba vietu zaudēšanu būtu jābalstās uz pasākumiem, kuriem ir ilgtspējīga pozitīva ietekme uz nodarbinātību.

| 2.2. | COSAC atbalsta to, kā Eiropadome 2009. jūnija sanāksmes secinājumos reaģēja uz krīzi, un atzinīgi vērtē vispusīgo sagatavošanos G20 sanāksmei Pitsburgā 2009. gada 24. septembrī, papildus sarīkojot neformālu augstākā līmeņa sanāksmi 2009. gada 17. septembrī. |
| --- | --- |

2.2.

COSAC atbalsta to, kā Eiropadome 2009. jūnija sanāksmes secinājumos reaģēja uz krīzi, un atzinīgi vērtē vispusīgo sagatavošanos G20 sanāksmei Pitsburgā 2009. gada 24. septembrī, papildus sarīkojot neformālu augstākā līmeņa sanāksmi 2009. gada 17. septembrī.

| 2.3. | COSAC ar gandarījumu konstatē, ka rūpīgā sagatavošanās palīdzēja Eiropas Savienībai aktīvi piedalīties Pitsburgas sanāksmē. Eiropas Savienība sniedza savu ieguldījumu, panākot, ka tiek sperts solis tuvāk kopīgu reglamentējošo noteikumu un ilgtspējīgākas finanšu sistēmas svarīgāko iezīmju izstrādei, paredzot arī pasākumus, kas vērsti pret nepamatotu prēmiju piešķiršanu. |
| --- | --- |

2.3.

COSAC ar gandarījumu konstatē, ka rūpīgā sagatavošanās palīdzēja Eiropas Savienībai aktīvi piedalīties Pitsburgas sanāksmē. Eiropas Savienība sniedza savu ieguldījumu, panākot, ka tiek sperts solis tuvāk kopīgu reglamentējošo noteikumu un ilgtspējīgākas finanšu sistēmas svarīgāko iezīmju izstrādei, paredzot arī pasākumus, kas vērsti pret nepamatotu prēmiju piešķiršanu.

| 2.4. | COSAC atzinīgi vērtē Komisijas nesenos priekšlikumus par Eiropas finanšu pārraudzības jauno struktūru un uzsver, ka iecerētajai ātrajai sarunu pabeigšanai nevajadzētu kavēt nepieciešamo parlamentāro uzraudzību. |
| --- | --- |

2.4.

COSAC atzinīgi vērtē Komisijas nesenos priekšlikumus par Eiropas finanšu pārraudzības jauno struktūru un uzsver, ka iecerētajai ātrajai sarunu pabeigšanai nevajadzētu kavēt nepieciešamo parlamentāro uzraudzību.

| 2.5. | Ņemot vērā gaidāmo Eiropadomi 2009. gada 29. un 30. oktobrī, COSAC atkārtoti vēršas pret jebkādu ekonomisko protekcionismu. Pasaules tirgu atvērtība un Dohas sarunu kārtas sekmīga pabeigšana joprojām ir svarīgākie elementi globālās krīzes pārvarēšanā. |
| --- | --- |

2.5.

Ņemot vērā gaidāmo Eiropadomi 2009. gada 29. un 30. oktobrī, COSAC atkārtoti vēršas pret jebkādu ekonomisko protekcionismu. Pasaules tirgu atvērtība un Dohas sarunu kārtas sekmīga pabeigšana joprojām ir svarīgākie elementi globālās krīzes pārvarēšanā.

3.   Klimata pārmaiņas – virzība uz Kopenhāgenas kritēriju ievērošanu

| 3.1. | COSAC atkārtoti pauž pārliecību, ka ekonomiskās situācijas dēļ Eiropas Savienība nedrīkst atkāpties no ilgtspējīgas attīstības plāniem un no Eiropadomes pieņemtās klimata stratēģijas. Šajos plānos ietilpst arī gatavība pienācīgi atbalstīt vismazāk attīstīto valstu centienus samazināt oglekļa emisiju un sniegt ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām. Lai finansētu šo cīņu pret klimata pārmaiņām, ir svarīgi izveidot efektīvu un ilgtspējīgu finansēšanas struktūru. |
| --- | --- |

3.1.

COSAC atkārtoti pauž pārliecību, ka ekonomiskās situācijas dēļ Eiropas Savienība nedrīkst atkāpties no ilgtspējīgas attīstības plāniem un no Eiropadomes pieņemtās klimata stratēģijas. Šajos plānos ietilpst arī gatavība pienācīgi atbalstīt vismazāk attīstīto valstu centienus samazināt oglekļa emisiju un sniegt ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām. Lai finansētu šo cīņu pret klimata pārmaiņām, ir svarīgi izveidot efektīvu un ilgtspējīgu finansēšanas struktūru.

| 3.2. | Sarunas saistībā ar ANO Klimata konferenci – COP 15 – Kopenhāgenā 2009. gada decembrī ir ārkārtīgi sarežģītas. COSAC kopumā atzinīgi vērtē Eiropas Savienības kā pasaules līmeņa dalībnieces lomas vispārēju stiprināšanos un ar gandarījumu konstatē, ka klimata pārrunās Eiropas Savienība ir mērķtiecīga, apņēmīga un ietekmīga. Pitsburgas augstākā līmeņa sanāksmes rezultāti uzsvērti liecina, ka Eiropas Savienībai periodā pirms augstākā līmeņa sanāksmes par klimata pārmaiņām un tās laikā ir jāsaglabā vadošā loma. COSAC mudina visas Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis sniegt ieguldījumu, lai izveidotu spēcīgu platformu šīs vadošās lomas īstenošanai. |
| --- | --- |

3.2.

Sarunas saistībā ar ANO Klimata konferenci – COP 15 – Kopenhāgenā 2009. gada decembrī ir ārkārtīgi sarežģītas. COSAC kopumā atzinīgi vērtē Eiropas Savienības kā pasaules līmeņa dalībnieces lomas vispārēju stiprināšanos un ar gandarījumu konstatē, ka klimata pārrunās Eiropas Savienība ir mērķtiecīga, apņēmīga un ietekmīga. Pitsburgas augstākā līmeņa sanāksmes rezultāti uzsvērti liecina, ka Eiropas Savienībai periodā pirms augstākā līmeņa sanāksmes par klimata pārmaiņām un tās laikā ir jāsaglabā vadošā loma. COSAC mudina visas Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis sniegt ieguldījumu, lai izveidotu spēcīgu platformu šīs vadošās lomas īstenošanai.

4.   Stokholmas programma

| 4.1. | COSAC norāda, ka Eirobarometra un citu sabiedriskās domas aptauju rezultāti liecina, ka pilsoņi gaida Eiropas iniciatīvas saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Tas attiecas gan uz patvēruma un imigrācijas politiku, gan uz cilvēku tirdzniecības un citu pārrobežu noziegumu apkarošanu. Uzsverot, ka jaunajā daudzgadu programmā lielākā uzmanība būtu jāpievērš pilsoņiem, COSAC norāda uz nepieciešamību panākt līdzsvaru starp tiesībaizsardzības pasākumiem un pasākumiem individuālo tiesību un tiesiskuma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.1.

COSAC norāda, ka Eirobarometra un citu sabiedriskās domas aptauju rezultāti liecina, ka pilsoņi gaida Eiropas iniciatīvas saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Tas attiecas gan uz patvēruma un imigrācijas politiku, gan uz cilvēku tirdzniecības un citu pārrobežu noziegumu apkarošanu. Uzsverot, ka jaunajā daudzgadu programmā lielākā uzmanība būtu jāpievērš pilsoņiem, COSAC norāda uz nepieciešamību panākt līdzsvaru starp tiesībaizsardzības pasākumiem un pasākumiem individuālo tiesību un tiesiskuma nodrošināšanai.

| 4.2. | COSAC norāda, ka šīs Eiropas pilsoņiem tik svarīgās jomas ir parlamentu galvenās atbildības jomas. COSAC uzsver to, cik svarīga ir parlamentārā uzraudzība un aktīva dalība sarunās par Stokholmas programmu un visām tās daļām un elementiem, par kuriem lems vēlāk, norādot, ka programmu kopumā ir plānots pieņemt 2009. gada 10. un 11. decembrī Eiropadomē. |
| --- | --- |

4.2.

COSAC norāda, ka šīs Eiropas pilsoņiem tik svarīgās jomas ir parlamentu galvenās atbildības jomas. COSAC uzsver to, cik svarīga ir parlamentārā uzraudzība un aktīva dalība sarunās par Stokholmas programmu un visām tās daļām un elementiem, par kuriem lems vēlāk, norādot, ka programmu kopumā ir plānots pieņemt 2009. gada 10. un 11. decembrī Eiropadomē.

5.   Reģionālās stratēģijas un kaimiņattiecību politika

| 5.1. | Ar ierosināto stratēģiju Baltijas jūras reģionam ir iecerēts ne tikai risināt reģiona ekoloģiskās un citas konkrētas problēmas, bet tā kalpo arī kā makroreģionālo stratēģiju izmēģinājuma projekts. Šo modeli nākotnē varētu izmantot citos reģionos ar atšķirīgām reģionālām problēmām, piemēram, Donavas reģionā. COSAC gaida, ka Baltijas jūras reģiona stratēģiju, kā plānots, pieņems 2009. gada 29. un 30. oktobra Eiropadomē. |
| --- | --- |

5.1.

Ar ierosināto stratēģiju Baltijas jūras reģionam ir iecerēts ne tikai risināt reģiona ekoloģiskās un citas konkrētas problēmas, bet tā kalpo arī kā makroreģionālo stratēģiju izmēģinājuma projekts. Šo modeli nākotnē varētu izmantot citos reģionos ar atšķirīgām reģionālām problēmām, piemēram, Donavas reģionā. COSAC gaida, ka Baltijas jūras reģiona stratēģiju, kā plānots, pieņems 2009. gada 29. un 30. oktobra Eiropadomē.

| 5.2. | COSAC atkārtoti pauž neatslābstošu atbalstu Eiropas kaimiņattiecību politikai, tostarp tās Austrumu dimensijai. COSAC atzinīgi vērtē sanāksmi par austrumu partnerības parlamentārās dimensijas veidošanu, ko 2009. gada 21. oktobrī organizē Zviedrijas parlamenta Ārlietu komiteja. |
| --- | --- |

5.2.

COSAC atkārtoti pauž neatslābstošu atbalstu Eiropas kaimiņattiecību politikai, tostarp tās Austrumu dimensijai. COSAC atzinīgi vērtē sanāksmi par austrumu partnerības parlamentārās dimensijas veidošanu, ko 2009. gada 21. oktobrī organizē Zviedrijas parlamenta Ārlietu komiteja.

| 5.3. | COSAC arī atkārtoti pauž atbalstu Vidusjūras reģiona savienības izveidei, jo tā varētu būt svarīgs instruments, ar ko nodrošina mieru, stabilitāti un drošību Vidusjūras reģionā un Tuvajos Austrumos, jo īpaši risinot jautājumus imigrācijas un enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

5.3.

COSAC arī atkārtoti pauž atbalstu Vidusjūras reģiona savienības izveidei, jo tā varētu būt svarīgs instruments, ar ko nodrošina mieru, stabilitāti un drošību Vidusjūras reģionā un Tuvajos Austrumos, jo īpaši risinot jautājumus imigrācijas un enerģētikas jomā.

6.   Paplašināšanās

| 6.1. | COSAC uzsver to, cik stratēģiski svarīgi ir turpināt Eiropas Savienības paplašināšanās procesu un atzinīgi vērtē to, ka Islande ir iesniegusi iestāšanās pieteikumu. Atzīstot, ka skaidra iestāšanās perspektīva ir svarīgs stimuls reformām, COSAC uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāievēro savas saistības un šajā jomā noteiktie principi, jo īpaši attiecībā uz Kopenhāgenas kritēriju izpildi pirms iestāšanās. COSAC ar gandarījumu konstatē, ka pēdējo notikumu gaita jau notiekošajās paplašināšanās sarunās ir pozitīva. |
| --- | --- |

6.1.

COSAC uzsver to, cik stratēģiski svarīgi ir turpināt Eiropas Savienības paplašināšanās procesu un atzinīgi vērtē to, ka Islande ir iesniegusi iestāšanās pieteikumu. Atzīstot, ka skaidra iestāšanās perspektīva ir svarīgs stimuls reformām, COSAC uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāievēro savas saistības un šajā jomā noteiktie principi, jo īpaši attiecībā uz Kopenhāgenas kritēriju izpildi pirms iestāšanās. COSAC ar gandarījumu konstatē, ka pēdējo notikumu gaita jau notiekošajās paplašināšanās sarunās ir pozitīva.

---

Komisija

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/17

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 29. decembris

2009/C 322/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4433 |
| JPY | Japānas jena | 132,44 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4415 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90270 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3550 |
| CHF | Šveices franks | 1,4882 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,3285 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,413 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 272,54 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7092 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1463 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2157 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1758 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6069 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4999 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,1938 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0057 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0245 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 690,93 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,6927 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,8569 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3050 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 624,39 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9541 |
| PHP | Filipīnu peso | 66,700 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,3316 |
| THB | Taizemes bāts | 48,120 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5034 |
| MXN | Meksikas peso | 18,8058 |
| INR | Indijas rūpija | 67,3800 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4433

JPY

Japānas jena

132,44

DKK

Dānijas krona

7,4415

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90270

SEK

Zviedrijas krona

10,3550

CHF

Šveices franks

1,4882

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,3285

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,413

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

272,54

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7092

PLN

Polijas zlots

4,1463

RON

Rumānijas leja

4,2157

TRY

Turcijas lira

2,1758

AUD

Austrālijas dolārs

1,6069

CAD

Kanādas dolārs

1,4999

HKD

Hongkongas dolārs

11,1938

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0057

SGD

Singapūras dolārs

2,0245

KRW

Dienvidkorejas vona

1 690,93

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,6927

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,8569

HRK

Horvātijas kuna

7,3050

IDR

Indonēzijas rūpija

13 624,39

MYR

Malaizijas ringits

4,9541

PHP

Filipīnu peso

66,700

RUB

Krievijas rublis

43,3316

THB

Taizemes bāts

48,120

BRL

Brazīlijas reāls

2,5034

MXN

Meksikas peso

18,8058

INR

Indijas rūpija

67,3800

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/18

---

Eiropas Komisijas paziņojums Komisijas Direktīvas 96/606/EK (1996. gada 19. septembris), realizēšanas ietvaros, ar kuru Padomes Direktīvu 92/75/EEK īsteno attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības kombinētajām veļas mazgājamām un žāvējamām mašīnām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)

2009/C 322/06

| ESO (1) | Standarta numurs un nosaukums
  (Ieskates dokuments) | Aizstātais standarts | Aizstātā standarta izmantojamības izbeigšanās datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- |
| Cenelec | EN 50229:2001
  Mājsaimniecības elektriskās veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas – Darbības novērtēšanas metode | EN 50229:1997 | Darbības izbeigšanās datums
  (1.5.2004.) |
| Cenelec | EN 50229:2007
  Elektriskie veļas mazgāšanas/žāvēšanas automāti mājsaimniecībai – Veiktspējas raksturlielumu mērīšanas metodes | EN 50229:2001
  2.1. piezīme | 1.6.2010. |

ESO (1)

Standarta numurs un nosaukums

(Ieskates dokuments)

Aizstātais standarts

Aizstātā standarta izmantojamības izbeigšanās datums

1. piezīme

Cenelec

EN 50229:2001

Mājsaimniecības elektriskās veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas – Darbības novērtēšanas metode

EN 50229:1997

Darbības izbeigšanās datums

(1.5.2004.)

Cenelec

EN 50229:2007

Elektriskie veļas mazgāšanas/žāvēšanas automāti mājsaimniecībai – Veiktspējas raksturlielumu mērīšanas metodes

EN 50229:2001

2.1. piezīme

1.6.2010.

| 1. piezīme. | Parasti izmantojamības izbeigšanās datums būs standarta atcelšanas datums (dow), ko izsludinājusi Eiropas standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotāju uzmanība jāpievērš faktam, ka zināmos izņēmuma gadījumos var būt arī citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

Parasti izmantojamības izbeigšanās datums būs standarta atcelšanas datums (dow), ko izsludinājusi Eiropas standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotāju uzmanība jāpievērš faktam, ka zināmos izņēmuma gadījumos var būt arī citādi.

| 2.1. piezīme. | Jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības sfēra kā aizstātajam standartam. Datumā, kas norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme.

Jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības sfēra kā aizstātajam standartam. Datumā, kas norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām.

| 3. piezīme. | Labojumu gadījumā atsauces standarts ir EN CCCCC:YYYY, tā agrākie labojumi, ja tādi bijuši, un jaunnorādītais labojums. Tātad aizstātais standarts (3. aile) sastāv no EN CCCCC:YYYY un tā agrākajiem labojumiem, ja tādi bijuši, bet jaunnorādītais labojums tajā neietilpst. Datumā, kas te norādīts, aizstātais standarts šās direktīvas kontekstā vairs nav izmantojams. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Labojumu gadījumā atsauces standarts ir EN CCCCC:YYYY, tā agrākie labojumi, ja tādi bijuši, un jaunnorādītais labojums. Tātad aizstātais standarts (3. aile) sastāv no EN CCCCC:YYYY un tā agrākajiem labojumiem, ja tādi bijuši, bet jaunnorādītais labojums tajā neietilpst. Datumā, kas te norādīts, aizstātais standarts šās direktīvas kontekstā vairs nav izmantojams.

---

(1)  ESO: European Standards Organisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tālr. +32 25500811. Fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tālr. +32 25500811. Fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tālr. +32 25196871. Fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tālr. +32 25196871. Fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tālr. +33 492944200. Fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tālr. +33 492944200. Fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/19

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus 2009. gadam – Programma “Eiropa pilsoņiem” (2007.–2013. gads)

Programmas darbību īstenošana: aktīvi iedzīvotāji Eiropai, aktīva pilsoniskā sabiedrība Eiropā un aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi

2009/C 322/07

IEVADS

Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir pamatots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (1). Sīki izstrādātus nosacījumus šim uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus var atrast programmas “Eiropa pilsoņiem” programmas ceļvedī, kas publicēts tīmekļa vietnē Europa (skatīt VIII punktu). Programmas ceļvedis ir šī uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus neatņemama daļa.

I.   Mērķi

Programmai “Eiropa pilsoņiem” ir šādi konkrēti mērķi:

| — | tuvināt vietējo kopienu iedzīvotājus visā Eiropā, lai dalītos pieredzē un apmainītos ar pieredzi, viedokļiem un vērtībām, kā arī lai mācītos no pagātnes un plānotu nākotni, |
| --- | --- |

—

tuvināt vietējo kopienu iedzīvotājus visā Eiropā, lai dalītos pieredzē un apmainītos ar pieredzi, viedokļiem un vērtībām, kā arī lai mācītos no pagātnes un plānotu nākotni,

| — | īstenojot sadarbību Eiropas līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijās, sekmēt ar Eiropas pilsonisko apziņu un demokrātiju, kopīgajām vērtībām, kopējo vēsturi un kultūru saistītus pasākumus, diskusijas un analīzi, |
| --- | --- |

—

īstenojot sadarbību Eiropas līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijās, sekmēt ar Eiropas pilsonisko apziņu un demokrātiju, kopīgajām vērtībām, kopējo vēsturi un kultūru saistītus pasākumus, diskusijas un analīzi,

| — | tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem, cildinot Eiropas vērtības un sasniegumus un vienlaikus saglabājot piemiņu par pagātni, |
| --- | --- |

—

tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem, cildinot Eiropas vērtības un sasniegumus un vienlaikus saglabājot piemiņu par pagātni,

| — | sekmēt visu iesaistīto valstu iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību, lai bagātinātu starpkultūru dialogu un uzsvērtu gan Eiropas daudzveidību, gan tās vienotību, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem ar mērķi ciešāk tuvināt iedzīvotājus no vecajām dalībvalstīm un dalībvalstīm, kas pievienojušās Eiropas Savienībai pēc 2004. gada 30. aprīļa. |
| --- | --- |

—

sekmēt visu iesaistīto valstu iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību, lai bagātinātu starpkultūru dialogu un uzsvērtu gan Eiropas daudzveidību, gan tās vienotību, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem ar mērķi ciešāk tuvināt iedzīvotājus no vecajām dalībvalstīm un dalībvalstīm, kas pievienojušās Eiropas Savienībai pēc 2004. gada 30. aprīļa.

II.   Tiesīgie pretendenti

Programmā var piedalīties ikviens nodibinājums, kas dibināts vienā no valstīm, kura piedalās programmā, un ir:

| — | valsts iestāde, vai |
| --- | --- |

—

valsts iestāde, vai

| — | bezpeļņas organizācija, kurai ir juridiskais statuss: |
| --- | --- |

—

bezpeļņas organizācija, kurai ir juridiskais statuss:

Katra programmas darbība tomēr ir domāta šaurākam organizāciju lokam. Tādēļ šajā ceļvedī attiecībā uz katru darbību/apakšdarbību ir norādīts, kādas organizācijas tajos var piedalīties.

Valstis, uz kurām attiecas šī programma, ir:

| — | ES dalībvalstis (2), |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstis (2),

| — | Horvātija, |
| --- | --- |

—

Horvātija,

| — | Albānija, |
| --- | --- |

—

Albānija,

| — | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (BDMR). |
| --- | --- |

—

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (BDMR).

III.   Atbilstīgās darbības

Programma “Eiropa pilsoņiem” atbalsta projektus, kas sekmē aktīvas Eiropas pilsoniskās sabiedrības veidošanos.

Šajā uzaicinājumā ir ietvertas šādas programmas “Eiropa pilsoņiem” darbības:

1.darbība.   Aktīvi iedzīvotāji Eiropai

1. pasākums.   Pilsētu sadraudzība

Šā pasākuma mērķis ir Eiropas iedzīvotāju iesaistīšana tiešās apmaiņās vai šādu apmaiņu veicināšana iedzīvotāju vidū, viņiem līdzdarbojoties pilsētu sadraudzības pasākumos.

1.1. pasākums.   Sadraudzības pilsētu iedzīvotāju tikšanās

Šā pasākuma mērķis ir Eiropas iedzīvotāju iesaistīšana tiešās apmaiņās vai šādu apmaiņu veicināšana iedzīvotāju vidū, viņiem līdzdarbojoties pilsētu sadraudzības pasākumos. Projektā ir jāiesaista pašvaldības no vismaz 2 valstīm, no kurām vismaz viena ir ES dalībvalsts. Projektā ir jābūt vismaz 25 starptautiskiem dalībniekiem no uzaicinātajām pašvaldībām ar vismaz 5 dalībniekiem no katras uzaicinātās pašvaldības. Maksimālais tikšanās ilgums ir 21 diena. Maksimālais atbalsts, ko var piešķirt, ir EUR 22 000 par projektu. Uz maksimālo summu EUR 40 000 par projektu var pieteikties, ja projektā piedalās vismaz 10 pilsētas. Minimālais atbalsts ir EUR 2 500.

Atbalsti sadraudzības pilsētu iedzīvotāju tikšanām ir paredzēti uzņēmējas pilsētas organizatorisko izdevumu un uzaicināto dalībnieku ceļa izdevumu līdzfinansēšanai. Atbalsta aprēķins ir atkarīgs no pamat-likmēm.

1.2. pasākums.   Sadraudzības pilsētu tīkli

Šis pasākums atbalsta tīklu attīstību, kas izveidoti, pamatojoties uz pilsētu sadraudzības saitēm, kuras ir nozīmīgas, lai nodrošinātu strukturētu, intensīvu un daudzpusīgu sadarbību starp pašvaldībām un tādējādi veicinātu programmas ietekmes palielināšanu. Viens projekts var paredzēt vismaz 3 pasākumus. Tajā ir jāiesaista vismaz 4 valstis, no kurām viena ir ES dalībvalsts. Projektā ir jābūt vismaz 30 starptautiskiem dalībniekiem no uzaicinātajām pašvaldībām. Projekta maksimālais ilgums ir 24 mēneši; katra pasākuma maksimālais ilgums ir 21 diena.

Maksimālā summa, ko ir tiesības saņemt projektam šī pasākuma ietvaros, ir EUR 150 000. Minimālā summa, ko ir tiesības saņemt, ir EUR 10 000. Atbalsta aprēķins ir atkarīgs no pamatlikmēm.

2. pasākums.   Iedzīvotāju projekti un atbalsta pasākumi

2.1. pasākums.   Iedzīvotāju projekti

Šis pasākums ir saistīts ar lielu šodienas Eiropas Savienības problēmu – kā pārvarēt plaisu starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību. Tā mērķis ir izpētīt oriģinālas un novatoriskas metodes, kas spēj sekmēt iedzīvotāju līdzdalību un veicināt Eiropas iedzīvotāju un Eiropas Savienības dialogu.

Dalībai projektā ir jāiesaista vismaz 5 valstis, no kurām vismaz viena ir ES dalībvalsts. Projektā jābūt iesaistītiem vismaz 200 dalībniekiem. Maksimālais projekta ilgums ir 12 mēneši.

Atbalsta summu aprēķinās, pamatojoties uz sīki saplānotu bezdeficīta budžetu, kas izteikts euro. Piešķirtais atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no projekta uz atbalstu atbilstīgo izmaksu kopējās summas. Minimālais atbalsts būs EUR 100 000. Maksimālais atbalsts, ko projekts ir tiesīgs saņemt šī pasākuma ietvaros, ir EUR 250 000.

2.2. pasākums.   Atbalsta pasākumi

Šis pasākums ir līdzeklis 1. darbības “Aktīvi iedzīvotāji Eiropai” ietvaros iesniegto projektu kvalitātes paaugstināšanai. Tas atbalsta apmaiņu ar pieredzi, ekspertu slēdzieniem un labu praksi, kā arī darbības, kuru rezultātā var izveidoties ilgstošas partnerattiecības un partneru tīkli.

Dalībai projektā ir jāiesaista vismaz 2 valstis, no kurām vismaz viena ir ES dalībvalsts. Maksimālais projekta ilgums ir 12 mēneši. Katrā projektā jāparedz vismaz 2 pasākumi.

Atbalsta summu aprēķinās, pamatojoties uz detalizēti izstrādātu bezdeficīta budžetu, kas izteikts euro. Piešķirtais atbalsts nedrīkst pārsniegt 80 % no attiecīgās darbības uz atbalstu atbilstīgajām izmaksām. Minimālais atbalsts, uz kuru ir tiesības, ir EUR 30 000. Maksimālais atbalsts, ko projekts ir tiesīgs saņemt šī pasākuma ietvaros, ir EUR 100 000.

2. darbība.   Aktīva pilsoniskā sabiedrība Eiropā

3. pasākums.   Atbalsts projektiem, kurus ierosinājušas pilsoniskās sabiedrības organi zācijas

Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt konkrētus projektus, ko īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācijas no dažādām programmas valstīm. Sadarbojoties Eiropas līmenī, šiem projektiem būtu jāpaaugstina izpratne par lietām, kas interesē Eiropu, un jādod ieguldījums savstarpējas izpratnes par dažādām kultūrām sekmēšanā un kopēju vērtību noteikšanā.

Projektā jābūt iesaistītām vismaz 2 valstīm, no kurām vismaz viena ir ES dalībvalsts. Projektu maksimālais ilgums ir 12 mēneši.

Atbalstu var aprēķināt pēc divām dažādām metodēm, atbilstīgi dažādām pieejām un tam, uz ko attiecas īpaši noteikumi:

| a) | budžets, kas balstīts uz “notikumu projektu” pamatlikmēm; |
| --- | --- |

a)

budžets, kas balstīts uz “notikumu projektu” pamatlikmēm;

| b) | budžets, kas balstīts uz “projektu izstrādes un realizācijas” reālajām izmaksām. Šajā gadījumā pieprasītais atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no attiecīgās darbības uz atbalstu atbilstīgajām izmaksām. Maksimālā atbalsta summa ir EUR 55 000. Minimālais atbalsts, ko ir tiesības saņemt, ir EUR 10 000. |
| --- | --- |

b)

budžets, kas balstīts uz “projektu izstrādes un realizācijas” reālajām izmaksām. Šajā gadījumā pieprasītais atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no attiecīgās darbības uz atbalstu atbilstīgajām izmaksām. Maksimālā atbalsta summa ir EUR 55 000. Minimālais atbalsts, ko ir tiesības saņemt, ir EUR 10 000.

4. darbība.   Aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi

Šīs darbības ietvaros atbalstīto projektu mērķis ir nacisma un staļinisma upuru piemiņas saglabāšana, kā arī šodienas un nākamo paaudžu izpratnes veidošana par to, kas un kāpēc notika nometnēs un citās masu iznīcināšanas vietās.

Projekta maksimālais ilgums ir 12 mēneši.

Atbalstu var aprēķināt pēc divām dažādām metodēm:

| a) | budžets, kas balstīts uz “notikumu projektu” pamatlikmēm un kopsummu; |
| --- | --- |

a)

budžets, kas balstīts uz “notikumu projektu” pamatlikmēm un kopsummu;

| b) | budžets, kas balstīts uz “projektu izstrādes un realizācijas” reālajām izmaksām. Šajā gadījumā pieprasītais atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no attiecīgās darbības uz atbalstu atbilstīgajām izmaksām. Maksimālā atbalsta summa ir EUR 55 000. Minimālais atbalsts, ko ir tiesības saņemt, ir EUR 10 000. |
| --- | --- |

b)

budžets, kas balstīts uz “projektu izstrādes un realizācijas” reālajām izmaksām. Šajā gadījumā pieprasītais atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no attiecīgās darbības uz atbalstu atbilstīgajām izmaksām. Maksimālā atbalsta summa ir EUR 55 000. Minimālais atbalsts, ko ir tiesības saņemt, ir EUR 10 000.

IV.   Piešķiršanas kritēriji

Kvalitātes kritēriji (80 % no pieejamajiem punktiem):

| — | Projekta svarīgums saistībā ar programmas mērķiem un prioritātēm (25 %) |
| --- | --- |

—

Projekta svarīgums saistībā ar programmas mērķiem un prioritātēm (25 %)

| — | Projekta un piedāvāto metožu piemērotība (25 %) |
| --- | --- |

—

Projekta un piedāvāto metožu piemērotība (25 %)

| — | Ietekme (15 %) |
| --- | --- |

—

Ietekme (15 %)

| — | Redzamība un plānveida kontrole (15 %) |
| --- | --- |

—

Redzamība un plānveida kontrole (15 %)

Kvantitātes kritēriji (20 % no pieejamajiem punktiem):

| — | Ģeogrāfiskā ietekme (10 %) |
| --- | --- |

—

Ģeogrāfiskā ietekme (10 %)

| — | Mērķa grupa (10 %) |
| --- | --- |

—

Mērķa grupa (10 %)

V.   Budžets

Plānotais budžets 2010. gadam šādām darbībām

| 1. darbība 1.1. pasākums | Sadraudzības pilsētu iedzīvotāju tikšanās | EUR 7 000 000 |
| --- | --- | --- |
| 1. darbība 1.2. pasākums | Sadraudzības pilsētu tematisku tīklu izveide | EUR 5 165 000 |
| 1. darbība 2.1. pasākums | Iedzīvotāju projekti | EUR 1 500 000 |
| 1. darbība 2.2. pasākums | Atbalsta pasākumi | EUR 1 535 000 |
| 2. darbība 3. pasākums | Atbalsts projektiem, ko ierosinājušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas | EUR 3 400 000 |
| 4. darbība | Aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi | EUR 1 800 000 |

1. darbība 1.1. pasākums

Sadraudzības pilsētu iedzīvotāju tikšanās

EUR 7 000 000

1. darbība 1.2. pasākums

Sadraudzības pilsētu tematisku tīklu izveide

EUR 5 165 000

1. darbība 2.1. pasākums

Iedzīvotāju projekti

EUR 1 500 000

1. darbība 2.2. pasākums

Atbalsta pasākumi

EUR 1 535 000

2. darbība 3. pasākums

Atbalsts projektiem, ko ierosinājušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas

EUR 3 400 000

4. darbība

Aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi

EUR 1 800 000

VI.   Pieteikumu termiņi

| Darbības | Iesniegšanas termiņš |
| --- | --- |
| 1. darbība 1.1. pasākums | Sadraudzības pilsētu iedzīvotāju tikšanās | 1. februāris
  1. jūnijs
  1. septembris |
| 1.darbība 1.2. pasākums | Sadraudzības pilsētu tematisku tīklu izveide | 1. februāris
  1. septembris |
| 1. darbība 2.1. pasākums | Iedzīvotāju projekti | 1. jūnijs |
| 1. darbība 2.2. pasākums | Atbalsta pasākumi | 1. jūnijs |
| 2. darbība 3. pasākums | Atbalsts projektiem, ko ierosinājušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas | 15. februāris |
| 4. darbība | Aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi | 30. aprīlis |

Darbības

Iesniegšanas termiņš

1. darbība 1.1. pasākums

Sadraudzības pilsētu iedzīvotāju tikšanās

1. februāris

1. jūnijs

1. septembris

1.darbība 1.2. pasākums

Sadraudzības pilsētu tematisku tīklu izveide

1. februāris

1. septembris

1. darbība 2.1. pasākums

Iedzīvotāju projekti

1. jūnijs

1. darbība 2.2. pasākums

Atbalsta pasākumi

1. jūnijs

2. darbība 3. pasākums

Atbalsts projektiem, ko ierosinājušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas

15. februāris

4. darbība

Aktīvi Eiropas piemiņas pasākumi

30. aprīlis

Ja pieteikumu iesniegšanas termiņš beidzas brīvdienā vai pieteicēja valsts svētku dienā, tas netiek pagarināts, un, plānojot pieteikumu iesniegšanu, pieteicējiem tas ir jāņem vērā.

Pieteikumi jāsūta uz šādu adresi:

| EACEA |
| --- |
| Unit P7 Citizenship |
| Applications – ‘Town Twinning Citizens' Meetings’ |
| Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17) |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EACEA

Unit P7 Citizenship

Applications – ‘Town Twinning Citizens' Meetings’

Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17)

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pieņems tikai uz oficiālās pieteikuma veidlapas iesniegtus priekšlikumus, kurus pareizi izpildījusi un parakstījusi persona, kas pieteicēja vārdā pilnvarota uzņemties juridiski saistošas saistības.

Pa faksu vai pa e-pastu nosūtīti pieteikumi netiks izskatīti.

VII.   Papildinformācija

Sīki izstrādāti nosacījumi par projektu pieteikumu iesniegšanu un pieteikuma veidlapas atrodamas programmas “Eiropa pilsoņiem” programmas ceļvedī šādās tīmekļa vietnēs:

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts:

http://ec.europa.eu/citizenship/index_en.html

Kultūras, audiovizuālās jomas un izglītības izpildaģentūra:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm

---

(1)  OV L 378, 27.12.2006. 32. lpp.

(2)  27 ES dalībvalstis: Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Čehijas Republika, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/23

---

Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam

2009/C 322/08

Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (1) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes volframa karbīda, volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam, Komisija atbilstīgi 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2), (“pamatregula”), saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu.

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pieprasījumu 2009. gada 30. septembrī iesniedza Eiropas Metālu asociācija (Eurometaux) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 % no kopējās volframa karbīda, volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda produkcijas Kopienā.

2.   Ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīds, volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2849 90 30 un ex 3824 30 00.

3.   Spēkā esošie pasākumi

Pašlaik ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas piemērots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2268/2004 (3), kura grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1275/2005 (4).

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījuma pamatā ir apgalvojums par to, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

Ņemot vērā pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumus, pieprasījuma iesniedzējs normālo vērtību Ķīnas Tautas Republikai noteica, pamatojoties uz pārdošanas cenām atbilstošā tirgus ekonomikas valstī, kas minēta šā paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktā. Apgalvojuma par dempinga turpināšanos pamatā ir normālās vērtības, kā izklāstīts iepriekšējā teikumā, un attiecīgā ražojuma pierādīto eksporta cenu salīdzinājums, to pārdodot eksportam uz Kopienu.

Uz šā pamata aprēķinātā dempinga starpība ir ievērojama.

Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvo, ka dempings, kas rada kaitējumu, iespējams, var atkārtoties. Šajā ziņā pieprasījuma iesniedzējs sniedz pierādījumus par to, ka gadījumā, ja pasākumi zaudēs spēku, pašreizējais attiecīgā ražojuma importa līmenis, iespējams, pieaugs saistībā ar neizmantoto jaudu attiecīgajā valstī.

Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka kaitējuma novēršana galvenokārt ir atkarīga no esošajiem pasākumiem un katra būtiska daudzuma importēšana par dempinga cenām no attiecīgās valsts varētu atkārtoti nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ja pasākumi zaudēs spēku.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saistībā ar termiņa beigām, Komisija sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

5.1.   
  Dempinga un kaitējuma noteikšanas procedūra

Izmeklēšanā noteiks, vai pasākumu termiņa beigas varētu vai nevarētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

a)   Izlases veida pārbaude

Ņemot vērā lielo šajā procedūrā iesaistīto personu skaitu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var nolemt piemērot atlasi.

i)   Ražotāju/eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

Lai Komisija varētu nolemt, vai vajadzīga izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi eksportētāji/ražotāji vai to pārstāvji, kuri rīkojas to vārdā, ir aicināti šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā un 7. punktā norādītajos veidos pieteikties, sazinoties ar Komisiju un sniedzot šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim eksportam uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās katrai no 27 dalībvalstīm atsevišķi un visām kopā, |
| --- | --- |

—

no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim eksportam uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās katrai no 27 dalībvalstīm atsevišķi un visām kopā,

| — | no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim iekšzemes tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim iekšzemes tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim citām trešām valstīm pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim citām trešām valstīm pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | precīzs apraksts par uzņēmuma darbībām visā pasaulē saistībā ar attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs apraksts par uzņēmuma darbībām visā pasaulē saistībā ar attiecīgo ražojumu,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (5) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū), |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (5) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū),

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas palīdzētu Komisijai izveidot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas palīdzētu Komisijai izveidot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts iekļaušanai izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums norādīs, ka nepiekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka uzņēmums nav sadarbojies izmeklēšanā. Nesadarbošanās sekas ir izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu eksportētāju/ražotāju izlases izveidošanai, tā sazināsies arī ar Ķīnas Tautas Republikas iestādēm un visām zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām.

ii)   Importētāju atlase

Lai Komisija varētu nolemt, vai vajadzīga izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi importētāji vai to pārstāvji, kuri rīkojas to vārdā, ir aicināti šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā un 7. punktā norādītajos veidos pieteikties Komisijā un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgo ražojumu,

| — | Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa un tālākpārdošanas Kopienas tirgū apjoms tonnās un vērtība EUR no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa un tālākpārdošanas Kopienas tirgū apjoms tonnās un vērtība EUR no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (6) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (6) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas palīdzētu Komisijai izveidot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas palīdzētu Komisijai izveidot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts iekļaušanai izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums norādīs, ka nepiekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka uzņēmums nav sadarbojies izmeklēšanā. Nesadarbošanās sekas ir izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu importētāju izlases izveidošanai, tā arī sazināsies ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

iii)   Galīgās atlases veikšana

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas iesniegt būtisku informāciju par izlases veidošanu, tas jāveic šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Komisija plāno veikt galīgo atlasi pēc apspriešanās ar attiecīgajām personām, kas paudušas vēlmi, lai tās iekļauj izlasē.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāatbild uz anketas jautājumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā un jāsadarbojas izmeklēšanā.

Ja sadarbība nav pietiekama, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu Komisija konstatējumus var pamatot ar pieejamajiem faktiem. Konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt nelabvēlīgāks, kā paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā.

b)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem un visām zināmajām ražotāju apvienībām Kopienā, izlasē iekļautajiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, visām zināmajām eksportētāju/ražotāju apvienībām, izlasē iekļautajiem importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm.

c)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem, un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi Komisijai jāsaņem šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Šāds pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.

d)   Tirgus ekonomikas valsts izvēle

Iepriekšējā izmeklēšanā Amerikas Savienotās Valstis tika izmantotas kā atbilstoša tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Komisija šim nolūkam atkal ir iecerējusi izmantot Amerikas Savienotās Valstis. Ieinteresētās personas šā paziņojuma 6. punkta c) apakšpunktā noteiktajā termiņā ir aicinātas sniegt piezīmes par šīs valsts atbilstību.

5.2.   
  Kopienas interešu novērtēšanas procedūra

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un gadījumā, ja apstiprinās dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, tiks noteikts, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā Kopienas interesēm. Šim nolūkam Komisija var nosūtīt anketas zināmajiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem, importētājiem, to pārstāvju apvienībām, reprezentatīvajiem lietotājiem un reprezentatīvajām patērētāju organizācijām. Ja šādas personas, tostarp tās, kuras nav zināmas Komisijai, ir pierādījušas, ka pastāv objektīva saistība starp to darbību un attiecīgo ražojumu, tās šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā vispārējā termiņā var pieteikties un sniegt Komisijai informāciju. Personas, kuras rīkojušās saskaņā ar iepriekšējo teikumu, šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā var pieprasīt, lai tās uzklausītu, norādot konkrētos iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Jānorāda, ka visa atbilstīgi pamatregulas 21. pantam sniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniedzot tā būs pamatota ar faktiem.

6.   Termiņi

a)   Vispārējie termiņi

i)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāpieprasa anketas

Visām ieinteresētajām personām, kas nesadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti pasākumi, uz kuriem attiecas pašreizējā pārskatīšana, pēc iespējas drīz, taču ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāpieprasa anketa vai citas pieprasījuma veidlapas.

ii)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāpiesakās, jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem un visa pārējā informācija

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai visa pārējā informācija. Jāpievērš uzmanība tam, ka tiesības izmantot lielāko daļu pamatregulā noteikto procesuālo tiesību ir atkarīgas no tā, vai persona ir pieteikusies iepriekšminētajā termiņā.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

iii)   Uzklausīšana

Turklāt visas ieinteresētās personas šajā pašā 37 dienu termiņā var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

b)   Īpašs termiņš attiecībā uz atlases veikšanu

| i) | Šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā norādītā informācija Komisijai jāsaņem 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisija ir iecerējusi apspriesties par galīgo atlasi ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē, 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

i)

Šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā norādītā informācija Komisijai jāsaņem 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisija ir iecerējusi apspriesties par galīgo atlasi ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē, 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| ii) | Atbilstoši šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā minētajam visa pārējā informācija, kas ir būtiska izlases izveidošanai, Komisijai jāsaņem 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

ii)

Atbilstoši šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā minētajam visa pārējā informācija, kas ir būtiska izlases izveidošanai, Komisijai jāsaņem 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| iii) | Izlasē iekļauto personu atbildes uz anketas jautājumiem Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā pēc dienas, kad paziņots, ka personas iekļautas izlasē. |
| --- | --- |

iii)

Izlasē iekļauto personu atbildes uz anketas jautājumiem Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā pēc dienas, kad paziņots, ka personas iekļautas izlasē.

c)   Īpašs termiņš tirgus ekonomikas valsts izvēlei

Izmeklēšanā iesaistītās personas var izteikt apsvērumus par Amerikas Savienoto Valstu atbilstību, ko saskaņā ar šā paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktu paredzēts izmantot par tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Šie apsvērumi Komisijai jāsaņem 10 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7.   Rakstiski sniegtā informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Ieinteresētajām personām visa informācija un pieprasījumi jāiesniedz rakstiski (nevis elektroniski, ja vien nav noteikts citādi) un jānorāda ieinteresētās personas nosaukums, adrese, elektroniskā pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visiem rakstiski iesniegtajiem dokumentiem, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (7), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem jāpievieno nekonfidenciāla versija ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

8.   Nesadarbošanās

Ja kāda ieinteresētā persona atsakās sniegt vajadzīgo informāciju vai neiesniedz to termiņā, vai arī ievērojami traucē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izdarīt pozitīvus vai negatīvus secinājumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmanto pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un ir izmantoti pieejamie fakti, rezultāts minētajai personai var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 5. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Iespēja pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu

Šī pārskatīšana saistībā ar termiņa beigām ir sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, tāpēc tās konstatējumi negrozīs pašreizējo pasākumu apmēru, bet atbilstīgi pamatregulas 11. panta 6. punktam šie pasākumi tiks atcelti vai turpināti.

Ja kāda šajā procedūrā iesaistītā persona uzskata, ka ir pamats pārskatīt sākotnējā izmeklēšanā noteikto dempinga starpību tā, lai nodrošinātu iespēju to grozīt (t. i., palielināt vai samazināt), minētā persona var pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

Personas, kuras vēlas pieprasīt šādu pārskatīšanu, ko veiks neatkarīgi no šajā paziņojumā minētās pārskatīšanas saistībā ar termiņa beigām, var sazināties ar Komisiju, izmantojot iepriekš norādīto adresi.

11.   Personas datu apstrāde

Jānorāda, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8).

12.   Uzklausīšanas amatpersona

Turklāt jānorāda, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt, lai procedūrā iesaistītos Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersona. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV C 115, 20.5.2009., 18. lpp.

(2)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

(3)  OV L 395, 31.12.2004., 56. lpp.

(4)  OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp.

(5)  Lai saprastu jēdzienu “saistītie uzņēmumi”, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

(6)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

(7)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par VVTT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/28

---

VALSTS ATBALSTS – ITĀLIJA

Valsts atbalsts C 35/09 (ex NN 77/B/01) – Pasākumi nodarbinātības veicināšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 322/09

Ar 2009. gada 19. novembra vēstuli, kas autentiskā valodā pievienota šim kopsavilkumam, Komisija ir paziņojusi Itālijai par savu lēmumu saistībā ar iepriekšminēto atbalstu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Ieinteresētās personas vienu mēnesi no šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas var sūtīt piezīmes uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG MARE/F4“Legal Issues” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22951942 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG MARE/F4“Legal Issues”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22951942

Šīs piezīmes tiks paziņotas Itālijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstiski pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Itālija 2001. gadā Komisijai paziņoja par reģionālā atbalsta shēmas piemērošanu Sardīnijā. Reģionālais likums, kas veido šīs atbalsta shēmas juridisko pamatu, faktiski atcēla 1984. gadā pieņemto likumu, ar ko izveidoja iepriekšējo reģionālā atbalsta shēmu. Tā kā Komisijai par šo likumu netika paziņots, tad atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar šo likumu, ir jāuzskata par nelikumīgu atbalstu 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (tagad 88. panta) piemērošanai, nozīmē (1).

Ja atbalstu piešķir zivsaimniecības un lauksaimniecības nozarei, noteikumi par šāda atbalsta vērtēšanu atšķiras no tiem, kurus piemēro citām nozarēm. Tāpēc ir jāveic atsevišķa analīze.

Atbalstu saskaņā ar šo shēmu varēja piešķirt no 1984. gada. Tomēr, ņemot vērā, ka pastāv 10 gadu termiņš piešķirtā atbalsta atgūšanai, Komisija uzskata, ka nav lietderīgi novērtēt atbalstu, kuru piešķīra vairāk nekā 10 gadus agrāk par dienu, kad Komisija veica jebkādu pasākumu attiecībā uz minēto shēmu. Pamatojoties uz to, shēma tiek novērtēta, ciktāl tā attiecas uz atbalstu, kas piešķirts no 1991. gada līdz šīs shēmas piemērošanas beigām 1999. gadā.

Šīs shēmas mērķis bija piešķirt atbalstu nodarbinātības veicināšanai Sardīnijā. Tomēr atbalstu praktiski piešķīra zvejas kuģu būvei un akvakultūras uzņēmumu izveidei.

Piešķīra šādu atbalstu:

| — | tiešo atbalstu 60 % zvejas kuģiem vai 80 % akvakultūras uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

tiešo atbalstu 60 % zvejas kuģiem vai 80 % akvakultūras uzņēmumiem,

| — | lai segtu procentu maksājumus par piešķirtajiem aizdevumiem atlikuma maksājumam, |
| --- | --- |

—

lai segtu procentu maksājumus par piešķirtajiem aizdevumiem atlikuma maksājumam,

| — | darbības izmaksu daļējai segšanai pirmajos gados. |
| --- | --- |

—

darbības izmaksu daļējai segšanai pirmajos gados.

Šo atbalstu novērtēja, ņemot vērā vadlīnijas, kādas atbalsta piešķiršanas laikā piemēroja valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē. Tādējādi tiek piemērotas 1988., 1992., 1994. un 1997. gada vadlīnijas. Pamatojoties uz šīm vadlīnijām, kas attiecas uz tajā laikā piemēroto Padomes regulu par Kopienas strukturālo intervenci zivsaimniecības nozarē, Komisijai ir nopietnas šaubas par šā atbalsta saderību, ciktāl tas attiecas uz atbalstu ieguldījumiem, kas pārsniedz 60 % no minētā ieguldījuma izmaksām, un atbalstu darbības izmaksu segšanai.

Ja procedūras nobeigumā Komisija pieņem negatīvu lēmumu, tai ir jānolemj, ka, piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu, Itālijai ir jāatlīdzina atbalsts. Tomēr Komisija aicina Itāliju un ieinteresētās personas iesniegt jebkuru piezīmi, kas varētu būt lietderīga, ņemot vērā EKT judikatūru, lai novērtētu iespējamo novēlotas izskatīšanas ietekmi uz iespēju atgūt nesaderīgo atbalstu.

VĒSTULES TEKSTS

“La Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sulle misure in oggetto, comunica al governo dell'Italia la propria decisione di avviare il procedimento d'indagine formale previsto all'articolo 93 (ora articolo 88), paragrafo 2, del trattato CE e al regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (2).

1.   PROCEDIMENTO

Con lettera del 10 agosto 2001, l'Italia ha notificato alla Commissione un progetto di regime di aiuti a finalità regionale da attuare nella regione Sardegna. Questo regime di aiuti era stato protocollato come nuovo aiuto con il numero N 569/01.

Esaminando il regime di aiuti di cui sopra, la Commissione ha constatato che la legge n. 201/2001 del 7 agosto 2001 della regione Sardegna, che istituiva questo regime di aiuti, ha abrogato la legge regionale n. 28 del 7 giugno 1984; la legge del 1984, tuttavia, non è mai stata notificata alla Commissione. Gli aiuti concessi in applicazione della suddetta legge regionale dovevano quindi essere considerati aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999. La Commissione li ha protocollati come tali il 16 agosto 2001.

La Commissione ha effettuato l'esame di questo regime di aiuti illegale protocollato con il numero NN 77/01. La Commissione, considerate le caratteristiche del regime di aiuti in questione e dato che le disposizioni applicabili all'analisi degli aiuti concessi al settore dell'agricoltura, così come al settore della pesca e dell'acquacoltura, sono diverse da quelle degli aiuti concessi alle imprese degli altri settori di attività economica, ha quindi ritenuto necessario effettuare un esame specifico per questi due settori particolari. Per tale motivo la Commissione ha infine protocollato questo regime di aiuti con tre numeri distinti, in base ai settori di attività economica cui si applica il regime: n. 77/B/01 per il settore della pesca e dell'acquacoltura, n. 77/C/01 per il settore dell'agricoltura e n. 77/A/01 per tutti gli altri settori d'attività.

Con lettera C(2001) 3464 def. del 13 novembre 2001, la Commissione ha informato l'Italia che il regime di aiuti NN 77/A/01 era compatibile con il mercato comune per gli aiuti concessi alle imprese dei settori economici diversi da quello dell'agricoltura o della pesca e dell'acquacoltura (regime di aiuti analizzato infine con il numero NN 77/B/01).

Quanto all'applicazione del suddetto regime di aiuti al settore della pesca e dell'acquacoltura, è stato protocollato con il numero NN 77/B/01: questo regime di aiuti costituisce l'oggetto della presente lettera.

Con lettera del 10 dicembre 2001 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari all'Italia, la quale ha trasmesso le sue risposte con lettera del 4 giugno 2003. Successivamente, il 6 novembre 2003, presso gli uffici della Commissione si è tenuta una riunione di lavoro con le autorità regionali della Sardegna, su richiesta di queste ultime, per esaminare le informazioni che le stesse dovevano trasmettere alla Commissione.

Nel mese di maggio 2004 le autorità della Sardegna hanno allora trasmesso direttamente e in modo informale alcune informazioni complementari alla Commissione. Poiché queste informazioni non sono state oggetto di trasmissione formale da parte dell'Italia, la Commissione ha invitato l'Italia a notificare in tempi brevi la sua autorizzazione a inserire tali informazioni nel fascicolo, comunicandole che, in assenza di risposta nei tempi stabiliti, avrebbe provveduto a farlo. Dal momento che l'Italia non ha risposto alla lettera, la Commissione ha inserito queste informazioni nel fascicolo.

Le autorità italiane hanno successivamente trasmesso ulteriori informazioni complementari con lettere del 12 gennaio e del 28 febbraio 2005.

2.   DESCRIZIONE

Periodo di esame degli aiuti

Dal momento che la legge regionale che istituisce questi aiuti è del 1984, gli aiuti concessi in applicazione della legge in questione possono risalire fino al 1984. Questo regime di aiuti è stato in vigore fino al 31 dicembre 1999.

Il regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (3) non indica un termine per l'esame degli aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f), ovvero gli aiuti cui è stata data esecuzione senza che la Commissione abbia potuto pronunciarsi sulla compatibilità con il mercato comune. Tuttavia l'articolo 15 del suddetto regolamento stabilisce che i poteri della Commissione per quanto riguarda il recupero degli aiuti sono soggetti ad un periodo limite di dieci anni e che questo periodo limite inizia il giorno in cui l'aiuto illegale viene concesso al beneficiario ed è interrotto da qualsiasi azione intrapresa dalla Commissione. La Commissione non ritiene quindi opportuno esaminare gli aiuti che beneficiano di questa prescrizione, vale a dire concessi oltre dieci anni prima di qualsiasi azione intrapresa al riguardo dalla Commissione.

La Commissione considera che questo periodo sia stato interrotto il 16 agosto 2001, quando la Commissione ha accertato l'esistenza degli aiuti illegali concessi in applicazione della legge del 7 giugno 1984 e li ha protocollati. Di conseguenza, la prescrizione si applica agli aiuti concessi ai beneficiari prima del 16 agosto 1991. Nel suo esame la Commissione prende quindi in considerazione gli aiuti concessi a decorrere da questa data fino al 31 dicembre 1999, termine di attuazione del regime di aiuti.

Oggetto degli aiuti

Questo regime di aiuti aveva per oggetto gli aiuti a favore delle piccole e medie imprese (4) della Sardegna. L'obiettivo dichiarato di questo regime era promuovere la creazione e lo sviluppo dell'occupazione a favore dei giovani tra i 18 e i 35 anni, delle donne e delle categorie sociali svantaggiate attraverso misure di sviluppo regionale. In pratica, per il settore della pesca e dell'acquacoltura, questi aiuti sono stati concessi sotto forma di aiuti agli investimenti, accompagnati da aiuti al funzionamento connessi agli investimenti effettuati.

L'Italia ha fornito informazioni dettagliate sugli aiuti che sono stati concessi in applicazione del suddetto regime nel periodo 1991-1999 a favore della pesca e dell'acquacoltura. In totale sono state adottate 32 decisioni di concessione di aiuti: 13 a favore della pesca e 19 a favore dell'acquacoltura.

Aiuti a favore della pesca

Gli aiuti concessi a favore della pesca sono legati in pratica alla costruzione di pescherecci.

Tali aiuti sono stati concessi nelle seguenti forme:

| — | aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente al 60 % del costo; |
| --- | --- |

—

aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente al 60 % del costo;

| — | aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento a un tasso di interesse del 7,5 %; |
| --- | --- |

—

aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento a un tasso di interesse del 7,5 %;

| — | aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni. |
| --- | --- |

—

aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni.

L'importo complessivo di questi aiuti, che ammonta a 11 111 999 035 ITL, pari a circa 5,7 milioni EUR, può essere così ripartito: 9 786 117 284 ITL, pari a circa 5 milioni EUR, per aiuti agli investimenti e l'assunzione a carico degli interessi e 1 325 881 751 ITL, ossia circa 0,7 milioni EUR, per l'assunzione dei costi operativi durante i primi anni.

Aiuti a favore dell'acquacoltura

Gli aiuti concessi a favore dell'acquacoltura sono connessi alla costruzione di impianti di acquacoltura.

Tali aiuti sono stati concessi nelle stesse forme di quelli destinati al settore della pesca, ossia:

| — | aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente all'80 % del costo; |
| --- | --- |

—

aiuto diretto agli investimenti, compreso lo studio di fattibilità del progetto, corrispondente all'80 % del costo;

| — | aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento; |
| --- | --- |

—

aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo; questi interessi sono stati calcolati a partire da un periodo uniforme di preammortamento di 18 mesi, seguito da 18 rate semestrali di ammortamento;

| — | aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni. |
| --- | --- |

—

aiuto per l'assunzione parziale dei costi operativi durante i primi anni.

L'importo complessivo di questi aiuti, che ammonta a 30 379 121 874 ITL, pari a circa 15,7 milioni EUR, può essere così ripartito: 28 330 582 621 ITL, pari a circa 14,6 milioni EUR, per aiuti agli investimenti e l'assunzione a carico degli interessi e 2 048 539 253 ITL, ossia circa 1,1 milioni EUR, per l'assunzione dei costi operativi durante i primi anni.

3.   VALUTAZIONE

Esistenza di aiuti di Stato

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE prevede che “salvo deroghe contemplate dal presente trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza”.

Gli aiuti esaminati nella presente decisione sono stati concessi mediante fondi pubblici messi a disposizione dalla regione Sardegna. Si tratta pertanto di risorse statali.

Questi aiuti hanno conferito un vantaggio finanziario a imprese operanti nel settore della pesca e dell'acquacoltura e hanno rafforzato la loro posizione sul mercato comunitario rispetto alle imprese degli altri Stati membri. Poiché il commercio intracomunitario dei prodotti della pesca e dell'acquacoltura è significativo, questo vantaggio finanziario ha inciso sugli scambi tra gli Stati membri e ha falsato o minacciato di falsare la concorrenza sul mercato interno tra le imprese di pesca e di acquacoltura.

Questi aiuti costituiscono pertanto aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87 del trattato. Dal momento che gli aiuti sono stati concessi senza che la Commissione abbia potuto pronunciarsi sulla loro compatibilità con il mercato comune, si tratta di aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999.

Tale regime di aiuti può essere ritenuto compatibile con il mercato comune solo se beneficia di una delle deroghe previste dal trattato.

Compatibilità con il mercato comune

Poiché questi aiuti favoriscono alcune imprese del settore della pesca e dell'acquacoltura, la loro compatibilità con il mercato comune deve essere valutata alla luce degli orientamenti per l'esame degli aiuti di Stato nel settore della pesca e dell'acquacoltura.

Conformemente al paragrafo 5.3 degli orientamenti adottati nel 2008 e applicabili a decorrere dal 1o aprile 2008 (5), gli aiuti illegali sono valutati alla luce degli orientamenti applicabili al momento dell'entrata in vigore dell'atto amministrativo che istituisce l'aiuto. Poiché gli aiuti esaminati sono stati concessi tra il 1991 e il 1999, è opportuno valutarli alla luce degli orientamenti applicabili al momento della loro concessione. Sono quindi gli orientamenti di seguito indicati ad essere applicabili: orientamenti 1988 (6) applicabili agli aiuti concessi fino al 17 giugno 1992, orientamenti 1992 (7) applicabili agli aiuti concessi fino al 17 settembre 1994, orientamenti 1994 (8) per gli aiuti concessi fino al 27 marzo 1997 e orientamenti 1997 (9) per quelli concessi fino al 1999.

Tutti questi orientamenti contengono disposizioni costanti in merito agli aiuti del presente regime:

| — | gli aiuti agli investimenti per la costruzione di pescherecci o per la costruzione di impianti di acquacoltura sono compatibili con il mercato comune solo se viene rispettata la percentuale di aiuto definita dai regolamenti relativi alle azioni strutturali della Comunità nel settore della pesca; |
| --- | --- |

—

gli aiuti agli investimenti per la costruzione di pescherecci o per la costruzione di impianti di acquacoltura sono compatibili con il mercato comune solo se viene rispettata la percentuale di aiuto definita dai regolamenti relativi alle azioni strutturali della Comunità nel settore della pesca;

| — | gli aiuti al funzionamento sono di norma incompatibili con il mercato comune; possono essere considerati compatibili solo se legati a un piano di ristrutturazione ritenuto compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

—

gli aiuti al funzionamento sono di norma incompatibili con il mercato comune; possono essere considerati compatibili solo se legati a un piano di ristrutturazione ritenuto compatibile con il mercato comune.

Aiuti agli investimenti per la costruzione di pescherecci

I regolamenti relativi alle azioni strutturali prevedevano una percentuale massima di aiuto del 60 %: regolamento (CEE) n. 4028/86 modificato dal regolamento (CEE) n. 3944/90 del 20 dicembre 1990 (10) nell'allegato II, paragrafo 1; regolamento (CE) n. 3699/93 del 21 dicembre 1993 (11) nell'allegato IV, paragrafo 2.1 e regolamento (CE) n. 2468/98 del 3 novembre 1998 (12) nell'allegato III, paragrafo 2.1. La percentuale di aiuto diretto concessa dall'Italia al settore della pesca per questi investimenti, pari al 60 % del costo, è quindi conforme a quanto era possibile concedere in applicazione dei suddetti regolamenti.

Tuttavia a questo 60 % si aggiunge l'aiuto corrispondente all'assunzione a carico degli interessi sui prestiti effettuati per il pagamento del saldo. L'aiuto concesso per questi investimenti ha quindi superato la percentuale massima del 60 % ed è pertanto incompatibile con il mercato comune.

L'aiuto in questione potrebbe indubbiamente anche essere considerato un aiuto autonomo, ovvero non legato a questo investimento ma in tal caso dovrebbe, per natura, essere esaminato come aiuto al funzionamento. L'aiuto in questione non è però connesso a un piano di ristrutturazione e non può quindi essere giustificato dall'esistenza di un piano del genere. Per questo motivo se fosse valutato come aiuto autonomo, dovrebbe essere considerato incompatibile.

Ne consegue che l'aiuto concesso dalla regione Sardegna per la costruzione di pescherecci sembra non poter essere ritenuto compatibile con il mercato comune per quanto riguarda l'assunzione a carico degli interessi che determinano un'intensità di aiuto superiore al 60 %.

Aiuti agli investimenti per la costruzione di impianti di acquacoltura

I medesimi regolamenti, negli stessi allegati e paragrafi, prevedevano una percentuale massima di aiuto del 60 % anche per gli investimenti nel settore dell'acquacoltura.

Poiché l'aiuto diretto concesso dalla regione Sardegna ha rappresentato l'80 % del costo dell'investimento, sembra che non possa essere ritenuto compatibile con il mercato comune per la parte che supera il 60 %.

D'altra parte, il ragionamento precedentemente espresso in merito alla compatibilità dell'assunzione a carico degli interessi per quanto riguarda l'investimento nei pescherecci può essere applicato in termini identici agli investimenti nel settore dell'acquacoltura.

Ne consegue che l'aiuto concesso dalla regione Sardegna per la costruzione di impianti di acquacoltura sembra non poter essere ritenuto compatibile con il mercato comune per quanto riguarda la parte dell'aiuto diretto superiore al massimale del 60 % e l'assunzione a carico degli interessi.

Aiuti per l'assunzione dei costi operativi

Conformemente a quanto precede, in base al principio definito dagli orientamenti successivi applicabili, secondo cui gli aiuti al funzionamento sono di norma incompatibili e che possono essere considerati compatibili con il mercato comune solo nella misura in cui sono legati a un piano di ristrutturazione anch'esso ritenuto compatibile con il mercato comune, questo aiuto sembra, ad un primo esame, incompatibile con il mercato comune. Non sembra che ci siano state circostanze particolari tali da giustificare la concessione di simili aiuti.

4.   CONCLUSIONI

In questa fase della valutazione preliminare prevista all'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999, esistono seri dubbi circa la compatibilità di queste misure di aiuto con il mercato comune, sia per quanto riguarda gli aiuti agli investimenti per la parte dell'aiuto superiore al massimale del 60 % del costo dell'investimento, sia per quanto riguarda l'aiuto per l'assunzione dei costi operativi.

Alla luce delle considerazioni che precedono, la Commissione, nell'ambito del procedimento previsto all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a presentarle le sue osservazioni e a fornirle tutte le informazioni utili e necessarie per valutare l'aiuto in questione nel termine di un mese a decorrere dal ricevimento della presente lettera. La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente una copia della presente lettera ai potenziali beneficiari dell'aiuto. La Commissione chiede inoltre informazioni relative all'importo dell'aiuto concesso ai beneficiari del regime.

La Commissione ha altresì invitato l'Italia e i terzi interessati a presentare osservazioni e a fornire qualsiasi elemento utile per stabilire, alla luce dell'articolo 14, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 659/1999 e della giurisprudenza della Corte di giustizia (13), le potenziali implicazioni del ritardo accumulato nell'esame di questo regime di aiuti in merito all'eventuale recupero degli aiuti incompatibili.

Con la presente la Commissione comunica al governo italiano che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE tramite pubblicazione di una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee e l'Autorità di vigilanza EFTA mediante invio di una copia della presente. Tutti i summenzionati interessati saranno invitati a trasmettere le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

1

(2)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

2

(3)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

3

(4)  Si tratta di piccole e medie imprese definite secondo i criteri del fatturato e del numero di posti di lavoro. Le autorità italiane hanno dichiarato che questo regime è sempre stato destinato a imprese molto piccole nei confronti delle quali la definizione di cui alla raccomandazione della Commissione del 3 aprile 1996 (GU L 107 del 30.4.1996, pag. 4) è sempre stata rispettata.

4

(5)  GU C 84 del 3.4.2008, pag. 10.

5

(6)  GU C 313 dell'8.12.1988, pag. 21.

6

(7)  GU C 152 del 17.6.1992, pag. 2.

7

(8)  GU C 260 del 17.9.1994, pag. 3.

8

(9)  GU C 100 del 27.3.1997, pag. 12.

9

(10)  GU L 380 del 31.12.1990, pag. 1.

10

(11)  GU L 346 del 31.12.1993, pag. 1.

11

(12)  GU L 312 del 20.11.1998, pag. 19.

12

(13)  In particolare la sentenza della Corte del 24 settembre 2002 pronunciata nelle cause riunite C-74/00P e C-75/00P, Falck e Acciaierie di Bolzano/Commissione, Racc. 2002, pag. I-7869.

13

Falck e Acciaierie di Bolzano/Commissione

---

CITI AKTI

Komisija

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/33

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 322/10

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Grozījumu pieteikums saskaņā ar 9. pantu

“PROSCIUTTO TOSCANO”

EK Nr.: IT-PDO-0217-1494-10.06.2005

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — |  | Izcelsmes apliecinājums |
| — | | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — | | Marķējums |
| — |  | Valstu prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

Image

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—



Izcelsmes apliecinājums

—

Image

Ražošanas metode

—



Saikne

—

Image

Marķējums

—



Valstu prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījuma veids:

| — |  | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — | | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—



Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—

Image

Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums (grozījumi):

3.1.   Produkta apraksts:

Skaidrāk precizētas gatavā produkta ķīmiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības, kā arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 noteikta tā iepakošanas procedūra.

Sīkāk raksturotas izejvielas, lai skaidri aprakstītu elementus, kas ir pārbaudes iestādei ir jākontrolē.

Noteikts, ka pirms apstrādes uz šķiņķa virsmas piestiprina metāla zīmogu produkta identifikācijai un tātad arī izsekojamībai.

Attiecībā uz šķiņķa aplīdzināšanu noteikts, cik tālu gaļas slānis var izkļauties uz āru attiecībā pret augšstilba kaula galviņu, lai pēc apstrādes šķiņķim būtu vienveidīga forma un patērētājs varētu to viegli atpazīt.

Paredzēts iededzināts marķējums gatavajā produktā, lai garantētu tā izcelsmi un izsekojamību.

3.2.   Ražošanas metode:

Atzīts par lietderīgu precizēt, ka griešanas un iepakošanas darbības jāveic ražošanas apgabalā, lai aizsargātu nosaukuma reputāciju un garantētu ne tikai produkta autentiskumu, bet arī tā īpašību saglabāšanos. “Prosciutto Toscano” augstu vērtē patērētājs, jo tas ir “labi nogatavināts”, ar kompaktu struktūru, bez muskuļu kārtu atslāņojumiem un tādu mitruma saturu, ka nogrieztā šķēle ir blīva un bez ļenganuma. Šādām īpašībām jāpiemīt visiem “Prosciutto Toscano” šķiņķiem, ko piedāvā tirgū un ko saņem galapatērētājs, neatkarīgi no to veida; arī sagrieztam un iepakotam produktam jābūt ar tādām pašām īpašībām, kā veselam šķiņķim pirms sagriešanas. Tāpēc, lai garantētu patērētājam šo īpašību saglabāšanos, “Prosciutto Toscano” ražošanas metode nosaka sagriešanai un iepakošanai paredzētajiem šķiņķiem vēl divus nogatavināšanas mēnešus.

Sagriešanai šķēlēs un atkaulotos gabalos domāto šķiņķi uzglabājot nenoteikti ilgu laiku tādos vides apstākļos, kas atšķiras no paredzētajiem, produkts var iegūt īpašības, kas krasi atšķiras no tām, kuras nosaka “Prosciutto Toscano” specifiku: neraksturīga pelējuma veidošanās, olbaltumvielu neraksturīga sadalīšanās un tā rezultātā proteolīzes indeksa izmaiņas, arī speķa kārtiņas sarūgtēšana, radot smaku un garšu, kas atšķiras no tās, pie kuras jau ilgu laiku ir pieradis patērētājs. Sarūgtēšanas cēloņi ir daži vides un uzglabāšanas faktori – augsta uzglabāšanas temperatūra, gaisa cirkulācijas ātrums gatavināšanas telpās –, kas kaitē šķiņķa treknumam: tas var sadzeltēt, tā konsistence var kļūt mīkstāka un tajā var veidoties gaistoši organiskie savienojumi, radot sasmakumu. Šīs izmaiņas var stipri ietekmēt “Prosciutto Toscano” īpašības, un proti, treknuma krāsu, produkta kompaktumu un muskuļaudu slāņu savstarpējo sasaisti. Turklāt, ja šķiņķa gabalu vai šķēli pirms iepakošanas atstāj kontaktā ar gaisu, tad virsas var stipri oksidēties, kā rezultātā gaļa sabrūnē, gabala vai šķēles virsdaļa iežūst vai, veidojoties pārlieku mitrumam, gaļa kļūst ļengana.

3.3.   Marķējums:

Lai garantētu produkta izsekojamību un kontroli visa ražošanas procesa garumā, iekļauta informācija par tādu izejvielu un tāda šķiņķa marķēšanu, kuri atbilst specifikācijā noteiktajām īpašībām.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PROSCIUTTO TOSCANO”

EK Nr.: IT-PDO-0217-1494-10.06.2005

AĢIN ( ) ACVN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Adrese: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nosaukums:

Ministero delle politiche agricole e forestali

Adrese:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tālr.

+39 0646655104

Fakss

+39 0646655306

E-pasts:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Consorzio del Prosciutto Toscano |
| --- | --- |
| Adrese: | Via G. Marignolli 21/23 |
| 50127 Firenze FI |
| ITALIA |

Nosaukums:

Consorzio del Prosciutto Toscano

Adrese:

Via G. Marignolli 21/23

50127 Firenze FI

ITALIA

Tālr.

+39 0553215115

Fakss

+39 0553215115

E-pasts:

—

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.2. grupa. | Gaļas produkti |
| --- | --- |

1.2. grupa.

Gaļas produkti

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Prosciutto Toscano”

4.2.   Apraksts:

“Prosciutto Toscano” šķiņķi piedāvājot tirgū, tam ir šādas fizikālās, organoleptiskās, ķīmiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības: noapaļota forma ar lokveida galu, jo tajā atrodas mīkstuma slānis, kas par vairāk nekā 8 cm izkļaujas uz āru attiecībā pret augšstilba kaula galviņu; svars ir no 8 līdz 9 kg, šķiņķis nedrīkst būt vieglāks par 7,5 kg; griezuma vietā mīkstuma krāsa variē no spilgti sarkanas līdz gaiši sarkanai, caurauguša speķa ir maz; zemādas speķis ir tīri balts ar nelielu iesārtu dzīslojumu, konsistence blīva, bez muskuļu kārtu atslāņojumiem, speķa kārta labi sakļaujas ar muskuļaudiem, kas atrodas zem tās.

Garša ir smalka, patīkama, smarža – aromātiska un raksturīga, to nodrošina tradicionālo izgatavošanas un nogatavināšanas metožu izmantošana.

Produktam ir šādas ķīmiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības:

| sāls (NaCl) – | % | maks. 8,3; |
| --- | --- | --- |
| muskuļaudu iekšējais mitrums – | % | maks. 61,0; |
| proteolīzes indekss – | % | maks. 30,0; |
| nitrāti un nitrīti kopā – | maks. 95 ppm. |

sāls (NaCl) –

%

maks. 8,3;

muskuļaudu iekšējais mitrums –

%

maks. 61,0;

proteolīzes indekss –

%

maks. 30,0;

nitrāti un nitrīti kopā –

maks. 95 ppm.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

“Prosciutto Toscano” ražošanai paredzēto cūku audzēšanai jānotiek Lombardijas, Emīlijas Romaņjas, Markes, Umbrijas, Lacijas un Toskānas reģiona teritorijā.

“Prosciutto Toscano” tiek izgatavots, sagriezts un iepakots tā tradicionālajā ražošanas apgabalā, kas ietver visu Toskānas reģiona teritoriju.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Produkta izsekojamību nodrošina kontrole, ko īsteno pārbaudes struktūra visa ražošanas procesa garumā atbilstoši Regulai (EK) Nr. 510/2006.

4.5.   Ražošanas metode:

Ražošanas metode prasa, lai tām cūkām, kuras ir dzimušas, audzētas un nokautas 4.3. punktā norādītajos reģionos, svars būtu vismaz 160 kg ar ±10 % pielaidi, un lai to vecums būtu ne mazāks kā deviņi mēneši. “Prosciutto Toscano” izgatavo no svaigiem šķiņķiem, ko iegūst no liela auguma tīršķirņu cūkām vai tradicionālo Large White un Landrace pamatšķirņu krustojumiem izaudzētām cūkām.

Uzreiz pēc cūkas nokaušanas no liemeņa atdalītos šķiņķus atdzesē un vismaz 24 stundas tur temperatūrā no – 2 līdz + 2 °C. Tad tos apgriež. Svaiga apgriezta šķiņķa svaram jābūt ne mazākam par 11,8 kg.

Pirms apstrādes ražotājs pārbauda šķiņķu atbilstību paredzētajām prasībām un piestiprina pie katra šķiņķa metāla zīmogu, kas ir apaļa nerūsējoša tērauda plāksnīte ar reljefaini ieveidotu abreviatūru P.T. un apstrādes sākuma datumu, mēnesi (romiešu cipariem) un gadu (pēdējie divi cipari, kas norādīti ar arābu cipariem). Šo zīmogu piestiprina ar speciālu ierīci, un zīmogu nevar noņemt.

Šķiņķu apstrāde sākas ar sālīšanu, kurai jānotiek 120 stundu laikā pēc dzīvnieka nokaušanas. Sāla ar sauso paņēmienu, izmantojot sāli, melnos piparus un dabīgas augu izcelsmes garšvielas. Pēc sālīšanas šķiņķus uzglabā tādu laika posmu, kas ir nepieciešams pilnvērtīgai un viendabīgai atūdeņošanai. Tad seko šķiņķa mazgāšana siltā ūdenī bez dezinfekcijas līdzekļiem. Pēcāk šķiņķus žāvē atbilstošās telpās, kurās uztur pastāvīgu temperatūru un mitrumu. Apstrādes pēdējā posmā šķiņķu vaļējo daļu apziež ar maisījumu, kas sastāv no kausētiem taukiem, kviešu vai rīsu miltiem, melnajiem pipariem un dabīgām augu izcelsmes garšvielām. Nogatavināšanas posms norit atbilstoši iekārtotās telpās, lai nodrošinātu piemērotu gaisa cirkulāciju un temperatūru no 12 līdz 25 oC. Šā posma laikā telpās notiek dabīgā vēdināšana; apgaismojums un mitrums atbilst šā ražošanas apgabala klimatiskajiem faktoriem. Nogatavināšanas posmam no sālīšanas līdz pārdošanai jābūt vismaz 10 mēnešus ilgam, ja gatavie šķiņķi sver no 7,5 līdz 8,5 kg, un 12 mēnešus ilgam, ja tie sver vairāk par 8,5 kg.

Sagriešanai paredzētajam “Prosciutto Toscana” jānogatavojas vēl divus mēnešus, tas ir, vismaz 12 mēnešus, ja gatavie šķiņķi sver no 7,5 līdz 8,5 kg, un vismaz 14 mēnešus, ja tie sver vairāk par 8,5 kg.

Pēc nogatavināšanas beigām ražotājs pārbaudes iestādes pārstāvja klātbūtnē uz šķiņķiem, kas atbilst paredzētajām prasībām, iededzina zīmi ar uzrakstu “PROSCIUTTO TOSCANO DOP”. Lai būtu iespēja izsekot ražošanas posmus un ja turpmākajā ražošanas procesā iesaistīti vēl citi nozares uzņēmēji, iededzināto zīmi var papildināt vēl ar diviem cipariem to identificēšanai.

“Prosciutto Toscano” sagriešanai un iepakošanai jānotiek pēc nogatavināšanas posma beigām 4.3. punktā norādītajā ražošanas apgabalā, lai garantētu nogatavināšanas ilgumu, kas ir paredzēts sagrieztam produktam, un saglabātu 4.2. punktā norādīto mitruma saturu, kā arī gaļas un speķa izskatu šķēlē. Sagriešanai šķēlēs un atkaulotos gabalos domāto šķiņķi uzglabājot nenoteikti ilgu laiku tādos vides apstākļos, kas atšķiras no paredzētajiem, produkts var iegūt īpašības, kas krasi atšķiras no tām, kuras nosaka “Prosciutto Toscano” specifiku: neraksturīga pelējuma veidošanās, olbaltumvielu neraksturīga sadalīšanās un tās rezultātā proteolīzes indeksa izmaiņas, arī speķa kārtiņas sarūgtēšana, radot smaku un garšu, kas atšķiras no tās, pie kuras jau ilgu laiku ir pieradis patērētājs. Turklāt, ja šķiņķa gabalu vai šķēli pirms iepakošanas atstāj kontaktā ar gaisu, tad virsa var stipri oksidēties, kā rezultātā gaļa sabrūnē, gabala vai šķēles virsdaļa iežūst vai, veidojoties pārlieku mitrumam, gaļa kļūst ļengana.

4.6.   Saikne:

Ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta kvalitāte ir atkarīga no vides apstākļiem, kā arī no dabas un cilvēka faktoriem. Izejvielas īpašības ir cieši saistītas ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu. Izejvielu ražošanas apgabalā lopkopības attīstību nodrošina gan liels skaits graudsaimniecību, gan arī produktu pārstrādes sistēmu īpatnības, kas nosaka lauksaimnieciskās ražošanas orientāciju cūkkopības virzienā.

“Prosciutto Toscano” ražošanas koncentrēšanās 4.3. punktā norādītajā apgabalā pamatojas uz tajā valdošajiem apstākļiem. Toskānas reģiona zeme un ģeogrāfiskās īpašības ir piemērotas augstas kvalitātes šķiņķa ražošanai. Arī klimats, kas stipri atšķiras no kaimiņreģionu klimata, ir sevišķi piemērots optimālai produkta nogatavināšanai. Tādējādi klimatiskie apstākļi ir ļoti labvēlīgi un veido ciešu saikni starp vidi un reģiona tipiskajiem produktiem – vīnu, olīveļļu, sieru, kā arī, šķiņķi –, nodrošinot to lēnu un pilnvērtīgu nogatavošanos.

Vides faktori ir cieši saistīti ar ražošanas apgabala īpašībām: tajā pārsvarā ir vēsas, ar ūdensresursiem bagātas ielejas, pauguraini apvidi ar mežu augu valsti, kam ir noteicoša ietekme uz klimatu un tādējādi arī gatavā produkta īpašībām. Viss komplekss – “izejviela–produkts–nosaukums” – ir saistīts ar šā apgabala sociāli ekonomiskās attīstības īpatnībām.

4.7.   Pārbaudes struktūra

| Nosaukums: | INEQ — Istituto Nord Est Qualità |
| --- | --- |
| Adrese: | Via Rodeano 71 |
| 33038 S. Daniele del Friuli UD |
| ITALIA |

Nosaukums:

INEQ — Istituto Nord Est Qualità

Adrese:

Via Rodeano 71

33038 S. Daniele del Friuli UD

ITALIA

Tālr.

+39 0432940349

Fakss

+39 0432943357

E-pasts:

info@ineq.it

4.8.   Marķējums:

Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Prosciutto Toscano” ir jānorāda ar skaidriem un neizdzēšamiem burtiem, lai varētu to atšķirt no citiem uzrakstiem uz marķējuma, un tūlīt aiz nosaukuma jābūt norādei “Denominazione di Origine Protetta” (“Aizsargāts cilmes vietas nosaukums”) vai abreviatūrai “D.O.P.” (“ACVN”). Nedrīkst pievienot nekādu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos. Tomēr ir atļauts lietot norādes, kurās izmantotas atsauces uz nosaukumiem vai uzņēmumu nosaukumiem, vai privātiem zīmoliem, ja vien tām nav slavinošs vai patērētāju maldinošs raksturs, kā arī to cūkkopības saimniecību nosaukumus, kurās iegūtas izejvielas, ja vien izejvielu izcelsme ir šajās saimniecībās. “Prosciutto Toscano” var piedāvāt tirgū ne vēlāk kā 30 mēnešus pēc svaigu šķiņķu apstrādes sākuma. “Prosciutto Toscano” var pārdot arī atkaulotu, sagrieztu dažādas formas un svara gabalos vai šķēlēs. Visi iepriekš norādīto veidu produkti jāpārdod iesaiņoti atbilstošos pienācīgi aizdarītos iepakojumos vai pārtikas plēvē. Ja gatavo veselu atkaulotu šķiņķi, iededzinātajai zīmei jābūt labi redzamai. Ja tiek pārdoti šķiņķa gabali, uz katra gabala jābūt šai iededzinātajai zīmei. Ja tā nav tikusi iededzināta agrāk, tad pēc nogatavināšanas beigām ražotājs pārbaudes iestādes pārstāvja klātbūtnē iededzina to uz dažādām šķiņķa daļām, kas vēlāk tiks no tā atdalītas.

---

| 30.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/39

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 322/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“GENISSE FLEUR D’AUBRAC”

EK Nr.: FR-PGI-005-0257-15.10.2002

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Génisse Fleur d’Aubrac”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Génisse Fleur d’Aubrac” ir tele (mātīte), kas nekad nav atnesusies; tās māte pieder pie “Aubrac” šķirnes un tēvs – pie “Charolaise” šķirnes; tā ir nokauta vecumā no 24 līdz 42 mēnešiem.

Kautķermeņu galvenās īpašības ir šādas:

| — | minimālais svars: no 280 kg, |
| --- | --- |

—

minimālais svars: no 280 kg,

| — | muskuļaudu klase: E, U un R (pēc EUROP skalas), |
| --- | --- |

—

muskuļaudu klase: E, U un R (pēc EUROP skalas),

| — | nobarojums (taukaudu klase): 2. un 3. (pēc EUROP skalas), |
| --- | --- |

—

nobarojums (taukaudu klase): 2. un 3. (pēc EUROP skalas),

| — | pH ≤ 6, paraugu ņemot pirmās 24 stundas pēc nokaušanas mugurkaula 13. skriemeļa līmenī, |
| --- | --- |

—

pH ≤ 6, paraugu ņemot pirmās 24 stundas pēc nokaušanas mugurkaula 13. skriemeļa līmenī,

| — | minimālais nogatavināšanas ilgums: septiņas dienas pēc nokaušanas, |
| --- | --- |

—

minimālais nogatavināšanas ilgums: septiņas dienas pēc nokaušanas,

| — | izskata defektu neesamība: nepareizi atdalīts zemādas tauku slānis, govju ādas spindeļu kāpuru izgrauzumi, hematomas. |
| --- | --- |

—

izskata defektu neesamība: nepareizi atdalīts zemādas tauku slānis, govju ādas spindeļu kāpuru izgrauzumi, hematomas.

“Génisse Fleur d’Aubrac” gaļai raksturīga izteikti sarkana krāsa. Tā ir salīdzinoši liesa, nedaudz cauraugusi.

Šo gaļu tirgo liemeņos vai pusliemeņos (svaigu), sadalītu palielos gabalos (svaigu), muskuļos/gatavu sadalīšanai (“Prêt A Découper”) (svaigu vai saldētu), muskuļos/sadalītu (saldētu) un patēriņa iepakojumā (“Unité de Vente Consommateur”) (svaigu vai saldētu).

3.3.   Izejvielas:

Nepiemēro.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

No dzimšanas līdz atšķiršanai (zīdīšanas pārstāšanai)

Teles zīž mātes pienu kūtī un ganībās. Pēc izlaišanas ganībās tās brīvi plūc zāli. Atšķiršana notiek dabiskā ceļā, un atšķirt nedrīkst agrāk nekā sešus mēnešus pēc dzimšanas. Mākslīgā zīdīšana ir aizliegta. Ja klimatiskie apstākļi to prasa, lopkopis dažus mēnešus pirms atšķiršanas var veikt piebarošanu ar koncentrētām barības piedevām.

No atšķiršanas līdz nobarošanas pabeigšanai

Ēdināšana pamatā ir jānodrošina ar pašas saimniecības lopbarības resursiem, izņemot ārkārtas klimatiskos apstākļus (sausums utt.). Lopbarības sastāvs ir šāds:

| — | savvaļas augu sugas, viengadīgās un/vai daudzgadīgās, |
| --- | --- |

—

savvaļas augu sugas, viengadīgās un/vai daudzgadīgās,

| — | pagaidu pļavas, kurās galvenokārt aug stiebrzāles, pākšaugi vai abu minēto veidu augi, |
| --- | --- |

—

pagaidu pļavas, kurās galvenokārt aug stiebrzāles, pākšaugi vai abu minēto veidu augi,

| — | pastāvīgās un dabīgās pļavas. |
| --- | --- |

—

pastāvīgās un dabīgās pļavas.

Lopbarību var patērēt nepārstrādātu (zāle), sausā veidā (siens) un/vai pēc mitrās pārstrādes (skābbarība). Lopbarības devu papildina, piebarojot ar barības piedevām, tomēr pamatā izmanto pašu saimniecībā sagatavoto lopbarību.

Koncentrētās barības piedevas, ko piegādā lopbarības ražotājs vai kas ražotas pašu saimniecībā, veido tikai šādas sastāvdaļas: graudaugi/graudaugu produkti vai subprodukti/ eļļas augu sēklas/eļļas augu sēklu produkti un subprodukti (rauši)/pākšaugu sēklu produkti un subprodukti/gumu, sakņu vai augļu mīkstumi/melases/dehidrēta lucerna/piena produkti/ augu eļļas un tauki/minerālvielas (karbonāti, fosfāti, sāls, magnēzijs)/ raugi un raudzēšanas blakusprodukti. Izmanto tikai tādas barības piedevas, kas atbilst attiecīgo noteikumu prasībām.

Jebkāda veida kukurūzas produkti ir izslēgti, sākot no 18 mēnešu vecuma.

Nobarošanas beigu posms

Audzēšanu noslēdz nobarošanas beigu posms, kas norit kūtī vai ganībās, un tā ilgums ir vismaz četri mēneši. Telēm ir pieejamas barības piedevas, ko pievieno lopbarības devai, tomēr pamatā izmanto pašu saimniecībā sagatavoto lopbarību. Šīs koncentrētās barības piedevas, ko piegādā lopbarības ražotājs vai kas ražotas pašu saimniecībā, veido tikai sastāvdaļas, kuras iekļautas atļauto piedevu sarakstā; tās tiek precizētas laikā no atšķiršanas līdz nobarošanas pabeigšanai, un šo piedevu daudzums vienam dzīvniekam nedrīkst pārsniegt 400 kg. Jebkāda veida kukurūzas produkti ir izslēgti, sākot no 18 mēnešu vecuma.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

“Génisse Fleur d’Aubrac” teles piedzimst, tiek audzētas un nobarotas AĢIN “Génisse Fleur d’Aubrac” apgabalā. Lopkopības saimniecības juridiskajai adresei, kā arī visām šīs saimniecības ēkām un ganībām, ieskaitot tās, kas ir vasaras ganību teritorijā (un ko izmanto “Génisse Fleur d’Aubrac” audzēšanā), jāatrodas minētajā AĢIN apgabalā.

“Génisse Fleur d’Aubrac” audzē viens lopkopis no šo teļu piedzimšanas līdz nokaušanas brīdim, un īpašnieku tām drīkst mainīt ne vairāk kā vienu reizi. Pēdējam lopkopim ir jārūpējas par dzīvnieku vismaz četrus mēnešus.

“Génisse Fleur d’Aubrac” šķirnes teles tiek nokautas šajā AĢIN apgabalā. Teļu pārvadāšanas ilgums (neskaitot iespējamo apstāšanos ceļā) nedrīkst pārsniegt četras stundas. Šīs prasības pamatā ir vēlme rēķināties ar teļu labturību pārvadāšanas laikā un nesamocīt tās ilgstošā pārbraucienā, kas rada spriedzi. Iznākumā šī spriedze ietekmē kautķermeņu svaru un gaļas kvalitāti. Tādēļ nozares speciālistiem šis pārvadāšanas ilgums ir maksimāli jāierobežo, lai neiznīcinātu visu darbu, ko lopkopji ieguldījuši ražošanas posmā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Nepiemēro.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Izcelsmes apliecinājumos un marķējumā jāiekļauj šāda informācija:

| — | kategorija: tele, |
| --- | --- |

—

kategorija: tele,

| — | produkta tirdzniecības nosaukums “Génisse Fleur d’Aubrac”, |
| --- | --- |

—

produkta tirdzniecības nosaukums “Génisse Fleur d’Aubrac”,

| — | kontrolējošās iestādes kontaktinformācija, |
| --- | --- |

—

kontrolējošās iestādes kontaktinformācija,

| — | AĢIN logotips, |
| --- | --- |

—

AĢIN logotips,

| — | norāde “Tele dzimusi “Aubrac” šķirnes mātei no “Charolaise” šķirnes tēva”, |
| --- | --- |

—

norāde “Tele dzimusi “Aubrac” šķirnes mātei no “Charolaise” šķirnes tēva”,

| — | norāde “Tele audzēta pamīšus ganībās un kūtī”, |
| --- | --- |

—

norāde “Tele audzēta pamīšus ganībās un kūtī”,

| — | norāde “Tele dzimusi un audzēta Pays de l'Aubrac”, |
| --- | --- |

—

norāde “Tele dzimusi un audzēta Pays de l'Aubrac”,

| — | dzīvnieka identifikācijas numurs valstī. |
| --- | --- |

—

dzīvnieka identifikācijas numurs valstī.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

AĢIN apgabalā “Génisse Fleur d’Aubrac” ietilpst 313 pašvaldību teritorija, kas atrodas četros departamentos, un proti, Aveyron, Cantal, Haute-Loire un Lozère.

Aveyron departamentā

Bozouls, Campagnac, Entraygues-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Mur-de-Barrez, Pont-de-Salars, Rodez-Nord, Saint-Amans-des-Côts, Saint-Chely-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt, Sainte-Geneviève-sur-Argence, Salles-Curan un Sévérac-le-Château kantonā – visas pašvaldības.

Conques kantonā – Conques, Saint-Félix-de-Lunel un Sénergues pašvaldība.

Marcillac-Vallon kantonā – Muret-le-Château un Salles-la-Source pašvaldība.

Rodez-Est kantonā – Rodez-Est un Sainte-Radegonde pašvaldība.

Rodez-Ouest kantonā – Rodez-Ouest pašvaldība.

Vézins-de-Lévezou kantonā – Saint-Laurent-de-Lévézou, Ségur un Vézins-de-Lévézou pašvaldība.

Cantal departamentā

Kantonos Chaudes-Aigues, Pierrefort, Ruynes-en-Margeride, Saint-Flour-Nord un Saint-Flour-Sud – visas pašvaldības.

Massiac kantonā – Bonnac, La Chapelle-Laurent, Ferrières-Saint-Mary, Saint-Mary-le-Plain, Saint-Poncy un Valjouze pašvaldība.

Murat kantonā – Neussargues-Moissac pašvaldība.

Haute-Loire departamentā

Pinols kantonā – Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Desges un Pinols pašvaldība.

Saugues kantonā – Chanaleilles, Croisances, Esplantas, Grèzes, Saint-Christophe-d’Allier, Saint-Vénérand, Saugues, Thoras, Vazeilles-Près-Saugues un Venteuges pašvaldība.

Lozère departamentā

Aumont-Aubrac, Le Bleymard, Chanac, Châteauneuf-de-Randon, Fournels, Grandrieu, Langogne, Le Malzieu-Ville, Marvejols, Mende-Nord, Mende-Sud, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Chély-d’Apcher un Saint-Germain-du-Teil kantonā – visas pašvaldības.

La Canourgue kantonā – Banassac, Canilhac, La Canourgue, Saint-Saturnin un La Tieule pašvaldība.

Florac kantonā – Bondons pašvaldība.

Massegros kantonā – Recoux pašvaldība.

Pont-de-Montvert kantonā – Fraissinet-de-Lozère, Le Pont-de-Montvert un Saint-Maurice-de-Ventalon pašvaldība.

Villefort kantonā – Altier un La Bastide-Puylaurent pašvaldība.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Pays de l’Aubrac ir reģions, kurā apvienoti vairāki nelieli dabīgi izveidojušies kalnu apgabali Centrālā masīva dienvidos. Šādiem fiziskās vides apstākļiem pārsvarā raksturīgi primārie un vulkāniskas izcelsmes kalnu masīvi. Galvenokārt šie apgabali ir izvietoti vairāk nekā 600 metru augstumā virs jūras līmeņa, un tiem raksturīgas ilgas un bargas ziemas, kā arī bagātīgs ikgadējais nokrišņu daudzums. Pārsvarā tur sastopamas noganāmas platības – dabīgās ganības (vietējie iedzīvotāji tās dēvē par “devèzes”), nelieli zemesgabali un vietām arī ganības pamežā, vasaras ganības kalnos, kuru augšņu cilmieži ir bazalts, granīts vai slāneklis.

Augstums un kalnainais reljefs ir licis cilvēkiem, kuri dzīvo visās šajās teritorijās, attīstīt “ganību lopkopību”, kuras pamatā ir kalnu zālāja izmantošana.

5.2.   Produkta specifika:

No “Génisse Fleur d’Aubrac” šķirnes telēm, kuras māte pieder pie “Aubrac” šķirnes, bet tēvs – pie “Charolaise” šķirnes, iegūst oriģinālu un vienreizēju produktu, kurā apvienotas abu šķirņu labākās īpašības – vienas šķirnes izturīgums un otras šķirnes plaši pazīstamā gaļas kvalitāte. Šāda veida ražošanā Pays de l’Aubrac lopkopji ir sasnieguši augstu meistarību, nodarbojoties ar to jau ilgus gadus. Šis šķirņu krustojums acīmredzami atbilst labākajiem standartiem teļu audzēšanā un nobarošanā, tam piemīt lielāka ātraudzība un lieliska muskuļaudu kvalitāte.

“Génisse Fleur d’Aubrac” teļu audzēšanas veidu raksturo audzēšana pamīšus ganībās un kūtī, kā arī Pays de l’Aubrac reģiona īpašie klimata apstākļi, kas lopkopībā nosaka divus galvenos darbības posmus:

| — | vasaras periods (no aprīļa/maija līdz novembrim/decembrim), kura laikā dzīvnieki brīvi ganās ārā, un |
| --- | --- |

—

vasaras periods (no aprīļa/maija līdz novembrim/decembrim), kura laikā dzīvnieki brīvi ganās ārā, un

| — | ziemas periods (no novembra/decembra līdz aprīlim/maijam), kura laikā dzīvnieki atrodas kūtī un tiek ēdināti ar iepriekš sagatavotu lopbarību. |
| --- | --- |

—

ziemas periods (no novembra/decembra līdz aprīlim/maijam), kura laikā dzīvnieki atrodas kūtī un tiek ēdināti ar iepriekš sagatavotu lopbarību.

“Génisse Fleur d’Aubrac” gaļa ir izteikti sarkanā krāsā, salīdzinoši liesa un nedaudz cauraugusi.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām(ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Ar AĢIN “Génisse Fleur d’Aubrac” apzīmētais produkts iegūts, pamatojoties uz lopkopju prasmi teļu audzēšanā, un tam ir laba reputācija.

Prasmes, ko izkopuši “Génisse Fleur d’Aubrac” lopkopji, gūst izpausmi īpašā Pays de l’Aubrac lopu audzēšanas sistēmā, kurai raksturīga dabīgo noganāmo platību izmantošana, slaucamo govju ganāmpulku ekstensīva ganīšana, izturīgās “Aubrac” šķirnes izvēle par sistēmas pamatu, kā arī pētniecības darbs “Génisse Fleur d’Aubrac” produktu jomā, nodrošinot lielu pievienoto vērtību.

Lopkopības sistēmas pamats Pays de l’Aubrac ir zāles izmantošana. Atkarībā no saimniecības ģeogrāfiskās atrašanās vietas ganāmpulka ganīšanai ir dažas īpatnības:

| — | lielā augstumā virs jūras līmeņa (aptuveni 1 000 metri) pārsvarā ir vulkāniskas augsnes, kā arī bagātīgi un regulāri nokrišņi, kas nodrošina pastāvīgu atāla ataugšanu visā ganīšanas sezonas laikā. Saimniecību izmantojamās platības pa lielākai daļai veido pastāvīgās pļavas, kurās dzīvnieki ganās. Tas ir arī nozīmīgs kalnu vasaras ganību apgabals, |
| --- | --- |

—

lielā augstumā virs jūras līmeņa (aptuveni 1 000 metri) pārsvarā ir vulkāniskas augsnes, kā arī bagātīgi un regulāri nokrišņi, kas nodrošina pastāvīgu atāla ataugšanu visā ganīšanas sezonas laikā. Saimniecību izmantojamās platības pa lielākai daļai veido pastāvīgās pļavas, kurās dzīvnieki ganās. Tas ir arī nozīmīgs kalnu vasaras ganību apgabals,

| — | vidējā augstumā (800–1 200 metri) atrodas apgabals, kuru dēvē par “granīta zonu” (tā ir visizplatītākā zona, kas aizņem gandrīz pusi Pays de l’Aubrac teritorijas) un kurā augsne ir veidojusies uz granīta pamatnes, tādēļ tā ir jutīga pret vasaras sausumu. Tomēr daudzās kalnu takas un “devèzes” tipa ganības vasarās dod dzīvniekiem plašas iespējas ganīties, |
| --- | --- |

—

vidējā augstumā (800–1 200 metri) atrodas apgabals, kuru dēvē par “granīta zonu” (tā ir visizplatītākā zona, kas aizņem gandrīz pusi Pays de l’Aubrac teritorijas) un kurā augsne ir veidojusies uz granīta pamatnes, tādēļ tā ir jutīga pret vasaras sausumu. Tomēr daudzās kalnu takas un “devèzes” tipa ganības vasarās dod dzīvniekiem plašas iespējas ganīties,

| — | zemā augstumā (mazāk par 800 metriem), uz granīta zonas kalnu atzariem, augsnes ir sausas, tāpēc vasarās ir vērojams izteikts zāles trūkums, un šajā sezonā rodas vajadzība pārdzīt ganāmpulkus augstāk kalnos. |
| --- | --- |

—

zemā augstumā (mazāk par 800 metriem), uz granīta zonas kalnu atzariem, augsnes ir sausas, tāpēc vasarās ir vērojams izteikts zāles trūkums, un šajā sezonā rodas vajadzība pārdzīt ganāmpulkus augstāk kalnos.

“Génisse Fleur d’Aubrac” šķirnes telēm obligāti nepieciešams uzturēties pārmaiņus ganībās un kūtī visa ražošanas cikla laikā. Tām galvenokārt izbaro pašu saimniecībā sagādātu lopbarību.

Teļu ekstensīva ganīšana barības uzņemšanas nolūkā, pārsvarā ganībās, nerada pārāk nozīmīgu svara pieaugumu, tomēr tā nodrošina barībai lietoto zālaugu zināmu dabisko bagātību. Kopumā, neizmantojot nekādas citas piedevas, bet tikai kalcija augsnes uzlabotājus (augsnes ir sevišķi skābas, ar zemu pH līmeni), bet meistarīgi regulējot organisko mēslošanas līdzekļu (kūtsmēslu un organisko atlieku) izmantošanu, lopkopji sasniedz 1 ganāmpulka vienību uz hektāru apvidos ar bazalta cilmiezi (tās ir bagātīgākas) un no 0,6 līdz 0,8 ganāmpulka vienībām uz hektāru apvidos ar granīta, slānekļa vai sarkanā māla pamatiežiem (to dabīgais kvantitatīvais potenciāls ir vājāks, tomēr līdzinās ganību kvalitatīvajai bagātībai pavasarī).

“Aubrac” šķirnes govis – teļu mātes ir spējīgas pārvērst apkārtējās vides trūkumus par priekšrocību, pateicoties to izturībai, proti, spējai grūtākajos mēnešos (garajās ziemās) mobilizēt ķermeņa resursus un atjaunot tos labvēlīgākos periodos (pavasara un vasaras ganībās). Govis regulāri un bez jebkāda riska atnešanās laikā katru gadu dzemdē vienu teļu. Šo govju krustošana ar “Charolais” šķirnes buļļiem Pays de l’Aubrac ir atļauta jau gandrīz pusgadsimtu, lai liellopu gaļas ražošanai būtu augsta un stabila ekonomiskā produktivitāte. Arvien vairāk lopkopju veic izpēti par iespējām nodrošināt visaugstāko pievienoto vērtību, izvēloties labākos dzīvniekus (bieži vien tie pakļauti stingrai atlasei), lai iegūtu “Génisse Fleur d’Aubrac” ar vislabāko muskuļaudu kvalitāti, pilnībā saglabājot “Aubrac” šķirnei raksturīgos smalkos kaulus un lielisko gaļas garšu.

Kopš seniem laikiem sastopamas liecības, kas apliecina Pays de l’Aubrac lopkopības sistēmas lielo nozīmi, un galvenā loma tajā ir vasaras ganībām kalnos. Iesākumā kalnu rajonos pamatnodarbošanās bija sieru ražošana, tomēr XX. gadsimta gaitā tie pakāpeniski pārorientējās uz ekstensīvu gaļas ražošanu, bet, sākot no pagājušā gadsimta 60. gadiem, strauji vērsās plašumā vietējās “Aubrac” šķirnes krustošana ar “Charolais” šķirni, tā pamazām izaudzējot “Génisse Fleur d’Aubrac”.

“Génisse Fleur d’Aubrac” pirmo reizi ir pieminēta presē 1991. gadā sakarā ar kādu svētku pasākumu, kas bija veltīts šai šķirnei. Pirmie dzīvnieki ar nosaukumu “Génisse Fleur d’Aubrac” parādījās tirdzniecībā 1991. gada oktobrī. Kopš tā laika gan specializētajos, gan populārajos preses izdevumos regulāri parādās daudzas atsauces uz “Génisse Fleur d’Aubrac” šķirni. Izdevums “Le Guide des Produits du Terroir” (izdevniecība “Editions du Seuil”) 1997. gadā piešķīra vietējo izcilības zīmi (“Label Excellence Terroir”) Aubrac produkcijas ražotāju asociācijai un citiem lopkopjiem par Aubrac teļu šķirni “Fleur d'Aubrac”. 2002. gada 27. maijā vairāk nekā 200 personas, nozares speciālisti un vietējās varas pārstāvji, sapulcējās, lai atzīmētu desmittūkstošās “Génisse Fleur d’Aubrac” teles pārdošanu, un šis pasākums tika atspoguļots reģiona presē. Lopkopji piedalās arī dažādās izstādēs: Parīzes Starptautiskajā lauksaimniecības izstādē 2004. gada martā, Marseļas Gaļas produktu un degustācijas izstādē 2005. gada novembrī un Pārtikas produktu un kvalitātes izstādē, kas notika Marvejols 2006. gada aprīlī. Nozares speciālisti arī informē patērētājus par “Génisse Fleur d’Aubrac” šķirni, izmantojot plakātus (izvietojot tos gaļas tirgotavās), publicējot materiālus un tirdzniecības vietu sarakstus (tie tiek izplatīti gadatirgos, izstādēs, dažādos svētku pasākumos u. c.). Jau vairākus gadus “Génisse Fleur d’Aubrac” šķirni popularizē arī dažādos konkursos un citos ikgadējos pasākumos: Vasaras ganību atklāšanas svētkos un Lieldienu “Trekno vēršu” svētkos, kas notiek Lajolā (Laguiole) (Averonā (Aveyron)).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCAnnexesGenisseFleurdAubrac.doc

---