# Euroopa Liidu C 315/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.315.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 315 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide23. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.315.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 315

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide23. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 315/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5720 – BAYERNLB/LBLUX) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 315/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5720 – BAYERNLB/LBLUX) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 315/02 | Euro vahetuskurss | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 315/02

Euro vahetuskurss

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 315/03 | Projektikonkurss – EAC/01/10 – Programm Aktiivsed noored 2007–2013 | 3 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 315/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Nõukogu |
| 2009/C 315/05 | Teatis neile isikutele, üksustele ja asutustele, kes/mis on nõukogu poolt võetud nimekirja, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle/mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 329/2007 artikli 6 lõiget 2 (V lisa) | 9 |
| 2009/C 315/06 | Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kes on kantud nõukogu poolt loetellu, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EL) nr. 1284/2009 artiklit 6 (II lisa) | 10 |
| 2009/C 315/07 | Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu 23. detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr 1285/2009 lisa) | 11 |
| | Komisjon |
| 2009/C 315/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 12 |
| 2009/C 315/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 18 |
| 2009/C 315/10 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 kohase tühistamistaotluse avaldamine | 26 |
| 2009/C 315/11 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 27 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2009/C 315/03

Projektikonkurss – EAC/01/10 – Programm Aktiivsed noored 2007–2013

3

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 315/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

MUUD AKTID

Nõukogu

2009/C 315/05

Teatis neile isikutele, üksustele ja asutustele, kes/mis on nõukogu poolt võetud nimekirja, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle/mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 329/2007 artikli 6 lõiget 2 (V lisa)

9

2009/C 315/06

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kes on kantud nõukogu poolt loetellu, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EL) nr. 1284/2009 artiklit 6 (II lisa)

10

2009/C 315/07

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu 23. detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr 1285/2009 lisa)

11

Komisjon

2009/C 315/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

12

2009/C 315/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

18

2009/C 315/10

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 kohase tühistamistaotluse avaldamine

26

2009/C 315/11

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5720 – BAYERNLB/LBLUX)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 315/01

16. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5720 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5720 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/2

---

Euro vahetuskurss (1)

22. detsember 2009

2009/C 315/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4279 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,83 |
| DKK | Taani kroon | 7,4420 |
| GBP | Inglise nael | 0,89305 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4295 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4987 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3650 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,266 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 274,28 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7080 |
| PLN | Poola zlott | 4,1770 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2193 |
| TRY | Türgi liir | 2,1798 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6259 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5109 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,0744 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0294 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0076 |
| KRW | Korea won | 1 685,05 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0340 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7498 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2830 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 543,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9100 |
| PHP | Filipiini peeso | 66,389 |
| RUB | Vene rubla | 43,6041 |
| THB | Tai baht | 47,492 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5468 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,4699 |
| INR | India ruupia | 66,8200 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4279

JPY

Jaapani jeen

130,83

DKK

Taani kroon

7,4420

GBP

Inglise nael

0,89305

SEK

Rootsi kroon

10,4295

CHF

Šveitsi frank

1,4987

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3650

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,266

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

274,28

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7080

PLN

Poola zlott

4,1770

RON

Rumeenia leu

4,2193

TRY

Türgi liir

2,1798

AUD

Austraalia dollar

1,6259

CAD

Kanada dollar

1,5109

HKD

Hongkongi dollar

11,0744

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0294

SGD

Singapuri dollar

2,0076

KRW

Korea won

1 685,05

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0340

CNY

Hiina jüaan

9,7498

HRK

Horvaatia kuna

7,2830

IDR

Indoneesia ruupia

13 543,20

MYR

Malaisia ringit

4,9100

PHP

Filipiini peeso

66,389

RUB

Vene rubla

43,6041

THB

Tai baht

47,492

BRL

Brasiilia reaal

2,5468

MXN

Mehhiko peeso

18,4699

INR

India ruupia

66,8200

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/3

---

PROJEKTIKONKURSS – EAC/01/10

Programm „Aktiivsed noored” 2007–2013

2009/C 315/03

SISSEJUHATUS

Käesolev projektikonkurss põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusel nr 1719/2006/EÜ, (1) millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013, edaspidi programm „Aktiivsed noored”. Projektikonkursi täpsed tingimused võib leida programmi „Aktiivsed noored” (2007–2013) juhendist, mis on avaldatud Europa veebisaidil (vt punkt VIII). Programmijuhend on käesoleva projektikonkursi lahutamatu osa.

I.   Eesmärgid ja prioriteedid

Programmi „Aktiivsed noored” loomise otsuses sätestatud üldeesmärgid on järgmised:

| — | edendada noorte inimeste kodanikuaktiivsust üldiselt, aga eelkõige nende Euroopa kodaniku aktiivsust; |
| --- | --- |

—

edendada noorte inimeste kodanikuaktiivsust üldiselt, aga eelkõige nende Euroopa kodaniku aktiivsust;

| — | kujundada noorte inimeste seas solidaarsust ja edendada sallivust, eelkõige eesmärgiga tugevdada Euroopa Liidu sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

—

kujundada noorte inimeste seas solidaarsust ja edendada sallivust, eelkõige eesmärgiga tugevdada Euroopa Liidu sotsiaalset ühtekuuluvust;

| — | tugevdada eri maade noorte üksteisemõistmist; |
| --- | --- |

—

tugevdada eri maade noorte üksteisemõistmist;

| — | panustada noorsootegevuse tugisüsteemide kvaliteedi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide noorsooalase võimekuse arendamisse; |
| --- | --- |

—

panustada noorsootegevuse tugisüsteemide kvaliteedi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide noorsooalase võimekuse arendamisse;

| — | edendada Euroopa noorsooalast koostööd. |
| --- | --- |

—

edendada Euroopa noorsooalast koostööd.

Kõnealuseid üldeesmärke rakendatakse projekti tasandil, võttes arvesse järgmisi püsivaid prioriteete:

| — | Euroopa kodakondsus; |
| --- | --- |

—

Euroopa kodakondsus;

| — | noorte inimeste osalemine; |
| --- | --- |

—

noorte inimeste osalemine;

| — | kultuuriline mitmekesisus; |
| --- | --- |

—

kultuuriline mitmekesisus;

| — | väiksemate võimalustega noorte kaasamine. |
| --- | --- |

—

väiksemate võimalustega noorte kaasamine.

Lisaks eespool nimetatud püsivatele prioriteetidele on 2010. aasta prioriteedid:

| — | vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta.
  Selle prioriteedi eesmärk on toetada projekte, mis on suunatud noorte teadlikkuse tõstmisele igaühe kohustusest võidelda vaesuse ja kõrvalejäetusega ning vähesemate võimalustega rühmade kaasatuse edendamisele. See puudutab eelkõige projekte, mille eesmärk on õhutada noori arutlema vaesuse ennetamise, sellest välja pääsemise ja selle tagajärgede üle; projekte, mis võitlevad tõrjutuse ja mitmesuguste diskrimineerimise vormidega, nt sool, puudel, etnilisel päritolul, religioonil või keelel põhinev diskrimineerimine või sisserändajate vastu suunatud diskrimineerimine. Seejuures pööratakse erilist tähelepanu projektidele, mis edendavad järgmiste rühmade aktiivset kaasatust: a) puudega noored, toetades puudega ja puueteta noorte vahetusi ning projekte, mis keskenduvad puuete teemale meie ühiskonnas; b) sisserändaja taustaga või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvad noored. Vajaduse korral toetatakse noori romisid hõlmavaid projekte; |
| --- | --- |

—

vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta.

Selle prioriteedi eesmärk on toetada projekte, mis on suunatud noorte teadlikkuse tõstmisele igaühe kohustusest võidelda vaesuse ja kõrvalejäetusega ning vähesemate võimalustega rühmade kaasatuse edendamisele. See puudutab eelkõige projekte, mille eesmärk on õhutada noori arutlema vaesuse ennetamise, sellest välja pääsemise ja selle tagajärgede üle; projekte, mis võitlevad tõrjutuse ja mitmesuguste diskrimineerimise vormidega, nt sool, puudel, etnilisel päritolul, religioonil või keelel põhinev diskrimineerimine või sisserändajate vastu suunatud diskrimineerimine. Seejuures pööratakse erilist tähelepanu projektidele, mis edendavad järgmiste rühmade aktiivset kaasatust: a) puudega noored, toetades puudega ja puueteta noorte vahetusi ning projekte, mis keskenduvad puuete teemale meie ühiskonnas; b) sisserändaja taustaga või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvad noored. Vajaduse korral toetatakse noori romisid hõlmavaid projekte;

| — | noorte töötus ja noorte töötute aktiivse ühiskonnaelus osalemise edendamine.
  Selle prioriteedi eesmärk on toetada projekte, mis võitlevad noorte töötusega ja mille eesmärk on edendada noorte töötute aktiivset osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

—

noorte töötus ja noorte töötute aktiivse ühiskonnaelus osalemise edendamine.

Selle prioriteedi eesmärk on toetada projekte, mis võitlevad noorte töötusega ja mille eesmärk on edendada noorte töötute aktiivset osalemist ühiskonnaelus;

| — | noorte teadlikkuse tõstmine ja mobiliseerimine seoses üleilmsete probleemidega (nagu säästev areng, kliimamuutused, ränne, aastatuhande arengueesmärgid).
  Selle prioriteedi eesmärk on toetada projekte, mis on suunatud noorte teadlikkuse tõstmisele nende rollist aktiivse kodanikuna globaliseerunud maailmas ning nende globaalse solidaarsuse tunde kujundamisele ja päevakajaliste probleemide mõistmisele. |
| --- | --- |

—

noorte teadlikkuse tõstmine ja mobiliseerimine seoses üleilmsete probleemidega (nagu säästev areng, kliimamuutused, ränne, aastatuhande arengueesmärgid).

Selle prioriteedi eesmärk on toetada projekte, mis on suunatud noorte teadlikkuse tõstmisele nende rollist aktiivse kodanikuna globaliseerunud maailmas ning nende globaalse solidaarsuse tunde kujundamisele ja päevakajaliste probleemide mõistmisele.

II.   Programmi „Aktiivsed noored” ülesehitus

Programmi „Aktiivsed noored” eesmärkide saavutamiseks nähakse ette viis allprogrammi.

Käesolev projektikonkurss hõlmab toetust allpool loetletud allprogrammidele ja allmeetmetele:

Allprogramm 1 – Euroopa Noored

| — | Allmeede 1.1 – noorsoovahetused (kestusega kuni 15 kuud): Noorsoovahetused pakuvad eri riikide noorte rühmadele võimalust kohtuda ja teineteise kultuure tundma õppida. Rühmad plaanivad üheskoos omavahelisi noorsoovahetusi mõlemale poolele huvi pakkuval teemal. |
| --- | --- |

—

Allmeede 1.1 – noorsoovahetused (kestusega kuni 15 kuud): Noorsoovahetused pakuvad eri riikide noorte rühmadele võimalust kohtuda ja teineteise kultuure tundma õppida. Rühmad plaanivad üheskoos omavahelisi noorsoovahetusi mõlemale poolele huvi pakkuval teemal.

| — | Allmeede 1.2 – noorsooalgatused (kestusega 3 kuni 18 kuud): Noorsooalgatuste meetmega toetatakse kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil väljatöötatud rühmaprojekte. Samuti toetatakse sellega eri riikide sarnaste projektide võrgustamist, et selle kaudu tugevdada nende Euroopa mõõdet ning parandada noorte inimeste koostööd ja nendevahelist kogemuste vahetust. |
| --- | --- |

—

Allmeede 1.2 – noorsooalgatused (kestusega 3 kuni 18 kuud): Noorsooalgatuste meetmega toetatakse kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil väljatöötatud rühmaprojekte. Samuti toetatakse sellega eri riikide sarnaste projektide võrgustamist, et selle kaudu tugevdada nende Euroopa mõõdet ning parandada noorte inimeste koostööd ja nendevahelist kogemuste vahetust.

| — | Allmeede 1.3 – noorte demokraatia projektid (kestusega 3 kuni 18 kuud): Selle allmeetmega toetatakse noorte osalemist demokraatias nii kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Allmeede 1.3 – noorte demokraatia projektid (kestusega 3 kuni 18 kuud): Selle allmeetmega toetatakse noorte osalemist demokraatias nii kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Allprogramm 2 – Euroopa Vabatahtlik Teenistus

Allprogrammiga toetatakse noorte osalemist eri vormis vabatahtlikus tegevuses nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda. Selles allprogrammis osalevad noored võtavad iseseisvalt või rühmadena osa mittetulunduslikust tasustamata vabatahtlikust tegevusest välismaal (kestusega kuni 24 kuud).

Allprogramm 3 – Noored maailmas

| — | Allmeede 3.1 – koostöö Euroopa Liidu naaberriikidega (kestusega kuni 15 kuud): Selle allmeetmega toetatakse projekte partneritest naaberriikidega, nimelt noorsoovahetusi ja noorsooalaseid koolitus- ja võrgustamisprojekte. |
| --- | --- |

—

Allmeede 3.1 – koostöö Euroopa Liidu naaberriikidega (kestusega kuni 15 kuud): Selle allmeetmega toetatakse projekte partneritest naaberriikidega, nimelt noorsoovahetusi ja noorsooalaseid koolitus- ja võrgustamisprojekte.

Allprogramm 4 – Noorte tugisüsteemid

| — | Allmeede 4.3 – noorsootöö aktivistide ja noorteorganisatsioonide koolitus ja võrgustamine (kestusega 3 kuni 18 kuud): Selle allmeetmega toetatakse eelkõige kogemuste ja heade tavade vahetust, aga samuti tegevusi, millest võivad lähtuda pikaajalised kvaliteetprojektid ning partnerluste ja võrgustike loomine. |
| --- | --- |

—

Allmeede 4.3 – noorsootöö aktivistide ja noorteorganisatsioonide koolitus ja võrgustamine (kestusega 3 kuni 18 kuud): Selle allmeetmega toetatakse eelkõige kogemuste ja heade tavade vahetust, aga samuti tegevusi, millest võivad lähtuda pikaajalised kvaliteetprojektid ning partnerluste ja võrgustike loomine.

Allprogramm 5 – toetus Euroopa noorsooalasele koostööle

| — | Allmeede 5.1 – noorte inimeste ja noorsoopoliitika eest vastutajate kohtumised (kestusega 3 kuni 9 kuud): Selle allmeetmega toetatakse noorte inimeste, noorsootöötajate ja noorsoopoliitika eest vastutajate koostööd, seminare ja struktureeritud dialoogi. |
| --- | --- |

—

Allmeede 5.1 – noorte inimeste ja noorsoopoliitika eest vastutajate kohtumised (kestusega 3 kuni 9 kuud): Selle allmeetmega toetatakse noorte inimeste, noorsootöötajate ja noorsoopoliitika eest vastutajate koostööd, seminare ja struktureeritud dialoogi.

III.   Nõuetele vastavad taotlejad

Taotlusi võivad esitada:

| — | mittetulunduslikud ja valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

mittetulunduslikud ja valitsusvälised organisatsioonid;

| — | kohalikud ja piirkondlikud avalik-õiguslikud asutused; |
| --- | --- |

—

kohalikud ja piirkondlikud avalik-õiguslikud asutused;

| — | mitteametlikud noorterühmitused; |
| --- | --- |

—

mitteametlikud noorterühmitused;

| — | noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevad organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevad organisatsioonid;

| — | rahvusvahelised mittetulundusorganisatsioonid; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised mittetulundusorganisatsioonid;

| — | noorte-, spordi- või kultuuriüritusi korraldavad tulundusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

—

noorte-, spordi- või kultuuriüritusi korraldavad tulundusorganisatsioonid.

Taotlejad peavad olema seaduslikult registreeritud ühes programmi osalisriikidest või partneritest naaberriikides Lääne-Balkanil.

Mõned allprogrammid on siiski suunatud kitsamale kandidaatide ringile. Seetõttu on taotlejate abikõlblikkus määratletud programmijuhendis iga allprogrammi/allmeetme kohta eraldi.

IV.   Abikõlblikud riigid

Programm on avatud järgmistele riikidele:

| a) | ELi liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

ELi liikmesriigid;

| b) | EFTA riigid, kes on EMP lepingu osalised, vastavalt kõnealuse lepingu sätetele (Island, Liechtenstein ja Norra); |
| --- | --- |

b)

EFTA riigid, kes on EMP lepingu osalised, vastavalt kõnealuse lepingu sätetele (Island, Liechtenstein ja Norra);

| c) | kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelsest strateegiast, vastavalt nende riikidega ühenduse programmides osalemiseks sõlmitud raamlepingute üldpõhimõtetele, -tingimustele ja -eeskirjadele (Türgi); |
| --- | --- |

c)

kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelsest strateegiast, vastavalt nende riikidega ühenduse programmides osalemiseks sõlmitud raamlepingute üldpõhimõtetele, -tingimustele ja -eeskirjadele (Türgi);

| d) | kolmandad riigid, kes on sõlminud ühendusega noorsoovaldkonda käsitlevad lepingud. |
| --- | --- |

d)

kolmandad riigid, kes on sõlminud ühendusega noorsoovaldkonda käsitlevad lepingud.

Mõned allprogrammid on siiski suunatud kitsamale riikide ringile. Seetõttu on riikide abikõlblikkus määratletud programmijuhendis iga allprogrammi/allmeetme kohta eraldi.

V.   Valikukriteeriumid

| i) | Allmeetmed 1.1, 1.2, 3.1, 4.3 ja allprogramm 2:






  — | asjakohasus programmi eesmärkide ja prioriteetide seisukohast (30 %); |
| --- | --- | --- |

i)

Allmeetmed 1.1, 1.2, 3.1, 4.3 ja allprogramm 2:

—

asjakohasus programmi eesmärkide ja prioriteetide seisukohast (30 %);

| — | projekti ja väljapakutud meetodite kvaliteet (50 %); |
| --- | --- |

—

projekti ja väljapakutud meetodite kvaliteet (50 %);

| — | osalejate ja korraldajate profiil (20 %); |
| --- | --- |

—

osalejate ja korraldajate profiil (20 %);

| ii) | allmeede 1.3:






  — | asjakohasus programmi eesmärkide ja prioriteetide seisukohast (30 %); |
| --- | --- | --- |

ii)

allmeede 1.3:

—

asjakohasus programmi eesmärkide ja prioriteetide seisukohast (30 %);

| — | teemakontseptsiooni kvaliteet (20 %); |
| --- | --- |

—

teemakontseptsiooni kvaliteet (20 %);

| — | projekti ja väljapakutud meetodite kvaliteet (30 %); |
| --- | --- |

—

projekti ja väljapakutud meetodite kvaliteet (30 %);

| — | osalejate ja korraldajate profiil ja arv (20 %); |
| --- | --- |

—

osalejate ja korraldajate profiil ja arv (20 %);

| iii) | allmeede 5.1:






  — | asjakohasus programmi eesmärkide ja prioriteetide seisukohast (20 %); |
| --- | --- | --- |

iii)

allmeede 5.1:

—

asjakohasus programmi eesmärkide ja prioriteetide seisukohast (20 %);

| — | asjakohasus ELi noorsoopoliitika eesmärkide seisukohast (20 %); |
| --- | --- |

—

asjakohasus ELi noorsoopoliitika eesmärkide seisukohast (20 %);

| — | projekti ja väljapakutud meetodite kvaliteet (40 %); |
| --- | --- |

—

projekti ja väljapakutud meetodite kvaliteet (40 %);

| — | osalejate ja korraldajate profiil ja arv (20 %). |
| --- | --- |

—

osalejate ja korraldajate profiil ja arv (20 %).

VI.   Eelarve ja kestus

Programmi kogueelarve ajavahemikuks 2007–2013 on 885 miljonit eurot. Aastaeelarve maht sõltub eelarvepädevate institutsioonide otsusest.

2010. aasta kavandatav eelarve järgmistele allprogrammidele ja allmeetmetele:

| Allmeede 1.1 | Noorsoovahetused | 28 826 417 |
| --- | --- | --- |
| Allmeede 1.2 | Noorsooalgatused | 10 271 681 |
| Allmeede 1.3 | Noorte demokraatia projektid | 6 423 262 |
| Allprogramm 2 | Euroopa Vabatahtlik Teenistus | 43 055 567 |
| Allmeede 3.1 | Koostöö Euroopa Liidu naaberriikidega | 8 206 160 |
| Allmeede 4.3 | Noorsootöö aktivistide ja noorteorganisatsioonide koolitus ja võrgustamine | 14 029 397 |
| Allmeede 5.1 | Noorte inimeste ja noorsoopoliitika eest vastutajate kohtumised | 4 507 356 |

Allmeede 1.1

Noorsoovahetused

28 826 417

Allmeede 1.2

Noorsooalgatused

10 271 681

Allmeede 1.3

Noorte demokraatia projektid

6 423 262

Allprogramm 2

Euroopa Vabatahtlik Teenistus

43 055 567

Allmeede 3.1

Koostöö Euroopa Liidu naaberriikidega

8 206 160

Allmeede 4.3

Noorsootöö aktivistide ja noorteorganisatsioonide koolitus ja võrgustamine

14 029 397

Allmeede 5.1

Noorte inimeste ja noorsoopoliitika eest vastutajate kohtumised

4 507 356

VII.   Taotluste esitamise tähtajad

Taotlused tuleb esitada projekti alguse kuupäevale vastavaks tähtajaks. Riiklikule büroole esitatud projektidel on aastas viis taotlemistähtaega:

| Projektid, mis algavad vahemikus | Taotlemistähtaeg |
| --- | --- |
| 1. mai–30. september | 1. veebruar |
| 1. juuli–30. november | 1. aprill |
| 1. september–31. jaanuar | 1. juuni |
| 1. detsember–30. aprill | 1. september |
| 1. veebruar–31. juuli | 1. november |

Projektid, mis algavad vahemikus

Taotlemistähtaeg

1. mai–30. september

1. veebruar

1. juuli–30. november

1. aprill

1. september–31. jaanuar

1. juuni

1. detsember–30. aprill

1. september

1. veebruar–31. juuli

1. november

Täitevasutusele esitatud projektidel on aastas kolm taotlemistähtaega:

| Projektid, mis algavad vahemikus | Taotlemistähtaeg |
| --- | --- |
| 1. august–31. detsember | 1. veebruar |
| 1. detsember–30. aprill | 1. juuni |
| 1. märts–31. juuli | 1. september |

Projektid, mis algavad vahemikus

Taotlemistähtaeg

1. august–31. detsember

1. veebruar

1. detsember–30. aprill

1. juuni

1. märts–31. juuli

1. september

VIII.   Lisateave

Lisateavet saab programmi „Aktiivsed noored” juhendist järgmistel veebisaitidel:

http://ec.europa.eu/youth

http://eacea.ec.europa.eu/youth/index_en.htm

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 315/04

| 1. | 14. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Louis Dreyfus S.A.S. („LD”, Prantsusmaa), Financières Lov S.A.S. („Fin Lov”, Prantsusmaa) ja Société Anonyme des Bains de Mer et du Cercle des Etrangers à Monaco („SBM”, Monaco) omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Mangas Gaming S.A.S. („MG”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Louis Dreyfus S.A.S. („LD”, Prantsusmaa), Financières Lov S.A.S. („Fin Lov”, Prantsusmaa) ja Société Anonyme des Bains de Mer et du Cercle des Etrangers à Monaco („SBM”, Monaco) omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Mangas Gaming S.A.S. („MG”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | LD: tegutseb teravilja- ja toorainekaubanduse (riis, suhkur, etanool, kohv, puuvill, tsitrus- ja õliviljad jms), energeetika ning kinnisvara valdkonnas, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

LD: tegutseb teravilja- ja toorainekaubanduse (riis, suhkur, etanool, kohv, puuvill, tsitrus- ja õliviljad jms), energeetika ning kinnisvara valdkonnas,

| — | Fin Lov: kontserni Lov Group integreeritud valdusettevõtja. Kontsern tegutseb peamiselt järgmistes valdkondades: audiovisuaaltoodang, hotellindus, võrgumängud (ettevõtja MG kaudu), energeetika ja muusika müügiedendus Internetis, |
| --- | --- |

—

Fin Lov: kontserni Lov Group integreeritud valdusettevõtja. Kontsern tegutseb peamiselt järgmistes valdkondades: audiovisuaaltoodang, hotellindus, võrgumängud (ettevõtja MG kaudu), energeetika ja muusika müügiedendus Internetis,

| — | SMB: tegutseb hotellinduse, toitlustamise, kasiinode ja kinnisvara valdkonnas. Oma osaluse kaudu ettevõtjas MG tegutseb ta ka võrgumängude valdkonnas, |
| --- | --- |

—

SMB: tegutseb hotellinduse, toitlustamise, kasiinode ja kinnisvara valdkonnas. Oma osaluse kaudu ettevõtjas MG tegutseb ta ka võrgumängude valdkonnas,

| — | MG: tegutseb võrgumängude valdkonnas. |
| --- | --- |

—

MG: tegutseb võrgumängude valdkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Nõukogu

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/9

---

Teatis neile isikutele, üksustele ja asutustele, kes/mis on nõukogu poolt võetud nimekirja, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle/mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 329/2007 artikli 6 lõiget 2 (V lisa)

2009/C 315/05

Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 329/2007 (1) V lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on määranud kindlaks, et eespool nimetatud nimekirjas toodud isikud, üksused ja asutused vastavad kriteeriumidele, mis on sätestatud 27. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, artikli 6 lõikes 2, ja seetõttu on nad eespool nimetatud otsusega kantud nimetatud määruse V lisasse. Nimetatud määrus näeb ette, et kõik asjaomastele isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvad rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse ning et rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei tehta otseselt või kaudselt kättesaadavaks sellistele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks.

Asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebilehed on toodud määruse II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikleid 7 ja 8).

Asjaomased isikud, üksused ja asutused võivad esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud nimekirja vaadataks uuesti läbi.

Kõik sellised taotlused tuleb saata järgmisel aadressil:

| Euroopa Liidu Nõukogu |
| --- |
| peasekretariaat |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Euroopa Liidu Nõukogu

peasekretariaat

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu määrus Euroopa Liidu Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 1.

---

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/10

---

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kes on kantud nõukogu poolt loetellu, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EL) nr. 1284/2009 artiklit 6 (II lisa)

2009/C 315/06

Nõukogu detsembri 2009 (1). aasta määruse (EL) nr. 1284/2009 II lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et eespool nimetatud loetellu kantud isikud, üksused ja asutused vastavad kriteeriumitele, mis on sätestatud nõukogu detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr. 1284/2009 (millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes) artiklis 6, ning seetõttu on nad lisatud nimetatud määruse II lisasse. Nimetatud määruses nähakse ette, et kõik asjaomastele isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvad rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse ning et rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei tehta otseselt või kaudselt kättesaadavaks sellistele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks.

Asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikleid 8 ja 9).

Asjaomased isikud, üksused ja asutused võivad esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu vaadataks uuesti läbi.

Kõik sellised taotlused tuleks saata järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu määrus Euroopa Liidu üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 346, 23.12.2009.

---

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/11

---

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu

(vt nõukogu 23. detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr 1285/2009 lisa)

2009/C 315/07

Nõukogu 23. detsembri 2009. (1) aasta määruses (EL) nr 1285/2009 loetletud isikutele, rühmitustele ja üksustele teatatakse järgmist:

Euroopa Liidu Nõukogu on kindlaks teinud, et põhjendused asjaomaste isikute, rühmituste või üksuste kandmiseks nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (2), on endiselt kehtivad. Sellest tulenevalt on nõukogu otsustanud jätta need isikud, rühmitused ja üksused eespool nimetatud loetellu.

Määrusega (EÜ) nr 2580/2001 nähakse ette, et kõik asjaomastele isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et nende käsutusse ei tohi anda otseselt ega kaudselt rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse.

Asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2. Pädevate asutuste ajakohastatud loetelu on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Asjaomased isikud, rühmitised või üksused võivad esitada taotluse, et saada nõukogu põhjendused nende jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse (välja arvatud juhul, kui põhjendused on neile juba edastatud), järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn.: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn.: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Asjaomased isikud, rühmitused või üksused võivad eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise ja jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse läbi vaadataks. Sellised taotlused vaadatakse pärast nende kättesaamist läbi. Sellega seoses juhitakse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikega 6. Selleks, et taotlusi käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleb nad esitada kahe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu määrus Euroopa Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 346, 23.12.2009.

(2)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

---

Komisjon

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/12

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 315/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SAUCISSE DE MORTEAU” ehk „JESUS DE MORTEAU”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0556-26.09.2006

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Saucisse de Morteau” ehk „Jésus de Morteau”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, suitsutatud, soolatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, suitsutatud, soolatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Saucisse de Morteau” on sealihast valmistatud korrapärase silindri kujuline vorst, mille diameeter (soole diameeter täitmisel) on vähemalt 40 cm. Vorsti nahk on sea värvimata naturaalsoolest (jämesool). Sool suletakse ühest otsast peene puupulgaga ja teisest otsast naturaalkiust nööriga.

Vorst „Jésus de Morteau” on vorsti „Saucisse de Morteau” erivorm – samuti silindrikujuline, kuid vähem korrapärase kujuga ning diameetriga (soole diameeter täitmisel) vähemalt 65 cm. Ka selle vorsti nahk on sea värvimata naturaalsoolest (jämesool või umbsool). Kui kasutatakse umbsoolt, ei ole puupulka alati vaja, sest umbsool on avatud vaid ühest otsast.

Vorstide „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” välimus võib olla erinev sõltuvalt kasutatud soolest. Kuumtöödeldud vorsti lõikepinnal on näha jämedalt hakitud, kuid ühtlane mass, mis on tiheda tekstuuriga.

Suitsutamine annab vorstidele „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” iseloomuliku merevaiguvärvuse, mis on pruuni ja kuldse vahepeal. Värvus ei ole kogu toote ulatuses alati sama. Vorstid valmistatakse jämedalt hakitud ja läbi segatud väherasvasest (tai) ja rasvasest (pekk) sealihast. Soole läbipaistvuse tõttu on tailiha näha tumedate ja pekk heledate laikudena. „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” vorstid on katsudes kõvad.

Vorstidele on väga iseloomulik suitsuaroom, mis on saadud tänu saepuru ja vaigurikka puu kasutamisele aeglasel suitsutamisel. Toortoote puhul on suitsuaroom selgesti tuntav. Kuumtöödeldud toote puhul on suitsumaitse suus tasakaalustatud ja püsiv, kuid mitte happeline ega terav. Vorstidele „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” on iseloomulik ka liha maitse, mis ei ole ei liiga kuiv ega liiga rasvane.

Töödeldud vorstide tekstuur on pehme ja paindlik ning mass jämedalt hakitud ja tihke. Suus ei tohi toode tunduda kõva ega kummise, vaid tiheda ja mahlasena.

Vorstide „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” füüsikalised ja keemilised omadused on järgmised:

| rasvatustatud toote niiskusesisaldus | : | ≤ 75 % (toortoode); |
| --- | --- | --- |
| rasvasisaldus | : | ≤ 30 % rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes (toortoode); |
| kollageeni ja valgu suhe | : | kuni 16 % (toortoode); |
| suhkrusisaldus | : | ≤ 1 % rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes (toortoode). |

rasvatustatud toote niiskusesisaldus

:

≤ 75 % (toortoode);

rasvasisaldus

:

≤ 30 % rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes (toortoode);

kollageeni ja valgu suhe

:

kuni 16 % (toortoode);

suhkrusisaldus

:

≤ 1 % rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes (toortoode).

3.3.   Tooraine:

Liha kvaliteedinõuded

Sigade kasvatamine

Nuumamiseks valitakse emised ja kastreeritud isasloomad. Kastreerimata isasloomad, noored mitte veel suguküpsed isasloomad, ühe munandiga ja peitmunandilised isasloomad, hermafrodiitsead ja tapaemised selleks ei sobi. Halotaanitundlike nuumsigade osakaal peab jääma alla 3 % ning neil ei tohi esineda Rn- alleeli.

Et tagada hügieenilised kasvatustingimused ning piirata vajadust lisaainete ja töötlemise järele, pestakse, desinfitseeritakse ja kuivatatakse iga sigadepartii järel kõigis tootmisetappides kasutatavad ruumid. Rahustite kasutamine on keelatud 48 tundi enne loomade sigalast välja viimist ja transpordi ajal. Sead peavad olema söötmata vähemalt 12 tundi enne nende laadimist transpordivahendisse.

Tapmine ja tükeldamine

Tapmisele eelneb vähemalt kahetunnine ooteaeg. Tapamajja saabumisel ja pool tundi enne tuimastust uhutakse sead veega üle.

Searümpade minimaalne kaal soojalt peab olema 80 kg. Väliseid defekte võib ühe kliendipartii rümpade puhul esineda 5 % ulatuses. Defektid võivad olla järgmised:

| — | karvatustamisega seotud; |
| --- | --- |

—

karvatustamisega seotud;

| — | kamaraga seotud; |
| --- | --- |

—

kamaraga seotud;

| — | väikesed vereplekid; |
| --- | --- |

—

väikesed vereplekid;

| — | verevalumid; |
| --- | --- |

—

verevalumid;

| — | murded; |
| --- | --- |

—

murded;

| — | võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed, ja muud soovimatud lisandid) esinemine. |
| --- | --- |

—

võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed, ja muud soovimatud lisandid) esinemine.

Et pH tase on rümpade tehnoloogilise kvaliteedi näitaja, tuleb seda kontrollida ning selle mõõtmised tuleb tapamajas dokumenteerida. Optimaalne pH tase (mõõdetuna vähemalt 18 tundi pärast tapmist) on vahemikus 5,5 ≤ pH < 6,2. pH taset mõõdetakse puusatüki kohalt 2–3 cm sügavuselt.

Vorstide lihaseguks võib kasutada üksnes järgmisi rümba osi:

| — | tagatükk; |
| --- | --- |

—

tagatükk;

| — | abatükk; |
| --- | --- |

—

abatükk;

| — | kõhu- ja küljetükid; |
| --- | --- |

—

kõhu- ja küljetükid;

| — | seljapekk; |
| --- | --- |

—

seljapekk;

| — | seljatükk, |
| --- | --- |

—

seljatükk,

| — | jaotustükkide korrastamine (kui kasutatakse põsetükki, tuleb see töödelda ning eemaldada lümfisõlmed ja verevalumid). |
| --- | --- |

—

jaotustükkide korrastamine (kui kasutatakse põsetükki, tuleb see töödelda ning eemaldada lümfisõlmed ja verevalumid).

Erinevat liha tuleb kasutada järgmises suhtes:

| — | seljapekki 15–35 %; |
| --- | --- |

—

seljapekki 15–35 %;

| — | tailiha 65–85 % |
| --- | --- |

—

tailiha 65–85 %

Külmutatud tooraine (pekk ja/või tailiha) kasutamine on lubatud kuni 15 % ulatuses. Külmutatud tooraine tuleb hakkida 24 tunni jooksul pärast sulatamist. Vorstid „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau”, mille valmistamiseks kasutatakse külmutatud toorainet, tuleb suitsutada 24 tunni jooksul pärast liha hakkimist.

Vorstide valmistamiseks kasutatavat väherasvast sealiha tohib külmutatuna hoida 12 kuud ja pekki 9 kuud.

Rümbast lõigatud tükke ei peeta nõuetele vastavaks, kui neil on üks või mitu järgmist välist defekti:

| — | karvatustamisega seotud; |
| --- | --- |

—

karvatustamisega seotud;

| — | kamaraga seotud; |
| --- | --- |

—

kamaraga seotud;

| — | väikesed vereplekid; |
| --- | --- |

—

väikesed vereplekid;

| — | verevalumid; |
| --- | --- |

—

verevalumid;

| — | murded; |
| --- | --- |

—

murded;

| — | võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed, ja muud soovimatud lisandidm) esinemine; |
| --- | --- |

—

võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed, ja muud soovimatud lisandidm) esinemine;

| — | mädapaised. |
| --- | --- |

—

mädapaised.

Alaseljatükke, mille värvuse näitaja on 1 või 2 (jaapani värviskaala või samalaadse skaala kohaselt), ning abatükke, mille värvuse näitaja on 6, ei kasutata. Pehmet ja õlist rasva sisaldavat liha ei kasutata.

3.4.   Sööt:

Vorstide „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” valmistamiseks peetavate tapasigade söödas kasutatakse vadakut (toorest või kuivatatud, peamiselt rasvavaba). Vadaku osakaal nuumsöödas on 15–35 % kuivainest. Lisaks vadakule peab söödas olema vähemalt 50 % teravilja ja selle töötlemisjääke.

Nuumsöödas võib olla alla 1,7 % linoolhapet.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Vorstide „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” tootmine peab toimuma lihasegu valmistamisest kuni suitsutamiseni oma geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Toiduohutuse tagamiseks peavad külmutatud, kuumtöödeldud või viilutatud tooted olema kliendini jõudmisel tingimata pakendatud.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote märgistus peab sisaldama järgmist teavet:

| — | nimetus, mille all toodet müüakse, s.o „Saucisse de Morteau” ehk „Jésus de Morteau”. |
| --- | --- |

—

nimetus, mille all toodet müüakse, s.o „Saucisse de Morteau” ehk „Jésus de Morteau”.

Ühe toote puhul kasutatakse vaid üht müüginimetust: kas „Saucisse de Morteau” või „Jésus de Morteau”.

Peamine müüginimetus on „Saucisse de Morteau”, kuid toodetel, mille puhul on täidetud jésus-tüüpi vorstidele esitatavad nõuded, võib kasutada müüginimetust „Jésus de Morteau”.

Kui vorstid ei ole suitsutatud thué suitsuahjus, ei ole tootega seotud visuaalses või kirjalikus teabes lubatud viidata seda tüüpi suitsuahjule.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Vorstide „Saucisse de Morteau” või „Jésus de Morteau” geograafiline tootmispiirkond koosneb Franche-Comté piirkonna neljast departemangust (Doubs, Jura, Haute-Saône ja Territoire de Belfort).

See on piirkond, kus Morteau vorste on traditsiooniliselt osatud valmistada ja suitsutada. Just Franche-Comté piirkonnas paiknevad thué-tüüpi ja traditsioonilised suitsuahjud.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Franche-Comté piirkonnas on tegeletud peamiselt karjakasvatusega ning seetõttu on valdav piimatööstus. Piirkonnas on terve rida kvaliteetset kontrollitud päritolunimetusega juustu tootvaid ettevõtteid. Kohapeal on nende juustukodade nimi fruitières.

Juustukojad toodavad ka väherasvast vadakut, mis on sobiv loomasööda tooraine, kuna sisaldab vähe küllastumata rasvhappeid ja samas palju lüsiini ja treoniini, mis on eriti sigade jaoks olulised aminohapped. Seega on Franche-Comté piirkonna vadakupõhine seakasvatus kujunenud tänu väikestele juustutööstustele, kelle toodetud vadakut ei viida mujale ega külmutata, vaid kasutatakse kohapeal.

Seos juustu tootmise ja seakasvatuse vahel on niisiis otsene ja pikaajaline ning erinevalt peaaegu kõigist teistest piirkondadest, on Franche-Comtés see traditsioon püsima jäänud.

Sealiha tootmine on seal soodustanud nii väikesemahulist kui ka tööstuslikku sealiha töötlemist, sest üleriigiline või rahvusvaheline turg ei tühjenda toorainevaru. Seepärast on tooraine tarnepiirkonnas säilinud ka suhteliselt tihe väikeste ja keskmise suurusega tapamajade ja tükeldamistööstuste võrk. Töötlejate suur arv (üle 30) näitab kohaliku tööstuse elujõudu.

Teine Franche-Comté piirkonna eripära on okaspuumetsade rohkus, seda eriti mägialadel. Suitsutamistava on kujunenud tänu vaigurikka puu kättesaadavusele.

Üldiselt kuuluvad suitsutatud tooted Ida-Prantsusmaa ja Ida-Euroopa kööki. Ajalooliselt kasutati suitsutamist toiduainete kuivatamiseks ja seega ka säilitamiseks. Mägistel ja külmematel aladel seostus see ka vajadusega soojendada eluaset. Nii tekkis Franche-Comté piirkonnas thué – talu soojatootja ja suitsuahi, mida kasutati ka sealihatoodete laona, kus neid kuivatati ja suitsutati säilivuse parandamiseks. Selline suitsutamistava ja -oskus sai alguse Haut-Doubs’st ning levis hiljem üle kogu Franche-Comté piirkonna, kus hakkasid tekkima thué-tüüpi suitsutamisseadmed.

5.2.   Toote eripära:

Tooraine valikule ja selle töötlemise meetodile iseloomulikud omadused

Toote valmistamisele iseloomulikud omadused on järgmised:

| — | vorsti „Saucisse de Morteau” puhul kasutatakse otsa sulgemiseks alati peent puupulka, vorsti „Saucisse de Jésus” puhul mitte, kui soolena kasutatakse umbsoolt; |
| --- | --- |

—

vorsti „Saucisse de Morteau” puhul kasutatakse otsa sulgemiseks alati peent puupulka, vorsti „Saucisse de Jésus” puhul mitte, kui soolena kasutatakse umbsoolt;

| — | vorsti „Saucisse de Morteau” puhul kasutatakse jämesoolt, vorsti „Saucisse de Jésus” puhul umbsoolt või jämesoolt; |
| --- | --- |

—

vorsti „Saucisse de Morteau” puhul kasutatakse jämesoolt, vorsti „Saucisse de Jésus” puhul umbsoolt või jämesoolt;

| — | vorsti „Saucisse de Morteau” puhul on soole diameeter täitmise ajal vähemalt 40 cm, vorsti „Saucisse de Jésus” puhul 65 cm; |
| --- | --- |

—

vorsti „Saucisse de Morteau” puhul on soole diameeter täitmise ajal vähemalt 40 cm, vorsti „Saucisse de Jésus” puhul 65 cm;

| — | suuretükiline mass, milles nii peki- kui tailihatükkide miinimumsuurus on 8 mm; |
| --- | --- |

—

suuretükiline mass, milles nii peki- kui tailihatükkide miinimumsuurus on 8 mm;

| — | aeglane okaspuusuitsutus; |
| --- | --- |

—

aeglane okaspuusuitsutus;

| — | iseloomulik merevaiguvärvus pärast suitsutamist. |
| --- | --- |

—

iseloomulik merevaiguvärvus pärast suitsutamist.

Toote aromaatsus, tekstuur (peki ja väherasvase liha eraldi tükikesed, pehmus) ja visuaalne pilt (valge pekk ja ühtlase värvusega tailiha) tulenevad tooraine omadustest.

Tooraine saadakse geneetiliselt valitud sigadelt, keda on toidetud erisöödaga.

Kui söödas on vadakut ja linoolhappe sisaldus selles on piiratud (1,7 % toidukorra kohta), võimaldab see hoida rasva küllastustaseme madalal ning valged pekitükid eristuvalt lihamassis selgelt. Vorstid „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” püsivad seetõttu nii suitsutamise kui ka kuumtöötlemise käigus tihkena ning rasv ei hakka sulama.

Söödas sisalduvast vadakust tulenev küllastumata rasvhapete vähene sisaldus vorstides aitab vältida ka rääsunud lõhna tekkimist.

Küllastumata rasvhapete sisalduse piiramine loob ühtlasi tingimused suitsu paremaks kinnitumiseks vorstidele. Hajusa struktuuriga rasva puhul kinnitub suitsuaroom soole pinnale ja moodustab sinna tiheda kihi, mis takistab suitsu pääsemist toote sisse.

Geneetiliselt valitud sigadelt, kellele on söödetud vadakut, saadakse ühtlaselt roosat liha. Kui seda segatakse tihke valge peki tükikestega, saadakse vorstidele „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” väliselt iseloomulik tihe tekstuur.

Juba 18. sajandil oli neil vorstidel hea maine

Vorstid „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” olid pikka aega populaarsed vaid kohapeal ja oma piirkonnas. Nende maine hakkas levima 18. sajandil tänu kaupmeestele ja läbirändajaile. Vorstile „Saucisse de Morteau” kuulus kohalike tavapärasesse toiduvalikusse eelkõige pühapäeviti ja „Jésus de Morteau” jõuluajal. Et aga toodet oli võimalik väga selgelt eristada nii väliselt (suurus, värvus, peen puupulk) kui ka maitseomadustelt (suuretükiline, suitsumaitsega), hakkas see levima ka väljapoole oma tekkeala.

Vorstid „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” on võrdselt tuntud nii tavatoidulaual, restoranides kui ka asjatundjate hulgas. 2008. aastal teostatud uurimisest nähtub, et 71 % tarbijaist tunneb seda toodet. Side Franche-Comté ja vorsti „Saucisse de Morteau” vahel on endiselt aktuaalne ning vorst on Franche-Comté köögis olulisel kohal.

Kuigi tuntud on eelkõige nimetus „Saucisse de Morteau”, on nimetus „Jésus de Morteau” samavõrra levinud just oma piirkonnas, kus see on sageli lettidel vorsti „Saucisse de Morteau” kõrval.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Geograafilise tootmispiirkonnaga seotud omadused

Vorstide „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” suitsutus on aeglane. Aeglane suitsutus eeldab aga ühtlast ja katkematut suitsutaset. Selleks tuleb põletada saepuru ja puitu aeglaselt ja ilma leegita erinevate kriteeriumide kohaselt. Seda tava ja sellega seotud oskusi, mille on tinginud kohalik keskkond, antakse edasi piirkondlike ettevõtjate seas. Franche-Comté metsad on eriti mägipiirkondades okaspuumetsad ning kohalikud lihatöötlejad kasutasid loomulikult käepärast puitu. Okaspuu kasutamine aeglasel suitsutamisel sai alguse mägedest, kuid levis hiljem kogu Franche-Comté piirkonnas. Okaspuude rohkus on ka põhjus, miks vorste „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” suitsutatakse eranditult okaspuuga, kuigi enamik muid prantsuse või euroopa suitsuvorste valmistatakse lehtpuusuitsuga. Just aeglane okaspuusuitsutus annab vorstidele „Saucisse de Morteau” ja „Jésus de Morteau” nende merevaiguvärvuse ja suitsumaitse, mis on otseselt seotud nende tootmispiirkonnaga.

Lisaks suitsutamiseripärale on Franche-Comté piirkonnas vorstide valmistamisel traditsiooniline ka massi suuretükiline koostis, peenike puupulk otsa sulgemiseks ja sea jämesoole kasutamine. Franche-Comté piirkonnas on vajalik oskusteave olemas.

Toote maine ja valmistuspiirkonna tihe seos

Toote maine ilmestab toote seost selle geograafilise piirkonnaga. Sellest annavad muu hulgas tunnistust 15. augustil toimuv Morteau vorsti festival ja oktoobrikuine konkurss.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCPintadeauDeLaDrome.pdf

---

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 315/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„QUESO DE FLOR DE GUÍA”/„QUESO DE MEDIA FLOR DE GUÍA”/„QUESO DE GUÍA”

EÜ nr: ES-PDO-005-0605-21.05.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (II lisa alusel):

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Üldine kirjeldus

Seda tüüpi juustud on märkimisväärselt hooajalised ning ühtlasi tihedalt seotud traditsioonilise tootmissüsteemiga (lüpsihooaeg kestab jaanuarist juulini, mil määratletud piirkonnas leidub sobivaid karjamaid ja piima töödeldakse juustukodades, ning kuiv hooaeg kestab augustist detsembrini, mil rändkarjatamise käigus viiakse kari sobivate karjamaade otsingul saare tipu suunas). See on põhiomadus, mis märgib tootmisperioodi, nagu see on traditsiooniliselt olnud.

Kaitstud päritolunimetusega „Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía” on hõlmatud järgmist tüüpi juustud:

„Queso de Flor de Guía”: rasvane või keskmise rasvasusega. Juustu valmistatakse peamiselt Kanaari saarte lammaste piimast, kuid lubatud on ka lamba- ja muud liiki piima segu järgmises suhtes:

| — | Kanaari tõugu lamba piima sisaldus peab olema alati vähemalt 60 %; |
| --- | --- |

—

Kanaari tõugu lamba piima sisaldus peab olema alati vähemalt 60 %;

| — | Kanaari tõugu lehma ja selle ristandite piima sisaldus ei ületa 40 %; |
| --- | --- |

—

Kanaari tõugu lehma ja selle ristandite piima sisaldus ei ületa 40 %;

| — | mis tahes Kanaari tõugu kitse piima sisaldus ei ületa 10 %. |
| --- | --- |

—

mis tahes Kanaari tõugu kitse piima sisaldus ei ületa 10 %.

Juustu peamine omadus on, et piima kalgendamisel kasutatakse üksnes taimset laapi, mida saadakse selliste kardisortide nagu Cynara cardunculus var. Ferocissima ja Cynara scolymus kuivatatud õienuppudest.

„Queso de Media Flor de Guía”: rasvane või keskmise rasvasusega. Juustu valmistatakse peamiselt Kanaari saarte lammaste piimast, kuid lubatud on ka lamba- ja muud liiki piima segu järgmises suhtes:

| — | Kanaari tõugu lamba piima sisaldus peab olema alati vähemalt 60 %; |
| --- | --- |

—

Kanaari tõugu lamba piima sisaldus peab olema alati vähemalt 60 %;

| — | Kanaari tõugu lehma ja selle ristandite piima sisaldus ei ületa 40 %; |
| --- | --- |

—

Kanaari tõugu lehma ja selle ristandite piima sisaldus ei ületa 40 %;

| — | mis tahes Kanaari tõugu kitse piima sisaldus ei ületa 10 %. |
| --- | --- |

—

mis tahes Kanaari tõugu kitse piima sisaldus ei ületa 10 %.

Juustule on iseloomulik, et piima kalgendamisel kasutatakse taimset laapi, mida saadakse selliste kardisortide nagu Cynara cardunculus var. Ferocissima ja Cynara scolymus kuivatatud õienuppudest ja mille osakaal on vähemalt 50 %.

„Queso de Guía”: rasvane või keskmise rasvasusega. Juustu valmistatakse peamiselt Kanaari saarte lammaste piimast, kuid lubatud on ka lamba- ja muud liiki piima segu järgmises suhtes:

| — | Kanaari tõugu lamba piima sisaldus peab olema alati vähemalt 60 %; |
| --- | --- |

—

Kanaari tõugu lamba piima sisaldus peab olema alati vähemalt 60 %;

| — | Kanaari tõugu lehma ja selle ristandite piima sisaldus ei ületa 40 %; |
| --- | --- |

—

Kanaari tõugu lehma ja selle ristandite piima sisaldus ei ületa 40 %;

| — | mis tahes Kanaari tõugu kitse piima sisaldus ei ületa 10 %. |
| --- | --- |

—

mis tahes Kanaari tõugu kitse piima sisaldus ei ületa 10 %.

Seda tüüpi juustu puhul kalgendatakse piim loomset ja/või taimset laapi (Cynara cardunculus var. Ferocissima ja Cynara scolymus) ja/või muid lubatud piimhappebaktereid kasutades

Kaitstud päritolunimetusega juustud liigitatakse küpsusastme järgi:

| — | semicurado (poolvalminud), kui laagerdumine kestab 15–60 päeva; |
| --- | --- |

—

semicurado (poolvalminud), kui laagerdumine kestab 15–60 päeva;

| — | curado (valminud), kui laagerdumine kestab üle 60 päeva. |
| --- | --- |

—

curado (valminud), kui laagerdumine kestab üle 60 päeva.

Füüsilised ja organoleptilised omadused

Kõnealuste juustude füüsilised ja organoleptilised omadused on järgmised.

„Queso de Flor de Guía”:

| Kuju | : | silinderjas. |
| --- | --- | --- |
| Kõrgus | : | 4–6 cm. |
| Läbimõõt | : | vahemikus 15–30 cm. |
| Kaal | : | vahemikus 0,5–5 kg. |
| Juustukoorik | : | lühikese laagerdumisajaga juustude väline koorik on suhteliselt õhuke, elastne ja pehme, värvuselt tuhm, elevandiluukarva ning meenutab kujult tordipõhja. Pikema laagerdumisajaga juustude koorik on kõvem, selgepiiriline ning tumepruuni värvusega. Mõlemal juhul on kooriku alaosas näha juustuvormi vajutatud lohud ja selged kangajäljed ning juustu servad on siledad. |
| Juustumass | : | poolvalminud juustude mass on kreemja värvusega, väga pehme konsistentsi ja tiheda lõikepinnaga. Juust on väga kreemja tekstuuriga, hapukas-mõrkja maitsega ja väga aromaatne. Valminud juustude mass on kollakas-pruuni värvuse ja kõva konsistentsiga. Juustumass eraldab murdmisel meeldivat lõhna, selle maitse on mõru ja pikantne. |
| Lõhn | : | keskmiselt intensiivne, piima-, taimelõhn (kardi- ja pähklinoodid). |
| Aromaatsus | : | keskmise intensiivsusega, lõhnaga sarnased omadused. |
| Põhimaitse | : | mõru, soolane, hapu. |
| Kolmiknärviaisting | : | kergelt põletav ja kootav. |
| Järelmaitse | : | keskmise püsivusega. |
| Aroomi püsivus | : | keskmine. |
| Tekstuur | : | tihedad, kompaktsed ja tainased juustud. |

Kuju

:

silinderjas.

Kõrgus

:

4–6 cm.

Läbimõõt

:

vahemikus 15–30 cm.

Kaal

:

vahemikus 0,5–5 kg.

Juustukoorik

:

lühikese laagerdumisajaga juustude väline koorik on suhteliselt õhuke, elastne ja pehme, värvuselt tuhm, elevandiluukarva ning meenutab kujult tordipõhja. Pikema laagerdumisajaga juustude koorik on kõvem, selgepiiriline ning tumepruuni värvusega. Mõlemal juhul on kooriku alaosas näha juustuvormi vajutatud lohud ja selged kangajäljed ning juustu servad on siledad.

Juustumass

:

poolvalminud juustude mass on kreemja värvusega, väga pehme konsistentsi ja tiheda lõikepinnaga. Juust on väga kreemja tekstuuriga, hapukas-mõrkja maitsega ja väga aromaatne. Valminud juustude mass on kollakas-pruuni värvuse ja kõva konsistentsiga. Juustumass eraldab murdmisel meeldivat lõhna, selle maitse on mõru ja pikantne.

Lõhn

:

keskmiselt intensiivne, piima-, taimelõhn (kardi- ja pähklinoodid).

Aromaatsus

:

keskmise intensiivsusega, lõhnaga sarnased omadused.

Põhimaitse

:

mõru, soolane, hapu.

Kolmiknärviaisting

:

kergelt põletav ja kootav.

Järelmaitse

:

keskmise püsivusega.

Aroomi püsivus

:

keskmine.

Tekstuur

:

tihedad, kompaktsed ja tainased juustud.

„Queso de Media Flor de Guía”:

| Kuju | : | silinderjas. |
| --- | --- | --- |
| Kõrgus | : | 4–8 cm. |
| Läbimõõt | : | vahemikus 15–30 cm. |
| Kaal | : | vahemikus 0,5–5 kg. |
| Juustukoorik | : | värvus ja paksus sõltuvad laagerdumisajast. Lühikese laagerdumisajaga juustude koorik on õhuke ja elevandiluukarva, pikemalt laagerdunud juustudel paksem ja pruuni värvusega. Kooriku servad on siledad ja selle alaosas on juustuvormi vajutatud lohud. |
| Juustumass | : | juustumassi värvus varieerub vastavalt laagerdųmisastmele elevandiluuvalgest kollaseni, selle lõikepind on kompaktne, tekstuur varieerub vastavalt laagerdumisastmele kreemjast väga kõvani, maitse on hapukas, kergelt pikantsete nootidega. |
| Lõhn | : | keskmise intensiivsusega, piima-, taime- (kardi- ja pähklinoodid), looma (laap), kohati lille- või röstilõhnane. |
| Aromaatsus | : | keskmise intensiivsusega, lõhnaga sarnased omadused, tunda on ka piimhappebakterite lõhna. |
| Põhimaitse | : | mõru, soolane, kergelt hapukas. |
| Kolmiknärviaisting | : | kergelt põletav, pikantne ja kootav. |
| Järelmaitse | : | suhteliselt vähese püsivusega. |
| Aroomi püsivus | : | suhteliselt lühike. |
| Tekstuur | : | tihedad, kompaktsed ja kohati kummised või kreemjad juustud. |

Kuju

:

silinderjas.

Kõrgus

:

4–8 cm.

Läbimõõt

:

vahemikus 15–30 cm.

Kaal

:

vahemikus 0,5–5 kg.

Juustukoorik

:

värvus ja paksus sõltuvad laagerdumisajast. Lühikese laagerdumisajaga juustude koorik on õhuke ja elevandiluukarva, pikemalt laagerdunud juustudel paksem ja pruuni värvusega. Kooriku servad on siledad ja selle alaosas on juustuvormi vajutatud lohud.

Juustumass

:

juustumassi värvus varieerub vastavalt laagerdųmisastmele elevandiluuvalgest kollaseni, selle lõikepind on kompaktne, tekstuur varieerub vastavalt laagerdumisastmele kreemjast väga kõvani, maitse on hapukas, kergelt pikantsete nootidega.

Lõhn

:

keskmise intensiivsusega, piima-, taime- (kardi- ja pähklinoodid), looma (laap), kohati lille- või röstilõhnane.

Aromaatsus

:

keskmise intensiivsusega, lõhnaga sarnased omadused, tunda on ka piimhappebakterite lõhna.

Põhimaitse

:

mõru, soolane, kergelt hapukas.

Kolmiknärviaisting

:

kergelt põletav, pikantne ja kootav.

Järelmaitse

:

suhteliselt vähese püsivusega.

Aroomi püsivus

:

suhteliselt lühike.

Tekstuur

:

tihedad, kompaktsed ja kohati kummised või kreemjad juustud.

„Queso de Guía”:

| Kuju | : | silinderjas. |
| --- | --- | --- |
| Kõrgus | : | 4–8 cm. |
| Läbimõõt | : | vahemikus 15–30 cm. |
| Kaal | : | vahemikus 0,5–5 kg. |
| Juustukoorik | : | nii paksus kui ka värvus sõltuvad laagerdumisajast: poolvalminud juustude väline koorik on suhteliselt õhuke ja elevandiluuvalge, valminud juustude koorik on paks ja tumepruun ning laagerdumisajal võib näha kõiki kollase eri varjundeid. Kooriku alaosas on näha juustuvormi vajutatud lohud, mis võivad mõnikord moodustada sümmeetrilise lillekujundi. |
| Juustumass | : | juustumassi värvus varieerub elevandiluuvalgest kollaseni, konsistents väga pehmest kõvani, kuigi üldiselt on lõikepind kompaktne ja tihe. Peamiselt on tunda soolast ja haput maitset, millele lisanduvad mõnikord mõrkjad ja pikantsed noodid. |
| Lõhn | : | keskmise intensiivsusega, peamiselt piima-, seejärel loomalõhn. |
| Aromaatsus | : | keskmise intensiivsusega, lõhnaga sarnased omadused, eriti kerkib esile piima lõhn. |
| Põhimaitse | : | eelkõige soolane ja hapu maitse, mõnel juhul on tunda kergelt mõrkjaid noote. |
| Kolmiknärviaisting | : | peamiselt kootav, seejärel põletav, kuid mõlemad aistingud on keskmise kuni madala intensiivsusega. |
| Järelmaitse | : | keskmise püsivusega. |
| Aroomi püsivus | : | suhteliselt lühike kuni lühike. |
| Tekstuur | : | tihedad, kompaktsed ja kohati kreemjad juustud. |

Kuju

:

silinderjas.

Kõrgus

:

4–8 cm.

Läbimõõt

:

vahemikus 15–30 cm.

Kaal

:

vahemikus 0,5–5 kg.

Juustukoorik

:

nii paksus kui ka värvus sõltuvad laagerdumisajast: poolvalminud juustude väline koorik on suhteliselt õhuke ja elevandiluuvalge, valminud juustude koorik on paks ja tumepruun ning laagerdumisajal võib näha kõiki kollase eri varjundeid. Kooriku alaosas on näha juustuvormi vajutatud lohud, mis võivad mõnikord moodustada sümmeetrilise lillekujundi.

Juustumass

:

juustumassi värvus varieerub elevandiluuvalgest kollaseni, konsistents väga pehmest kõvani, kuigi üldiselt on lõikepind kompaktne ja tihe. Peamiselt on tunda soolast ja haput maitset, millele lisanduvad mõnikord mõrkjad ja pikantsed noodid.

Lõhn

:

keskmise intensiivsusega, peamiselt piima-, seejärel loomalõhn.

Aromaatsus

:

keskmise intensiivsusega, lõhnaga sarnased omadused, eriti kerkib esile piima lõhn.

Põhimaitse

:

eelkõige soolane ja hapu maitse, mõnel juhul on tunda kergelt mõrkjaid noote.

Kolmiknärviaisting

:

peamiselt kootav, seejärel põletav, kuid mõlemad aistingud on keskmise kuni madala intensiivsusega.

Järelmaitse

:

keskmise püsivusega.

Aroomi püsivus

:

suhteliselt lühike kuni lühike.

Tekstuur

:

tihedad, kompaktsed ja kohati kreemjad juustud.

Keemilised omadused

Keemilised omadused varieeruvad vastavalt juustu laagerdumisastmele. Miinimumväärtused on järgmised:

„Queso Flor de Guía”:

| valgusisaldus | : | 22,50 % (kuivainest); |
| --- | --- | --- |
| rasvasisaldus | : | 29,50 % (kuivainest); |
| kuivainesisaldus | : | 56,50 %. |

valgusisaldus

:

22,50 % (kuivainest);

rasvasisaldus

:

29,50 % (kuivainest);

kuivainesisaldus

:

56,50 %.

„Queso de Media Flor de Guía”:

| valgusisaldus | : | 23,50 % (kuivainest); |
| --- | --- | --- |
| rasvasisaldus | : | 27,50 % (kuivainest); |
| kuivainesisaldus | : | 55,50 %. |

valgusisaldus

:

23,50 % (kuivainest);

rasvasisaldus

:

27,50 % (kuivainest);

kuivainesisaldus

:

55,50 %.

„Queso de Guía”:

| valgusisaldus | : | 24,10 % (kuivainest); |
| --- | --- | --- |
| rasvasisaldus | : | 27,50 % (kuivainest); |
| kuivainesisaldus | : | 57,00 %. |

valgusisaldus

:

24,10 % (kuivainest);

rasvasisaldus

:

27,50 % (kuivainest);

kuivainesisaldus

:

57,00 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Juustu valmistamiseks kasutatavad toorained on järgmised.

Kanaari tõugu lamba piima sisaldus peab olema alati vähemalt 60 %.

Kanaari tõugu lehma ja selle ristandite piima sisaldus ei ületa 40 %.

Mis tahes Kanaari tõugu kitse piima sisaldus ei ületa 10 %.

Piima kalgendamisel kasutatakse üksnes taimset laapi, mida saadakse selliste kardisortide nagu Cynara cardunculus var. Ferocissima ja Cynara scolymus kuivatatud õienuppudest, mida kasutatakse eespool osutatud miinimumkogustes.

Piima koostise miinimumnäitajad on järgmised.

Lambapiim:

| valgusisaldus | : | vähemalt 3,90 % (kaalust); |
| --- | --- | --- |
| rasvainesisaldus | : | vähemalt 6,50 % (kaalust); |
| kuivaine üldsisaldus | : | vähemalt 15,15 %. |

valgusisaldus

:

vähemalt 3,90 % (kaalust);

rasvainesisaldus

:

vähemalt 6,50 % (kaalust);

kuivaine üldsisaldus

:

vähemalt 15,15 %.

Lehmapiim:

| valgusisaldus | : | vähemalt 3,20 % (kaalust); |
| --- | --- | --- |
| rasvainesisaldus | : | vähemalt 3,20 % (kaalust); |
| kuivaine üldsisaldus | : | vähemalt 13,00 %. |

valgusisaldus

:

vähemalt 3,20 % (kaalust);

rasvainesisaldus

:

vähemalt 3,20 % (kaalust);

kuivaine üldsisaldus

:

vähemalt 13,00 %.

Kitsepiim:

| valgusisaldus | : | vähemalt 3,40 % (kaalust); |
| --- | --- | --- |
| rasvainesisaldus | : | vähemalt 4,30 % (kaalust); |
| kuivaine üldsisaldus | : | vähemalt 14,00 %. |

valgusisaldus

:

vähemalt 3,40 % (kaalust);

rasvainesisaldus

:

vähemalt 4,30 % (kaalust);

kuivaine üldsisaldus

:

vähemalt 14,00 %.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lammaste peamine sööt on karjamaade rohi. Piirkonna rikkalik taimestik ja arvukad päriskodused taimeliigid on eriti olulised, kuna need annavad juustule selle iseloomulikud organoleptilised omadused. Lisaks rändkarjatamisele moodustab see asjaolu kõnealuse kaitstud päritolunimetuse ühe peamise iseloomuliku omaduse.

Lambakarja toidulauaks olevad rohumaad on väga mitmekesised ning seal kasvab arvukalt kohalikke liike. Karjatamiseks ettenähtud rohumaa pakub erilist huvi ja see on seotud karjamaade intensiivse ja tootliku ajaloolise kasutusviisiga. Karjamaadel kasvavad nurmikad (Poetea bulbosae), eelkõige mugulnurmikas, ning arvukad maaristikuliigid, mis katavad koos Poa pitardiana nimelise nurmikaga ulatuslikke maa-alasid.

Lambad tarvitavad väiksemal määral toiduks ka põõsastikke, mis koosnevad kõrge toiteväärtusega liblikõielistest taimedest. Sellised taimed on eelkõige luudpõõsas (Cytisus proliferus) ja ubapõõsas (Chamaecytisus), mis kuuluvad mõlemad Kanaari saarte kohalike taimeliikide hulka.

Ebasoodsate ilmastikutingimuste korral võib karjamaa rohtu täiendada kontsentreeritud söödaga. Lammastele antakse täiendavat sööta üksnes lüpsihooajal ja kuiva hooaja lõpus, kui lambaid lüpstakse üks kord päevas, kuid nimetatud sööt piirdub ainult kontsentreeritud söödaga, kuna nad saavad vajalikud kiudained kätte karjamaa rohust. Täiendav sööt koosneb enamasti ainult maisist, kuigi mõnikord lisatakse sellele kliisid, kaera ja söödapeeti.

Kui lambad on lõpetanud piima tootmise (kuiv hooaeg), mis kestab tavaliselt augustist detsembrini, viiakse nad rändkarjatamise teel suurematele karjatatavatele maa-aladele. Rändkarjatamisega viiakse lambad kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnast välja perioodidel, mil asjaomaseid juuste parajasti ei toodeta. Selleks et juustud saaksid kanda kaitstud päritolunimetust, peavad need olema toodetud ajavahemikul jaanuarist juulini, mil lambaid karjatatakse määratletud piirkonnas.

Lehmakarja söödetakse intensiivse loomakasvatuse alusel, kuid alati põllumajandustootja kogutud taimedega. Seoses sellega:

| a) | maist oktoobrini söödetakse neid loomakasvataja külvatud taimedega (mais, sorgo, teravili ja söödakultuurid). Lisaks söödetakse neid ka taimedega, mis kasvavad põllul kõnealusel perioodil ja mida loomakasvataja niidab, nagu pilliroog, kastanipuu oksad, luudpõõsad, söödaks sobivad põõsapuhmad jne; |
| --- | --- |

a)

maist oktoobrini söödetakse neid loomakasvataja külvatud taimedega (mais, sorgo, teravili ja söödakultuurid). Lisaks söödetakse neid ka taimedega, mis kasvavad põllul kõnealusel perioodil ja mida loomakasvataja niidab, nagu pilliroog, kastanipuu oksad, luudpõõsad, söödaks sobivad põõsapuhmad jne;

| b) | oktoobrist aprillini võivad lehmad kasutada söödaks vihmadega kasvavaid uusi taimi, nagu miscleras, kardi, põld-harakalatv, luudpõõsas ja ubapõõsas, aga ka muid sel perioodil põllul kasvavaid rohttaimi. |
| --- | --- |

b)

oktoobrist aprillini võivad lehmad kasutada söödaks vihmadega kasvavaid uusi taimi, nagu miscleras, kardi, põld-harakalatv, luudpõõsas ja ubapõõsas, aga ka muid sel perioodil põllul kasvavaid rohttaimi.

Nimetatud sööta täiendatakse kogu aasta vältel kontsentreeritud söödaga, mille kogust suurendatakse ja kvaliteeti parandatakse tähtsamal tootmisperioodil, mil karjatamisvõimalused on kasinamad. Täiendav sööt koosneb põhiliselt linast, sojast, maisist, peenkliidest ja söödapeedist.

Kitsekarja söödetakse intensiivse või semiekstensiivse loomakasvatuse alusel.

Kitsed saavad oma kiudainerikka sööda määratletud piirkonna järgmistest allikatest:

| — | sööt, mida põllumajandustootjad kasvatavad oma põldudel ja mida antakse kitsedele laudas. Viljeldavad taimed on kahanevas tähtsuse järjekorras vikk, kaer, mais, söödakapsas, seahernes (Lathyrus), rukis, sorgo jne; |
| --- | --- |

—

sööt, mida põllumajandustootjad kasvatavad oma põldudel ja mida antakse kitsedele laudas. Viljeldavad taimed on kahanevas tähtsuse järjekorras vikk, kaer, mais, söödakapsas, seahernes (Lathyrus), rukis, sorgo jne;

| — | põõsapuhmad ja rohi, mida loomakasvatajad niidavad oma põldudelt vastavalt aastaajale ning mis ühtivad eespool lammaste kohta loetletud liikidega; |
| --- | --- |

—

põõsapuhmad ja rohi, mida loomakasvatajad niidavad oma põldudelt vastavalt aastaajale ning mis ühtivad eespool lammaste kohta loetletud liikidega;

| — | tarastatud alade looduslikud niidud, kuhu loomad aeg-ajalt viiakse ja mis ühtivad eespool lammaste puhul kirjeldatuga, |
| --- | --- |

—

tarastatud alade looduslikud niidud, kuhu loomad aeg-ajalt viiakse ja mis ühtivad eespool lammaste puhul kirjeldatuga,

Kontsentreeritud sööta kasutatakse täiendavalt üksnes lüpsihooajal ja lüpsmise ajal. Nimetatud sööt koosneb põhiliselt maisist, kliidest, kaerast ja söödapeedist. Seda antakse osutatud ajavahemikul üks kord päevas.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik juustude „Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía” tootmisetapid toimuvad kaitstud päritolunimetusega kindlaks määratud geograafilises piirkonnas, jätkates seega kõnealuse piirkonna traditsioonilist tootmistava.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Selliste kaitstud päritolunimetusega juustude puhul, mis on valmistatud tootja enda karjalt pärinevast toorpiimast, võib nimetatud asjaolu osutada märgisel sõnaga „artesano”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Käesoleva päritolunimetusega hõlmatud juustude valmistamiseks sobiva piima tootmispiirkond ühtib juustu tootmis- ja laagerdumispiirkonnaga ning sinna kuuluvad järgmised kolm Gran Canaria loodeosa omavalitsusüksust:

Gáldar: pindala 67,6 km2. Piirkond meenutab kujult ebakorrapärast kolmnurka, mille terav tipp on suunatud saare keskosa poole ja mis ulatub 1 500 m üle merepinna.

Moya: asub Gran Canaria põhjaosa keskel ja selle pindala on 36,3 km2.

Santa María de Guía: pindala on 37,72 km2, kõrgus merepinnast 1 500 m. Piirkond nõlvub astmeliselt ranniku suunas, kalle on 11,5 %.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Juuste „Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía” toodetakse üksnes määratletud piirkonna kolmes omavalitsusüksuses. Kanaari tõugu kariloomi on nimetatud kolmes omavalitsusüksuses kasvatatud juba enne 1526. aastat. Kõnealuste omavalitsusüksuste juustu valmistamise traditsiooni uurinud ajaloolased on kinnitanud tava olemasolu ning asjaolu, et külaelanikud elasid külg külje kõrval karjaga, mis andis neile elatist ja oli ühtlasi kauplemisvahend.

Loomakasvatuse ja juustu valmistamise tava jätkub endiselt kolmes nimetatud omavalitsusüksuses, kus ligikaudu 100 põllumajandusettevõtet valmistavad traditsioonilisi tootmismeetodeid kasutades oma valdustes käsitsi juustu.

Juustu queso de flor valmistusmeetod pärineb kunagiselt Castilla populatsioonilt, kes asustas piirkonda, mida tänapäeval tuntakse Altos de Guía nime all ja kuhu kuulub Gáldari keskmisel kõrgusel asuvate valduste oluline ala. Loomakasvatuse ja juustu valmistamise tava säilimise saladus on piirkonna elanike sajanditepikkune eraldatuses elamine. See tulenes transpordivahendite nappusest, mistõttu elanikud pidid peaaegu käesoleva sajandi alguseni kasutama ratsasõiduradu, ning side peaaegu täielikust puudumisest, mille tulemusena olid külad endasse sulgunud. Sellele tuleb lisada veel juustude queso de flor, queso de media flor ja queso de cuajo valmistajate sõnatu kokkulepe hoida juustu valmistamise protsess hoolega saladuses ning avaldada see üksnes oma lastele.

Järsu maastiku ja selliste teede puudumise tõttu, mis ühendaksid käsitöökeskusi muude küladega kui Guía, loodi piirkonnas 19. sajandi lõpus väike põllumajandusturg, kuhu saabus põllumajandustootjaid ja juustuvalmistajaid ümberkaudsetelt aladelt, mis olid peamiselt Altos de Guía, Moya ja Gáldar.

5.2.   Toote eripära:

Esimene omadus, mis annab tootele selle eripära, on eri kohalikku liiki kariloomade piima osakaal:

| — | vähemalt 60 % Kanaari tõugu lammaste piima; |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 % Kanaari tõugu lammaste piima;

| — | kuni 40 % eelistatavalt Kanaari tõugu lehmade piima, kuigi lubatakse ka ristandite piima; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % eelistatavalt Kanaari tõugu lehmade piima, kuigi lubatakse ka ristandite piima;

| — | kuni 10 % kohalikku tõugu kitsede piima. |
| --- | --- |

—

kuni 10 % kohalikku tõugu kitsede piima.

Toote teine eripärane omadus on karjatamistava, mida rakendatakse lammaste puhul, kelle piima osakaal on juustu valmistamisel kõige suurem. Karjatamine võimaldab lammastele söödarežiimi, mis sisaldab Kanaari saarte kohalikku liiki taimi, mis omakorda annavad juustu valmistamiseks kasutatavale piimale erilised ja ainulaadsed organoleptilised omadused.

Kuigi kitsi ja lehmi tavaliselt ei karjatata, koguvad põllumajandustootjad nende põhiliseks söötmiseks rohtu ja sööta tootmispiirkonnast. Tänu nimetatud söödale on ka nende antaval piimal erilised organoleptilised omadused.

Kolmas omadus, mis annab tootele selle eripära, on asjaolu, et juuste queso de flor ja queso de media flor valmistatakse taimse laabi abil, mida saadakse sellistest tootmispiirkonnas metsikult kasvavatest kardisortidest nagu Cynara cardunculus var. Ferocissima ja Cynara scolymus.

Nimetatud näitajad annavad kõnealustele juustudele erilised ja ainulaadsed organoleptilised omadused, nagu tekstuur, maitse ja lõhn.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kardiõis ja laap annavad piirkonna juustule selle iseloomulikud omadused, kuna neid kasutatakse ainult saare selles osas juustu „Queso de Flor de Guía” valmistamiseks. Sellist tüüpi laapi saadakse nn kardiõiest, mis on tegelikult nimetatud piirkonnas kasvava teatava kardiliigi kuiv õisik. Sellega luuakse põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel.

Kuigi geograafiline tootmispiirkond on suhteliselt väike, on seal pinnavormide tõttu väga mitmekesine mikrokliima. Piirkonna väline piir meenutab kujult ebakorrapärast kolmnurka, mille terav tipp on suunatud saare keskosa poole ja mis ulatub 1 500 m üle merepinna, olles seega samuti oluline ilmastikutegur.

Santa María de Guía omavalitsusüksuse ilmastikutingimused tulenevad selle põhjapoolsest asetusest ning kolmest eri kõrgusvööndist. Moya omavalitsusüksust mõjutab selle tuulepealne asetus ning piirkonna kõrgemad osad ja tipp on niiskemad ja sademeterohkemad. Gáldar asetseb vähem kui 400 meetri kõrgusel ja on kuivem piirkond. Erinev mikrokliima annab juustudele teatavad eriomadused.

Nimetatud omavalitsusüksustes kasvab metsikult ligikaudu 1 000 taimeliiki, millest sadakond on kohalikud, mis tuleneb mikrokliimast ja eri kõrgustest. Paljud metsikult kasvavatest liikidest on kohalikud söödakultuurid, nagu ubapõõsas, miscleras, kardi, põld-harakalatv, luudpõõsas jne, mis moodustavad kariloomade peamise söödaallika jaanuarist juulini, mil nad viibivad geograafilises piirkonnas, enne kui nad rändkarjatamise käigus augustist detsembrini mujale viiakse. Kõnealused söödakultuurid annavad kaitstud päritolunimetusega juustule sellised organoleptilised ning lõhna ja maitsega seonduvad omadused, mis eristavad seda muudest juustudest ning seovad seda tootmiskeskkonnaga.

Kokkuvõtteks võib öelda, et kaitstud päritolunimetusega juuste eristavad omadused on tihedalt seotud geograafilise tootmispiirkonnaga, mida iseloomustavad järgmised ainulaadsed tegurid:

| a) | omamaised tõud: Kanaari lehmatõug, Kanaari lambatõug ja mis tahes Kanaari kitsetõug (Majorera, Palmera või Tinerfeña), mis on õigusaktidega tunnustatud puhtad ja kohalikud Kanaari tõud, kellelt pärineb juustu valmistamiseks vajaminev piim; |
| --- | --- |

a)

omamaised tõud: Kanaari lehmatõug, Kanaari lambatõug ja mis tahes Kanaari kitsetõug (Majorera, Palmera või Tinerfeña), mis on õigusaktidega tunnustatud puhtad ja kohalikud Kanaari tõud, kellelt pärineb juustu valmistamiseks vajaminev piim;

| b) | rikkalik ja mitmekesine taimestik, kuhu kuuluvad kohalikud liigid ja kvaliteetsed rohumaad; |
| --- | --- |

b)

rikkalik ja mitmekesine taimestik, kuhu kuuluvad kohalikud liigid ja kvaliteetsed rohumaad;

| c) | pikk loomakasvatuse traditsioon, mis ulatub 15. sajandisse ja mida jätkasid hilisemad elanikud, kes säilitasid kõnealuse tegevuse ühe oma peamise elatusviisina, mistõttu juustu valmistamine muutus traditsiooniliseks tegevuseks, mis kestab tänapäevani; |
| --- | --- |

c)

pikk loomakasvatuse traditsioon, mis ulatub 15. sajandisse ja mida jätkasid hilisemad elanikud, kes säilitasid kõnealuse tegevuse ühe oma peamise elatusviisina, mistõttu juustu valmistamine muutus traditsiooniliseks tegevuseks, mis kestab tänapäevani;

| d) | täpne geograafiline asukoht nimetatud piirkonnas ja pinnamood, mis soodustab mikrokliima mitmekesisust, võimaldades loomi aastaringselt karjatada; |
| --- | --- |

d)

täpne geograafiline asukoht nimetatud piirkonnas ja pinnamood, mis soodustab mikrokliima mitmekesisust, võimaldades loomi aastaringselt karjatada;

| e) | ainulaadne maastik, mida iseloomustavad ulatuslikud karjamaad ja maa-asulad, mis on nimetatud majandustegevusega seotud; |
| --- | --- |

e)

ainulaadne maastik, mida iseloomustavad ulatuslikud karjamaad ja maa-asulad, mis on nimetatud majandustegevusega seotud;

| f) | põllumajandustootmise süsteem, mis osutab, et toote valmistamine on tihedalt seotud piirkonna, ilmastiku ja asjaoluga, et tootjad on oma keskkonda integreerunud. Isegi kui loomi peetakse sisetingimustes, söödetakse neid rohu ja söödaga, mida põllumajandustootja on kogunud kaitstud piirkonnast. |
| --- | --- |

f)

põllumajandustootmise süsteem, mis osutab, et toote valmistamine on tihedalt seotud piirkonna, ilmastiku ja asjaoluga, et tootjad on oma keskkonda integreerunud. Isegi kui loomi peetakse sisetingimustes, söödetakse neid rohu ja söödaga, mida põllumajandustootja on kogunud kaitstud piirkonnast.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.gobiernodecanarias.org/boc/2007/065/008.html

---

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/26

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 kohase tühistamistaotluse avaldamine

2009/C 315/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada tühistamistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

TÜHISTAMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Tühistamistaotlus vastavalt artikli 12 lõikele 2

„GÖGGINGER BIER”

EÜ nr: DE-PGI-117-1237-27.05.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Tühistamiseks esitatud registreeritud nimetus:

„Gögginger Bier”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Toote liik:

| Klass 2.1. | Õlu |
| --- | --- |

Klass 2.1.

Õlu

4.   Tühistamistaotluse esitanud isik või asutus:

| Nimi | : | Brauerei Ott GmbH & Co. KG |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Wilhelm-Schussen-Straße 12 |
| 88427 Bad Schussenried |
| DEUTSCHLAND |

Nimi

:

Brauerei Ott GmbH & Co. KG

Aadress

:

Wilhelm-Schussen-Straße 12

88427 Bad Schussenried

DEUTSCHLAND

Taotluse esitamise õigustatud huvi olemus:

Taotleja on allpool nimetatud endise taotleja ja geograafilise tähise „Gögginger Bier” kasutaja õigusjärglane ning seega on tal olemas õigustatud huvi esitatud tühistamistaotluse suhtes.

5.   Tühistamise põhjused:

Schussenriedi õlletehas Bierbrauerei Ott ostis ära Krauchenwies-Göggingeni geograafilises piirkonnas asunud õlletehase Adler ning viis tootmise üle Bad Schussenriedi. Tootmist Krauchenwies-Göggingenis jätkata ei kavatseta. Schussenriedi õlletehase Ott tooted ei vasta seega enam kaitstud geograafilise tähise „Gögginger Bier” spetsifikatsiooni nõuetele. Lähtudes asjaolust, et õlletehas Adler oli Krauchenwies-Göggingeni geograafilises piirkonnas ainuke kohalik pruulikoda ja seega eeldades, et puuduvad teised võimalikud tootjad, kes oleksid huvitatud kaitstud geograafilise tähise kasutamisest, on Karlsruhe piirkondlik valitsusasutus vastutava kontrolliasutusena kinnitanud taotluse 26. septembri 2007. aasta kirjaliku esitisega.

Neil asjaoludel puuduvad kaitstud geograafilise tähise tühistamist takistada võivad kolmandate isikute õigustatud huvid.

---

| 23.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/27

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2009/C 315/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„MELA VAL DI NON”

EÜ nr: IT-PDO-0105-0197-10.12.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — | | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—

Image

Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

Image

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

Hõlbustamaks „Red Delicious” sordi õunte koristamist kõige sobivamas valmidusastmes soovitakse lisada kehtiva spetsifikaadi artiklisse 2 viide kesta värvusele, mis võib varieeruda rohelisest kollaseni.

Kuna kehtivas spetsifikaadis on määratud õunte keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused, kuid ei ole täpsustatud seda, mis ajal selliseid omadusi tuleb kontrollida, nähakse ette ajavahemik kontrolli tegemiseks. Ette nähtud ajavahemikus fikseeritavaid kvaliteedinäitajaid peetakse toodangu kohta kehtivaks kogu turustushooaja kestel, sest uue säilitustehnoloogia puhul ei saa täheldada õunte kõvaduse, suhkrusisalduse ega happelisuse märkimisväärset vähenemist.

Spetsifikaadi artiklist 5, milles käsitletakse valmistusviisi, jäetakse välja viide istanduste lubatud tiheduse piirmäärale, mis seni oli 4 800 taime hektari kohta, kuna tiheduse piirmääral on mõte üksnes siis, kui see siduda bioloogiliste, agronoomiliste ja pedoklimaatiliste parameetritega, vastasel juhul ei ole mingit vajadust seda lisada.

Samuti peetakse vajalikuks kõrvaldada kehtiva spetsifikaadi artiklist 5 viide ettevõtete keskmisele tootmismahule 68 t/ha, kuna see annaks suurematele ettevõtetele eelise väiksemate ees.

Lisaks lisatakse artiklisse 5 lõik õunte säilitamise kohta, kuna eriti soodsatel aastatel ei ole tootjatel piisavalt rajatisi kogu koristatud õunasaagi säilitamiseks, mistõttu nähakse ette võimalus säilitada toodangut mujal asuvas sobivas rajatises, kui volitatud kontrolliasutus teostab selle suhtes kontrolli.

Lõpuks asendati kehtiva spetsifikaadi artiklis 7 viited määrusele (EÜ) nr 2081/92 viidetega määrusele (EÜ) nr 510/2006.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MELA VAL DI NON”

EÜ nr: IT-PDO-0105-0197-10.12.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Mela val di Non”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (II lisa alusel):

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetust „Mela Val di Non” võib kasutada üksnes järgmistest sortidest õunte puhul: „Golden Delicious”, „Renetta Canada”, „Red Delicious”, millel on allpool kirjeldatud omadused.

Õunte välisilme turule laskmisel:

terviklikud, värsked ja terve ilmega, puhtad, ilma kõrvaliste lõhnade ja lisaaineteta;

Õunte kuju peab olema järgmine:

| — | sortide „Golden Delicious” ja „Red Delicious” puhul piklik koonusjas; |
| --- | --- |

—

sortide „Golden Delicious” ja „Red Delicious” puhul piklik koonusjas;

| — | sordi „Renetta Canada” puhul koonusjas või lapergune; |
| --- | --- |

—

sordi „Renetta Canada” puhul koonusjas või lapergune;

Õuntel on järgmine värvus:

| | sordi „Golden Delicious” puhul varieerub värvus rohelisest kollaseni, sisaldades mõnikord roosakat varjundit; |
| --- | --- |

sordi „Golden Delicious” puhul varieerub värvus rohelisest kollaseni, sisaldades mõnikord roosakat varjundit;

| | sordi „Renetta Canada” puhul on värvus kollakas-roheline ja koor krobeline; |
| --- | --- |

sordi „Renetta Canada” puhul on värvus kollakas-roheline ja koor krobeline;

| | sordi „Red Delicious” puhul annab tooni punane värvus rohekas-kollasel foonil. |
| --- | --- |

sordi „Red Delicious” puhul annab tooni punane värvus rohekas-kollasel foonil.

Keemilised omadused

Õunte suhkrusisaldus peab kahe kuu vältel pärast koristamist vastama järgmistele miinimumväärtustele:

| | 12° Brix sordi „Golden Delicious” puhul; |
| --- | --- |

12° Brix sordi „Golden Delicious” puhul;

| | 9° Brix sordi „Renetta Canada” puhul; |
| --- | --- |

9° Brix sordi „Renetta Canada” puhul;

| | 9° Brix sordi „Red Delicious” puhul. |
| --- | --- |

9° Brix sordi „Red Delicious” puhul.

Happesuse puhul peavad miinimumnäitajad kahe kuu vältel pärast õunte koristamist olema järgmised:

| | 5 milliekvivalenti NaOH/100 g sordi „Golden Delicious” puhul; |
| --- | --- |

5 milliekvivalenti NaOH/100 g sordi „Golden Delicious” puhul;

| | 8 milliekvivalenti NaOH/100 g sordi „Renetta Canada” puhul; |
| --- | --- |

8 milliekvivalenti NaOH/100 g sordi „Renetta Canada” puhul;

| | 3,5 milliekvivalenti NaOH/100 g sordi „Red Delicious” puhul. |
| --- | --- |

3,5 milliekvivalenti NaOH/100 g sordi „Red Delicious” puhul.

Lisaks peab kahe kuu vältel pärast koristamist Thiault’ indeks (üldsuhkrusisaldus (g/l) + happesus (õunhape g/l) x 10) olema 170.

Füüsikalised omadused

Õunte kõvadusnäitajad, mida väljendatakse kg/cm2, ei tohi olla alla järgmisi piirväärtusi:

| | 5 sordi „Golden Delicious” puhul; |
| --- | --- |

5 sordi „Golden Delicious” puhul;

| | 5 sordi „Renetta Canada” puhul; |
| --- | --- |

5 sordi „Renetta Canada” puhul;

| | 5,5 sordi „Red Delicious” puhul. |
| --- | --- |

5,5 sordi „Red Delicious” puhul.

KPNi „Mela Val di Non” võib kasutada üksnes turustuskategooriasse „ekstra” ja „I” kuuluvate õunte puhul. Õunte suurus peab olema vähemalt 65 mm. Eri sortidele ja kategooriatele esitatavad kvaliteedikriteeriumid on kehtestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 920/1989 ja selle muudatustega.

Val di Nonist pärit õunte meeldivad organoleptilised omadused tulenevad eespool kirjeldatud füüsikalis-keemiliste omaduste õigest tasakaalust.

Eelkõige:

| — | sordi „Golden Delicious” õunte eritunnuseks on viljaliha rabedus ja mahlasus ning eriline magushapu maitse; |
| --- | --- |

—

sordi „Golden Delicious” õunte eritunnuseks on viljaliha rabedus ja mahlasus ning eriline magushapu maitse;

| — | sordi „Renetta Canada” õunte konsistents ja maitse muutub aja jooksul; viljaliha on alguses rabe ja väga hapu, muutudes hiljem sitkemaks ja magusaks, kuid erilised organoleptilised omadused jäävad siiski selgelt äratuntavaks; |
| --- | --- |

—

sordi „Renetta Canada” õunte konsistents ja maitse muutub aja jooksul; viljaliha on alguses rabe ja väga hapu, muutudes hiljem sitkemaks ja magusaks, kuid erilised organoleptilised omadused jäävad siiski selgelt äratuntavaks;

| — | sordi „Red Delicious” õunu iseloomustab sitkem viljaliha ja magusapoolne maitse. |
| --- | --- |

—

sordi „Red Delicious” õunu iseloomustab sitkem viljaliha ja magusapoolne maitse.

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

KPN „Mela Val di Non” õunte kasvatamine ja koristamine peab toimuma punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Müügipakendil või üksikute õunte väliskestal peab olema KPN „Mela Val di Non”. Nimetusele ei tohi lisada mingisugust päritoluviidet, mida ei ole sõnaselgelt ette nähtud, ega täiendavat teavet, mis võiks tarbijat eksitada.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud päritolunimetusega „Mela Val di Non” õunte tootmispiirkond hõlmab Val di Sole ja Val di Noni orgudes voolava Noce jõe valgla (piirkonda kutsutakse ka nimedega Valli del Noce ja Anaunia), mis asub Trento autonoomses provintsis.

Piirkond hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi:

Andalo, Amblar, Bresimo, Brez, Cagnò, Caldes, Campodenno, Castelfondo, Cavareno, Cavedago, Cavizzana, Cis, Cles, Cloz, Commezzadura, Coredo, Croviana, Cunevo, Dambel, Denno, Dimaro, Don, Flavon, Fondo, Livo, Malè, Malosco, Mezzana, Monclassico, Nanno, Ossana, Peio, Pellizzano, Rabbi, Revò, Romallo, Romeno, Ronzone, Ruffrè, Rumo, Sanzeno, Sarnonico, Sfruz, Smarano, Spormaggiore, Sporminore, Taio, Tassullo, Terres, Terzolas, Ton, Tres, Tuenno, Vermiglio, Vervò.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Looduslik keskkond

Pinnas: KPNiga „Mela Val di Non” õunu kasvatatakse väga heade organoleptiliste ja kvaliteediomadustega õunte kasvatamiseks äärmiselt sobivas piikonnas. Piirkonda iseloomustab suure dolomiidisisaldusega kivimitest moodustunud pinnas, mis on iseenesest piisav faktor ühtsete omadustega tootmisala kujunemiseks. Üheks erijooneks on vahetuva magneesiumi suur sisaldus pinnases; seda on sageli üle kahe korra rohkem teistes õunakasvatuspiirkondades normaalseks peetavast tasemest.

Pinnas sisaldab ka ideaalilähedases koguses orgaanilist ainet (4–6 %) ja lämmastikku ning piisaval määral muid makro- ja mikroelemente.

Kliima: Õunakasvatuspiirkonda iseloomustab muu hulgas erakordselt soodne asend lõuna-kagu teljel ning sellega kaasneb eriline kliima, mis varieerub mõõdukas-okeaanilisest kuni kontinentaalse-mäestikuliseni, kuid seda mahendab olulisel määral jäätekkeline nõgus pinnavorm.

Tuleb märkida, et loomulik sademete vähesus (keskmiselt 5–7 sajupäeva kuus) tähendab, et aastas on kuni 300 päikselist päeva. Udu ja hägu puudumine kõikidel aastaaegadel ja vähene õhuniiskus on loonud eriti puhta õhkkonna, mis võimaldab kasutada ära rohket päiksevalgust, et vallandada suhkrute biosüntees ja kujundada õunte eriline lõhnabukett, mis seda õunakasvatuspiirkonda iseloomustab.

Õhu puhtusele aitab kaasa ka Itaalia suurima järve Bènaco madalikult lähtuvate õhumasside liikumise tulemusel tekkiv lõunatuul (Ora del Garda), mis jõuab regulaarselt piirkonda päeva kõige palavamal ajal enne lõunat.

KPNiga „Mela Val di Non” õunte tootmispiirkonnas kontrollib regulaarselt õhu kvaliteeti provintsi keskkonnakaitseamet, kes võib kinnitada linnale iseloomuliku õhureostuse puudumist.

Ka alpiliku iseloomuga looduskeskkond, mille puhul võib botaanikute ja loodusteadlaste andmetel leida tüüpilisi lillekooslusi ja erilisi metsloomi, annab tunnistust erilisest keskkonna- ja piirkonnatüübist, kus vahelduvad metsik loodus ja haritud maa.

Inimkeskkond

Keskkonnategurite kõrval on sajandite kestel üha olulisemal kohal olnud ka inimtegurid, mis on viinud tugevate sidemete tekkimiseni KPNiga „Mela Val di Non” õunte ja nende tootmispiirkonna vahel, nagu ilmneb ka õunte päritolu tõendamisega seotud ajaloolistest andmetest ning rikkalikust ajaloolist-kultuurilis-teaduslikust kirjandusest.

Tootmispiirkonnas kindlalt juurdunud elanikkond koos oma traditsioonidele tuginevate kogemuste ja viljelusoskustega, mida on põlvest põlve edasi antud, püüdes õunakasvatusmeetodeid pidevalt edasi arendada, on muutnud aegade jooksul õunakasvatuse kogu piirkonna jaoks väga tähtsaks tegevusharuks, millel on oma kindel väärtus nii ajaloolistraditsioonilise ja ühtlasi kultuurilise pärandina kui ka inimeste sissetulekuallikana.

Tänapäeval tegeleb õunakasvatusega piirkonna 35 000 elanikust 15 000.

Just seetõttu ongi piirkonna elanike elurütmi suuresti tinginud õunapuude kasvutsükkel (eriti õitsemine ning viljade valmimine ja koristamine); lisaks väljendavad rohked rahvapeod, kultuuriüritused ja kokkutulekud õunakasvatuse olulisust integreeritud mägipõllumajanduse jaoks, seda nii piirkonna looduskeskkonna kui ka kultuuritraditsioonide säilimise seisukohast.

5.2.   Toote eripära:

Kevadine jahe temperatuur, mis saadab noorte viljade varajast arengut, soodustab loomulike gibereliinide teket, aidates kaasa rakkude paljunemisele, mis muudab õunad eriliselt rabedaks ja kujult piklikuks, mis Delicious-sortide puhul on kinnistunud õunte tüüpilise koonusja kujuna.

Asjakohane kastmine, mis ei lase tekkida kasvustressil ja võimaldab viljaliha ja kesta tasakaalukat arengut, tagab õunte harmoonilise kasvu kogu suveperioodi jooksul, muutes kesta, eriti sordi „Red Delicious” puhul, eriliselt siledaks ja välistades krobelisuse.

Lisaks tagab mäestikuline kliima (kuumad päevad ja külmad ööd) selle, et päeva jooksul fotosünteesitakse suur kogus ühendeid ja öö jooksul kaotatakse vähe suhkruid. Ööperioodil taime hingamisprotsessi käigus kaotatavate suhkrute vähesuse tingib erilisest jahe õhk, mis valitseb piirkonnas ka suveajal, ja on taimele väga kasulik.

Oluline roll on ka sellel, et ööd on reeglina selged, mis tekitab kasvu- ja valmimisetapis viljadele hommikuse kasteloori, mis esimeste päiksekiirte peale aurustudes eemaldab viljast soojust, tingides kesta meeldivad omadused, mis väljenduvad kas roosaka varjundi näol nii sortide „Golden Delicious” kui ka „Renetta del Canada” puhul või intensiivse ja särava punase toonina sordi „Red Delicious” õunte puhul.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kõiki eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes ilmneb, et keskkonna- ja kliimaolud, aga ka asjaomase piirkonna elanikkond üheskoos moodustavad lahutamatu koosluse.

Selline koostöö on kujundanud täiesti erilise õunatüübi, millel on ainulaadsed ja kõrgelt hinnatud ja tunnustatud organoleptilised ja kvalitatiivsed omadused, nii et „Mela Val di Noni” õunad pälvivad kõikjal nii sotsiaalmajanduslikku kui turunduslikku reputatsiooni.

Ametlikest andmetest selgub, et „Mela Val di Noni” õunad on klass omaette ja on olnud seda juba möödunud kümnenditel.

Samuti tuleb rõhutada, et teist päritolu, aga võrreldava suuruse ja kujuga, ehk teisisõnu samasse turustuskategooriasse kuuluvate õuntega võrreldes on „Mela Val di Noni” õunte hind keskmiselt ja üldiselt 20–25 % kõrgem, ulatudes teinekord kuni 40–45 % kõrgemale.

Lisaks tuleb märkida, et kõrgem hind iseloomustab piirkondliku päritolu kõrval kõiki õunasorte, mille puhul KPNi „Mela Val di Non” taotletakse, st sorte „Golden Delicious”, „Renetta Canada” ja „Red Delicious”.

Isegi toodangu analüüsitulemuste loomuliku kõikumist arvestades on „Mela Val di Noni” õunte kvaliteet keskmisest kõrgem, mida tunnustab ka tarbija, kes on valmis olnud maksma asjaomasest tootmispiirkonnast pärit õunte eest tunduvalt rohkem.

Lisaks sellele, et tarbija hindab „Mela Val di Noni” õunte puhul keskkonnatingimustest tulenevaid erilisi kvaliteediomadusi, annavad riiklikel ja rahvusvahelistel näitustel ja festivalidel saavutatud auhinnad ja aukirjad tunnistust nende suurepärasest ja laialdasest mainest.

Kokkuvõtteks tuleb rõhutada, et selline tulemus on saadud tänu tootmispiirkonna elanike igakülgsele, nii kultuurilisele, tööalasele kui ka majanduslikule, pühendumisele, mis on tihedalt sidunud asjaomase põllumajandustoodangu oma keskkonnaga, ning võib öelda, et on aastate jooksul loonud tundesideme oru elanike ja seal kasvavate imeliste õunte vahele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Valitsus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Mela Val di Non” tunnustamise taotluse Itaalia Ametlikus Teatajas nr 253, 30. oktoober 2007.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil htttp://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (http://www.politicheagricole.it) ja klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---