# Euroopa Liidu C 8E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.008.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 8E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide14. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.008.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 8E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide14. jaanuar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK23 – 25 september 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 309 E, 4.12.2008. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. september 2008 |
| 2010/C 008E/01 | 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmedEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmete kohta (2008/2050(INI)) | 1 |
| 2010/C 008E/02 | Siseturu tulemustabelEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon siseturu tulemustabeli kohta (2008/2056(INI)) | 7 |
| 2010/C 008E/03 | Õpetajahariduse kvaliteedi parandamineEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (2008/2068(INI)) | 12 |
| 2010/C 008E/04 | Bologna protsess ja üliõpilaste liikuvusEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta (2008/2070(INI)) | 18 |
| 2010/C 008E/05 | Õigusaktide kohandamine komiteemenetlust käsitleva uue otsusegaEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile õigusaktide kohandamise kohta komiteemenetlust käsitleva uue otsusega (2008/2096(INI)) | 22 |
| RESOLUTSIOONI LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA | 24 |
| 2010/C 008E/06 | Riskifondid ja erakapitali investeerimisfondidEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud 23. septembri 2008. aasta resolutsioon koos soovitustega riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide komisjonile (2007/2238(INI)) | 26 |
| RESOLUTSIOONI LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED NÕUTAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA | 31 |
| 2010/C 008E/07 | Institutsionaalsete investorite tegevuse läbipaistvusEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon komisjonile esitatavate soovituste kohta, mis käsitlevad institutsionaalsete investorite tegevuse läbipaistvust (2007/2239(INI)) | 34 |
| RESOLUTSIOONI LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVATE ETTEPANEKUTE SISU KOHTA | 38 |
| 2010/C 008E/08 | Petitsioonikomisjonide arutelud (2007)Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2007. aasta arutelude kohta (2008/2028(INI)) | 41 |
| 2010/C 008E/09 | Mägipiirkondade põllumajandusEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon mägipiirkondade põllumajanduse olukorra ja väljavaadete kohta (2008/2066(INI)) | 49 |
| 2010/C 008E/10 | Üleeuroopaline stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevEuroopa Parlamendi deklaratsioon 23. augusti kuulutamise kohta üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks | 57 |
| | Kolmapäev, 24. september 2008 |
| 2010/C 008E/11 | Ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamiselEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon selle kohta, kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel (2008/2099(INI)) | 60 |
| 2010/C 008E/12 | Rahvusvaheline troopilise puidu lepingEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu (ITTA) kohta | 66 |
| 2010/C 008E/13 | ELi ja India tippkohtumise ettevalmistamineEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon ELi ja India tippkohtumise (29. september 2008, Marseille) ettevalmistamise kohta | 69 |
| | Neljapäev, 25. september 2008 |
| 2010/C 008E/14 | Kogukonnameedia EuroopasEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon kogukonnameedia kohta Euroopas (2008/2011(INI)) | 75 |
| 2010/C 008E/15 | Iga-aastane mõttevahetus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon, milles käsitletakse iga-aastast mõttevahetust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas 2007. aastal saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39) | 79 |
| 2010/C 008E/16 | Meediakanalite koondumine ja meedia pluralism Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (2007/2253(INI)) | 85 |
| 2010/C 008E/17 | Energia hinna kontrolli alla võtmineEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon energia hinna kontrolli alla võtmise kohta | 94 |
| 2010/C 008E/18 | Valge raamat toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohtaEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon valge raamatu kohta toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohta (2007/2285(INI)) | 97 |
| 2010/C 008E/19 | Autoriõiguste ühine haldamine InternetisEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühise piiriülese haldamise kohta | 105 |
| | |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 24. september 2008 |
| 2010/C 008E/20 | Kodukorra artikli 121 (Menetlus Euroopa Kohtus) muutmineEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 121 (Menetlus Euroopa Kohtus) muutmise kohta (2007/2266(REG)) | 108 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. september 2008 |
| 2010/C 008E/21 | Ühenduse statistika väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (KOM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2007)0233Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 | 111 |
| 2010/C 008E/22 | Looduslike looma- ja taimeliikide kaitse nendega kauplemise reguleerimise teel (rakendusvolituste muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD)) | 120 |
| 2010/C 008E/23 | Kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded seoses komisjoni rakendusvolitustega ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2007)0269Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas | 121 |
| 2010/C 008E/24 | Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta (KOM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2008)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta | 122 |
| 2010/C 008E/25 | Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli *Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (KOM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS)) | 123 |
| 2010/C 008E/26 | Paranduseelarve nr 6/2008 projektEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD)) | 123 |
| 2010/C 008E/27 | Määruse (EÜ) nr 999/2001 muutmine komisjoni rakendusvolituste osas ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001 komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0030Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad | 125 |
| 2010/C 008E/28 | Jäätmestatistika ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2150/2002 (jäätmestatistika kohta) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0271Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta | 126 |
| 2010/C 008E/29 | Teatavate õigusaktide kohandamine otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas (teine osa) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Teine osa (KOM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0293Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kontrolliga regulatiivmenetlusega kohandamine – 2. osa | 127 |
| 2010/C 008E/30 | Loodusliku mineraalvee kasutamine ja turustamine (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0292Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuestisõnastamine) | 128 |
| 2010/C 008E/31 | Värvained ravimites (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ravimites lubatud värvainete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD)) | 129 |
| 2010/C 008E/32 | Eritoiduks ettenähtud toiduained (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD)) | 130 |
| P6_TC1-COD(2008)0003Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (uuestisõnastatud versioon) | 130 |
| 2010/C 008E/33 | Mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatus (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD)) | 131 |
| P6_TC1-COD(2008)0044Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuestisõnastatud versioon) | 131 |
| 2010/C 008E/34 | Toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavad ekstrahendid (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuestisõnastatud versioon) | 132 |
| 2010/C 008E/35 | Terrorismivastane võitlus *Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, millega muudetakse raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (KOM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS)) | 133 |
| 2010/C 008E/36 | Isikuandmete kaitse *Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu raamotsuse kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta eelnõu kohta (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS)) | 138 |
| | Kolmapäev, 24. september 2008 |
| 2010/C 008E/37 | Migratsioon teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) *Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS)) | 150 |
| 2010/C 008E/38 | Migratsioon teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) *Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS)) | 151 |
| 2010/C 008E/39 | Ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD)) | 152 |
| P6_TC2-COD(2005)0239Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem | 153 |
| 2010/C 008E/40 | Meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdlus ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD)) | 171 |
| P6_TC2-COD(2005)0240Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ | 171 |
| I LISAOHUTUSJUURDLUSE KOKKUVÕTTE SISU | 185 |
| II LISALAEVAÕNNETUSEST VÕI OHTLIKUST JUHTUMIST TEAVITAMISEL ESITATAVAD ANDMED | 187 |
| 2010/C 008E/41 | Reisijate meritsi vedajate vastutus õnnetusjuhtumite korral ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2005)0241Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumi korral | 188 |
| I LISAKÄESOLEVA MÄÄRUSE KOHALDAMISEKS ASJAKOHASED REISIJATE JA NENDE PAGASI MEREVEO ATEENA KONVENTSIOONI SÄTTED | 193 |
| ATEENA KONVENTSIOONI LISAKINDLUSTUSE VÕI MUU RAHALISE TAGATISE TUNNISTUS VASTUTUSE KOHTA REISIJATE SURMA JA ISIKUKAHJU KORRAL | 205 |
| II LISAVÄLJAVÕTE RAHVUSVAHELISE MEREORGANISATSIOONI JURIIDILISE KOMITEE POOLT 19. OKTOOBRIL 2006. AASTAL VASTU VÕETUD IMO RESERVATSIOONIST JA ATEENA KONVENTSIOONI RAKENDAMISE SUUNISTEST | 206 |
| 2010/C 008E/42 | Sadamariigi kontroll laevanduses (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses (uuesti sõnastatud) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD)) | 213 |
| P6_TC2-COD(2005)0238Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (uuesti sõnastamine) | 214 |
| I LISAÜHENDUSE SADAMARIIGI KONTROLLIKORRA ELEMENDID | 236 |
| II LISALAEVA RISKIPROFIILI MÄÄRAMINE | 240 |
| III LISATEAVITAMINE | 241 |
| IV LISATUNNISTUSTE JA DOKUMENTIDE LOETELU | 241 |
| V LISANÄITED PÕHJENDATUD ALUSTE KOHTA | 244 |
| VI LISALAEVAKONTROLLI KORD | 245 |
| VII LISALAEVADE LAIENDATUD KONTROLL | 246 |
| VIII LISASÄTTED, MIS KÄSITLEVAD SISSESÕIDUKEELDU ÜHENDUSES ASUVATESSE SADAMATESSE JA ANKRUKOHTADESSE | 247 |
| IX LISAKONTROLLAKT | 248 |
| X LISALAEVA KINNIPIDAMISE KRITEERIUMID | 249 |
| XI LISAINSPEKTORITE MIINIMUMKRITEERIUMID | 254 |
| XII LISA | 255 |
| XIII LISALIIKMESRIIKIDE SADAMATES TOIMUNUD KONTROLLIMISTE, KINNIPIDAMISTE JA SISSESÕIDUKEELDUDEGA SEOTUD TEABE AVALDAMINE | 256 |
| XIV LISAANDMED, MIS ESITATAKSE SEOSES RAKENDAMISE JÄLGIMISEGA | 257 |
| XV LISA | 258 |
| XVI LISA | 258 |
| 2010/C 008E/43 | Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukohta kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2005)0237AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 lipuriigi nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine) | 261 |
| I LISA | 273 |
| II LISAVASTAVUSTABEL | 273 |
| 2010/C 008E/44 | Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuesti sõnastamine) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD)) | 275 |
| P6_TC2-COD(2005)0237BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuesti sõnastamine) | 276 |
| I LISAORGANISATSIOONIDE MIINIMUMNÕUDED | 286 |
| II LISAVASTAVUSTABEL | 289 |
| 2010/C 008E/45 | Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***IEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (KOM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD)) | 291 |
| P6_TC1-COD(2007)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24.septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta | 292 |
| LISA | 334 |
| 2010/C 008E/46 | Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet ***IEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet (KOM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD)) | 337 |
| P6_TC1-COD(2007)0249Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) | 338 |
| 2010/C 008E/47 | Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse ***IEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta (KOM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD)) | 359 |
| P6_TC1-COD(2007)0248Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/ .../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta | 360 |
| I LISAARTIKLIS 10 (KULUDE KONTROLLIMINE),▐ ARTIKLIS 29 (LISAVAHENDID) JA ARTIKLIS 30 (TEENUSEOSUTAJA VAHETAMISE LIHTSUSTAMINE) OSUTATUD VAHENDITE JA TEENUSTE KIRJELDUS | 390 |
| II LISATEAVE, MIS TULEB AVALDADA VASTAVALT ARTIKLILE 21 (LÄBIPAISTVUS JA TEABE AVALDAMINE) | 392 |
| III LISATEENUSE KVALITEEDI PARAMEETRID | 393 |
| 2010/C 008E/48 | 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu leping *Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse, mis käsitleb 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel, eelnõu kohta (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS)) | 393 |
| | Neljapäev, 25. september 2008 |
| 2010/C 008E/49 | Kindlustus- ja finantsteenuste suhtes kohaldatav käibemaks *Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse kindlustus- ja finantsteenuste käsitlust direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (KOM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS)) | 396 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK23 – 25 september 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 309 E, 4.12.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. september 2008

2010/C 008E/01

2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmedEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmete kohta (2008/2050(INI))

1

2010/C 008E/02

Siseturu tulemustabelEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon siseturu tulemustabeli kohta (2008/2056(INI))

7

2010/C 008E/03

Õpetajahariduse kvaliteedi parandamineEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (2008/2068(INI))

12

2010/C 008E/04

Bologna protsess ja üliõpilaste liikuvusEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta (2008/2070(INI))

18

2010/C 008E/05

Õigusaktide kohandamine komiteemenetlust käsitleva uue otsusegaEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile õigusaktide kohandamise kohta komiteemenetlust käsitleva uue otsusega (2008/2096(INI))

22

RESOLUTSIOONI LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

24

2010/C 008E/06

Riskifondid ja erakapitali investeerimisfondidEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud 23. septembri 2008. aasta resolutsioon koos soovitustega riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide komisjonile (2007/2238(INI))

26

RESOLUTSIOONI LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED NÕUTAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA

31

2010/C 008E/07

Institutsionaalsete investorite tegevuse läbipaistvusEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon komisjonile esitatavate soovituste kohta, mis käsitlevad institutsionaalsete investorite tegevuse läbipaistvust (2007/2239(INI))

34

RESOLUTSIOONI LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVATE ETTEPANEKUTE SISU KOHTA

38

2010/C 008E/08

Petitsioonikomisjonide arutelud (2007)Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2007. aasta arutelude kohta (2008/2028(INI))

41

2010/C 008E/09

Mägipiirkondade põllumajandusEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon mägipiirkondade põllumajanduse olukorra ja väljavaadete kohta (2008/2066(INI))

49

2010/C 008E/10

Üleeuroopaline stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevEuroopa Parlamendi deklaratsioon 23. augusti kuulutamise kohta üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks

57

Kolmapäev, 24. september 2008

2010/C 008E/11

Ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamiselEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon selle kohta, kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel (2008/2099(INI))

60

2010/C 008E/12

Rahvusvaheline troopilise puidu lepingEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu (ITTA) kohta

66

2010/C 008E/13

ELi ja India tippkohtumise ettevalmistamineEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon ELi ja India tippkohtumise (29. september 2008, Marseille) ettevalmistamise kohta

69

Neljapäev, 25. september 2008

2010/C 008E/14

Kogukonnameedia EuroopasEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon kogukonnameedia kohta Euroopas (2008/2011(INI))

75

2010/C 008E/15

Iga-aastane mõttevahetus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon, milles käsitletakse iga-aastast mõttevahetust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas 2007. aastal saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)

79

2010/C 008E/16

Meediakanalite koondumine ja meedia pluralism Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (2007/2253(INI))

85

2010/C 008E/17

Energia hinna kontrolli alla võtmineEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon energia hinna kontrolli alla võtmise kohta

94

2010/C 008E/18

Valge raamat toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohtaEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon valge raamatu kohta toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohta (2007/2285(INI))

97

2010/C 008E/19

Autoriõiguste ühine haldamine InternetisEuroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühise piiriülese haldamise kohta

105

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. september 2008

2010/C 008E/20

Kodukorra artikli 121 (Menetlus Euroopa Kohtus) muutmineEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 121 (Menetlus Euroopa Kohtus) muutmise kohta (2007/2266(REG))

108

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. september 2008

2010/C 008E/21

Ühenduse statistika väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (KOM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

110

P6_TC1-COD(2007)0233Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95

111

2010/C 008E/22

Looduslike looma- ja taimeliikide kaitse nendega kauplemise reguleerimise teel (rakendusvolituste muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

120

2010/C 008E/23

Kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded seoses komisjoni rakendusvolitustega ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

121

P6_TC1-COD(2007)0269Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas

121

2010/C 008E/24

Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta (KOM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

122

P6_TC1-COD(2008)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta

122

2010/C 008E/25

Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli *Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (KOM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

123

2010/C 008E/26

Paranduseelarve nr 6/2008 projektEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

123

2010/C 008E/27

Määruse (EÜ) nr 999/2001 muutmine komisjoni rakendusvolituste osas ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001 komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0030Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad

125

2010/C 008E/28

Jäätmestatistika ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2150/2002 (jäätmestatistika kohta) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0271Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta

126

2010/C 008E/29

Teatavate õigusaktide kohandamine otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas (teine osa) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Teine osa (KOM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0293Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kontrolliga regulatiivmenetlusega kohandamine – 2. osa

127

2010/C 008E/30

Loodusliku mineraalvee kasutamine ja turustamine (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0292Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuestisõnastamine)

128

2010/C 008E/31

Värvained ravimites (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ravimites lubatud värvainete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

129

2010/C 008E/32

Eritoiduks ettenähtud toiduained (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

130

P6_TC1-COD(2008)0003Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (uuestisõnastatud versioon)

130

2010/C 008E/33

Mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatus (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD))

131

P6_TC1-COD(2008)0044Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuestisõnastatud versioon)

131

2010/C 008E/34

Toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavad ekstrahendid (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0060Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuestisõnastatud versioon)

132

2010/C 008E/35

Terrorismivastane võitlus *Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, millega muudetakse raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (KOM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

133

2010/C 008E/36

Isikuandmete kaitse *Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu raamotsuse kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta eelnõu kohta (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

138

Kolmapäev, 24. september 2008

2010/C 008E/37

Migratsioon teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) *Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

150

2010/C 008E/38

Migratsioon teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) *Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

151

2010/C 008E/39

Ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

152

P6_TC2-COD(2005)0239Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem

153

2010/C 008E/40

Meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdlus ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

171

P6_TC2-COD(2005)0240Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ

171

I LISAOHUTUSJUURDLUSE KOKKUVÕTTE SISU

185

II LISALAEVAÕNNETUSEST VÕI OHTLIKUST JUHTUMIST TEAVITAMISEL ESITATAVAD ANDMED

187

2010/C 008E/41

Reisijate meritsi vedajate vastutus õnnetusjuhtumite korral ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

188

P6_TC2-COD(2005)0241Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumi korral

188

I LISAKÄESOLEVA MÄÄRUSE KOHALDAMISEKS ASJAKOHASED REISIJATE JA NENDE PAGASI MEREVEO ATEENA KONVENTSIOONI SÄTTED

193

ATEENA KONVENTSIOONI LISAKINDLUSTUSE VÕI MUU RAHALISE TAGATISE TUNNISTUS VASTUTUSE KOHTA REISIJATE SURMA JA ISIKUKAHJU KORRAL

205

II LISAVÄLJAVÕTE RAHVUSVAHELISE MEREORGANISATSIOONI JURIIDILISE KOMITEE POOLT 19. OKTOOBRIL 2006. AASTAL VASTU VÕETUD IMO RESERVATSIOONIST JA ATEENA KONVENTSIOONI RAKENDAMISE SUUNISTEST

206

2010/C 008E/42

Sadamariigi kontroll laevanduses (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses (uuesti sõnastatud) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

213

P6_TC2-COD(2005)0238Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (uuesti sõnastamine)

214

I LISAÜHENDUSE SADAMARIIGI KONTROLLIKORRA ELEMENDID

236

II LISALAEVA RISKIPROFIILI MÄÄRAMINE

240

III LISATEAVITAMINE

241

IV LISATUNNISTUSTE JA DOKUMENTIDE LOETELU

241

V LISANÄITED PÕHJENDATUD ALUSTE KOHTA

244

VI LISALAEVAKONTROLLI KORD

245

VII LISALAEVADE LAIENDATUD KONTROLL

246

VIII LISASÄTTED, MIS KÄSITLEVAD SISSESÕIDUKEELDU ÜHENDUSES ASUVATESSE SADAMATESSE JA ANKRUKOHTADESSE

247

IX LISAKONTROLLAKT

248

X LISALAEVA KINNIPIDAMISE KRITEERIUMID

249

XI LISAINSPEKTORITE MIINIMUMKRITEERIUMID

254

XII LISA

255

XIII LISALIIKMESRIIKIDE SADAMATES TOIMUNUD KONTROLLIMISTE, KINNIPIDAMISTE JA SISSESÕIDUKEELDUDEGA SEOTUD TEABE AVALDAMINE

256

XIV LISAANDMED, MIS ESITATAKSE SEOSES RAKENDAMISE JÄLGIMISEGA

257

XV LISA

258

XVI LISA

258

2010/C 008E/43

Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukohta kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

261

P6_TC2-COD(2005)0237AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 lipuriigi nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine)

261

I LISA

273

II LISAVASTAVUSTABEL

273

2010/C 008E/44

Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) ***IIEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuesti sõnastamine) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

275

P6_TC2-COD(2005)0237BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuesti sõnastamine)

276

I LISAORGANISATSIOONIDE MIINIMUMNÕUDED

286

II LISAVASTAVUSTABEL

289

2010/C 008E/45

Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***IEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (KOM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

291

P6_TC1-COD(2007)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24.septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta

292

LISA

334

2010/C 008E/46

Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet ***IEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet (KOM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

337

P6_TC1-COD(2007)0249Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)

338

2010/C 008E/47

Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse ***IEuroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta (KOM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

359

P6_TC1-COD(2007)0248Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/ .../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta

360

I LISAARTIKLIS 10 (KULUDE KONTROLLIMINE),▐ ARTIKLIS 29 (LISAVAHENDID) JA ARTIKLIS 30 (TEENUSEOSUTAJA VAHETAMISE LIHTSUSTAMINE) OSUTATUD VAHENDITE JA TEENUSTE KIRJELDUS

390

II LISATEAVE, MIS TULEB AVALDADA VASTAVALT ARTIKLILE 21 (LÄBIPAISTVUS JA TEABE AVALDAMINE)

392

III LISATEENUSE KVALITEEDI PARAMEETRID

393

2010/C 008E/48

2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu leping *Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse, mis käsitleb 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel, eelnõu kohta (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

393

Neljapäev, 25. september 2008

2010/C 008E/49

Kindlustus- ja finantsteenuste suhtes kohaldatav käibemaks *Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse kindlustus- ja finantsteenuste käsitlust direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (KOM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

396

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK23 – 25 september 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 309 E, 4.12.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. september 2008

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/1

---

Teisipäev, 23. september 20082002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmed

P6_TA(2008)0420

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmete kohta (2008/2050(INI))

2010/C 8 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Monterrey konsensust, mis võeti vastu ÜRO rahvusvahelisel arengu rahastamise konverentsil Monterreys (Mehhiko) 18.–22. märtsil 2002. aastal („Monterrey konverents”);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu kohtumisel 14. märtsil 2002. aastal Barcelonas liikmesriikide võetud kohustusi („Barcelona kohustused”);

võttes arvesse oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni arenguabi rahastamise kohta (1);

võttes arvesse oma 7. veebruari 2002. aasta resolutsiooni arenguabi rahastamise kohta (2);

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembril 2005. aastal allkirjastatud ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (3);

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2008. aasta teatist „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina – kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas” (KOM(2008)0177);

võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2007. aasta teatist „Kuidas Euroopa täidab lubadusi rahastada arengut” (KOM(2007)0164);

võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2006. aasta teatist „Arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus – ELi abi järkjärgulise suurendamisega aastatel 2006–2010 seotud ülesanded” (KOM(2006)0085);

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine – arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” (KOM(2005)0133);

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2004. aasta teatist „Monterrey konsensuse rakendamine: Euroopa Liidu panus” (KOM(2004)0150);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. märtsi 2002. aasta järeldusi rahvusvahelise arengu rahastamise konverentsi (Monterrey, Mehhiko, 18.–22. märts 2002) kohta;

võttes arvesse ÜRO aastatuhande tippkohtumisel New Yorgis 6.–8. septembril 2000. aastal vastu võetud aastatuhande arengueesmärke, mida kinnitati järgnevatel ÜRO konverentsidel, eelkõige Monterrey konverentsil;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu kohtumisel 15.–16. juunil 2001. aastal Göteborgis võetud kohustust, mille kohaselt peavad liikmesriigid saavutama ametliku arenguabi (ODA) osas ÜRO eesmärgi, milleks on 0,7 % kogurahvatulust (GNI);

võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2006. aasta teatist pealkirjaga „ELi abi: rohkem, paremini ja kiiremini” (KOM(2006)0087);

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (4);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0310/2008),

| A. | arvestades, et ÜRO korraldab teist korda ajaloos abi rahastamist käsitleva rahvusvahelise konverentsi, mis toimub 29. novembrist kuni 2. detsembrini 2008 Dohas ning mille eesmärgiks on tuua kokku riigipead ja valitsusjuhid ning mitte ainult arengu-, vaid ka rahandusministrid, samuti rahvusvaheliste finantsorganisatsioonide, erapanganduse, eraettevõtluse ja kodanikuühiskonna esindajad, et vaadata läbi pärast Monterrey konverentsi tehtud edusammud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO korraldab teist korda ajaloos abi rahastamist käsitleva rahvusvahelise konverentsi, mis toimub 29. novembrist kuni 2. detsembrini 2008 Dohas ning mille eesmärgiks on tuua kokku riigipead ja valitsusjuhid ning mitte ainult arengu-, vaid ka rahandusministrid, samuti rahvusvaheliste finantsorganisatsioonide, erapanganduse, eraettevõtluse ja kodanikuühiskonna esindajad, et vaadata läbi pärast Monterrey konverentsi tehtud edusammud;

| B. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks on vaja tunduvalt suuremat rahastamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks on vaja tunduvalt suuremat rahastamist;

| C. | arvestades, et arengu rahastamine tuleks määratleda kui kõige kulutõhusam viis vastamaks maailma arenguvajadustele ja ülemaailmsele ebakindlusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arengu rahastamine tuleks määratleda kui kõige kulutõhusam viis vastamaks maailma arenguvajadustele ja ülemaailmsele ebakindlusele;

| D. | arvestades, et vajadus piisavate, prognoositavate ja jätkusuutlike rahaliste vahendite järele on suurem kui eales varem, võttes eriti arvesse kliimamuutusega seotud probleeme ja selle mõjusid, sealhulgas loodusõnnetusi, ning arengumaade erilist haavatavust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vajadus piisavate, prognoositavate ja jätkusuutlike rahaliste vahendite järele on suurem kui eales varem, võttes eriti arvesse kliimamuutusega seotud probleeme ja selle mõjusid, sealhulgas loodusõnnetusi, ning arengumaade erilist haavatavust;

| E. | arvestades, et EL on maailma suurim abiandja, omab suurt osalust rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides ning on arengumaade kõige tähtsam kaubanduspartner; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on maailma suurim abiandja, omab suurt osalust rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides ning on arengumaade kõige tähtsam kaubanduspartner;

| F. | arvestades, et EL on pühendunud selgele ja kohustuslikule ajakavale, et saavutada eesmärgiks olev 0,56 %-ne tase kogurahvatulust 2010. aastaks ja 0,7 %-ne tase kogurahvatulust 2015. aastaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on pühendunud selgele ja kohustuslikule ajakavale, et saavutada eesmärgiks olev 0,56 %-ne tase kogurahvatulust 2010. aastaks ja 0,7 %-ne tase kogurahvatulust 2015. aastaks;

| G. | arvestades, et kui praegused suundumused seoses liikmeriikide ametliku arenguabi tasemega jätkuvad, ei saavuta mõned liikmesriigid 2010. aastaks kohustuseks võetud eesmärke, milleks on 0,51 % kogurahvatulust EL-15 jaoks (s.t enne 2004. aasta laienemist ELi kuulunud liikmesriikide jaoks) ja 0,17 % EL-12 jaoks (s.t 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007 ELiga ühinenud liikmesriikide jaoks); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui praegused suundumused seoses liikmeriikide ametliku arenguabi tasemega jätkuvad, ei saavuta mõned liikmesriigid 2010. aastaks kohustuseks võetud eesmärke, milleks on 0,51 % kogurahvatulust EL-15 jaoks (s.t enne 2004. aasta laienemist ELi kuulunud liikmesriikide jaoks) ja 0,17 % EL-12 jaoks (s.t 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007 ELiga ühinenud liikmesriikide jaoks);

| H. | arvestades, et programmikohane abi Aafrikale kasvab, vaatamata ametliku arenguabi üldisele vähenemisele 2007. aastal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et programmikohane abi Aafrikale kasvab, vaatamata ametliku arenguabi üldisele vähenemisele 2007. aastal;

| I. | arvestades, et hiljuti on esile kerkinud märkimisväärsed uued arenguga seotud väljakutsed, sealhulgas kliimamuutus, struktuurilised muutused tooraineturgudel ja eriti toidu- ja naftaturgudel, ning uued olulised suundumused lõunapoolsete piirkondade endi vahel toimuvas koostöös, sealhulgas Hiina toetus infrastruktuurile Aafrikas ja laenud Brasiilia Arengupangalt (BNDES) Ladina-Ameerikas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljuti on esile kerkinud märkimisväärsed uued arenguga seotud väljakutsed, sealhulgas kliimamuutus, struktuurilised muutused tooraineturgudel ja eriti toidu- ja naftaturgudel, ning uued olulised suundumused lõunapoolsete piirkondade endi vahel toimuvas koostöös, sealhulgas Hiina toetus infrastruktuurile Aafrikas ja laenud Brasiilia Arengupangalt (BNDES) Ladina-Ameerikas;

| J. | arvestades, et paljudes arengumaades on finantsteenused paljudest teguritest, sealhulgas teenuse pakkumisele seatud piirangutest ning õiguskindluse ja omandiõiguste puudumisest tingitult vähe arenenud, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljudes arengumaades on finantsteenused paljudest teguritest, sealhulgas teenuse pakkumisele seatud piirangutest ning õiguskindluse ja omandiõiguste puudumisest tingitult vähe arenenud,

| 1. | kinnitab oma pühendumust vaesuse kaotamisele, jätkusuutlikule arengule ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, kuna vaid nende kaudu on võimalik tagada maailmas sotsiaalne õiglus ja parem elukvaliteet umbes ühele miljardile inimesele, kes elavad äärmises vaesuses, mis on määratletud sissetuleku kaudu alla ühe dollari päevas; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma pühendumust vaesuse kaotamisele, jätkusuutlikule arengule ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, kuna vaid nende kaudu on võimalik tagada maailmas sotsiaalne õiglus ja parem elukvaliteet umbes ühele miljardile inimesele, kes elavad äärmises vaesuses, mis on määratletud sissetuleku kaudu alla ühe dollari päevas;

| 2. | kutsub liikmesriike üles tegema selget vahet arengukulutuste ja välispoliitiliste huvidega seotud kulutuste vahel ning rõhutab, et selles suhtes peaks ametlik arenguabi olema kooskõlas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee (OECD/DAC) kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidega ning OECD/DAC soovitustega ametliku arenguabi lahtisidumise kohta; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles tegema selget vahet arengukulutuste ja välispoliitiliste huvidega seotud kulutuste vahel ning rõhutab, et selles suhtes peaks ametlik arenguabi olema kooskõlas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee (OECD/DAC) kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidega ning OECD/DAC soovitustega ametliku arenguabi lahtisidumise kohta;

| 3. | rõhutab, et ELi püüdlused parimal võimalikul tasemel koordineerimise suunas on vältimatult vajalikud, et saavutada sidusus ühenduse teiste poliitikavaldkondadega (keskkond, ränne, inimõigused, põllumajandus jne) ning vältida töö dubleerimist ja tegevuse järjekindlusetust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi püüdlused parimal võimalikul tasemel koordineerimise suunas on vältimatult vajalikud, et saavutada sidusus ühenduse teiste poliitikavaldkondadega (keskkond, ränne, inimõigused, põllumajandus jne) ning vältida töö dubleerimist ja tegevuse järjekindlusetust;

| 4. | tuletab meelde, et ELi võetavaid viivitamatuid ja vajalikke meetmeid toiduainete hindade järsu tõusu dramaatiliste tagajärgedega toimetulekuks arengumaades ei tohiks tõlgendada ega teostada Monterrey konsensusega ette nähtud rahalise toetuse osana; ootab seetõttu komisjonilt konkreetset ettepanekut kriisifondide vahendite kasutamise kohta; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et ELi võetavaid viivitamatuid ja vajalikke meetmeid toiduainete hindade järsu tõusu dramaatiliste tagajärgedega toimetulekuks arengumaades ei tohiks tõlgendada ega teostada Monterrey konsensusega ette nähtud rahalise toetuse osana; ootab seetõttu komisjonilt konkreetset ettepanekut kriisifondide vahendite kasutamise kohta;

| 5. | rõhutab, et mõne partnerriigi liigne ja ebaproportsionaalne halduskoormus takistab arenguabi tulemuslikkust; avaldab kartust, et selle halduskoormusega seatakse ohtu aastatuhande arengueesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et mõne partnerriigi liigne ja ebaproportsionaalne halduskoormus takistab arenguabi tulemuslikkust; avaldab kartust, et selle halduskoormusega seatakse ohtu aastatuhande arengueesmärkide saavutamine;

| 6. | märgib, et EL peab alles leidma õige tasakaalu kahe vastuolulise lähenemise vahel arenguabile: ühelt poolt usaldada partnerriike rahaliste vahendite asjakohasel eraldamisel ja aidata nende valitsustel töötada välja õiged vahendid rahaliste vahendite kasutamiseks ning teiselt poolt määrata kindlaks rahalise abi kasutamine, et hoida ära abi väärkasutus või ebaefektiivne jaotamine; |
| --- | --- |

6.

märgib, et EL peab alles leidma õige tasakaalu kahe vastuolulise lähenemise vahel arenguabile: ühelt poolt usaldada partnerriike rahaliste vahendite asjakohasel eraldamisel ja aidata nende valitsustel töötada välja õiged vahendid rahaliste vahendite kasutamiseks ning teiselt poolt määrata kindlaks rahalise abi kasutamine, et hoida ära abi väärkasutus või ebaefektiivne jaotamine;

Ametliku arenguabi mahud

| 7. | märgib, et EL on maailma juhtiv arenguabi andja, kelle antav abi moodustab maailma ametlikust arenguabist peaaegu 60 %, ning tervitab asjaolu, et ELi osakaal maailma arenguabis aastate jooksul pidevalt kasvab; palub siiski, et komisjon esitaks selged ja läbipaistvad andmed ELi eelarve osakaalu kohta ELi antavas arenguabis, et hinnata Monterrey konsensuse järelmeetmeid kõigi Euroopa doonorriikide lõikes; väljendab ka kahetsust, et ELi rahalise toetuse määr arengumaadele ei ole nähtav, ning kutsub komisjoni üles arendama asjakohaseid ja sihtotstarbelisi side- ja teabevahendeid, et suurendada ELi arenguabi nähtavust; |
| --- | --- |

7.

märgib, et EL on maailma juhtiv arenguabi andja, kelle antav abi moodustab maailma ametlikust arenguabist peaaegu 60 %, ning tervitab asjaolu, et ELi osakaal maailma arenguabis aastate jooksul pidevalt kasvab; palub siiski, et komisjon esitaks selged ja läbipaistvad andmed ELi eelarve osakaalu kohta ELi antavas arenguabis, et hinnata Monterrey konsensuse järelmeetmeid kõigi Euroopa doonorriikide lõikes; väljendab ka kahetsust, et ELi rahalise toetuse määr arengumaadele ei ole nähtav, ning kutsub komisjoni üles arendama asjakohaseid ja sihtotstarbelisi side- ja teabevahendeid, et suurendada ELi arenguabi nähtavust;

| 8. | tervitab asjaolu, et EL täitis oma siduva eesmärgi ametliku arenguabi osas saavutada ELi keskmiseks tasemeks 0,39 % kogurahvatulust 2006. aastaks, kuid märgib murettekitavat ELi abi langust 2007. aastal 46,1 miljardi euroni (0,38 % ELi kogurahvatulust) võrreldes 47,7 miljardi euroga 2006. aastal (0,41 % ELi kogurahvatulust) ning kutsub liikmesriike üles suurendama ametliku arenguabi mahte, et saavutada 2010. aastaks oma lubatud eesmärk, milleks on 0,56 % kogurahvatulust; |
| --- | --- |

8.

tervitab asjaolu, et EL täitis oma siduva eesmärgi ametliku arenguabi osas saavutada ELi keskmiseks tasemeks 0,39 % kogurahvatulust 2006. aastaks, kuid märgib murettekitavat ELi abi langust 2007. aastal 46,1 miljardi euroni (0,38 % ELi kogurahvatulust) võrreldes 47,7 miljardi euroga 2006. aastal (0,41 % ELi kogurahvatulust) ning kutsub liikmesriike üles suurendama ametliku arenguabi mahte, et saavutada 2010. aastaks oma lubatud eesmärk, milleks on 0,56 % kogurahvatulust;

| 9. | nõuab kindlalt, et langused liikmesriikide poolt teada antud ametliku arenguabi mahtudes ei tohiks enam korduda; juhib tähelepanu asjaolule, et kui praegune suundumus jätkub, annab EL aastateks 2005–2010 lubatust 75 miljardi euro võrra vähem abi; |
| --- | --- |

9.

nõuab kindlalt, et langused liikmesriikide poolt teada antud ametliku arenguabi mahtudes ei tohiks enam korduda; juhib tähelepanu asjaolule, et kui praegune suundumus jätkub, annab EL aastateks 2005–2010 lubatust 75 miljardi euro võrra vähem abi;

| 10. | väljendab tõsist muret, et enamik liikmesriike (18 27-st, eriti Läti, Itaalia, Portugal, Kreeka ja Tšehhi) ei olnud võimelised tõstma oma ametliku arenguabi taset perioodil 2006–2007 ning et paljude riikide, näiteks Belgia, Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi puhul on abi koguni järsult vähenenud enam kui 10 % võrra; kutsub liikmesriike üles täitma oma ametliku arenguabi mahte vastavalt lubatule; märgib rahuloluga, et mõned liikmesriigid (Taani, Iirimaa, Luksemburg, Hispaania, Rootsi ja Holland) täidavad kindlasti 2010. aastaks ametliku arenguabiga seotud eesmärgid ning on kindel, et need liikmesriigid säilitavad oma ametliku arenguabi kõrge taseme; |
| --- | --- |

10.

väljendab tõsist muret, et enamik liikmesriike (18 27-st, eriti Läti, Itaalia, Portugal, Kreeka ja Tšehhi) ei olnud võimelised tõstma oma ametliku arenguabi taset perioodil 2006–2007 ning et paljude riikide, näiteks Belgia, Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi puhul on abi koguni järsult vähenenud enam kui 10 % võrra; kutsub liikmesriike üles täitma oma ametliku arenguabi mahte vastavalt lubatule; märgib rahuloluga, et mõned liikmesriigid (Taani, Iirimaa, Luksemburg, Hispaania, Rootsi ja Holland) täidavad kindlasti 2010. aastaks ametliku arenguabiga seotud eesmärgid ning on kindel, et need liikmesriigid säilitavad oma ametliku arenguabi kõrge taseme;

| 11. | tervitab komisjoni kindlat seisukohta keskenduda nii liikmesriikide antava arenguabi kvantiteedile kui ka kvaliteedile ning avaldab tugevat toetust komisjoni hoiatusele, et liikmesriikide rahaliste kohustuste täitmata jätmisel võivad olla väga negatiivsed tagajärjed; kutsub komisjoni üles kasutama oma asjatundlikkust ja mõjuvõimu, et veenda teisi avaliku ja erasektori abiandjaid täitma oma rahalisi lubadusi; |
| --- | --- |

11.

tervitab komisjoni kindlat seisukohta keskenduda nii liikmesriikide antava arenguabi kvantiteedile kui ka kvaliteedile ning avaldab tugevat toetust komisjoni hoiatusele, et liikmesriikide rahaliste kohustuste täitmata jätmisel võivad olla väga negatiivsed tagajärjed; kutsub komisjoni üles kasutama oma asjatundlikkust ja mõjuvõimu, et veenda teisi avaliku ja erasektori abiandjaid täitma oma rahalisi lubadusi;

| 12. | on äärmiselt mures, et mõned liikmesriigid koondavad nõutava ametliku arenguabi kasvu eelarveperioodi lõppu ning see toob arengumaadele kaasa enam kui 17 miljardi euro suuruse netokahjumi; |
| --- | --- |

12.

on äärmiselt mures, et mõned liikmesriigid koondavad nõutava ametliku arenguabi kasvu eelarveperioodi lõppu ning see toob arengumaadele kaasa enam kui 17 miljardi euro suuruse netokahjumi;

| 13. | tervitab mõnede liikmesriikide lähenemisviisi töötada välja mitmeaastased siduvad ajakavad ametliku arenguabi tasemete suurendamiseks, et täita ÜRO eesmärgiks olev 0,7 %-ne tase 2015. aastaks; palub liikmesriikidel, kes ei ole oma mitmeaastast ajakava veel avaldanud, teha seda esimesel võimalusel; rõhutab, et liikmesriigid peaksid need kavad vastu võtma enne eespool nimetatud Dohas toimuvat arengu rahastamist käsitlevat rahvusvahelist jätkukonverentsi ja täitma oma kohustused; |
| --- | --- |

13.

tervitab mõnede liikmesriikide lähenemisviisi töötada välja mitmeaastased siduvad ajakavad ametliku arenguabi tasemete suurendamiseks, et täita ÜRO eesmärgiks olev 0,7 %-ne tase 2015. aastaks; palub liikmesriikidel, kes ei ole oma mitmeaastast ajakava veel avaldanud, teha seda esimesel võimalusel; rõhutab, et liikmesriigid peaksid need kavad vastu võtma enne eespool nimetatud Dohas toimuvat arengu rahastamist käsitlevat rahvusvahelist jätkukonverentsi ja täitma oma kohustused;

| 14. | täheldab, et langused teatatud abi tasemetes 2007. aastal tulenevad mõnel juhul 2006. aastal võlakergendusest põhjustatud näitajate kunstlikust suurendamisest; kutsub liikmesriike üles suurendama ametliku arenguabi tasemeid jätkusuutlikul viisil, keskendudes näitajatele, millest võlakergenduse komponent on välja jäetud; |
| --- | --- |

14.

täheldab, et langused teatatud abi tasemetes 2007. aastal tulenevad mõnel juhul 2006. aastal võlakergendusest põhjustatud näitajate kunstlikust suurendamisest; kutsub liikmesriike üles suurendama ametliku arenguabi tasemeid jätkusuutlikul viisil, keskendudes näitajatele, millest võlakergenduse komponent on välja jäetud;

| 15. | peab täielikult vastuvõetamatuks erinevusi sageli lubatud suurenenud rahalise abi suuruse ja tegelikult väljamakstavate märkimisväärselt madalamate summade vahel ning on mures selle pärast, et mõned liikmesriigid ilmutavad abi andmisel väsimuse märke; |
| --- | --- |

15.

peab täielikult vastuvõetamatuks erinevusi sageli lubatud suurenenud rahalise abi suuruse ja tegelikult väljamakstavate märkimisväärselt madalamate summade vahel ning on mures selle pärast, et mõned liikmesriigid ilmutavad abi andmisel väsimuse märke;

| 16. | rõhutab asjaolu, et konsulteerimine partnerriikide valitsuste, riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega on ametliku arenguabi suuruse ja sihtriikide üle otsustamisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab asjaolu, et konsulteerimine partnerriikide valitsuste, riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega on ametliku arenguabi suuruse ja sihtriikide üle otsustamisel otsustava tähtsusega;

Rahavoogude kiirus, paindlikkus, prognoositavus ja jätkusuutlikkus

| 17. | rõhutab, et abi peab osutama õigeaegselt ning väljendab rahulolematust selle üle, et abi osutamise protsessis esinevad tihti lubamatud viivitused; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et abi peab osutama õigeaegselt ning väljendab rahulolematust selle üle, et abi osutamise protsessis esinevad tihti lubamatud viivitused;

| 18. | rõhutab vajadust tasakaalustada paindlikkust koostööalaste rahaliste vahendite andmisel, et vastata muutuvatele oludele, nagu toiduainete hinnatõus, prognoositava rahastamise kohustusega, et võimaldada partnerriikidel kavandada jätkusuutlikku arengut ning kliimamuutusega kohanemist ja selle mõjude leevendamist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust tasakaalustada paindlikkust koostööalaste rahaliste vahendite andmisel, et vastata muutuvatele oludele, nagu toiduainete hinnatõus, prognoositava rahastamise kohustusega, et võimaldada partnerriikidel kavandada jätkusuutlikku arengut ning kliimamuutusega kohanemist ja selle mõjude leevendamist;

| 19. | nõuab tungivalt vastutustundliku laenamise ja rahastamise põhimõtete selget järgimist, et muuta laenamine ja rahastamistehingud majandus- ja keskkonnaarengu osas jätkusuutlikuks kooskõlas ja koos nn ekvaatori põhimõtetega; kutsub komisjoni üles osalema selliste põhimõtete kehtestamisel ning nõudma rahvusvahelisel tasandil siduvaid meetmeid nende põhimõtete kasutuselevõtuks nii, et need hõlmaksid ka uusi arengukoostöös osalejaid avalikust ja erasektorist; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt vastutustundliku laenamise ja rahastamise põhimõtete selget järgimist, et muuta laenamine ja rahastamistehingud majandus- ja keskkonnaarengu osas jätkusuutlikuks kooskõlas ja koos nn ekvaatori põhimõtetega; kutsub komisjoni üles osalema selliste põhimõtete kehtestamisel ning nõudma rahvusvahelisel tasandil siduvaid meetmeid nende põhimõtete kasutuselevõtuks nii, et need hõlmaksid ka uusi arengukoostöös osalejaid avalikust ja erasektorist;

Võlg ja kapitali väljavool

| 20. | kiidab täielikult heaks arengumaade jõupingutused säilitada pikaajaline laenusuutlikkus ja rakendada HIPC-dele (suure võlakoormusega vaesed riigid) suunatud algatust, mis on olulise tähtsusega aastatuhande arengueesmärkide täitmisel; avaldab siiski kahetsust, et võlakergenduskavadest on välja jäetud suur hulk riike, kellel võlg takistab aastatuhande arengueesmärke saavutada; rõhutab kiireloomulist vajadust rahvusvahelise arutelu järele rahvusvaheliste võlakergendusmeetmete laiendamise üle suuremale arvule suure võlakoormusega riikidele, mis on praegu HIPC algatusest välja jäetud; |
| --- | --- |

20.

kiidab täielikult heaks arengumaade jõupingutused säilitada pikaajaline laenusuutlikkus ja rakendada HIPC-dele (suure võlakoormusega vaesed riigid) suunatud algatust, mis on olulise tähtsusega aastatuhande arengueesmärkide täitmisel; avaldab siiski kahetsust, et võlakergenduskavadest on välja jäetud suur hulk riike, kellel võlg takistab aastatuhande arengueesmärke saavutada; rõhutab kiireloomulist vajadust rahvusvahelise arutelu järele rahvusvaheliste võlakergendusmeetmete laiendamise üle suuremale arvule suure võlakoormusega riikidele, mis on praegu HIPC algatusest välja jäetud;

| 21. | kutsub komisjoni üles käsitlema kahe- ja mitmepoolsetel võla vähendamise teemalistel läbirääkimistel „pahatahtlike” või ebaseaduspäraste võlgade, see tähendab vastutustundetust, oma huvidest lähtuvast, hoolimatust või ebaõiglasest laenuandmisest põhjustatud võlgade küsimust ning vastutustundliku rahastamise põhimõtteid; tervitab komisjoni üleskutset võtta meetmeid kohtumenetluse korral kommertsvõlausaldajate ja nn röövellike laenufondide raha tagasisaamise õiguste piiramiseks; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles käsitlema kahe- ja mitmepoolsetel võla vähendamise teemalistel läbirääkimistel „pahatahtlike” või ebaseaduspäraste võlgade, see tähendab vastutustundetust, oma huvidest lähtuvast, hoolimatust või ebaõiglasest laenuandmisest põhjustatud võlgade küsimust ning vastutustundliku rahastamise põhimõtteid; tervitab komisjoni üleskutset võtta meetmeid kohtumenetluse korral kommertsvõlausaldajate ja nn röövellike laenufondide raha tagasisaamise õiguste piiramiseks;

| 22. | kutsub kõiki liikmesriike üles kinni pidama laenusuutlikkuse raamistikust ja nõudma selle kohandamist, et arvesse võtta riikide sisevõlga ja rahalisi vajadusi; kutsub kõiki riike üles tunnistama, et laenuandjate vastutus ei piirdu laenusuutlikkuse raamistiku järgimisega, vaid hõlmab ka:






  — | arvestamist laenuvõtjariikide kaitsetusega väliste mõjurite suhtes, nähes sel juhul ette võimaluse tagasimaksed peatada või neid vähendada; |
| --- | --- | --- |

22.

kutsub kõiki liikmesriike üles kinni pidama laenusuutlikkuse raamistikust ja nõudma selle kohandamist, et arvesse võtta riikide sisevõlga ja rahalisi vajadusi; kutsub kõiki riike üles tunnistama, et laenuandjate vastutus ei piirdu laenusuutlikkuse raamistiku järgimisega, vaid hõlmab ka:

—

arvestamist laenuvõtjariikide kaitsetusega väliste mõjurite suhtes, nähes sel juhul ette võimaluse tagasimaksed peatada või neid vähendada;

| — | kummalegi poolele laenulepingu sõlmimisel läbipaistvusnõuete kehtestamist; |
| --- | --- |

—

kummalegi poolele laenulepingu sõlmimisel läbipaistvusnõuete kehtestamist;

| — | kõrgendatud valvsuse kohustuste võtmist selleks, et laenud ei aitaks kaasa inimõiguste rikkumisele ega korruptsiooni suurendamisele; |
| --- | --- |

—

kõrgendatud valvsuse kohustuste võtmist selleks, et laenud ei aitaks kaasa inimõiguste rikkumisele ega korruptsiooni suurendamisele;

| 23. | nõuab tungivalt, et EL edendaks rahvusvahelisi jõupingutusi eesmärgiga kehtestada teatud kujul rahvusvaheline maksejõuetusmenetlus või õiglane ja läbipaistev vahekohtumenetlus mis tahes tulevase võlakriisi tõhusaks ja õiglaseks lahendamiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et EL edendaks rahvusvahelisi jõupingutusi eesmärgiga kehtestada teatud kujul rahvusvaheline maksejõuetusmenetlus või õiglane ja läbipaistev vahekohtumenetlus mis tahes tulevase võlakriisi tõhusaks ja õiglaseks lahendamiseks;

| 24. | avaldab kahetsust, et komisjon ei aseta arengu rahastamiseks rohkem rõhku siseressursside mobiliseerimisele, mis on arengumaade suurema autonoomsuse allikaks; ergutab liikmesriike osalema täiel määral mäetööstuse läbipaistvuse algatuses (EITI) ja nõudma selle tugevdamist; palub komisjonil nõuda, et rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) lisaks rahvusvahelistesse raamatupidamisstandarditesse nõude, et rahvusvahelised äriühingud peavad oma tegevusest kõikides sektorites riikide lõikes aru andma; |
| --- | --- |

24.

avaldab kahetsust, et komisjon ei aseta arengu rahastamiseks rohkem rõhku siseressursside mobiliseerimisele, mis on arengumaade suurema autonoomsuse allikaks; ergutab liikmesriike osalema täiel määral mäetööstuse läbipaistvuse algatuses (EITI) ja nõudma selle tugevdamist; palub komisjonil nõuda, et rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) lisaks rahvusvahelistesse raamatupidamisstandarditesse nõude, et rahvusvahelised äriühingud peavad oma tegevusest kõikides sektorites riikide lõikes aru andma;

| 25. | avaldab kahetsust, et komisjoni teatiste pakett abi tulemuslikkuse kohta (KOM(2008)0177) ei maini kapitali väljavoogu kui arengumaade majanduse riskitegurit; juhib tähelepanu sellele, et kapitali väljavoog kahjustab tõsiselt jätkusuutlike majandussüsteemide arengut arengumaades, ja tuletab meelde, et maksudest kõrvalehoidumine läheb arengumaadele igal aastal maksma rohkem raha, kui nad saavad ametliku arenguabina; kutsub komisjoni üles lisama kapitali väljavoo ennetamiseks vajalikud meetmed oma poliitikasse, nagu on nõutud Monterrey konsensusega, kaasa arvatud kapitali väljavoolu põhjuste avameelne analüüs, eesmärgiga sulgeda maksuparadiisid, millest mõned asuvad ELis või tegutsevad liikmesriikidega tihedas seoses; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust, et komisjoni teatiste pakett abi tulemuslikkuse kohta (KOM(2008)0177) ei maini kapitali väljavoogu kui arengumaade majanduse riskitegurit; juhib tähelepanu sellele, et kapitali väljavoog kahjustab tõsiselt jätkusuutlike majandussüsteemide arengut arengumaades, ja tuletab meelde, et maksudest kõrvalehoidumine läheb arengumaadele igal aastal maksma rohkem raha, kui nad saavad ametliku arenguabina; kutsub komisjoni üles lisama kapitali väljavoo ennetamiseks vajalikud meetmed oma poliitikasse, nagu on nõutud Monterrey konsensusega, kaasa arvatud kapitali väljavoolu põhjuste avameelne analüüs, eesmärgiga sulgeda maksuparadiisid, millest mõned asuvad ELis või tegutsevad liikmesriikidega tihedas seoses;

| 26. | märgib eelkõige, et kõnealuse kapitali väljavoolu ebaseaduslik osa moodustab Maailmapanga andmetel igal aastal 1 000–1 600 miljardit USA dollarit, millest pool on pärit arengumaadest; toetab seadusevastaselt omandatud varade külmutamiseks ja tagastamiseks alustatud rahvusvahelisi jõupingutusi ja kutsub neid liikmesriike, kes ei ole veel ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni ratifitseerinud, üles seda tegema; avaldab kahetsust, et samasuguseid jõupingutusi ei tehta maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama maksualase teabe automaatse vahetuse põhimõtte laiendamist üle kogu maailma, paluma, et ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogus (ECOSOC) väljatöötamisel olev maksudest kõrvalehoidumise vältimise tegevusjuhend lisataks Doha deklaratsioonile ning toetama ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomitee muutmist tõeliseks valitsustevaheliseks organiks, millel on täiendavad vahendid, et lisaks OECD-le pidada rahvusvahelist võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu; |
| --- | --- |

26.

märgib eelkõige, et kõnealuse kapitali väljavoolu ebaseaduslik osa moodustab Maailmapanga andmetel igal aastal 1 000–1 600 miljardit USA dollarit, millest pool on pärit arengumaadest; toetab seadusevastaselt omandatud varade külmutamiseks ja tagastamiseks alustatud rahvusvahelisi jõupingutusi ja kutsub neid liikmesriike, kes ei ole veel ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni ratifitseerinud, üles seda tegema; avaldab kahetsust, et samasuguseid jõupingutusi ei tehta maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama maksualase teabe automaatse vahetuse põhimõtte laiendamist üle kogu maailma, paluma, et ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogus (ECOSOC) väljatöötamisel olev maksudest kõrvalehoidumise vältimise tegevusjuhend lisataks Doha deklaratsioonile ning toetama ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomitee muutmist tõeliseks valitsustevaheliseks organiks, millel on täiendavad vahendid, et lisaks OECD-le pidada rahvusvahelist võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu;

Uuenduslikud finantsmehhanismid

| 27. | tervitab liikmesriikide esitatud ettepanekuid uuenduslike finantsmehhanismide kohta ning kutsub komisjoni üles neid läbi vaatama praktilise rakendamise kerguse, jätkusuutlikkuse, täiendavuse, tehingukulude ja tõhususe vaatenurgast; nõuab finantsmehhanisme ja -vahendeid, millega pakutakse uut rahastamist ega seata ohtu tulevasi finantsvooge; |
| --- | --- |

27.

tervitab liikmesriikide esitatud ettepanekuid uuenduslike finantsmehhanismide kohta ning kutsub komisjoni üles neid läbi vaatama praktilise rakendamise kerguse, jätkusuutlikkuse, täiendavuse, tehingukulude ja tõhususe vaatenurgast; nõuab finantsmehhanisme ja -vahendeid, millega pakutakse uut rahastamist ega seata ohtu tulevasi finantsvooge;

| 28. | nõuab finantsmehhanisme ja -vahendeid, millega pakutakse meetmeid erasektori vahendite finantsmõju võimendamiseks, nagu on sätestatud Monterrey konsensuses, ning krediidigarantiide kasutamiseks; |
| --- | --- |

28.

nõuab finantsmehhanisme ja -vahendeid, millega pakutakse meetmeid erasektori vahendite finantsmõju võimendamiseks, nagu on sätestatud Monterrey konsensuses, ning krediidigarantiide kasutamiseks;

| 29. | kutsub komisjoni üles oluliselt suurendama kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamisega seotud meetmete rahastamist arengumaades, eelkõige ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamist; rõhutab, et hädasti on vaja praegustest ametliku arenguabi voogudest rohkem raha, sest ametlik arenguabi üksi ei ole ette nähtud kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamisega seotud meetmete piisavaks rahastamiseks arengumaades; rõhutab, et selleks tuleb kiiremas korras välja arendada uuenduslikud finantsmehhanismid, näiteks lennunduslõivud ja naftaga kauplemisele kehtestatavad maksud, samuti eraldada vahendeid ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi (EU ETS) enampakkumise tuludest; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles oluliselt suurendama kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamisega seotud meetmete rahastamist arengumaades, eelkõige ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamist; rõhutab, et hädasti on vaja praegustest ametliku arenguabi voogudest rohkem raha, sest ametlik arenguabi üksi ei ole ette nähtud kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamisega seotud meetmete piisavaks rahastamiseks arengumaades; rõhutab, et selleks tuleb kiiremas korras välja arendada uuenduslikud finantsmehhanismid, näiteks lennunduslõivud ja naftaga kauplemisele kehtestatavad maksud, samuti eraldada vahendeid ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi (EU ETS) enampakkumise tuludest;

| 30. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua eeljaotatud abi põhimõttel ülemaailmne kliimamuutuse vastu võitlemise rahastamise mehhanism leevendamis- ja kohandamismeetmete rahastamiseks arengumaades; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma olulisi rahastamiskohustusi ettepaneku viivitamatuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua eeljaotatud abi põhimõttel ülemaailmne kliimamuutuse vastu võitlemise rahastamise mehhanism leevendamis- ja kohandamismeetmete rahastamiseks arengumaades; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma olulisi rahastamiskohustusi ettepaneku viivitamatuks rakendamiseks;

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama vähemalt 25 % tulevastest ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi enampakkumise tuludest kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamisega seotud meetmete rahastamiseks arengumaades; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama vähemalt 25 % tulevastest ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi enampakkumise tuludest kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamisega seotud meetmete rahastamiseks arengumaades;

| 32. | kutsub komisjoni üles parandama väikeettevõtjate ja väikeste põllumajandustootjate juurdepääsu rahastamisele, et selle abil suurendada toiduainete tootmist ja pakkuda jätkusuutlikku lahendust toidukriisile; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles parandama väikeettevõtjate ja väikeste põllumajandustootjate juurdepääsu rahastamisele, et selle abil suurendada toiduainete tootmist ja pakkuda jätkusuutlikku lahendust toidukriisile;

| 33. | kutsub Euroopa Investeerimispanka üles kaaluma võimalusi viivitamatult luua tagatisfond mikrolaenude ja riskide maandamise skeemide toetamiseks, mis vastaksid täpselt kohalike toiduainetootjate vajadustele vaesemates arengumaades; |
| --- | --- |

33.

kutsub Euroopa Investeerimispanka üles kaaluma võimalusi viivitamatult luua tagatisfond mikrolaenude ja riskide maandamise skeemide toetamiseks, mis vastaksid täpselt kohalike toiduainetootjate vajadustele vaesemates arengumaades;

| 34. | tervitab ÜROs tehtud ettepanekut paljude abiandjatega soolise võrdõiguslikkuse fondi loomiseks, mida juhiks ÜRO naiste arenguprogramm (UNIFEM), eesmärgiga edendada ja rahastada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat arengumaades; kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda rahvusvahelist algatust uurima ja toetama; |
| --- | --- |

34.

tervitab ÜROs tehtud ettepanekut paljude abiandjatega soolise võrdõiguslikkuse fondi loomiseks, mida juhiks ÜRO naiste arenguprogramm (UNIFEM), eesmärgiga edendada ja rahastada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat arengumaades; kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda rahvusvahelist algatust uurima ja toetama;

| 35. | nõuab finantsteenuste arendamise ergutamiseks jõupingutuste kahekordistamist, arvestades, et pangandussektoril on potentsiaali võimaldada arengu rahastamist kohalike vahenditega ja et stabiilne finantsteenuste sektor on lisaks parim viis kapitali väljavoo vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

35.

nõuab finantsteenuste arendamise ergutamiseks jõupingutuste kahekordistamist, arvestades, et pangandussektoril on potentsiaali võimaldada arengu rahastamist kohalike vahenditega ja et stabiilne finantsteenuste sektor on lisaks parim viis kapitali väljavoo vastu võitlemiseks;

| 36. | kutsub kõiki sidusrühmi üles täiel määral hindama loodusvaradest saadavate tulude tohutut potentsiaali; peab sellega seoses oluliseks, et toorainetööstus oleks läbipaistev; on seisukohal, et kuigi mäetööstuse läbipaistvuse algatus ja Kimberley protsess liiguvad õiges suunas, tuleb toorainetööstuse ja selle tulude läbipaistva juhtimise ergutamiseks veel palju enam teha; |
| --- | --- |

36.

kutsub kõiki sidusrühmi üles täiel määral hindama loodusvaradest saadavate tulude tohutut potentsiaali; peab sellega seoses oluliseks, et toorainetööstus oleks läbipaistev; on seisukohal, et kuigi mäetööstuse läbipaistvuse algatus ja Kimberley protsess liiguvad õiges suunas, tuleb toorainetööstuse ja selle tulude läbipaistva juhtimise ergutamiseks veel palju enam teha;

Rahvusvaheliste süsteemide reformimine

| 37. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles käsitlema 2008/2009 vahekokkuvõttes Euroopa Arengufondi ELi eelarve osana, et edendada ELi arengupoliitika olulise osa ja selle poliitika eelarve demokraatlikku legitiimsust; |
| --- | --- |

37.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles käsitlema 2008/2009 vahekokkuvõttes Euroopa Arengufondi ELi eelarve osana, et edendada ELi arengupoliitika olulise osa ja selle poliitika eelarve demokraatlikku legitiimsust;

| 38. | võtab teadmiseks 2008. aasta aprillis läbitud esimese etapi arengumaade parema esindatuse suunas Rahvusvahelises Valuutafondis; avaldab kahetsust, et hääleõiguste jagunemine Rahvusvahelises Valuutafondis toimub jätkuvalt peamiselt rikkusel põhineval loogikal; palub komisjonil ja liikmesriikidel märku anda oma huvist, et Rahvusvahelises Valuutafondis kui rahvusvahelise finantsstabiilsuse eest vastutavas institutsioonis tehtaks otsuseid topelthäälteenamusega (aktsionärid/riigid); |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks 2008. aasta aprillis läbitud esimese etapi arengumaade parema esindatuse suunas Rahvusvahelises Valuutafondis; avaldab kahetsust, et hääleõiguste jagunemine Rahvusvahelises Valuutafondis toimub jätkuvalt peamiselt rikkusel põhineval loogikal; palub komisjonil ja liikmesriikidel märku anda oma huvist, et Rahvusvahelises Valuutafondis kui rahvusvahelise finantsstabiilsuse eest vastutavas institutsioonis tehtaks otsuseid topelthäälteenamusega (aktsionärid/riigid);

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama eespool nimetatud Dohas toimuvat arengu rahastamist käsitlevat rahvusvahelist jätkukonverentsi kui võimalust esitleda ELi ühist seisukohta arengu kohta, mille eesmärgiks on saavutada aastatuhande arengueesmärgid jätkusuutliku lähenemisviisi kaudu; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama eespool nimetatud Dohas toimuvat arengu rahastamist käsitlevat rahvusvahelist jätkukonverentsi kui võimalust esitleda ELi ühist seisukohta arengu kohta, mille eesmärgiks on saavutada aastatuhande arengueesmärgid jätkusuutliku lähenemisviisi kaudu;

| 40. | kutsub liikmesriike üles teostama Maailmapanga kiiret ja ambitsioonikat reformi, selleks et tema programmidest kõige enam mõjutatud riigid oleksid paremini esindatud; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles teostama Maailmapanga kiiret ja ambitsioonikat reformi, selleks et tema programmidest kõige enam mõjutatud riigid oleksid paremini esindatud;

*

* *

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni, Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga Grupi ning ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu juhtidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni, Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga Grupi ning ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu juhtidele.

---

(1)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lK 164.

(2)  EÜT C 284 E, 21.11.2002, lK 315.

(3)  ELT C 46, 24.2.2006, lK 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0237.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/7

---

Teisipäev, 23. september 2008Siseturu tulemustabel

P6_TA(2008)0421

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon siseturu tulemustabeli kohta (2008/2056(INI))

2010/C 8 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 14. veebruari 2008. aasta siseturu tulemustabelit nr 16a (SEK(2008)0076);

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni ühtse turu läbivaatamise kohta: tõkete ja ebatõhususte ületamine parema rakendamise ja jõustamise abil (1);

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta teatist pealkirjaga „21. sajandi Euroopa ühtne turg” (KOM(2007)0724);

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (2);

võttes arvesse komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta teatist pealkirjaga „Parema õigusloome kava teine strateegiline läbivaatamine Euroopas” (KOM(2008)0032);

võttes arvesse Brüsselis 8. ja 9. märtsil 2007 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, milles kinnitati halduskoormuse vähendamise tegevuskava, kehtestati ELi eesmärk halduskoormust 25 % võrra vähendada ja kutsuti liikmesriike üles seadma võrdväärseid eesmärke riiklikul tasandil;

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta talituste töödokumenti pealkirjaga „Tooteturu ja valdkonna uue seiremetoodika rakendamine: esimese valdkondliku läbivaatamise tulemused – komisjoni teatise „21. sajandi Euroopa ühtne turg” lisa” (SEK(2007)1517);

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta talituste töödokumenti pealkirjaga „Uuendatud ühtse turu poliitika vahendid – komisjoni teatise „21. sajandi Euroopa ühtne turg” lisa” (SEK(2007)1518);

võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2008. aasta teatist pealkirjaga „Ühtse turu seire tarbija seisukohast: tarbijaturgude tulemustabel” (KOM(2008)0031);

võttes arvesse 25. veebruari 2008. aasta nõukogu (konkurentsivõime – siseturg, tööstus ja teadusuuringud) järeldusi 21. sajandi Euroopa ühtse turu kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0272/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament tervitab siseturu tulemustabeli avaldamist, mis aitab vähendada ülevõtmisel esinevat mahajäämust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament tervitab siseturu tulemustabeli avaldamist, mis aitab vähendada ülevõtmisel esinevat mahajäämust;

| B. | arvestades, et liikmesriigid on seadusega kohustatud kõik siseturu direktiivid määratud tähtaja jooksul siseriiklikku õigusesse üle võtma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriigid on seadusega kohustatud kõik siseturu direktiivid määratud tähtaja jooksul siseriiklikku õigusesse üle võtma;

| C. | arvestades, et tulemustabeli eesmärk on eelkõige ergutada liikmesriike tagama õigusaktide õigeaegset ülevõtmist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulemustabeli eesmärk on eelkõige ergutada liikmesriike tagama õigusaktide õigeaegset ülevõtmist;

| D. | arvestades, et praegune 1,2 % suurune mahajäämus jääb alla tulevasele 1,0 % suurusele sihteesmärgile, mille osas riigipead ja valitsusjuhid 2007. aastal kokku leppisid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et praegune 1,2 % suurune mahajäämus jääb alla tulevasele 1,0 % suurusele sihteesmärgile, mille osas riigipead ja valitsusjuhid 2007. aastal kokku leppisid;

| E. | arvestades, et killustumisteguri suurus on 8 %, mis tähendab, et 124 direktiivi on vähemalt ühes liikmesriigis veel üle võtmata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et killustumisteguri suurus on 8 %, mis tähendab, et 124 direktiivi on vähemalt ühes liikmesriigis veel üle võtmata;

| F. | arvestades, et eri liikmesriikides registreeritud ülevõtmise määrad on erinevad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eri liikmesriikides registreeritud ülevõtmise määrad on erinevad;

| G. | arvestades, et direktiiv ei pruugi olla täiel määral tõhus isegi siis, kui see on kiiresti ja nõuetekohaselt üle võetud, eelkõige juhul, kui selle rakendamine tekitab õiguslikult ebakindla olukorra, mille tulemusena antakse asi Euroopa Kohtusse ja takistatakse siseturu sujuvat toimimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et direktiiv ei pruugi olla täiel määral tõhus isegi siis, kui see on kiiresti ja nõuetekohaselt üle võetud, eelkõige juhul, kui selle rakendamine tekitab õiguslikult ebakindla olukorra, mille tulemusena antakse asi Euroopa Kohtusse ja takistatakse siseturu sujuvat toimimist;

| H. | arvestades, et pooleliolevate rikkumismenetluste arv on endiselt väga suur ning et suur osa neist rikkumistest seondub õigusaktide ülevõtmata jätmise või ebaõige ülevõtmisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pooleliolevate rikkumismenetluste arv on endiselt väga suur ning et suur osa neist rikkumistest seondub õigusaktide ülevõtmata jätmise või ebaõige ülevõtmisega;

| I. | arvestades, et teatavate direktiivide ülevõtmisest kõrvalehoidmine või ebaõige ülevõtmine võib anda ebaõiglaseid eeliseid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teatavate direktiivide ülevõtmisest kõrvalehoidmine või ebaõige ülevõtmine võib anda ebaõiglaseid eeliseid;

| J. | arvestades, et siseturu direktiivide rakendamine omab Lissaboni agenda ja Göteborgi säästva arengu tegevuskava täitmisel keskset tähtsust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et siseturu direktiivide rakendamine omab Lissaboni agenda ja Göteborgi säästva arengu tegevuskava täitmisel keskset tähtsust;

| K. | arvestades, et keskmiselt kulub Euroopa Kohtul rikkumismenetluse menetlemiseks üle 20 kuu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et keskmiselt kulub Euroopa Kohtul rikkumismenetluse menetlemiseks üle 20 kuu;

| L. | arvestades, et mõned liikmesriigid ei täida Euroopa Kohtu otsuseid rikkumiste kohta ning sellega kahjustatakse veelgi siseturu toimimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõned liikmesriigid ei täida Euroopa Kohtu otsuseid rikkumiste kohta ning sellega kahjustatakse veelgi siseturu toimimist;

| M. | arvestades, et liikmesriikide halduskoormus on liiga ränk ning seda põhjustavad nii siseriiklikud kui ka ühenduse õigusaktid, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriikide halduskoormus on liiga ränk ning seda põhjustavad nii siseriiklikud kui ka ühenduse õigusaktid,

Rakendamine – siseturu alus

| 1. | rõhutab, et siseturu direktiivide õigeaegne rakendamine, nõuetekohane ülevõtmine ja kohaldamine on siseturu tulemusliku toimimise eeldus, mis mõjutab ka ELi-sisest konkurentsivõimet ning majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalu; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et siseturu direktiivide õigeaegne rakendamine, nõuetekohane ülevõtmine ja kohaldamine on siseturu tulemusliku toimimise eeldus, mis mõjutab ka ELi-sisest konkurentsivõimet ning majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalu;

| 2. | rõhutab siseturu valdamise tähtsust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab komisjoni rolli kõnealusel eesmärgil partnerluse loomisel asjaomase poliitika koostamise protsessis; |
| --- | --- |

2.

rõhutab siseturu valdamise tähtsust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab komisjoni rolli kõnealusel eesmärgil partnerluse loomisel asjaomase poliitika koostamise protsessis;

| 3. | tuletab meelde, et alates 2009. aastast on ülevõtmisel esineva mahajäämuse piirnormiks määratud 1,0 %; nõuab liikmesriikidelt tungivalt tegutsemist selle eesmärgi täitmiseks; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et alates 2009. aastast on ülevõtmisel esineva mahajäämuse piirnormiks määratud 1,0 %; nõuab liikmesriikidelt tungivalt tegutsemist selle eesmärgi täitmiseks;

| 4. | nõuab tungivalt, et eriti suure mahajäämusega liikmesriigid võtaksid kohe vajalikke meetmeid ning et komisjon teeks olukorra parandamiseks nendega tihedat koostööd; märgib, et mõned liikmesriigid on tõestanud, et mahajäämust saab kiiresti ja oluliselt vähendada; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et eriti suure mahajäämusega liikmesriigid võtaksid kohe vajalikke meetmeid ning et komisjon teeks olukorra parandamiseks nendega tihedat koostööd; märgib, et mõned liikmesriigid on tõestanud, et mahajäämust saab kiiresti ja oluliselt vähendada;

| 5. | tuletab meelde, et nii liikmesriigid kui ka komisjon peavad suure killustumisteguri osas kiiresti midagi ette võtma; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et nii liikmesriigid kui ka komisjon peavad suure killustumisteguri osas kiiresti midagi ette võtma;

| 6. | väljendab kahetsust, et liikmesriigid lisavad mõnikord täiendavaid tingimusi direktiivide ülevõtmisel riiklikku õigusesse; on seisukohal, et sellise tegevusega („gold plating”) takistatakse siseturu efektiivset toimimist; |
| --- | --- |

6.

väljendab kahetsust, et liikmesriigid lisavad mõnikord täiendavaid tingimusi direktiivide ülevõtmisel riiklikku õigusesse; on seisukohal, et sellise tegevusega („gold plating”) takistatakse siseturu efektiivset toimimist;

| 7. | on seisukohal, et tugev ja konkurentsile avatud siseturg etendab keskset osa Euroopa reageerimisel globaliseerumise väljakutsetele, kuna see edendab Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, stimuleerib välisinvesteeringute tulekut Euroopasse ja tagab tarbijaõigused Euroopas; seega tuleb komisjonil uute siseturgu puudutavate algatuste vastu võtmisel võtta arvesse välismõõdet; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et tugev ja konkurentsile avatud siseturg etendab keskset osa Euroopa reageerimisel globaliseerumise väljakutsetele, kuna see edendab Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, stimuleerib välisinvesteeringute tulekut Euroopasse ja tagab tarbijaõigused Euroopas; seega tuleb komisjonil uute siseturgu puudutavate algatuste vastu võtmisel võtta arvesse välismõõdet;

| 8. | tuletab meelde, et avatud ja konkurentsivõimelise siseturu jaoks on vaja paremini suunatud ning rangemaid vahendeid, et tõhustada võitlust võltsimise ja piraatluse vastu; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et avatud ja konkurentsivõimelise siseturu jaoks on vaja paremini suunatud ning rangemaid vahendeid, et tõhustada võitlust võltsimise ja piraatluse vastu;

| 9. | kutsub liikmesriike üles kehtivate juhiste ja parimate tavade abil võtma kiireid meetmeid siseturu direktiivide nõuetekohaseks ülevõtmiseks ja kohaldamiseks; mahajäämuse likvideerimiseks nõuab tungivalt täpsemate abivahendite väljatöötamist; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles kehtivate juhiste ja parimate tavade abil võtma kiireid meetmeid siseturu direktiivide nõuetekohaseks ülevõtmiseks ja kohaldamiseks; mahajäämuse likvideerimiseks nõuab tungivalt täpsemate abivahendite väljatöötamist;

| 10. | palub komisjonil kiirendada vaidluste lahendamise protsessi varases staadiumis ning tuua esile need rikkumised, millel on Euroopa kodanike jaoks kõige tõsisemad tagajärjed; samuti ergutab komisjoni koostama kokkuvõtet Euroopa Kohtusse antud rikkumisjuhtumitest, et anda kõnealuste õigusrikkumiste kohta üksikasjalikku teavet; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil kiirendada vaidluste lahendamise protsessi varases staadiumis ning tuua esile need rikkumised, millel on Euroopa kodanike jaoks kõige tõsisemad tagajärjed; samuti ergutab komisjoni koostama kokkuvõtet Euroopa Kohtusse antud rikkumisjuhtumitest, et anda kõnealuste õigusrikkumiste kohta üksikasjalikku teavet;

| 11. | palub liikmesriikidel täita oma kohustused kooskõlas Euroopa Kohtu otsustega; |
| --- | --- |

11.

palub liikmesriikidel täita oma kohustused kooskõlas Euroopa Kohtu otsustega;

Tulemustabeli kui poliitikakujundamise vahendi arendamine

| 12. | on seisukohal, et kuigi tulemustabel peaks eelkõige aitama õigusakte nõuetekohaselt ja õigeaegselt üle võtta, võib seda edasi arendada vahendiks, mis aitab poliitikakujundajatel välja selgitada tõkkeid ja takistusi ning täpsemalt määratleda, kus on vaja uusi algatusi; kutsub komisjoni üles tulemustabelis sisalduvat teavet ja näidikuid, muu hulgas kvaliteeti, töötajate sotsiaalseid tingimusi ning mõju keskkonnale ja kliimamuutusele, laiendama ning süvendama; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kuigi tulemustabel peaks eelkõige aitama õigusakte nõuetekohaselt ja õigeaegselt üle võtta, võib seda edasi arendada vahendiks, mis aitab poliitikakujundajatel välja selgitada tõkkeid ja takistusi ning täpsemalt määratleda, kus on vaja uusi algatusi; kutsub komisjoni üles tulemustabelis sisalduvat teavet ja näidikuid, muu hulgas kvaliteeti, töötajate sotsiaalseid tingimusi ning mõju keskkonnale ja kliimamuutusele, laiendama ning süvendama;

| 13. | palub komisjonil lisada tulevastesse tulemustabelitesse lihtsa sõnastusega kokkuvõtte, et suurendada kodanike ja teised sidusrühmade võimalusi nendega tutvuda; julgustab asjaomaseid ELi ja riiklikke organeid avaldama tulemustabelit oma veebilehtedel ning suurendama pingutusi tulemustabeli tutvustamiseks meedias; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil lisada tulevastesse tulemustabelitesse lihtsa sõnastusega kokkuvõtte, et suurendada kodanike ja teised sidusrühmade võimalusi nendega tutvuda; julgustab asjaomaseid ELi ja riiklikke organeid avaldama tulemustabelit oma veebilehtedel ning suurendama pingutusi tulemustabeli tutvustamiseks meedias;

| 14. | kahetseb, et tulemustabelist ei nähtu, millised direktiivid on veel üle võtmata; arvab, et mõned direktiivid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3), on siseturu tulemuslikuks toimimiseks teistest olulisemad; palub komisjonil kaaluda küsimust näidikutest, mis peegeldavad paremini direktiivide suhtelist tähtsust tööstuse ja kodanike jaoks eri sektorites; on seisukohal, et sel eesmärgil võib olla asjakohane komisjoni teostatav mõjude hindamine; |
| --- | --- |

14.

kahetseb, et tulemustabelist ei nähtu, millised direktiivid on veel üle võtmata; arvab, et mõned direktiivid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3), on siseturu tulemuslikuks toimimiseks teistest olulisemad; palub komisjonil kaaluda küsimust näidikutest, mis peegeldavad paremini direktiivide suhtelist tähtsust tööstuse ja kodanike jaoks eri sektorites; on seisukohal, et sel eesmärgil võib olla asjakohane komisjoni teostatav mõjude hindamine;

| 15. | tuletab meelde, et ühenduse õigusaktide kvaliteet ja nende rakendamine on siseturu nõuetekohase toimimise seisukohast peamise tähtsusega ja et Euroopa Kohtusse antud teiseste õigusaktide ebaselgete sätete ja ebaõige rakendamisega seotud asjade suur arv näitab ühenduse õigusaktide täpsema koostamise vajadust; kutsub seetõttu komisjoni üles võtta tulemustabelis kasutusele näitajad Euroopa Kohtusse antud menetluste kohta, mis on seotud teiseste õigusaktide kvaliteedi ja nende ebaõige kohaldamisega; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et ühenduse õigusaktide kvaliteet ja nende rakendamine on siseturu nõuetekohase toimimise seisukohast peamise tähtsusega ja et Euroopa Kohtusse antud teiseste õigusaktide ebaselgete sätete ja ebaõige rakendamisega seotud asjade suur arv näitab ühenduse õigusaktide täpsema koostamise vajadust; kutsub seetõttu komisjoni üles võtta tulemustabelis kasutusele näitajad Euroopa Kohtusse antud menetluste kohta, mis on seotud teiseste õigusaktide kvaliteedi ja nende ebaõige kohaldamisega;

| 16. | tervitab komisjoni kava võtta kasutusele süstemaatilisem lähenemisviis kesksete kauba- ja teenuseturgude toimimise jälgimisele, et avastada turutõrkeid ja edendada tulemuslikumaid poliitikakujundamise vahendeid; seetõttu nõuab, et tulemustabelisse lisataks rohkem valdkonna- ja liikmesriigipõhist teavet ning et teave oleks täpne; lisaks nõuab riigihangete piiriüleste aspektidega seotud näidikute lisamist; |
| --- | --- |

16.

tervitab komisjoni kava võtta kasutusele süstemaatilisem lähenemisviis kesksete kauba- ja teenuseturgude toimimise jälgimisele, et avastada turutõrkeid ja edendada tulemuslikumaid poliitikakujundamise vahendeid; seetõttu nõuab, et tulemustabelisse lisataks rohkem valdkonna- ja liikmesriigipõhist teavet ning et teave oleks täpne; lisaks nõuab riigihangete piiriüleste aspektidega seotud näidikute lisamist;

| 17. | palub komisjonil tagada vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 34, et kõik komisjoni esitatavad direktiivide ettepanekud sisaldavad erisätteid, millega nõutakse liikmesriikidelt kõnealuste õigusaktide ja ülevõtmismeetmete vastastikuste seoste tabelite koostamist ning nende tabelite edastamist komisjonile; avaldab sellega seoses kahetsust, et liikmesriigid lahjendavad komisjoni ja Euroopa Parlamendi läbipaistvusega seotud püüdlusi, olles selle klausli vastu või tehes sellest sissejuhatava osa mittesiduva põhjenduse; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil tagada vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 34, et kõik komisjoni esitatavad direktiivide ettepanekud sisaldavad erisätteid, millega nõutakse liikmesriikidelt kõnealuste õigusaktide ja ülevõtmismeetmete vastastikuste seoste tabelite koostamist ning nende tabelite edastamist komisjonile; avaldab sellega seoses kahetsust, et liikmesriigid lahjendavad komisjoni ja Euroopa Parlamendi läbipaistvusega seotud püüdlusi, olles selle klausli vastu või tehes sellest sissejuhatava osa mittesiduva põhjenduse;

| 18. | on seisukohal, et Lissaboni tegevuskava ja Göteborgi säästva arengu tegevuskava täitmine on poliitiline prioriteet ning rõhutab eriti nimetatud kavade täitmiseks vajalike direktiivide rakendamise tähtsust; kutsub nõukogu üles seadma läbivaadatavas 2010. aasta järgses strateegias siseturu küsimused juhtkohale; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et Lissaboni tegevuskava ja Göteborgi säästva arengu tegevuskava täitmine on poliitiline prioriteet ning rõhutab eriti nimetatud kavade täitmiseks vajalike direktiivide rakendamise tähtsust; kutsub nõukogu üles seadma läbivaadatavas 2010. aasta järgses strateegias siseturu küsimused juhtkohale;

| 19. | tervitab komisjoni kavatsust töötada välja vahendid, mis parandavad ühtse turu poliitikat ja abivahendeid seeläbi, et suurendavad ühtse turu poliitika tõenduspõhisust, sihitust, detsentraliseeritust ja ligipääsetavust ning muudavad selle paremini edastatavaks; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni kavatsust töötada välja vahendid, mis parandavad ühtse turu poliitikat ja abivahendeid seeläbi, et suurendavad ühtse turu poliitika tõenduspõhisust, sihitust, detsentraliseeritust ja ligipääsetavust ning muudavad selle paremini edastatavaks;

| 20. | palub komisjonil valdkonnauuringute, ettevõtlusuuringute, tarbijauuringute või muude meetodite abil hinnata õigusaktide rakendamise ühtsust ja kvaliteeti liikmesriikides, et tagada õigustiku tõhus toimimine; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil valdkonnauuringute, ettevõtlusuuringute, tarbijauuringute või muude meetodite abil hinnata õigusaktide rakendamise ühtsust ja kvaliteeti liikmesriikides, et tagada õigustiku tõhus toimimine;

| 21. | rõhutab asjaolu, et hilinenud ja ebaõige rakendamine ei lase tarbijatel ja ettevõtjatel kasutada oma õigusi, kahjustab Euroopa majandust ning õõnestab usaldust ühtse turu vastu; palub komisjonil välja töötada näidikud kodanikele ja tööstusele hilinenud ja ebaõigest ülevõtmisest põhjustatud kulude mõõtmiseks ja palub komisjonil ka välja töötada näidikud, mis kajastaksid ülevõtmise tulemuslikkuse ja liikmesriikide tuvastatud rikkumismenetluste vahelist suhet; |
| --- | --- |

21.

rõhutab asjaolu, et hilinenud ja ebaõige rakendamine ei lase tarbijatel ja ettevõtjatel kasutada oma õigusi, kahjustab Euroopa majandust ning õõnestab usaldust ühtse turu vastu; palub komisjonil välja töötada näidikud kodanikele ja tööstusele hilinenud ja ebaõigest ülevõtmisest põhjustatud kulude mõõtmiseks ja palub komisjonil ka välja töötada näidikud, mis kajastaksid ülevõtmise tulemuslikkuse ja liikmesriikide tuvastatud rikkumismenetluste vahelist suhet;

| 22. | tervitab komisjoni kavatsust esitada parema õigusloomega seotud täiendavaid algatusi, eelkõige mõju hindamise parandamise ja halduskoormuse vähendamise kaudu, kuna ka nende tegevustega aidatakse kaasa siseturu efektiivsemale toimimisele; on arvamusel, et kõnealused küsimused on omavahel seotud ja neid tuleb käsitleda kooskõlastatult; |
| --- | --- |

22.

tervitab komisjoni kavatsust esitada parema õigusloomega seotud täiendavaid algatusi, eelkõige mõju hindamise parandamise ja halduskoormuse vähendamise kaudu, kuna ka nende tegevustega aidatakse kaasa siseturu efektiivsemale toimimisele; on arvamusel, et kõnealused küsimused on omavahel seotud ja neid tuleb käsitleda kooskõlastatult;

| 23. | tervitab eesmärki vähendada ELi halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid nimetatud eesmärgi saavutamiseks; on seisukohal, et tulemustabeliga tuleks mõõta sellega seotud pingutusi ja edusamme riiklikul ja ühenduse tasandil; palub seetõttu komisjonil lisada tulemustabelisse selle kohta vastav peatükk; |
| --- | --- |

23.

tervitab eesmärki vähendada ELi halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid nimetatud eesmärgi saavutamiseks; on seisukohal, et tulemustabeliga tuleks mõõta sellega seotud pingutusi ja edusamme riiklikul ja ühenduse tasandil; palub seetõttu komisjonil lisada tulemustabelisse selle kohta vastav peatükk;

| 24. | avaldab kahetsust, et kodanikud seisavad endiselt silmitsi mitmete takistustega seoses vaba liikumisega siseturul; märgib sellega seoses, et 15 % 2007. aastal käsitletud SOLVITi juhtudest olid seotud isikute vaba liikumisega ja ELi kodakondsusega; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles suurendama pingutusi isikute vaba liikumise tagamiseks; kutsub ennekõike liikmesriike üles looma tervikteenust pakkuvad teeninduspunktid, kus abistatakse inimesi kõigis siseturul liikumisega seotud õiguslikes ja praktilistes küsimustes; lisaks palub komisjonil töötada tulemustabelisse lisamiseks välja näidikud, millega mõõdetakse isikute vaba liikumisega seotud takistusi; |
| --- | --- |

24.

avaldab kahetsust, et kodanikud seisavad endiselt silmitsi mitmete takistustega seoses vaba liikumisega siseturul; märgib sellega seoses, et 15 % 2007. aastal käsitletud SOLVITi juhtudest olid seotud isikute vaba liikumisega ja ELi kodakondsusega; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles suurendama pingutusi isikute vaba liikumise tagamiseks; kutsub ennekõike liikmesriike üles looma tervikteenust pakkuvad teeninduspunktid, kus abistatakse inimesi kõigis siseturul liikumisega seotud õiguslikes ja praktilistes küsimustes; lisaks palub komisjonil töötada tulemustabelisse lisamiseks välja näidikud, millega mõõdetakse isikute vaba liikumisega seotud takistusi;

| 25. | kordab veel kord, et eesmärk on siseturu õigusaktide parem toimimine; on seisukohal, et parem rakendamine sõltub ka haldusasutuste tegeliku koostöö ja partnerluse arengust; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edasi arendama parimate tavade vahetamise süsteeme; rõhutab, et kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste arvukuse tõttu on vaja aktiivselt toetada ja edendada halduskoostööd ning lihtsustamist; juhib tähelepanu sellele, et siseturu infosüsteem võib sel eesmärgil olulist osa etendada; |
| --- | --- |

25.

kordab veel kord, et eesmärk on siseturu õigusaktide parem toimimine; on seisukohal, et parem rakendamine sõltub ka haldusasutuste tegeliku koostöö ja partnerluse arengust; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edasi arendama parimate tavade vahetamise süsteeme; rõhutab, et kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste arvukuse tõttu on vaja aktiivselt toetada ja edendada halduskoostööd ning lihtsustamist; juhib tähelepanu sellele, et siseturu infosüsteem võib sel eesmärgil olulist osa etendada;

| 26. | kutsub liikmesriike üles looma riiklikud siseturuga seotud keskused, et edendada koordineerimist, lihtsustamist ja suurendada nende siseturu toimimisele suunatud pingutuste poliitilist nähtavust; rõhutab, et kõnealused keskused tuleks paigutada olemasolevatesse üksustesse, näiteks liikmesriikide ühtsetesse kontaktpunktidesse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid paremad praktilised teadmised ELi õigusest riigiasutuste kõigil tasanditel, et tagada olukord, kus kodanikud ja ettevõtted ei kannata eeskirjade puuduliku mõistmise tõttu ebavajaliku koormuse ja takistuste all; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles looma riiklikud siseturuga seotud keskused, et edendada koordineerimist, lihtsustamist ja suurendada nende siseturu toimimisele suunatud pingutuste poliitilist nähtavust; rõhutab, et kõnealused keskused tuleks paigutada olemasolevatesse üksustesse, näiteks liikmesriikide ühtsetesse kontaktpunktidesse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid paremad praktilised teadmised ELi õigusest riigiasutuste kõigil tasanditel, et tagada olukord, kus kodanikud ja ettevõtted ei kannata eeskirjade puuduliku mõistmise tõttu ebavajaliku koormuse ja takistuste all;

| 27. | tervitab komisjoni tegevust rakendamisprotsessis liikmesriikidega partnerlussuhete loomiseks töörühmade, valdkonnapõhiste võrgustike, liikmesriikide ekspertidega korraldatavate kohtumiste ja rakendamissuuniste kaudu; usub, et komisjoni töö direktiivi 2006/123/EÜ rakendamisel kujuneb edulooks, mida tuleks tulevikus korrata; rõhutab, et parlamenti tuleks rakendamisprotsessidest pidevalt teavitada; |
| --- | --- |

27.

tervitab komisjoni tegevust rakendamisprotsessis liikmesriikidega partnerlussuhete loomiseks töörühmade, valdkonnapõhiste võrgustike, liikmesriikide ekspertidega korraldatavate kohtumiste ja rakendamissuuniste kaudu; usub, et komisjoni töö direktiivi 2006/123/EÜ rakendamisel kujuneb edulooks, mida tuleks tulevikus korrata; rõhutab, et parlamenti tuleks rakendamisprotsessidest pidevalt teavitada;

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et rakendamisraskusi õnnestub tihtipeale avastada SOLVIT-võrgustiku kaudu; täheldab murega, et SOLVITi keskused on tihtipeale personaliga puudulikult varustatud ning et ühe juhtumi keskmine menetlusaeg on üle 10 nädala; palub liikmesriikidel tagada SOLVITi keskuste nõuetekohane personaliga varustamine ning liikmesriikidel ja komisjonil suurendada haldustõhusust, et menetlusaegu oluliselt lühendada; kutsub lisaks liikmesriike üles tegema suuremaid pingutusi SOLVIT-võrgustiku teenuste edendamisel sobilike teabekanalite kaudu, et parandada kodanike ja ettevõtete teadlikkust SOLVITi teemal; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu sellele, et rakendamisraskusi õnnestub tihtipeale avastada SOLVIT-võrgustiku kaudu; täheldab murega, et SOLVITi keskused on tihtipeale personaliga puudulikult varustatud ning et ühe juhtumi keskmine menetlusaeg on üle 10 nädala; palub liikmesriikidel tagada SOLVITi keskuste nõuetekohane personaliga varustamine ning liikmesriikidel ja komisjonil suurendada haldustõhusust, et menetlusaegu oluliselt lühendada; kutsub lisaks liikmesriike üles tegema suuremaid pingutusi SOLVIT-võrgustiku teenuste edendamisel sobilike teabekanalite kaudu, et parandada kodanike ja ettevõtete teadlikkust SOLVITi teemal;

| 29. | tervitab komisjoni kavatsust parandada ettevõtete ja kodanike esitatavate päringute ja kaebuste filtreerimist SOLVITi ja teiste siseturu abiteenuste kaudu, et kindlustada nende viivitamatu suunamine õige haldusorgani poole, olenemata sellest, millise võrgustiku kaudu need päringud või kaebused esitati; rõhutab, et SOLVITiga seotud kogemused tuleks kaasata poliitika koostamisse riiklikul ja ELi tasandil, tehes vajadusel struktuurilisi või regulatiivseid muudatusi; |
| --- | --- |

29.

tervitab komisjoni kavatsust parandada ettevõtete ja kodanike esitatavate päringute ja kaebuste filtreerimist SOLVITi ja teiste siseturu abiteenuste kaudu, et kindlustada nende viivitamatu suunamine õige haldusorgani poole, olenemata sellest, millise võrgustiku kaudu need päringud või kaebused esitati; rõhutab, et SOLVITiga seotud kogemused tuleks kaasata poliitika koostamisse riiklikul ja ELi tasandil, tehes vajadusel struktuurilisi või regulatiivseid muudatusi;

| 30. | kutsub komisjoni koostöös parlamendi ja nõukogu eesistujariigiga korraldama igal aastal siseturu foorumit liikmesriikide ja teiste sidusrühmade osavõtul, et selgemini pühenduda õigusaktide nõuetekohasele ja õigeaegsele rakendamisele ning luua keskkond võrdlusnäitajate analüüsimiseks ja parimate tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni koostöös parlamendi ja nõukogu eesistujariigiga korraldama igal aastal siseturu foorumit liikmesriikide ja teiste sidusrühmade osavõtul, et selgemini pühenduda õigusaktide nõuetekohasele ja õigeaegsele rakendamisele ning luua keskkond võrdlusnäitajate analüüsimiseks ja parimate tavade vahetamiseks;

| 31. | kutsub nõukogu üles rohkem tähtsustama siseturuga seotud küsimusi, luues selleks otstarbeks kas eraldi nõukogu koosseisu või seades need ülimaks prioriteediks olemasolevas konkurentsiküsimustega tegelevas nõukogus; |
| --- | --- |

31.

kutsub nõukogu üles rohkem tähtsustama siseturuga seotud küsimusi, luues selleks otstarbeks kas eraldi nõukogu koosseisu või seades need ülimaks prioriteediks olemasolevas konkurentsiküsimustega tegelevas nõukogus;

| 32. | tuletab meelde oma eespool nimetatud resolutsiooni ühtse turu läbivaatamise kohta, milles nõuti komisjonilt „siseturu testi” koostamist; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid sellise testi sisseviimiseks; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde oma eespool nimetatud resolutsiooni ühtse turu läbivaatamise kohta, milles nõuti komisjonilt „siseturu testi” koostamist; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid sellise testi sisseviimiseks;

Siseturg ja tarbijaturgude tulemustabelid

| 33. | on seisukohal, et nii siseturu tulemustabel kui ka tarbijaturgude tulemustabelid aitavad mõlemad siseturgu kodanike ja tarbijate huvides täiustada; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et nii siseturu tulemustabel kui ka tarbijaturgude tulemustabelid aitavad mõlemad siseturgu kodanike ja tarbijate huvides täiustada;

| 34. | tervitab komisjoni kavatsust parema teabevahetusega siseturu tagamiseks ning on seisukohal, et mõlemad tulemustabelid on olulised sammud selles suunas; |
| --- | --- |

34.

tervitab komisjoni kavatsust parema teabevahetusega siseturu tagamiseks ning on seisukohal, et mõlemad tulemustabelid on olulised sammud selles suunas;

| 35. | rõhutab, et kuigi need tulemustabelid on omavahel seotud ja nende ühtse edasiarendamise edendamine on oluline, on need suunatud erinevatele adressaatidele, mistõttu peavad toimima eraldi ja kasutama erinevaid näidikute kogumeid; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kuigi need tulemustabelid on omavahel seotud ja nende ühtse edasiarendamise edendamine on oluline, on need suunatud erinevatele adressaatidele, mistõttu peavad toimima eraldi ja kasutama erinevaid näidikute kogumeid;

| 36. | on seisukohal, et mõlema tulemustabeli kohandamiseks siseturul toimuvate muutustega tuleb korrapäraselt läbi vaadata nende vahelised seosed ja kasutatavad näidikud; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et mõlema tulemustabeli kohandamiseks siseturul toimuvate muutustega tuleb korrapäraselt läbi vaadata nende vahelised seosed ja kasutatavad näidikud;

*

* *

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lK 80.

(2)  ELT C 321, 31.12.2003, lK 1.

(3)  ELT L 376, 27.12.2006, lK 36.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/12

---

Teisipäev, 23. september 2008Õpetajahariduse kvaliteedi parandamine

P6_TA(2008)0422

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (2008/2068(INI))

2010/C 8 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkti q ning artikleid 149 ja 150;

võttes arvesse komisjoni teatist „Õpetajahariduse kvaliteedi parandamine” (KOM(2007)0392) ja sellega seotud komisjoni talituste töödokumente (SEK(2007)0931 ja SEK (2007)0933);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (1), mis hõlmab erieesmärki parandada õpetajakoolituse kvaliteeti ja Euroopa mõõdet (artikli 17 lõike 2 punkt e);

võttes arvesse kaheksat võtmepädevust, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta eluskestvas õppes – Üleeuroopaline lähteraamistik (2),

võttes arvesse kümneaastast tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” ja eriti eesmärki 1.1 „Õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolituse parandamine” (3), samuti sellele järgnenud ühiseid vahearuandeid selle rakendamise edusammude kohta;

võttes arvesse Euroopa Liidu mitmekeelsuspoliitikat ja komisjoni kõrgetasemelise töörühma aruannet mitmekeelsuse kohta (2007);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsi 2000. aasta Lissaboni erakorralise kohtumise eesistuja järeldusi;

võttes Euroopa Ülemkogu 2002. aasta märtsi Barcelona kohtumise eesistuja järeldusi, milles kiideti heaks muu hulgas õpetajate ja koolitajate hariduse ja koolituse parandamise konkreetsed eesmärgid;

võttes arvesse nõukogu 5. mai 2003. aasta järeldusi Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemete kohta hariduse ja koolituse valdkonnas (normtasemed) (4);

võttes arvesse hariduse, noorte ja kultuuri nõukogu 15.–16 novembri 2007. aasta istungil vastu võetud järeldusi ja eelkõige järeldusi õpetajahariduse kohta (5);

võttes arvesse OECD iga kolme aasta tagant läbiviidavat PISA (rahvusvaheline õpilaste hindamise programm) uuringut ja aruannet pealkirjaga „Õpetajad on olulised: Tõhusate õpetajate töölemeelitamine, nende arendamine ja töölhoidmine (2005)”;

võttes arvesse aruannet „Kuidas on parimate tulemustega koolisüsteemidest saanud parimad” (McKinsey & Co, september 2007);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2007. aasta veebruaris avaldatud uuringut pealkirjaga „Kehalise kasvatuse olukord ja selle tulevikuväljavaated Euroopa Liidus”;

võttes arvesse oma 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni spordi rolli kohta hariduses (6);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0304/2008),

| A. | arvestades, et kõrge kvaliteediga haridus ja koolitus on mitmekesistanud kasu, mida saadakse lisaks töökohtade loomisele ja konkurentsivõime edendamisele, ja need on elukestva õppe tähtsad osad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõrge kvaliteediga haridus ja koolitus on mitmekesistanud kasu, mida saadakse lisaks töökohtade loomisele ja konkurentsivõime edendamisele, ja need on elukestva õppe tähtsad osad;

| B. | arvestades vajadust kasvatada inimesi, et nad oleksid iseseisvad, haritud ja pühendunud ühtsele ühiskonnale, ning arvestades, et õpetamise kvaliteet on globaliseeruvas maailmas väga oluline tegur Euroopa Liidu sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning töökohtade loomise, konkurentsivõime ja kasvupotentsiaali edendamise seisukohalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades vajadust kasvatada inimesi, et nad oleksid iseseisvad, haritud ja pühendunud ühtsele ühiskonnale, ning arvestades, et õpetamise kvaliteet on globaliseeruvas maailmas väga oluline tegur Euroopa Liidu sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning töökohtade loomise, konkurentsivõime ja kasvupotentsiaali edendamise seisukohalt;

| C. | arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond võib mängida olulist rolli hariduse ja koolituse arendamises, aidates kaasa paremale õpetajaharidusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond võib mängida olulist rolli hariduse ja koolituse arendamises, aidates kaasa paremale õpetajaharidusele;

| D. | arvestades, et õpetajakoolituse kvaliteet peegeldub haridustavas ning avaldab otsest mõju mitte ainult õpilaste teadmiste tasemele, vaid ka nende isiksuse kujunemisele, eriti nende koolikogemuse esimestel aastatel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õpetajakoolituse kvaliteet peegeldub haridustavas ning avaldab otsest mõju mitte ainult õpilaste teadmiste tasemele, vaid ka nende isiksuse kujunemisele, eriti nende koolikogemuse esimestel aastatel;

| E. | arvestades, et õpetajad peavad toime tulema järjest suuremate probleemidega, sest õpikeskkonnad muutuvad keerulisemaks ja ebaühtlasemaks; arvestades, et nende probleemide hulka kuuluvad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengud, sotsiaalse ja perestruktuuri muutused, paljude koolide erineva taustaga õpilaste mitmetahuline kooslus, mille on kaasa toonud suurenenud sisseränne, multikultuuriliste ühiskondade tekkimine, koolide autonoomsuse suurenemine, mille tagajärjel suurenevad ka õpetajate kohustused, ning vajadus pöörata rohkem tähelepanu üksikute õpilaste õpivajadustele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õpetajad peavad toime tulema järjest suuremate probleemidega, sest õpikeskkonnad muutuvad keerulisemaks ja ebaühtlasemaks; arvestades, et nende probleemide hulka kuuluvad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengud, sotsiaalse ja perestruktuuri muutused, paljude koolide erineva taustaga õpilaste mitmetahuline kooslus, mille on kaasa toonud suurenenud sisseränne, multikultuuriliste ühiskondade tekkimine, koolide autonoomsuse suurenemine, mille tagajärjel suurenevad ka õpetajate kohustused, ning vajadus pöörata rohkem tähelepanu üksikute õpilaste õpivajadustele;

| F. | arvestades, et kõrge kvaliteediga õpetajaharidus ja õpilaste väga head tulemused on selges ja positiivses korrelatsioonis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõrge kvaliteediga õpetajaharidus ja õpilaste väga head tulemused on selges ja positiivses korrelatsioonis;

| G. | arvestades, et teabe pakkumise suurenemise ja käimasoleva digiteerimise tõttu tuleb arendada suutlikkust massiteabevahendite ja nende sisu tõhusaks kasutamiseks vastavalt isiklikele eesmärkidele ja vajadustele, ning arvestades, et meediaharidus on üks pedagoogilise lähenemisviisi vormidest massiteabevahenditele, mis peaks võimaldama arendada kasutajatel välja kriitilise ja läbimõeldud lähenemisviisi massiteabevahendite kasutamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teabe pakkumise suurenemise ja käimasoleva digiteerimise tõttu tuleb arendada suutlikkust massiteabevahendite ja nende sisu tõhusaks kasutamiseks vastavalt isiklikele eesmärkidele ja vajadustele, ning arvestades, et meediaharidus on üks pedagoogilise lähenemisviisi vormidest massiteabevahenditele, mis peaks võimaldama arendada kasutajatel välja kriitilise ja läbimõeldud lähenemisviisi massiteabevahendite kasutamisel;

| H. | arvestades, et rohkem kui 80 % algklasside õpetajatest ja 97 % eelkooliõpetajatest Euroopa Liidus on naised, samas kui keskkoolihariduses on nende osakaal üksnes 60 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rohkem kui 80 % algklasside õpetajatest ja 97 % eelkooliõpetajatest Euroopa Liidus on naised, samas kui keskkoolihariduses on nende osakaal üksnes 60 %;

| I. | arvestades, et õpetajahariduse kvaliteet võib mõjutada kooli poolelijätjate osakaalu ja vanemate õpilaste lugemisoskust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õpetajahariduse kvaliteet võib mõjutada kooli poolelijätjate osakaalu ja vanemate õpilaste lugemisoskust;

| J. | arvestades, et eelkooli- ja algharidusel on laste edasistele õpitulemustele erakordselt tähtis mõju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eelkooli- ja algharidusel on laste edasistele õpitulemustele erakordselt tähtis mõju;

| K. | arvestades, et kuigi üle kogu liidu on kasutusel üle 27 erineva õpetajakoolituse süsteemi, on õpetajate ees seisvad probleemid sellele vaatamata põhimõtteliselt ühesugused kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi üle kogu liidu on kasutusel üle 27 erineva õpetajakoolituse süsteemi, on õpetajate ees seisvad probleemid sellele vaatamata põhimõtteliselt ühesugused kõikides liikmesriikides;

| L. | arvestades, et õpetamine on kutsumusamet, kus tööga rahulolu kõrge tase on hea personali tööl hoidmiseks väga tähtis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õpetamine on kutsumusamet, kus tööga rahulolu kõrge tase on hea personali tööl hoidmiseks väga tähtis;

| M. | arvestades, et vastutuse andmine haridusalase tegevuse eest üksnes õpetajatele oleks ebaõiglane; arvestades vajadust rõhutada, et õpetajate oskus pakkuda nõuetekohast haridust kõigile oma õpilastele, luua keskkond, kus kõik suudavad koos eksisteerida, ja vähendada vägivaldset käitumist on tihedalt seotud tingimustega, kus nad õpetavad, olemasolevate toetusvahenditega, õpiraskustega õpilaste arvuga klassis, koolide sotsiaalse ja kultuurilise keskkonnaga, perede koostööga ja saadava sotsiaalse toega; arvestades, et õpetajate pühendumus sõltub suurel määral ühiskonna panustamisest haridusse ning mõlemad tegurid mõjutavad teineteist parema õpetamise huvides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastutuse andmine haridusalase tegevuse eest üksnes õpetajatele oleks ebaõiglane; arvestades vajadust rõhutada, et õpetajate oskus pakkuda nõuetekohast haridust kõigile oma õpilastele, luua keskkond, kus kõik suudavad koos eksisteerida, ja vähendada vägivaldset käitumist on tihedalt seotud tingimustega, kus nad õpetavad, olemasolevate toetusvahenditega, õpiraskustega õpilaste arvuga klassis, koolide sotsiaalse ja kultuurilise keskkonnaga, perede koostööga ja saadava sotsiaalse toega; arvestades, et õpetajate pühendumus sõltub suurel määral ühiskonna panustamisest haridusse ning mõlemad tegurid mõjutavad teineteist parema õpetamise huvides;

| N. | arvestades, et tuleb püüda kasutada kõiki võimalusi selle tagamiseks, et kõik õpetajad tunneksid, et nende elukutset tunnustatakse ja hinnatakse, arvestades, et suur osa ametialasest identiteedist sõltub sellest, kuidas ühiskond seda tajub; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tuleb püüda kasutada kõiki võimalusi selle tagamiseks, et kõik õpetajad tunneksid, et nende elukutset tunnustatakse ja hinnatakse, arvestades, et suur osa ametialasest identiteedist sõltub sellest, kuidas ühiskond seda tajub;

| O. | arvestades, et parimate tulemustega inimeste huvi äratamine õpetajakutse vastu nõuab sotsiaalse tunnustamise, staatuse ja tasustamise samasugust taset; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et parimate tulemustega inimeste huvi äratamine õpetajakutse vastu nõuab sotsiaalse tunnustamise, staatuse ja tasustamise samasugust taset;

| P. | arvestades, et õpetajatel on tähtis sotsiaalne ja arendav roll, mis ületab traditsiooniliste ainete piirid, ja neil võib olla eeskujuna oluline roll; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et õpetajatel on tähtis sotsiaalne ja arendav roll, mis ületab traditsiooniliste ainete piirid, ja neil võib olla eeskujuna oluline roll;

| Q. | arvestades, et EÜ asutamislepingus, eriti artiklis 13 on sätestatud eesmärk „võrdsed võimalused kõigile”, mis on õiguslikuks alguseks võitlusel diskrimineerimise vastu soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EÜ asutamislepingus, eriti artiklis 13 on sätestatud eesmärk „võrdsed võimalused kõigile”, mis on õiguslikuks alguseks võitlusel diskrimineerimise vastu soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| R. | arvestades, et koolide kvaliteet sõltub suurel määral nende kavade ja juhtimisega seotud autonoomsuse tasemest; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et koolide kvaliteet sõltub suurel määral nende kavade ja juhtimisega seotud autonoomsuse tasemest;

| S. | arvestades, et kehalise kasvatuse õpetajate asjakohane kutsekvalifikatsioon mängib väga olulist rolli laste füüsilises ja vaimses arengus ning nende julgustamisel, et nad võtaksid omaks tervisliku eluviisi, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kehalise kasvatuse õpetajate asjakohane kutsekvalifikatsioon mängib väga olulist rolli laste füüsilises ja vaimses arengus ning nende julgustamisel, et nad võtaksid omaks tervisliku eluviisi,

| 1. | avaldab tugevat toetust uurimistulemusele, et õpetajahariduse kvaliteedi tõstmine parandab oluliselt õpilaste tulemusi; |
| --- | --- |

1.

avaldab tugevat toetust uurimistulemusele, et õpetajahariduse kvaliteedi tõstmine parandab oluliselt õpilaste tulemusi;

| 2. | on seisukohal, et laiema ja parema kvaliteediga õpetajahariduse andmine koos poliitikaga, mille eesmärk on tööle võtta parimad õpetajakandidaadid, peaks olema kõikide haridusministeeriumide prioriteet; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et laiema ja parema kvaliteediga õpetajahariduse andmine koos poliitikaga, mille eesmärk on tööle võtta parimad õpetajakandidaadid, peaks olema kõikide haridusministeeriumide prioriteet;

| 3. | on arvamusel, et täiendavad hariduskulud tuleks suunata valdkondadesse, mis aitavad õpilaste tulemuste parandamisele kõige rohkem kaasa; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et täiendavad hariduskulud tuleks suunata valdkondadesse, mis aitavad õpilaste tulemuste parandamisele kõige rohkem kaasa;

| 4. | rõhutab, et liikmesriigid peavad osutama suuremat tähelepanu õpetajakoolitusele ja eraldama sellele rohkem vahendeid, kui eesmärgiks on Lissaboni strateegia „Haridus ja koolitus 2010” eesmärkide edukas täitmine, nimelt hariduse kvaliteedi tõstmine ja elukestva õppe tugevdamine terves liidus; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et liikmesriigid peavad osutama suuremat tähelepanu õpetajakoolitusele ja eraldama sellele rohkem vahendeid, kui eesmärgiks on Lissaboni strateegia „Haridus ja koolitus 2010” eesmärkide edukas täitmine, nimelt hariduse kvaliteedi tõstmine ja elukestva õppe tugevdamine terves liidus;

| 5. | soovitab tungivalt edendada õpetajate pidevat ja ühtset tööalast enesetäiendamist kogu tööea jooksul; soovitab, et kõikidel õpetajatel oleks korrapärased akadeemilised, tööalased ja rahalised võimalused, näiteks riiklikud stipendiumid, oma oskusi, kvalifikatsiooni ja pedagoogilisi teadmisi parandada ja ajakohastada; on seisukohal, et nimetatud koolitusvõimalused tuleb struktureerida nii, et kvalifikatsioone tunnustataks kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

5.

soovitab tungivalt edendada õpetajate pidevat ja ühtset tööalast enesetäiendamist kogu tööea jooksul; soovitab, et kõikidel õpetajatel oleks korrapärased akadeemilised, tööalased ja rahalised võimalused, näiteks riiklikud stipendiumid, oma oskusi, kvalifikatsiooni ja pedagoogilisi teadmisi parandada ja ajakohastada; on seisukohal, et nimetatud koolitusvõimalused tuleb struktureerida nii, et kvalifikatsioone tunnustataks kõikides liikmesriikides;

| 6. | rõhutab vajadust tugevdatud riikidevahelise dialoogi ja kogemuste vahetamise järele, eriti pideva tööalase enesetäiendamise pakkumise ja tõhususe osas eel-, alg- ja keskkooli õpetajate hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust tugevdatud riikidevahelise dialoogi ja kogemuste vahetamise järele, eriti pideva tööalase enesetäiendamise pakkumise ja tõhususe osas eel-, alg- ja keskkooli õpetajate hariduse valdkonnas;

| 7. | nõuab tungivalt erilise tähelepanu pööramist uute õpetajate esmasele sisseelamisele; toetab toetusvõrkude ja mentorlusprogrammide arendamist, mille kaudu tõendatud töökogemuse ja suutlikkusega õpetajad võivad mängida võtmerolli uute kolleegide koolitamisel, eduka tööea jooksul omandatud teadmiste jagamisel, meeskonnaõppimise edendamisel ja uute töötajate töölt lahkumise vastu võitlemisel; on veendunud, et õpetajad võivad koos töötades ja õppides aidata parandada kooli tulemusi ja üldist õpikeskkonda; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt erilise tähelepanu pööramist uute õpetajate esmasele sisseelamisele; toetab toetusvõrkude ja mentorlusprogrammide arendamist, mille kaudu tõendatud töökogemuse ja suutlikkusega õpetajad võivad mängida võtmerolli uute kolleegide koolitamisel, eduka tööea jooksul omandatud teadmiste jagamisel, meeskonnaõppimise edendamisel ja uute töötajate töölt lahkumise vastu võitlemisel; on veendunud, et õpetajad võivad koos töötades ja õppides aidata parandada kooli tulemusi ja üldist õpikeskkonda;

| 8. | palub liikmesriikidel tagada, et kui keskendutakse endiselt parimate õpetajate töölevõtmisele ja tööl hoidmisele, eriti õpetajaameti piisavalt ligitõmbavaks muutmise abil, esindaks õpetajaskonna koosseis kõikidel koolihariduse tasanditel ühiskonna sotsiaalset ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

8.

palub liikmesriikidel tagada, et kui keskendutakse endiselt parimate õpetajate töölevõtmisele ja tööl hoidmisele, eriti õpetajaameti piisavalt ligitõmbavaks muutmise abil, esindaks õpetajaskonna koosseis kõikidel koolihariduse tasanditel ühiskonna sotsiaalset ja kultuurilist mitmekesisust;

| 9. | toob esile tiheda seose, mis on õpetamise atraktiivsuse ja heade ametis edenemise väljavaadete ning motiveeritud, väga heade tulemustega lõpetajate ja juba töötavate õpetajate eduka töölevõtmise vahel; soovitab tungivalt liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid, et tekitada õpetamise kui elukutse vastu huvi kõige paremate lõpetajate seas; |
| --- | --- |

9.

toob esile tiheda seose, mis on õpetamise atraktiivsuse ja heade ametis edenemise väljavaadete ning motiveeritud, väga heade tulemustega lõpetajate ja juba töötavate õpetajate eduka töölevõtmise vahel; soovitab tungivalt liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid, et tekitada õpetamise kui elukutse vastu huvi kõige paremate lõpetajate seas;

| 10. | rõhutab, et eriti oluline on soolise võrdõiguslikkuse poliitika; rõhutab samuti, et oluline on tagada eel- ja algkooli õpetajate kvaliteet ja, et nad saaksid oma ülesannete täitmiseks vajalikku asjakohasel tasemel sotsiaalset ja kutselist tuge; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et eriti oluline on soolise võrdõiguslikkuse poliitika; rõhutab samuti, et oluline on tagada eel- ja algkooli õpetajate kvaliteet ja, et nad saaksid oma ülesannete täitmiseks vajalikku asjakohasel tasemel sotsiaalset ja kutselist tuge;

| 11. | tunnistab õpetajate jätkuva osaluse tähtsust töö- ja arutelurühmades, mis on seotud nende õpetamistegevusega; usub, et nimetatud tööd peavad toetama mentorid ja haridusvaldkonna ametiasutused; on seisukohal, et osalemine kriitilises järelemõtlemises õpetamisprotsessi üle peaks süstemaatiliselt looma suuremat huvi õpetajate töökohustuste vastu ja seega parandama nende tulemusi; |
| --- | --- |

11.

tunnistab õpetajate jätkuva osaluse tähtsust töö- ja arutelurühmades, mis on seotud nende õpetamistegevusega; usub, et nimetatud tööd peavad toetama mentorid ja haridusvaldkonna ametiasutused; on seisukohal, et osalemine kriitilises järelemõtlemises õpetamisprotsessi üle peaks süstemaatiliselt looma suuremat huvi õpetajate töökohustuste vastu ja seega parandama nende tulemusi;

| 12. | nõuab kindlalt, et koolil peab olema oluline roll laste ühiskondlikus elus ja hariduses, samuti neile teadmiste ja oskuste andmisel demokraatlikus ühiskonnas osalemiseks; rõhutab, et õpetajatele tõhusate pedagoogiliste koolitusmeetodite väljatöötamisse on vaja kaasata kvalifitseeritud, pädevad ja kogenud õpetajad; |
| --- | --- |

12.

nõuab kindlalt, et koolil peab olema oluline roll laste ühiskondlikus elus ja hariduses, samuti neile teadmiste ja oskuste andmisel demokraatlikus ühiskonnas osalemiseks; rõhutab, et õpetajatele tõhusate pedagoogiliste koolitusmeetodite väljatöötamisse on vaja kaasata kvalifitseeritud, pädevad ja kogenud õpetajad;

| 13. | kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikus haridussüsteemis tohivad kehalise kasvatuse tunde anda üksnes nõuetekohaselt kvalifitseeritud kehalise kasvatuse õpetajad; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikus haridussüsteemis tohivad kehalise kasvatuse tunde anda üksnes nõuetekohaselt kvalifitseeritud kehalise kasvatuse õpetajad;

| 14. | juhib tähelepanu suurtele erinevustele õpetajate keskmise palga vahel mitte ainult liikmesriikides, vaid ka võrreldes riikide keskmise sisstuleku ja sisemajanduse kogutoodanguga ühe elaniku kohta; usub, et õpetajad on väärt head palgapaketti, millega kajastataks nende tähtsust ühiskonnas, ning kutsub üles võtma meetmeid, et hoida ära parimate õpetajate siirdumist paremini tasustatud töökohtadele erasektoris, eelkõige teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu suurtele erinevustele õpetajate keskmise palga vahel mitte ainult liikmesriikides, vaid ka võrreldes riikide keskmise sisstuleku ja sisemajanduse kogutoodanguga ühe elaniku kohta; usub, et õpetajad on väärt head palgapaketti, millega kajastataks nende tähtsust ühiskonnas, ning kutsub üles võtma meetmeid, et hoida ära parimate õpetajate siirdumist paremini tasustatud töökohtadele erasektoris, eelkõige teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas;

| 15. | rõhutab, et õpetajad peaksid olema paremini valmistunud toimetulekuks neile esitatud paljude uute nõudmistega; tunnistab probleeme, kuid ka võimalusi, mida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengud õpetajatele tekitavad; toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalase hariduse esmatähtsust alus- ja järelkoolituses, et tagada ajakohased teadmised viimaste tehnoloogiaarengute ning nende rakenduste kohta haridusvaldkonnas ja et õpetajatel oleksid vajalikud oskused nende kasutamiseks õppetöös; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et õpetajad peaksid olema paremini valmistunud toimetulekuks neile esitatud paljude uute nõudmistega; tunnistab probleeme, kuid ka võimalusi, mida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengud õpetajatele tekitavad; toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalase hariduse esmatähtsust alus- ja järelkoolituses, et tagada ajakohased teadmised viimaste tehnoloogiaarengute ning nende rakenduste kohta haridusvaldkonnas ja et õpetajatel oleksid vajalikud oskused nende kasutamiseks õppetöös;

| 16. | on arvamusel, et koolituse eesmärk peaks muu hulgas olema pakkuda õpetajatele uuenduslikku raamistikku, mida nad vajavad keskkonnaperspektiivi süvalaiendamiseks oma tegevusse ja uutesse teemavaldkondadesse; pooldab kohalikke seminare, mille eesmärk on vastata konkreetses kontekstis tuvastatud vajadustele, ning kursuseid, mis on mõeldud vastava asutuse töötajatele eesmärgiga rakendada konkreetseid projekte, mille puhul arvestatakse nende vajadusi ja nende konkreetset konteksti; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et koolituse eesmärk peaks muu hulgas olema pakkuda õpetajatele uuenduslikku raamistikku, mida nad vajavad keskkonnaperspektiivi süvalaiendamiseks oma tegevusse ja uutesse teemavaldkondadesse; pooldab kohalikke seminare, mille eesmärk on vastata konkreetses kontekstis tuvastatud vajadustele, ning kursuseid, mis on mõeldud vastava asutuse töötajatele eesmärgiga rakendada konkreetseid projekte, mille puhul arvestatakse nende vajadusi ja nende konkreetset konteksti;

| 17. | rõhutab, et õpetajate liikuvuse, parema koostöö ja rühmatöö abil saaks parandada õpetamismeetodite loovust ja uuenduslikkust ning hõlbustaks õppimist, mis põhineb parimatel tavadel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et õpetajate liikuvuse, parema koostöö ja rühmatöö abil saaks parandada õpetamismeetodite loovust ja uuenduslikkust ning hõlbustaks õppimist, mis põhineb parimatel tavadel;

| 18. | kutsub komisjoni üles suurendama rahalisi vahendeid, mida saab kasutada õpetajahariduse toetamiseks elukestva õppe programmi abil ja eriti õpetajate vahetamiseks naaberriikide ja -piirkondade koolide vahel; rõhutab, et liikuvus hõlbustab õpetamisega seotud ideede ja parimate tavade levimist ning parandab võõrkeelte oskust ja teadlikkust teistest kultuuridest; rõhutab, et õpetajad peaksid kasutama paremaid keeleõppimisvõimalusi kogu tööea jooksul, mis muu hulgas suurendab nende võimalusi osa saada liidu liikuvusprogrammidega pakutavatest võimalustest; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles suurendama rahalisi vahendeid, mida saab kasutada õpetajahariduse toetamiseks elukestva õppe programmi abil ja eriti õpetajate vahetamiseks naaberriikide ja -piirkondade koolide vahel; rõhutab, et liikuvus hõlbustab õpetamisega seotud ideede ja parimate tavade levimist ning parandab võõrkeelte oskust ja teadlikkust teistest kultuuridest; rõhutab, et õpetajad peaksid kasutama paremaid keeleõppimisvõimalusi kogu tööea jooksul, mis muu hulgas suurendab nende võimalusi osa saada liidu liikuvusprogrammidega pakutavatest võimalustest;

| 19. | nõuab meediaõpingute esmatähtsaks seadmist õpetajakoolituses ning meediaõpingute moodulite kohustuslikuks muutmist õpetajate alushariduses; |
| --- | --- |

19.

nõuab meediaõpingute esmatähtsaks seadmist õpetajakoolituses ning meediaõpingute moodulite kohustuslikuks muutmist õpetajate alushariduses;

| 20. | rõhutab Comeniuse ja Comenius-Regio koolide partnerluse programmi olulist rolli õpetajate liikuvuse raames; |
| --- | --- |

20.

rõhutab Comeniuse ja Comenius-Regio koolide partnerluse programmi olulist rolli õpetajate liikuvuse raames;

| 21. | avaldab tugevat toetust võõrkeelte õppimisele alates väga noorest east ja keeletundide lisamisele kõikidesse algastme õppekavadesse; rõhutab, et piisavad investeeringud võõrkeeleõpetajate töölevõtmisse ja koolitusse on selle eesmärgi saavutamiseks väga tähtis; |
| --- | --- |

21.

avaldab tugevat toetust võõrkeelte õppimisele alates väga noorest east ja keeletundide lisamisele kõikidesse algastme õppekavadesse; rõhutab, et piisavad investeeringud võõrkeeleõpetajate töölevõtmisse ja koolitusse on selle eesmärgi saavutamiseks väga tähtis;

| 22. | rõhutab, et iga õpetaja peaks olema eeskujuks oma keele väga hea oskusega, kuna see on oluline vahend mõtete korrektseks edastamiseks ja lihtsustab õpilastel ülejäänud ainete õppimist, arendades samas nende suhtlemisoskust, mis on üha olulisem tegur mitmes kutsetegevuses; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et iga õpetaja peaks olema eeskujuks oma keele väga hea oskusega, kuna see on oluline vahend mõtete korrektseks edastamiseks ja lihtsustab õpilastel ülejäänud ainete õppimist, arendades samas nende suhtlemisoskust, mis on üha olulisem tegur mitmes kutsetegevuses;

| 23. | rõhutab vajadust selle järele, et kõikides liikmesriikides oleks õpetajatel tunnistus selle kohta, et nad valdavad vähemalt ühte võõrkeelt; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust selle järele, et kõikides liikmesriikides oleks õpetajatel tunnistus selle kohta, et nad valdavad vähemalt ühte võõrkeelt;

| 24. | nõuab meediapädevuse edendamist koolis, täiskasvanukoolituses ja õpetajate kaugõppes meediaõpingute ja elukestva õppe raames koostöö abil ametiasutuste ja erasektori vahel; |
| --- | --- |

24.

nõuab meediapädevuse edendamist koolis, täiskasvanukoolituses ja õpetajate kaugõppes meediaõpingute ja elukestva õppe raames koostöö abil ametiasutuste ja erasektori vahel;

| 25. | rõhutab, et miski ei asenda aega, mida õpetaja veedab klassiruumis koos õpilastega, ja on mures selle pärast, et kasvav haldus- ja paberitöö võivad õpetamiseks ja tundideks ettevalmistamise aega vähendada; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et miski ei asenda aega, mida õpetaja veedab klassiruumis koos õpilastega, ja on mures selle pärast, et kasvav haldus- ja paberitöö võivad õpetamiseks ja tundideks ettevalmistamise aega vähendada;

| 26. | nõuab kodanikuõpetuse muutmist kohustuslikuks aineks õpetajakoolituses ja koolides, et õpetajatel ja õpilastel oleksid vajalikud teadmised kodanikuõigustest ja -kohustustest ja Euroopa Liidust ning nad oskaksid analüüsida ja kriitiliselt hinnata teemakohast poliitilist ja sotsiaalset olukorda ning arenguid; |
| --- | --- |

26.

nõuab kodanikuõpetuse muutmist kohustuslikuks aineks õpetajakoolituses ja koolides, et õpetajatel ja õpilastel oleksid vajalikud teadmised kodanikuõigustest ja -kohustustest ja Euroopa Liidust ning nad oskaksid analüüsida ja kriitiliselt hinnata teemakohast poliitilist ja sotsiaalset olukorda ning arenguid;

| 27. | on seisukohal, et igal koolil on ainulaadne side kohaliku kogukonnaga ja koolijuhtidel peaksid olema suuremad otsustamisvolitused, mis võimaldaks neil edukalt lahendada nende keskkonnale iseloomulikke haridusprobleeme ja õpetamisnõudeid koostöös vanemate ja kohaliku kogukonna sidusrühmadega; rõhutab, et äärmiselt mitmekesise taustaga sisserändajate saabumise tõttu tuleb õpetajaamet muuta eriti teadlikuks kultuuridevahelistest probleemidest ja arengutest, mitte üksnes koolis, vaid ka peredes ja nende vahetus kohalikus keskkonnas, kus mitmekesisus on väga suur; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et igal koolil on ainulaadne side kohaliku kogukonnaga ja koolijuhtidel peaksid olema suuremad otsustamisvolitused, mis võimaldaks neil edukalt lahendada nende keskkonnale iseloomulikke haridusprobleeme ja õpetamisnõudeid koostöös vanemate ja kohaliku kogukonna sidusrühmadega; rõhutab, et äärmiselt mitmekesise taustaga sisserändajate saabumise tõttu tuleb õpetajaamet muuta eriti teadlikuks kultuuridevahelistest probleemidest ja arengutest, mitte üksnes koolis, vaid ka peredes ja nende vahetus kohalikus keskkonnas, kus mitmekesisus on väga suur;

| 28. | rõhutab Comeniuse programmi väga kasulikku mõju õpetajatele ja selle olulisust väikestele kogukondadele, eriti sotsiaalselt ja majanduslikult mahajäänud piirkondadele, kuna sellega edendatakse kaasatust ja suuremat teadlikkust Euroopa mõõtme kohta hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

rõhutab Comeniuse programmi väga kasulikku mõju õpetajatele ja selle olulisust väikestele kogukondadele, eriti sotsiaalselt ja majanduslikult mahajäänud piirkondadele, kuna sellega edendatakse kaasatust ja suuremat teadlikkust Euroopa mõõtme kohta hariduse valdkonnas;

| 29. | tunneb heameelt liikmesriikide kokkuleppe üle teha koostööd õpetajahariduse poliitika koordineerimise suurendamiseks, eelkõige avatud koordineerimismeetodi abil; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid täielikult seda võimalust üksteiselt õppida ja nõuab, et Euroopa Parlamendiga konsulteeritaks selle valdkonna ajakava ja arengute osas; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt liikmesriikide kokkuleppe üle teha koostööd õpetajahariduse poliitika koordineerimise suurendamiseks, eelkõige avatud koordineerimismeetodi abil; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid täielikult seda võimalust üksteiselt õppida ja nõuab, et Euroopa Parlamendiga konsulteeritaks selle valdkonna ajakava ja arengute osas;

| 30. | rõhutab vajadust parema õpetajakoolituse statistika järele kogu liidus, et soodustada teabevahetust, tihedamat koostööd ja parimate tavade vahetust; teeb ettepaneku, et liikmesriigid kehtestaksid koostöös komisjoniga süsteemid, millega tagatakse eelkooli-, alg- ja keskkooliõpetajate hariduse võrreldavate andmete kerge kättesaadavus; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust parema õpetajakoolituse statistika järele kogu liidus, et soodustada teabevahetust, tihedamat koostööd ja parimate tavade vahetust; teeb ettepaneku, et liikmesriigid kehtestaksid koostöös komisjoniga süsteemid, millega tagatakse eelkooli-, alg- ja keskkooliõpetajate hariduse võrreldavate andmete kerge kättesaadavus;

| 31. | on seisukohal, et koolivägivalla vastu võitlemiseks on oluline saavutada tihedam koostöö õppealajuhatajate ja lapsevanemate vahel ning luua vahendid ja kord selle nähtuse vastu tõhusalt võitlemiseks; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et koolivägivalla vastu võitlemiseks on oluline saavutada tihedam koostöö õppealajuhatajate ja lapsevanemate vahel ning luua vahendid ja kord selle nähtuse vastu tõhusalt võitlemiseks;

| 32. | rõhutab sootundliku õpetamise ja soolise aspekti olulisust õpetajakoolituses; |
| --- | --- |

32.

rõhutab sootundliku õpetamise ja soolise aspekti olulisust õpetajakoolituses;

| 33. | kutsub komisjoni üles levitama liikmesriikide parimate tavade mudeleid, mis parandavad üldisi elus toimetuleku oskusi kooliprojektide kaudu, näiteks tervislik toitumine ja sport, kodundusõpe ja eraisiku finantsplaneerimine; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles levitama liikmesriikide parimate tavade mudeleid, mis parandavad üldisi elus toimetuleku oskusi kooliprojektide kaudu, näiteks tervislik toitumine ja sport, kodundusõpe ja eraisiku finantsplaneerimine;

| 34. | kutsub liikmesriike üles lisama õpetajakoolitusse konfliktilahendamise programme, et õpetajad õpiksid uusi strateegiaid igasuguste klassiruumis toimuvate konfliktide lahendamiseks ning ka vägivalla ja agressiooniga toimetulekuks; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles lisama õpetajakoolitusse konfliktilahendamise programme, et õpetajad õpiksid uusi strateegiaid igasuguste klassiruumis toimuvate konfliktide lahendamiseks ning ka vägivalla ja agressiooniga toimetulekuks;

| 35. | kutsub liikmesriike üles lisama õpetajakoolitusse põhiteadmisi Euroopa Liidu, selle institutsioonide ja nende toimimisviisi kohta ning korraldama õpetajatele-praktikantidele otstarbekaid külastusi Euroopa Liidu institutsioonidesse; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike üles lisama õpetajakoolitusse põhiteadmisi Euroopa Liidu, selle institutsioonide ja nende toimimisviisi kohta ning korraldama õpetajatele-praktikantidele otstarbekaid külastusi Euroopa Liidu institutsioonidesse;

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OECD-le, Unescole ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OECD-le, Unescole ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lK 45.

(2)  ELT L 394, 30.12.2006, lK 10.

(3)  EÜT C 142, 14.6.2002, lK 7.

(4)  ELT C 134, 7.6.2003, lK 3.

(5)  ELT C 300, 12.12.2007, lK 6.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0503.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/18

---

Teisipäev, 23. september 2008Bologna protsess ja üliõpilaste liikuvus

P6_TA(2008)0423

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta (2008/2070(INI))

2010/C 8 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 149 ja 150;

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon” (KOM(2006)0208);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimine: kuidas ülikoolid saaksid anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse” (KOM(2005)0152);

võttes arvesse aruannet pealkirjaga „Tähelepanu keskmes on kõrghariduse struktuur 2006/07– Bologna protsessi areng osalevates riikides” (Eurydice, Euroopa Komisjon, 2007);

võttes arvesse Eurobaromeetri 2007. aasta märtsi uuringut „Vaated kõrghariduse reformidele”;

võttes arvesse oma 25. septembri 2007. aasta seisukohta esimesel lugemisel ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas (1);

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13.–14. märtsi 2008. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0302/2008),

| A. | arvestades, et Bologna protsessi eesmärk on luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum, sealhulgas reformida kõrgharidust, eemaldada üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust takistavad viimased piirangud ning parandada Euroopas kõrghariduse kvaliteeti, atraktiivsust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bologna protsessi eesmärk on luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum, sealhulgas reformida kõrgharidust, eemaldada üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust takistavad viimased piirangud ning parandada Euroopas kõrghariduse kvaliteeti, atraktiivsust ja konkurentsivõimet;

| B. | arvestades, et üliõpilaste liikuvus ja hariduse kvaliteet peavad jääma Bologna protsessi põhielementide hulka; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üliõpilaste liikuvus ja hariduse kvaliteet peavad jääma Bologna protsessi põhielementide hulka;

| C. | arvestades, et üliõpilaste liikuvus loob uued kultuurilised, sotsiaalsed ja akadeemilised väärtused ning pakub võimalusi isiklikuks arenguks ja akadeemiliste standardite ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üliõpilaste liikuvus loob uued kultuurilised, sotsiaalsed ja akadeemilised väärtused ning pakub võimalusi isiklikuks arenguks ja akadeemiliste standardite ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| D. | arvestades, et üliõpilaste liikuvus ei ole paljudele üliõpilastele, teadlastele ja muudele töötajatele eelkõige uuemates liikmesriikides ikka veel kättesaadav peamiselt ebapiisavate stipendiumide tõttu; arvestades, et takistused on hästi teada ja neile on korduvalt viidanud paljud arutluses osalevad sidusrühmad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üliõpilaste liikuvus ei ole paljudele üliõpilastele, teadlastele ja muudele töötajatele eelkõige uuemates liikmesriikides ikka veel kättesaadav peamiselt ebapiisavate stipendiumide tõttu; arvestades, et takistused on hästi teada ja neile on korduvalt viidanud paljud arutluses osalevad sidusrühmad;

| E. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata üliõpilaste õppimise, elamise ja liikuvuse kulude asjakohasele rahastamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata üliõpilaste õppimise, elamise ja liikuvuse kulude asjakohasele rahastamisele;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament on üliõpilaste liikuvuse seadnud pidevalt oma eelarveprioriteediks ning püüdnud tagada ühenduse haridusprogrammide rahastamise piisavat taset; arvestades, et Euroopa Parlamendi kindel seisukoht selles küsimuses on hoolimata nõukogu poolt tehtud kärbetest komisjoni ettepanekus toonud kaasa elukestva õppe ja Erasmus Munduse programmide assigneeringute suurenemise, mille üle peeti läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) ja hiljutise eelarvemenetluse raames; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament on üliõpilaste liikuvuse seadnud pidevalt oma eelarveprioriteediks ning püüdnud tagada ühenduse haridusprogrammide rahastamise piisavat taset; arvestades, et Euroopa Parlamendi kindel seisukoht selles küsimuses on hoolimata nõukogu poolt tehtud kärbetest komisjoni ettepanekus toonud kaasa elukestva õppe ja Erasmus Munduse programmide assigneeringute suurenemise, mille üle peeti läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) ja hiljutise eelarvemenetluse raames;

| G. | arvestades, et asjakohaste poliitikate ja meetmete väljatöötamiseks, jälgimiseks, võrdlemiseks ja hindamiseks on vaja usaldusväärseid statistilisi andmeid, mis käsitlevad üliõpilaste liikuvust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et asjakohaste poliitikate ja meetmete väljatöötamiseks, jälgimiseks, võrdlemiseks ja hindamiseks on vaja usaldusväärseid statistilisi andmeid, mis käsitlevad üliõpilaste liikuvust;

| H. | arvestades, et informaalse ja mitteformaalse õppe tunnustamine moodustab elukestva õppe strateegia nurgakivi ning selles protsessis tuleb tunnustada ka täiskasvanuhariduse tähtsust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et informaalse ja mitteformaalse õppe tunnustamine moodustab elukestva õppe strateegia nurgakivi ning selles protsessis tuleb tunnustada ka täiskasvanuhariduse tähtsust;

| I. | arvestades, et võimalust välismaale minna ei tohiks takistada halduslike, rahaliste ja keeleliste piirangutega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et võimalust välismaale minna ei tohiks takistada halduslike, rahaliste ja keeleliste piirangutega;

| J. | arvestades, et liikuvus soodustab võõrkeelte õppimist ja parandab üldist suhtlemisoskust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikuvus soodustab võõrkeelte õppimist ja parandab üldist suhtlemisoskust;

| K. | arvestades, et ülikoole tuleb viivitamatult reformida ja uuendada kvaliteedi, õppestruktuuri, innovatsiooni ja paindlikkuse osas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ülikoole tuleb viivitamatult reformida ja uuendada kvaliteedi, õppestruktuuri, innovatsiooni ja paindlikkuse osas;

| L. | arvestades, et õpetamise kvaliteet on sama oluline kui teadustegevuse kvaliteet ning seda oleks vaja reformida ja ajakohastada kogu Euroopa Liidus, ning arvestades, et need kaks mõõdet on tihedalt seotud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õpetamise kvaliteet on sama oluline kui teadustegevuse kvaliteet ning seda oleks vaja reformida ja ajakohastada kogu Euroopa Liidus, ning arvestades, et need kaks mõõdet on tihedalt seotud;

| M. | arvestades, et erinevad riiklikud tunnustamissüsteemid takistavad oluliselt üliõpilaste võrdset kohtlemist ja edasiminekut seoses Euroopa kõrgharidusruumi ja Euroopa tööturuga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et erinevad riiklikud tunnustamissüsteemid takistavad oluliselt üliõpilaste võrdset kohtlemist ja edasiminekut seoses Euroopa kõrgharidusruumi ja Euroopa tööturuga;

| N. | arvestades, et liikuvusele võivad takistuseks saada mõlemad järgmised asjaolud: läbitud kursuseid ei tunnustata täielikult ja nõuetekohaselt ning saadud kraadid ei ole võrdväärsed; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikuvusele võivad takistuseks saada mõlemad järgmised asjaolud: läbitud kursuseid ei tunnustata täielikult ja nõuetekohaselt ning saadud kraadid ei ole võrdväärsed;

| O. | arvestades, et kõikides Bologna protsessile alla kirjutanud riikides tuleb viivitamatult rakendada, kooskõlastada ja edendada ühtset lähenemisviisi, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõikides Bologna protsessile alla kirjutanud riikides tuleb viivitamatult rakendada, kooskõlastada ja edendada ühtset lähenemisviisi,

| P. | arvestades, et Bologna protsess peab looma uue progressiivse haridusmudeli, mis tagab hariduse kättesaadavuse kõigile, kusjuures peamiseks eesmärgiks on anda edasi teadmisi ja väärtusi ning luua tuleviku tarvis jätkusuutlik ühiskond, mis on teadlik ja vaba sotsiaalsest ebavõrdusest, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Bologna protsess peab looma uue progressiivse haridusmudeli, mis tagab hariduse kättesaadavuse kõigile, kusjuures peamiseks eesmärgiks on anda edasi teadmisi ja väärtusi ning luua tuleviku tarvis jätkusuutlik ühiskond, mis on teadlik ja vaba sotsiaalsest ebavõrdusest,

| 1. | on arvamusel, et üliõpilaste liikuvuse ja eri haridussüsteemide kvaliteedi parandamine peaks olema esmatähtis Bologna protsessi põhieesmärkide uuesti määratlemisel pärast 2010. aastat; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et üliõpilaste liikuvuse ja eri haridussüsteemide kvaliteedi parandamine peaks olema esmatähtis Bologna protsessi põhieesmärkide uuesti määratlemisel pärast 2010. aastat;

| 2. | rõhutab, et üliõpilaste liikuvuse saavutamiseks tuleb võtta meetmeid erinevates poliitikavaldkondades; liikuvuse erinevad aspektid ei kuulu ainult kõrghariduse valdkonda, vaid ka sotsiaal-, rahandus-, sisserände- ja viisapoliitika alla; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et üliõpilaste liikuvuse saavutamiseks tuleb võtta meetmeid erinevates poliitikavaldkondades; liikuvuse erinevad aspektid ei kuulu ainult kõrghariduse valdkonda, vaid ka sotsiaal-, rahandus-, sisserände- ja viisapoliitika alla;

| 3. | tervitab liikmesriikide valitsustevahelise koostöö raames tehtavaid pingutusi, et parandada hariduse kvaliteeti ja konkurentsivõimet liidus, eelkõige liikuvuse edendamise, kvalifikatsioonide tunnustamise ja kvaliteedi tagamise kaudu, eriti arvestades finantsraamistiku rubriigi 1a väikesest varust tingitud piiratud tegevusruumi; |
| --- | --- |

3.

tervitab liikmesriikide valitsustevahelise koostöö raames tehtavaid pingutusi, et parandada hariduse kvaliteeti ja konkurentsivõimet liidus, eelkõige liikuvuse edendamise, kvalifikatsioonide tunnustamise ja kvaliteedi tagamise kaudu, eriti arvestades finantsraamistiku rubriigi 1a väikesest varust tingitud piiratud tegevusruumi;

| 4. | on arvamusel, et tuleks jätkata konsultatsioonimeetodit, mida kasutavad kõik protsessis osalevad sidusrühmad: asutused ja üliõpilaste esindajad peaksid tegema tihedat koostööd, et eemaldada liikuvust takistavad viimased piirangud ja lahendada probleemid, mis on seotud kvaliteedi ja Bologna protsessi rakendamisega; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et tuleks jätkata konsultatsioonimeetodit, mida kasutavad kõik protsessis osalevad sidusrühmad: asutused ja üliõpilaste esindajad peaksid tegema tihedat koostööd, et eemaldada liikuvust takistavad viimased piirangud ja lahendada probleemid, mis on seotud kvaliteedi ja Bologna protsessi rakendamisega;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et Bologna protsessi rakendamisel tuleks erilist tähelepanu pühendada tihedale ja intensiivsele koostööle ja kooskõlastamisele Euroopa teadusruumiga; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et Bologna protsessi rakendamisel tuleks erilist tähelepanu pühendada tihedale ja intensiivsele koostööle ja kooskõlastamisele Euroopa teadusruumiga;

Üliõpilaste liikuvus: kvaliteet ja tõhusus

| 6. | rõhutab, et üliõpilaste liikuvuse ja sotsiaal-majandusliku olukorra kohta on hädasti vaja võrreldavat ja usaldusväärset statistikat, nagu ühised näitajad, kriteeriumid ja võrdlusuuringud, et leevendada praegust andmete vähesust ja edendada heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et üliõpilaste liikuvuse ja sotsiaal-majandusliku olukorra kohta on hädasti vaja võrreldavat ja usaldusväärset statistikat, nagu ühised näitajad, kriteeriumid ja võrdlusuuringud, et leevendada praegust andmete vähesust ja edendada heade tavade vahetamist;

| 7. | kutsub ülikoole üles parandama ja lihtsustama nii välisüliõpilastele kui ka välismaale õppima minevatele üliõpilastele elektrooniliselt ja mitteelektrooniliselt antavat teavet; kutsub ülikoole ja Erasmuse programmi riiklikke büroosid üles tegema koostööd üliõpilasorganisatsioonidega, et teha kogu vajalik teave õigeaegselt kättesaadavaks; kutsub ülikoole üles toetama üliõpilaste õigusi kooskõlas oma kohustustega, mis nad on võtnud Erasmuse ülikoolihartaga liitudes; |
| --- | --- |

7.

kutsub ülikoole üles parandama ja lihtsustama nii välisüliõpilastele kui ka välismaale õppima minevatele üliõpilastele elektrooniliselt ja mitteelektrooniliselt antavat teavet; kutsub ülikoole ja Erasmuse programmi riiklikke büroosid üles tegema koostööd üliõpilasorganisatsioonidega, et teha kogu vajalik teave õigeaegselt kättesaadavaks; kutsub ülikoole üles toetama üliõpilaste õigusi kooskõlas oma kohustustega, mis nad on võtnud Erasmuse ülikoolihartaga liitudes;

| 8. | rõhutab, et Bologna protsessi eesmärkide täitmiseks peab üliõpilaste ja teadlaste liikumine olema mõlemapoolne; rõhutab erinevusi praegustes suundumustes ja eriti vähest liikumist liikmesriikidesse, mis ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Bologna protsessi eesmärkide täitmiseks peab üliõpilaste ja teadlaste liikumine olema mõlemapoolne; rõhutab erinevusi praegustes suundumustes ja eriti vähest liikumist liikmesriikidesse, mis ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on välisüliõpilaste juhendamine nende sotsiaalse, kultuurilise ja keelelise integratsiooni eesmärgil; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on välisüliõpilaste juhendamine nende sotsiaalse, kultuurilise ja keelelise integratsiooni eesmärgil;

| 10. | rõhutab, et parem keelteoskus on märkimisväärne eelis ja üks üliõpilaste liikuvuse põhjuseid ning et oluline on intensiivsete keelekursuste pakkumine välisüliõpilastele enne Erasmuse programmi õppeperioodi ja/või selle ajal; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et parem keelteoskus on märkimisväärne eelis ja üks üliõpilaste liikuvuse põhjuseid ning et oluline on intensiivsete keelekursuste pakkumine välisüliõpilastele enne Erasmuse programmi õppeperioodi ja/või selle ajal;

Kõrghariduse reformimine ja ülikoolide kaasajastamine: kvaliteet, innovatsioon ja paindlikkus

| 11. | kutsub liidu ülikoole üles viima läbi õppekavade innovaatilist, ulatuslikku ja metoodilist reformi, kuna ambitsioonikas ja kvaliteetne sisu ning korralduse ümberstruktureerimine on olulise tähtsusega üliõpilaste liikuvuse ja suurema paindlikkuse saavutamise jaoks; kutsub nn liikuvuse õppeperioodi sisse viimist kõikidesse kraadiõppeprogrammidesse, et võimaldada üliõpilastel välismaale minna; |
| --- | --- |

11.

kutsub liidu ülikoole üles viima läbi õppekavade innovaatilist, ulatuslikku ja metoodilist reformi, kuna ambitsioonikas ja kvaliteetne sisu ning korralduse ümberstruktureerimine on olulise tähtsusega üliõpilaste liikuvuse ja suurema paindlikkuse saavutamise jaoks; kutsub nn liikuvuse õppeperioodi sisse viimist kõikidesse kraadiõppeprogrammidesse, et võimaldada üliõpilastel välismaale minna;

| 12. | nõuab, et rõhutataks vajadust ühiste Euroopa doktoriõppeprogrammide järele, millega edendataks doktorantide liikuvust ja raamistiku loomist Euroopa doktorikraadile; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et rõhutataks vajadust ühiste Euroopa doktoriõppeprogrammide järele, millega edendataks doktorantide liikuvust ja raamistiku loomist Euroopa doktorikraadile;

| 13. | rõhutab, kui oluline roll on õpetamise kvaliteedil ja pädevusel, arvestades, et kvalifitseeritud õpetajate areng ja pidev koolitus kõikides õppevaldkondades on olulise tähtsusega, et tõsta õpetamise atraktiivsust ja tõhusust ning saavutada Bologna protsessi eesmärgid; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline roll on õpetamise kvaliteedil ja pädevusel, arvestades, et kvalifitseeritud õpetajate areng ja pidev koolitus kõikides õppevaldkondades on olulise tähtsusega, et tõsta õpetamise atraktiivsust ja tõhusust ning saavutada Bologna protsessi eesmärgid;

| 14. | kordab, et vaja on tihendada riikidevahelist dialoogi ning teabe ja kogemuste vahetust, et soodustada õpetajakoolituse, sealhulgas algastme õpetajate koolituse lähenemist ning pideva professionaalse arengu tõhusust; |
| --- | --- |

14.

kordab, et vaja on tihendada riikidevahelist dialoogi ning teabe ja kogemuste vahetust, et soodustada õpetajakoolituse, sealhulgas algastme õpetajate koolituse lähenemist ning pideva professionaalse arengu tõhusust;

Üliõpilaste liikuvuse ja sotsiaalse mõõtme rahastamine ning nendesse investeerimine

| 15. | nõuab ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit üliõpilastele eriabi andmist, pakkudes neile näiteks odavat ja korralikku majutust, arvestades, et pärast saabumist on sageli vaja lisatuge; |
| --- | --- |

15.

nõuab ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit üliõpilastele eriabi andmist, pakkudes neile näiteks odavat ja korralikku majutust, arvestades, et pärast saabumist on sageli vaja lisatuge;

| 16. | soovitab ühtse Euroopa üliõpilaspileti kasutuselevõttu, et soodustada liikuvust ja võimaldada üliõpilastele majutus- ja elamiskulude puhul hinnaalandust; |
| --- | --- |

16.

soovitab ühtse Euroopa üliõpilaspileti kasutuselevõttu, et soodustada liikuvust ja võimaldada üliõpilastele majutus- ja elamiskulude puhul hinnaalandust;

| 17. | kutsub liikmesriike ja pädevaid ametiasutusi üles tagama võrdset ja üldist juurdepääsu liikuvusele, kasutades selleks lihtsat, paindlikku ja läbipaistvat stipendiumide määramise korda ning andes täiendavat rahalist toetust kulukate sihtkohtade puhul ja üliõpilastele, kes seda vajavad; peab väga tähtsaks, et üliõpilased saaksid selle toetuse enne lahkumist, et vältida nende ülemäärast finantskoormust; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike ja pädevaid ametiasutusi üles tagama võrdset ja üldist juurdepääsu liikuvusele, kasutades selleks lihtsat, paindlikku ja läbipaistvat stipendiumide määramise korda ning andes täiendavat rahalist toetust kulukate sihtkohtade puhul ja üliõpilastele, kes seda vajavad; peab väga tähtsaks, et üliõpilased saaksid selle toetuse enne lahkumist, et vältida nende ülemäärast finantskoormust;

| 18. | tervitab asjaolu, et seoses mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega, mis on ette nähtud 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonis, võiks kaaluda haridusprogrammide ja eelkõige Erasmuse stipendiumide jaoks ette nähtud rahastamispaketi suurendamist sõltuvalt programmi jälgimise ja hindamise tulemustest; |
| --- | --- |

18.

tervitab asjaolu, et seoses mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega, mis on ette nähtud 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonis, võiks kaaluda haridusprogrammide ja eelkõige Erasmuse stipendiumide jaoks ette nähtud rahastamispaketi suurendamist sõltuvalt programmi jälgimise ja hindamise tulemustest;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et tuleks võtta kasutusele ja soodustada üliõpilaste liikuvuse rahastamise uusi vahendeid, nagu intressivabad laenud ja/või ülekantavad laenud; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et tuleks võtta kasutusele ja soodustada üliõpilaste liikuvuse rahastamise uusi vahendeid, nagu intressivabad laenud ja/või ülekantavad laenud;

| 20. | kutsub Euroopa ülikoole üles tegema koostööd erasektoriga (nt majandus- või äriorganisatsioonid nagu kaubanduskojad), et leida uusi tõhusaid mehhanisme üliõpilaste liikuvuse kaasrahastamiseks igas õppetsüklis (bakalaureuse-, magistri-, doktoriõpe), parandades seeläbi haridussüsteemide kvaliteeti; |
| --- | --- |

20.

kutsub Euroopa ülikoole üles tegema koostööd erasektoriga (nt majandus- või äriorganisatsioonid nagu kaubanduskojad), et leida uusi tõhusaid mehhanisme üliõpilaste liikuvuse kaasrahastamiseks igas õppetsüklis (bakalaureuse-, magistri-, doktoriõpe), parandades seeläbi haridussüsteemide kvaliteeti;

| 21. | soovitab viljaka dialoogi pidamist ja kahepoolset mõttevahetust äriühingute ja ülikoolide vahel, et luua innovaatilisi partnerlussidemeid ja proovida uusi koostööviise; |
| --- | --- |

21.

soovitab viljaka dialoogi pidamist ja kahepoolset mõttevahetust äriühingute ja ülikoolide vahel, et luua innovaatilisi partnerlussidemeid ja proovida uusi koostööviise;

Diplomite kvaliteet ja täielik tunnustamine

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama üleeuroopaliste lähteraamistike rakendamist (Bologna kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas, Euroopa kvaliteeditagamise normid ja suunised ning kõrgharidusele juurdepääsu võimaldavate tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsioon), et luua Euroopa kõrgharidusruum; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama üleeuroopaliste lähteraamistike rakendamist (Bologna kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas, Euroopa kvaliteeditagamise normid ja suunised ning kõrgharidusele juurdepääsu võimaldavate tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsioon), et luua Euroopa kõrgharidusruum;

| 23. | rõhutab seega ulatusliku, ühtse ja tõhusa ainepunktide ülekande süsteemi (ECTS) kasutuselevõtu hädavajalikkust, selleks et üliõpilaste ja akadeemikute kvalifikatsiooni oleks kogu Euroopa ulatuses lihtne üle kanda tänu ühele ühisele raamistikule; |
| --- | --- |

23.

rõhutab seega ulatusliku, ühtse ja tõhusa ainepunktide ülekande süsteemi (ECTS) kasutuselevõtu hädavajalikkust, selleks et üliõpilaste ja akadeemikute kvalifikatsiooni oleks kogu Euroopa ulatuses lihtne üle kanda tänu ühele ühisele raamistikule;

| 24. | rõhutab, et kolmeastmelise kraadisüsteemi (bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraad) võiks muuta paindlikumaks, eeskätt kasutades esimese ja teise astme puhul süsteemi 3 + 2 asemel süsteemi 4 + 1; märgib, et mõnel alal võiks see kraadi omanike suurema liikuvuse ja parema tööalase konkurentsivõime huvides paremini sobida; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et kolmeastmelise kraadisüsteemi (bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraad) võiks muuta paindlikumaks, eeskätt kasutades esimese ja teise astme puhul süsteemi 3 + 2 asemel süsteemi 4 + 1; märgib, et mõnel alal võiks see kraadi omanike suurema liikuvuse ja parema tööalase konkurentsivõime huvides paremini sobida;

| 25. | nõuab, et ülikoolide poolt heaks kiidetud praktika ning muude informaalsete ja mitteformaalsete liikuvuse kogemuste eest antaks ECTS ainepunkte ning neid tunnustataks õppekava osana; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et ülikoolide poolt heaks kiidetud praktika ning muude informaalsete ja mitteformaalsete liikuvuse kogemuste eest antaks ECTS ainepunkte ning neid tunnustataks õppekava osana;

Bologna protsessi rakendamine kõikides osalevates riikides

| 26. | kutsub liikmesriikide pädevaid ametiasutusi ja Euroopa ülikoole üles innustama ja edendama parimate tavade vahetamist ja teadlikkust tõstvaid algatusi; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriikide pädevaid ametiasutusi ja Euroopa ülikoole üles innustama ja edendama parimate tavade vahetamist ja teadlikkust tõstvaid algatusi;

| 27. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid lihtsustaksid viisamenetlusi ja vähendaksid vastavaid halduskulusid liikuvatele üliõpilastele, eelkõige Ida-Euroopa liikmes- ja kandidaatriikide osas, kooskõlas viisasid käsitlevate ELi direktiividega; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid lihtsustaksid viisamenetlusi ja vähendaksid vastavaid halduskulusid liikuvatele üliõpilastele, eelkõige Ida-Euroopa liikmes- ja kandidaatriikide osas, kooskõlas viisasid käsitlevate ELi direktiividega;

*

* *

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 219 E, 20.8.2008, lK 68.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/22

---

Teisipäev, 23. september 2008Õigusaktide kohandamine komiteemenetlust käsitleva uue otsusega

P6_TA(2008)0424

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile õigusaktide kohandamise kohta komiteemenetlust käsitleva uue otsusega (2008/2096(INI))

2010/C 8 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (1) ja mida on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (2) (edaspidi mõlemad „komiteemenetluse otsus”);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldust nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsuse kohta, millega muudetakse otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2006/512/EÜ) (3);

võttes arvesse kokkulepet Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ja mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ) rakendamise korra kohta (4);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku ja artiklit 202;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 290 ja 291;

võttes arvesse 8. mai 2008. aasta otsust institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ja mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ) rakendamise korra kohta (5);

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0345/2008),

| A. | arvestades, et õigusaktide kvaliteedi huvides ilmneb üha sagedamini vajadus delegeerida komisjonile õigus arendada õigusaktide mitteolemuslikke või tehnilisi osi ning kohandada õigusakte kiiresti, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja majandusmuutusi; arvestades, et sellise volituste delegeerimise lihtsustamiseks tuleb seadusandjale anda institutsioonilised vahendid, et ta saaks nende volituste kasutamist kontrollida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigusaktide kvaliteedi huvides ilmneb üha sagedamini vajadus delegeerida komisjonile õigus arendada õigusaktide mitteolemuslikke või tehnilisi osi ning kohandada õigusakte kiiresti, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja majandusmuutusi; arvestades, et sellise volituste delegeerimise lihtsustamiseks tuleb seadusandjale anda institutsioonilised vahendid, et ta saaks nende volituste kasutamist kontrollida;

| B. | arvestades, et siiani ei olnud liidu seadusandajal selliseks delegeerimiseks muud võimalust kui kasutada EÜ asutamislepingu artiklit 202; arvestades, et selle sätte kasutamine ei ole olnud rahuldav, sest see osutab komisjoni rakendusvolitustele ja nende suhtes kohaldatavale kontrollimenetlusele, mille üle nõukogu otsustab ühehäälselt pärast seda, kui ta on Euroopa Parlamendiga lihtsalt konsulteerinud; arvestades, et see kontrollimenetlus tugineb peaasjalikult liikmesriikide ametnikest koosnevate komiteede tegevusele ja parlament oli sellisest menetlusest kuni nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse (mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ) vastuvõtmiseni välja jäetud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et siiani ei olnud liidu seadusandajal selliseks delegeerimiseks muud võimalust kui kasutada EÜ asutamislepingu artiklit 202; arvestades, et selle sätte kasutamine ei ole olnud rahuldav, sest see osutab komisjoni rakendusvolitustele ja nende suhtes kohaldatavale kontrollimenetlusele, mille üle nõukogu otsustab ühehäälselt pärast seda, kui ta on Euroopa Parlamendiga lihtsalt konsulteerinud; arvestades, et see kontrollimenetlus tugineb peaasjalikult liikmesriikide ametnikest koosnevate komiteede tegevusele ja parlament oli sellisest menetlusest kuni nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse (mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ) vastuvõtmiseni välja jäetud;

| C. | arvestades, et komiteemenetluse otsuse artikli 2 lõikes 2 tuuakse sisse meetmed, mille raames nähakse kaasotsustamise korras ette vastuvõetud põhiõigusaktidega ette üldmeetmete vastuvõtmine, mille eesmärgiks on muuta kõnealuse akti vähemolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades; arvestades, et see on liidu seadusandja ülesanne teha iga õigusakti puhul eraldi kindlaks selle olulised osad, mida saab muuta ainult seadusandliku tavamenetluse korras; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komiteemenetluse otsuse artikli 2 lõikes 2 tuuakse sisse meetmed, mille raames nähakse kaasotsustamise korras ette vastuvõetud põhiõigusaktidega ette üldmeetmete vastuvõtmine, mille eesmärgiks on muuta kõnealuse akti vähemolulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades; arvestades, et see on liidu seadusandja ülesanne teha iga õigusakti puhul eraldi kindlaks selle olulised osad, mida saab muuta ainult seadusandliku tavamenetluse korras;

| D. | arvestades, et komiteemenetluse otsusega kohaldatakse niinimetatud kvaasiseadusandlikele meetmetele kontrolliga regulatiivmenetlust, mille puhul parlament osaleb täiel määral kontrolli teostamises selliste meetmete üle ning võib lükata tagasi komisjoni kavandatavad meetmed, mis väljuvad põhiaktis sätestatud rakendusvolituste raamidest, või eelnõu, mis ei vasta põhiakti eesmärgile või sisule või ei järgi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komiteemenetluse otsusega kohaldatakse niinimetatud kvaasiseadusandlikele meetmetele kontrolliga regulatiivmenetlust, mille puhul parlament osaleb täiel määral kontrolli teostamises selliste meetmete üle ning võib lükata tagasi komisjoni kavandatavad meetmed, mis väljuvad põhiaktis sätestatud rakendusvolituste raamidest, või eelnõu, mis ei vasta põhiakti eesmärgile või sisule või ei järgi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet;

| E. | arvestades, et uus menetlus tagab demokraatliku kontrolli olemuselt kvaasiseadusandlike rakendusmeetmete üle, asetades mõlemad kaasseadusandjad – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – võrdsesse olukorda ja kaotades seega ühe tõsisema demokraatia puuduse avaldumise aspekti liidus; arvestades, et komiteemenetluse otsus võimaldab delegeerida komisjonile enamiku õigusaktide tehnilistest aspektidest ja nende kohandamise, tagades seega, et seadusandja keskendub olulistele aspektidele ja ühenduse õigusaktide kvaliteedi parandamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uus menetlus tagab demokraatliku kontrolli olemuselt kvaasiseadusandlike rakendusmeetmete üle, asetades mõlemad kaasseadusandjad – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – võrdsesse olukorda ja kaotades seega ühe tõsisema demokraatia puuduse avaldumise aspekti liidus; arvestades, et komiteemenetluse otsus võimaldab delegeerida komisjonile enamiku õigusaktide tehnilistest aspektidest ja nende kohandamise, tagades seega, et seadusandja keskendub olulistele aspektidele ja ühenduse õigusaktide kvaliteedi parandamisele;

| F. | arvestades, et kui rakendusmeetmetel on komiteemenetluse otsuse artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud tunnusjooni, ei ole uus kontrolliga regulatiivmenetlus vabatahtlik, vaid kohustuslik; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kui rakendusmeetmetel on komiteemenetluse otsuse artikli 2 lõikes 2 kirjeldatud tunnusjooni, ei ole uus kontrolliga regulatiivmenetlus vabatahtlik, vaid kohustuslik;

| G. | arvestades, et käimasolev õigustiku kohandamine komiteemenetluse otsusega ei ole veel lõpetatud, sest veel on jäänud õigusakte, milles nähakse ette rakendusmeetmed, millele tuleks kohaldada uut kontrolliga regulatiivmenetlust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et käimasolev õigustiku kohandamine komiteemenetluse otsusega ei ole veel lõpetatud, sest veel on jäänud õigusakte, milles nähakse ette rakendusmeetmed, millele tuleks kohaldada uut kontrolliga regulatiivmenetlust;

| H. | arvestades, et komiteemenetluse otsuse artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimustele võivad vastata mitte ainult siiani kontrolliga regulatiivmenetluse raamesse jäävad rakendusmeetmed, vaid ka mõned korralduskomitee menetluse ja nõuandemenetluse kohaldamisalasse jäävad meetmed; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komiteemenetluse otsuse artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimustele võivad vastata mitte ainult siiani kontrolliga regulatiivmenetluse raamesse jäävad rakendusmeetmed, vaid ka mõned korralduskomitee menetluse ja nõuandemenetluse kohaldamisalasse jäävad meetmed;

| I. | arvestades, et Lissaboni lepinguga viiakse sisse õigusnormide hierarhia ja luuakse mõiste „delegeeritud õigusakt”, s.t seadusandlik akt, millega komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi; arvestades, et Lissaboni lepingus käsitletakse ka rakendusakte uuel viisil ja sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kaasotsustamismenetlus kui menetlus, mille kohaselt võetakse vastu määrus, mis käsitleb rakendusaktide üle liikmesriikide poolt läbiviidava kontrolli mehhanisme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Lissaboni lepinguga viiakse sisse õigusnormide hierarhia ja luuakse mõiste „delegeeritud õigusakt”, s.t seadusandlik akt, millega komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi; arvestades, et Lissaboni lepingus käsitletakse ka rakendusakte uuel viisil ja sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kaasotsustamismenetlus kui menetlus, mille kohaselt võetakse vastu määrus, mis käsitleb rakendusaktide üle liikmesriikide poolt läbiviidava kontrolli mehhanisme;

| J. | arvestades, et Lissaboni lepingu vastavate sätete kohaldamine tingib vajaduse institutsioonidevaheliste intensiivsete ja keerukate läbirääkimiste järele, ning arvestades, et järelikult tuleks praegune kohandamine lõpetada võimalikult kiiresti ja kindlasti enne Lissaboni lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Lissaboni lepingu vastavate sätete kohaldamine tingib vajaduse institutsioonidevaheliste intensiivsete ja keerukate läbirääkimiste järele, ning arvestades, et järelikult tuleks praegune kohandamine lõpetada võimalikult kiiresti ja kindlasti enne Lissaboni lepingu jõustumist;

| K. | arvestades, et juhul, kui Lissaboni leping jõustub, tuleb asuda uue ja keerukama kohandamise juurde, mis hõlmab õigustiku kohandamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 (õigusaktide vastuvõtmise õiguse delegeerimine); arvestades, et ehkki delegeeritud õigusakti määratlus Lissaboni lepingus on sarnane komiteemenetluse otsuses sätestatud kvaasiseadusandlike meetmete mõistega, ei ole need kaks mõistet identsed ja mainitud kahes õigusaktis sätestatud menetluskorrad on täiesti erinevad; seetõttu ei saa käimasolevat kohandamist käsitleda kui selget pretsedenti tulevikuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et juhul, kui Lissaboni leping jõustub, tuleb asuda uue ja keerukama kohandamise juurde, mis hõlmab õigustiku kohandamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 (õigusaktide vastuvõtmise õiguse delegeerimine); arvestades, et ehkki delegeeritud õigusakti määratlus Lissaboni lepingus on sarnane komiteemenetluse otsuses sätestatud kvaasiseadusandlike meetmete mõistega, ei ole need kaks mõistet identsed ja mainitud kahes õigusaktis sätestatud menetluskorrad on täiesti erinevad; seetõttu ei saa käimasolevat kohandamist käsitleda kui selget pretsedenti tulevikuks;

| L. | arvestades, et samal põhjusel ei saa käimaoleva kohandamise tulemusi iga õigusakti osas käsitleda kui pretsedenti tulevikuks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et samal põhjusel ei saa käimaoleva kohandamise tulemusi iga õigusakti osas käsitleda kui pretsedenti tulevikuks;

| M. | arvestades, et kasulik oleks, kui institutsioonid lepiksid omavahel kokku delegeeritud õigusaktide standardsõnastuse osas, mida komisjon korrapäraselt õigusakti eelnõudesse lisaks, ehkki seadusandjale jääks vabad käed selle muutmiseks; arvestades, et vajalik on asuda kaasotsustamismenetluse korras määruse vastuvõtmise juurde, millega sätestatakse rakendusaktide üle liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanismid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kasulik oleks, kui institutsioonid lepiksid omavahel kokku delegeeritud õigusaktide standardsõnastuse osas, mida komisjon korrapäraselt õigusakti eelnõudesse lisaks, ehkki seadusandjale jääks vabad käed selle muutmiseks; arvestades, et vajalik on asuda kaasotsustamismenetluse korras määruse vastuvõtmise juurde, millega sätestatakse rakendusaktide üle liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanismid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291,

| 1. | palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile EÜ asutamislepingu asjakohaste artiklite alusel õigusakti ettepanekud, millega viiakse lõpule komiteemenetlusega kohandamine; nõuab nende ettepanekute koostamisel institutsioonidevaheliste arutelude arvestamist ja et käsitletaks eelkõige käesolevas lisas loetletud õigusakte; |
| --- | --- |

1.

palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile EÜ asutamislepingu asjakohaste artiklite alusel õigusakti ettepanekud, millega viiakse lõpule komiteemenetlusega kohandamine; nõuab nende ettepanekute koostamisel institutsioonidevaheliste arutelude arvestamist ja et käsitletaks eelkõige käesolevas lisas loetletud õigusakte;

| 2. | palub komisjonil esitada asjakohased õigusakti ettepanekud ülejäänud ja eelkõige käesolevas lisas nimetatud õigusaktide kohandamiseks komiteemenetluse otsusega; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil esitada asjakohased õigusakti ettepanekud ülejäänud ja eelkõige käesolevas lisas nimetatud õigusaktide kohandamiseks komiteemenetluse otsusega;

| 3. | palub, et komisjon esitaks juhul, kui käimasolevat kohandamismenetlust ei lõpetata enne Lissaboni lepingu jõustumist, asjakohased õigusakti ettepanekud, et kohandada õigusakte, mida ei ole selleks ajaks veel kohandatud, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ettenähtud uue korraga; |
| --- | --- |

3.

palub, et komisjon esitaks juhul, kui käimasolevat kohandamismenetlust ei lõpetata enne Lissaboni lepingu jõustumist, asjakohased õigusakti ettepanekud, et kohandada õigusakte, mida ei ole selleks ajaks veel kohandatud, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ettenähtud uue korraga;

| 4. | palub, et komisjon esitaks igal juhul pärast Lissaboni lepingu jõustumist kogu ühenduse õigustiku uue korraga kohandamiseks vajalikud asjakohased õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

4.

palub, et komisjon esitaks igal juhul pärast Lissaboni lepingu jõustumist kogu ühenduse õigustiku uue korraga kohandamiseks vajalikud asjakohased õigusakti ettepanekud;

| 5. | palub, et komisjon esitaks niipea kui võimalik õigusakti ettepaneku eelnõu eesmärgiga võtta vastu määrus, millega sätestatakse juba ette eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes, kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikega 3; |
| --- | --- |

5.

palub, et komisjon esitaks niipea kui võimalik õigusakti ettepaneku eelnõu eesmärgiga võtta vastu määrus, millega sätestatakse juba ette eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes, kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikega 3;

| 6. | nõuab, et Euroopa Parlamendile antaks täiendavad vahendid kõigi komiteemenetluste jaoks mitte ainult käesoleval üleminekuajal, vaid ka Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise ettevalmistamiseks, tagamaks, et iga kolme institutsiooni vaheline komiteemenetlus toimiks rahuldavalt; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et Euroopa Parlamendile antaks täiendavad vahendid kõigi komiteemenetluste jaoks mitte ainult käesoleval üleminekuajal, vaid ka Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise ettevalmistamiseks, tagamaks, et iga kolme institutsiooni vaheline komiteemenetlus toimiks rahuldavalt;

| 7. | märgib, et esitatud nõudmised järgivad subsidiaarsuse põhimõtet ja kodanike põhiõigusi; |
| --- | --- |

7.

märgib, et esitatud nõudmised järgivad subsidiaarsuse põhimõtet ja kodanike põhiõigusi;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja sellega kaasnev loetelu komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja sellega kaasnev loetelu komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 184, 17.7.1999, lK 23.

(2)  ELT L 200, 22.7.2006, lK 11.

(3)  ELT C 255, 21.10.2006, lK 1.

(4)  ELT C 143, 10.6.2008, lK 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0189.

---

Teisipäev, 23. september 2008RESOLUTSIOONI LISA:

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Euroopa Parlament palub komisjonil esitada vastavad õigusakti ettepanekud, et kohandada järelejäänud õigusakte nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, sealhulgas eelkõige:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. aprilli 2000. aasta direktiiv 2000/15/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. aprilli 2000. aasta direktiiv 2000/15/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiiv 2000/25/EÜ, põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ (2); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiiv 2000/25/EÜ, põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ (2);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (3);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/43/EÜ, millega muudetakse direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (4); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/43/EÜ, millega muudetakse direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (4);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/53/EÜ, millega määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, ning direktiive 70/524/EMÜ, 96/25/EÜ ja 1999/29/EÜ loomasöötade kohta (5); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/53/EÜ, millega määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, ning direktiive 70/524/EMÜ, 96/25/EÜ ja 1999/29/EÜ loomasöötade kohta (5);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märts 2002. aasta otsus nr 676/2002/EÜ, Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (6); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märts 2002. aasta otsus nr 676/2002/EÜ, Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (6);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2002. aasta direktiiv 2002/33/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 90/425/EMÜ ja 92/118/EMÜ loomsetele kõrvalsaadustele esitatavate tervishoiunõuete osas (7); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2002. aasta direktiiv 2002/33/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 90/425/EMÜ ja 92/118/EMÜ loomsetele kõrvalsaadustele esitatavate tervishoiunõuete osas (7);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/3/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 70/156/EMÜ ja 80/1268/EMÜ N1-kategooria sõidukite süsinikdioksiidi heitmete ja kütusekulu osas (8); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/3/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 70/156/EMÜ ja 80/1268/EMÜ N1-kategooria sõidukite süsinikdioksiidi heitmete ja kütusekulu osas (8);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ (9); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ (9);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/33/EÜ, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (10); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/33/EÜ, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (10);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/64/EÜ, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (11); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/64/EÜ, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (11);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/40/EÜ, mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (12); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/40/EÜ, mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (12);

| — | nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (13); |
| --- | --- |

—

nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (13);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (14). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (14).

---

(1)  EÜT L 105, 3.5.2000, lk 34.

(2)  EÜT L 173, 12.7.2000, lk 1.

(3)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

(4)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 25.

(5)  EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55.

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

(7)  EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14.

(8)  ELT L 49, 19.2.2004, lk 36.

(9)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 33.

(10)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 59.

(11)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 10.

(12)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 12.

(13)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(14)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/26

---

Teisipäev, 23. september 2008Riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid

P6_TA(2008)0425

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 23. septembri 2008. aasta resolutsioon koos soovitustega riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide komisjonile (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 1976. aasta teist direktiivi 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (1);

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (2);

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmendat direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (3);

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (4);

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiivi 2001/107/EÜ, millega muudetakse avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitlevat nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ, et reguleerida fondivalitsejate ja lihtsustatud emissiooniprospektidega seonduvat (7);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiivi 2001/108/EÜ, millega muudetakse avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitlevat nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ seoses avatud investeerimisfondide (UCITS) investeeringutega (8);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (10);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (11) (pensionifondide direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (12);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (13);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (14);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (15);

võttes arvesse komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivi 2006/73/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (16) (finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi rakendusdirektiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (17);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivi 2005/1/EÜ, millega luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (18);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (19);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (20) (kapitalinõuete direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (21) (kapitali adekvaatsuse direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiivi 2007/36/EÜ noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta (22);

võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solvency II) (KOM(2008)0119) (Solvency II ettepanek);

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatist „Riskikapitalifondide piiriüleste investeeringute takistuste kõrvaldamine” (KOM (2007)0853);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni riskifondide ja tuletisväärtpaberite tuleviku kohta (23);

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni varahalduse kohta (24) ja 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni varahaldus II kohta (25);

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valge raamatu: finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta (26), eriti selle lõiget 19;

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste osa): uue etapi käivitamine (2008–2010) (27);

võttes arvesse Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni dokumenti väärtpaberite reguleerimise eesmärkide ja põhimõtete kohta 2003. aasta maist, milles käsitletakse muu hulgas kollektiivsete investeerimisskeemide, sh riskifondide turustamise põhimõtteid;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi majandus- ja teaduspoliitika direktoraadi 2007. aasta detsembris avaldatud uurimust riskifondide kohta „Läbipaistvus ja huvide konflikt”;

võttes arvesse riskifondide töörühma 22. jaanuaril 2008. aastal avaldatud parimate tavade normatiive ning sellele järgnenud riskifondide standardite ameti loomist, mille ülesanne on olla kõnealuste standardite haldaja;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku;

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A6-0338/2008),

| A. | arvestades, et praegu reguleerivad finantsturge liikmesriikide ja ELi õigusaktid, mida otseselt või kaudselt kohaldatakse muu hulgas ka riskifondidele ja erakapitali investeerimisfondidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegu reguleerivad finantsturge liikmesriikide ja ELi õigusaktid, mida otseselt või kaudselt kohaldatakse muu hulgas ka riskifondidele ja erakapitali investeerimisfondidele;

| B. | arvestades, et liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama nende õigusaktide järjekindla kohaldamise ja rakendamise; arvestades, et edaspidi peab igasugune kehtivate õigusaktide kohandamine toimuma mittediskrimineerival viisil ning sellega peab kaasnema nõuetekohane tulude-kulude analüüs; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama nende õigusaktide järjekindla kohaldamise ja rakendamise; arvestades, et edaspidi peab igasugune kehtivate õigusaktide kohandamine toimuma mittediskrimineerival viisil ning sellega peab kaasnema nõuetekohane tulude-kulude analüüs;

| C. | arvestades, et komisjon ei ole kõigis punktides tulnud vastu parlamendi varasematele taotlustele, sealhulgas eespool nimetatud 15. jaanuari 2004. aasta, 27. aprilli 2006. aasta, 11. juuli 2007. aasta ja 13. detsembri 2007. aasta resolutsioonides esitatud taotlustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon ei ole kõigis punktides tulnud vastu parlamendi varasematele taotlustele, sealhulgas eespool nimetatud 15. jaanuari 2004. aasta, 27. aprilli 2006. aasta, 11. juuli 2007. aasta ja 13. detsembri 2007. aasta resolutsioonides esitatud taotlustele;

| D. | arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid võivad olla väga erinevad ning ei ole kumbki üheselt määratletud, kuid et mõlemad on investeerimisinstrumendid, mida kasutavad pigem jaetarbijatest asjatundlikumad tarbijad; arvestades, et tootespetsiifiliseks reguleerimiseks ei saa neid korralikult käsitleda ühelaadse instrumendina; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid võivad olla väga erinevad ning ei ole kumbki üheselt määratletud, kuid et mõlemad on investeerimisinstrumendid, mida kasutavad pigem jaetarbijatest asjatundlikumad tarbijad; arvestades, et tootespetsiifiliseks reguleerimiseks ei saa neid korralikult käsitleda ühelaadse instrumendina;

| E. | arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid on üha olulisemad alternatiivsed investeerimisvahendid, millel ei ole üksnes märkimisväärne ja kasvav osa ülemaailmses varahalduses, vaid mis parandavad ka finantsturgude tõhusust uute investeerimisvõimaluste loomise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid on üha olulisemad alternatiivsed investeerimisvahendid, millel ei ole üksnes märkimisväärne ja kasvav osa ülemaailmses varahalduses, vaid mis parandavad ka finantsturgude tõhusust uute investeerimisvõimaluste loomise kaudu;

| F. | arvestades, et mitmed ülemaailmsed, ELi ja riiklikud institutsioonid on pikemat aega enne praegust finantskriisi analüüsinud võimalikke riske seoses riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide finantsstabiilsuse, riskijuhtimisstandardite, ülemäärase võla (oma- ja laenukapitali suhte) ning mittelikviidsete ja keerukate finantsinstrumentide väärtuse hindamisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmed ülemaailmsed, ELi ja riiklikud institutsioonid on pikemat aega enne praegust finantskriisi analüüsinud võimalikke riske seoses riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide finantsstabiilsuse, riskijuhtimisstandardite, ülemäärase võla (oma- ja laenukapitali suhte) ning mittelikviidsete ja keerukate finantsinstrumentide väärtuse hindamisega;

| G. | arvestades, et finantsstabiilsuse foorumi poolt 2007. aastal teostatud analüüsis järeldati, et finantsstabiilsusega seotud probleemidele saab kõige paremini reageerida järelevalve tugevdamisega kõigi osapoolte üle; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et finantsstabiilsuse foorumi poolt 2007. aastal teostatud analüüsis järeldati, et finantsstabiilsusega seotud probleemidele saab kõige paremini reageerida järelevalve tugevdamisega kõigi osapoolte üle;

| H. | arvestades, et 2008. aasta globaalse finantsstabiilsuse raportis jõudis Rahvusvaheline Valuutafond järeldusele, et esineb üldine suutmatus arvestada eri institutsioonide (pangad, üheliigilised kindlustusandjad, valitsuse toetatud üksused, riskifondid) võetud laenuriskide ulatust ja sellega seonduvat tasakaalutuse ebakorrapärase leevendamise ohtu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2008. aasta globaalse finantsstabiilsuse raportis jõudis Rahvusvaheline Valuutafond järeldusele, et esineb üldine suutmatus arvestada eri institutsioonide (pangad, üheliigilised kindlustusandjad, valitsuse toetatud üksused, riskifondid) võetud laenuriskide ulatust ja sellega seonduvat tasakaalutuse ebakorrapärase leevendamise ohtu;

| I. | arvestades, et Lissaboni tegevuskava elluviimine nõuab pikaajalisi investeeringuid majanduskasvu ja tööhõivesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Lissaboni tegevuskava elluviimine nõuab pikaajalisi investeeringuid majanduskasvu ja tööhõivesse;

| J. | arvestades, et sellised pikaajalised investeeringud eeldavad hästitoimivaid ja reaalmajandust toetavaid ELi ja ülemaailmseid finantsturge, mida aitab saavutada üksnes konkurentsivõimelise ja uuendusliku finantssektori olemasolu tagamine ELis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sellised pikaajalised investeeringud eeldavad hästitoimivaid ja reaalmajandust toetavaid ELi ja ülemaailmseid finantsturge, mida aitab saavutada üksnes konkurentsivõimelise ja uuendusliku finantssektori olemasolu tagamine ELis;

| K. | arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid tagavad paljudel juhtudel likviidsuse ning tõhustavad ja mitmekesistavad turgu, tekitades nõudluse uuenduslike toodete järele ja aidates määrata hindu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid tagavad paljudel juhtudel likviidsuse ning tõhustavad ja mitmekesistavad turgu, tekitades nõudluse uuenduslike toodete järele ja aidates määrata hindu;

| L. | arvestades, et finantsstabiilsus eeldab ka paremat järelevalvekoostööd, sealhulgas ülemaailmsel tasandil, mis loogiliselt nõuab ELi praeguse järelevalvekorra jätkuvat parandamist, sealhulgas korrapärast teabevahetust ja institutsiooniliste investorite läbipaistvuse suurendamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et finantsstabiilsus eeldab ka paremat järelevalvekoostööd, sealhulgas ülemaailmsel tasandil, mis loogiliselt nõuab ELi praeguse järelevalvekorra jätkuvat parandamist, sealhulgas korrapärast teabevahetust ja institutsiooniliste investorite läbipaistvuse suurendamist;

| M. | arvestades, et komisjon peaks uurima offshore-turuosaliste ülemaailmse reguleerimise võimalusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon peaks uurima offshore-turuosaliste ülemaailmse reguleerimise võimalusi;

| N. | arvestades, et asjakohane läbipaistvus investorite ja järelevalveasutuste jaoks on otsustava tähtsusega selliste hästi toimivate ja stabiilsete finantsturgude tagamiseks ning turuosaliste ja toodete vahelise konkurentsi edendamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et asjakohane läbipaistvus investorite ja järelevalveasutuste jaoks on otsustava tähtsusega selliste hästi toimivate ja stabiilsete finantsturgude tagamiseks ning turuosaliste ja toodete vahelise konkurentsi edendamiseks;

| O. | arvestades, et komisjon peaks jälgima ja analüüsima riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide tegevuse mõju ning kaaluma direktiivi esitamist investeeringute tulevase rahastamisviisi, riskijuhtimise, hindamismeetodite, juhtide kvalifikatsiooni ja võimalike huvide konfliktide ning omandisuhete struktuuride avalikustamise ja riskifondide registreerimise läbipaistvuse miinimumeeskirjade kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon peaks jälgima ja analüüsima riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide tegevuse mõju ning kaaluma direktiivi esitamist investeeringute tulevase rahastamisviisi, riskijuhtimise, hindamismeetodite, juhtide kvalifikatsiooni ja võimalike huvide konfliktide ning omandisuhete struktuuride avalikustamise ja riskifondide registreerimise läbipaistvuse miinimumeeskirjade kohta;

| P. | arvestades, et turutoimingute jälgimiseks järelevalve eesmärgil peaksid peamaaklerid tegema pädevatele järelevalveasutustele kättesaadavaks andmed riskifondide seotuse ja laenude kohta, ilma et see neile liiga koormav oleks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et turutoimingute jälgimiseks järelevalve eesmärgil peaksid peamaaklerid tegema pädevatele järelevalveasutustele kättesaadavaks andmed riskifondide seotuse ja laenude kohta, ilma et see neile liiga koormav oleks;

| Q. | arvestades, et fondisektorilt oodatakse suurema läbipaistvuse saavutamiseks ettevõtete üldjuhtimise vallas siduvate meetmete rakendamist, mis tuleb ka avalikustada; nõuab kontrollimehhanismide täiustamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et fondisektorilt oodatakse suurema läbipaistvuse saavutamiseks ettevõtete üldjuhtimise vallas siduvate meetmete rakendamist, mis tuleb ka avalikustada; nõuab kontrollimehhanismide täiustamist;

| R. | arvestades, et liikmesriigid peaksid parimate tavade abil tagama, et töötajate kogutud ettevõttepensionid oleksid pankroti korral kindlustatud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liikmesriigid peaksid parimate tavade abil tagama, et töötajate kogutud ettevõttepensionid oleksid pankroti korral kindlustatud;

| S. | arvestades, et komisjon peaks kõikjal, kus kehtivatesse ühenduse õigusaktidesse lisatakse ettevaatuspõhimõte, kaaluma võimalust lisada selle mõistesse nõue investoritele kontrollida, kas nende valitud alternatiivsed investeerimisfondid vastavad asjakohaste õigusaktide nõuetele ja valdkonnapõhiste parimate tavade normatiividele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon peaks kõikjal, kus kehtivatesse ühenduse õigusaktidesse lisatakse ettevaatuspõhimõte, kaaluma võimalust lisada selle mõistesse nõue investoritele kontrollida, kas nende valitud alternatiivsed investeerimisfondid vastavad asjakohaste õigusaktide nõuetele ja valdkonnapõhiste parimate tavade normatiividele;

| T. | arvestades, et praegune erakapitali investeerimisfondidesse investeerimise erinev määratlemine liikmesriikides takistab siseturu arengut ning loob stiimuli kõrge riskiastmega toodete tungimiseks jaemüügiturule, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et praegune erakapitali investeerimisfondidesse investeerimise erinev määratlemine liikmesriikides takistab siseturu arengut ning loob stiimuli kõrge riskiastmega toodete tungimiseks jaemüügiturule,

| U. | arvestades, et tuleks luua tegevusjuhendite jaoks ühtse juurdepääsupunkti põhimõttel veebisait, mis hõlmab juhendite järgijate registrit, nende avaldusi ja mittejärgimise korral antavaid selgitusi; märgib, et mittejärgimise põhjused võivad olla ka õpetlikud; arvestades, et vastav veebisait tuleks luua ELi jaoks ja seda tuleks rahvusvahelisel tasandil reklaamida; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tuleks luua tegevusjuhendite jaoks ühtse juurdepääsupunkti põhimõttel veebisait, mis hõlmab juhendite järgijate registrit, nende avaldusi ja mittejärgimise korral antavaid selgitusi; märgib, et mittejärgimise põhjused võivad olla ka õpetlikud; arvestades, et vastav veebisait tuleks luua ELi jaoks ja seda tuleks rahvusvahelisel tasandil reklaamida;

| V. | arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond hoiatas oma 2008. aasta aprillis avaldatud globaalse finantsstabiilsuse raportis, et nii makroökonoomiliste kui ka struktuuriliste tegurite tõttu osutub ettevõtete võlaturg viivisemäärade tõusu korral haavatavaks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond hoiatas oma 2008. aasta aprillis avaldatud globaalse finantsstabiilsuse raportis, et nii makroökonoomiliste kui ka struktuuriliste tegurite tõttu osutub ettevõtete võlaturg viivisemäärade tõusu korral haavatavaks;

| W. | arvestades, et hiljutine erakapitali investeerimisfondide tehingute kasv on oluliselt suurendanud selliste töötajate arvu, kelle töökoht sõltub lõppkokkuvõttes aktsiafondidest, ja seetõttu tuleb nõuetekohaselt arvestada kehtiva liikmesriikide tööõiguse ning ühenduse tööõigusega (eelkõige direktiiv 2001/23/EÜ), mis on välja kujunenud varem ja teistsugustes oludes; arvestades, et liikmesriikide ja ühenduse tööõigust tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt, seejuures koheldes õiglaselt ja asjakohaselt kõiki majanduses osalejaid, kellel on ühesugused kohustused oma töötajate ees; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et hiljutine erakapitali investeerimisfondide tehingute kasv on oluliselt suurendanud selliste töötajate arvu, kelle töökoht sõltub lõppkokkuvõttes aktsiafondidest, ja seetõttu tuleb nõuetekohaselt arvestada kehtiva liikmesriikide tööõiguse ning ühenduse tööõigusega (eelkõige direktiiv 2001/23/EÜ), mis on välja kujunenud varem ja teistsugustes oludes; arvestades, et liikmesriikide ja ühenduse tööõigust tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt, seejuures koheldes õiglaselt ja asjakohaselt kõiki majanduses osalejaid, kellel on ühesugused kohustused oma töötajate ees;

| X. | arvestades, et paljudes õigussüsteemides ei peeta ettevõtteid omavaid ja kontrollivaid riskifonde ja erakapitali investeerimisfonde tööandjateks ja seepärast on nad tööandjate õiguslikest kohustustest vabastatud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et paljudes õigussüsteemides ei peeta ettevõtteid omavaid ja kontrollivaid riskifonde ja erakapitali investeerimisfonde tööandjateks ja seepärast on nad tööandjate õiguslikest kohustustest vabastatud;

| Y. | arvestades, et äärmusliku laenukoormuse korral on ettevõtete riskiprofiil kõrgem; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et äärmusliku laenukoormuse korral on ettevõtete riskiprofiil kõrgem;

| Z. | arvestades, et sarnaselt muude üksustega võivad tekkida huvide konfliktid tulenevalt erakapitali investeerimisfondide või riskifondide ärimudelist või nende fondide suhetest teiste finantsturu osalistega; kehtivate ühenduse õigusaktide tugevdamise püüded ei peaks piirduma vaid riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega ning need peaksid olema kooskõlas selliste ülemaailmsete normatiividega nagu Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) kollektiivsete investeerimisskeemide ja vahendajate huvide konfliktide reguleerimise põhimõtted; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sarnaselt muude üksustega võivad tekkida huvide konfliktid tulenevalt erakapitali investeerimisfondide või riskifondide ärimudelist või nende fondide suhetest teiste finantsturu osalistega; kehtivate ühenduse õigusaktide tugevdamise püüded ei peaks piirduma vaid riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega ning need peaksid olema kooskõlas selliste ülemaailmsete normatiividega nagu Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) kollektiivsete investeerimisskeemide ja vahendajate huvide konfliktide reguleerimise põhimõtted;

| AA. | arvestades, et riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide haldurite palgasüsteemid võivad luua ebaõigeid stiimuleid ja nende mõjul vastutustundetut riskimist, |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide haldurite palgasüsteemid võivad luua ebaõigeid stiimuleid ja nende mõjul vastutustundetut riskimist,

| AB. | arvestades, et teiste kõrval investeerisid ka riskifondid keerukatesse toodetesse, mida on tabanud laenukriis, ning seega on nad kannatanud kahju nagu teisedki investorid; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et teiste kõrval investeerisid ka riskifondid keerukatesse toodetesse, mida on tabanud laenukriis, ning seega on nad kannatanud kahju nagu teisedki investorid;

| AC. | arvestades, et tulevaste finantskriiside ohu minimeerimiseks ja võttes arvesse turgude ja turuosaliste tugevat vastastikust sõltuvust ning eesmärki luua võrdsed tingimused piiriüleselt ning reguleeritud ja reguleerimata turuosaliste jaoks, on ELis ja ülemaailmsel tasandil teoksil mitmeid algatusi, nagu kapitalinõuete ja kapitali adekvaatsuse direktiivide läbivaatamine ning ettepanek võtta vastu direktiiv krediidireitingu agentuuride kohta, et kindlustada kõigi valdkondade ühtsem ja ühtlustatud reguleerimine; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et tulevaste finantskriiside ohu minimeerimiseks ja võttes arvesse turgude ja turuosaliste tugevat vastastikust sõltuvust ning eesmärki luua võrdsed tingimused piiriüleselt ning reguleeritud ja reguleerimata turuosaliste jaoks, on ELis ja ülemaailmsel tasandil teoksil mitmeid algatusi, nagu kapitalinõuete ja kapitali adekvaatsuse direktiivide läbivaatamine ning ettepanek võtta vastu direktiiv krediidireitingu agentuuride kohta, et kindlustada kõigi valdkondade ühtsem ja ühtlustatud reguleerimine;

| AD. | arvestades, et finantsturgude reguleerimiseks on asjakohane põhimõttepõhine reguleerimine, kuna see võimaldab paremini kohaneda turgude arengutega; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et finantsturgude reguleerimiseks on asjakohane põhimõttepõhine reguleerimine, kuna see võimaldab paremini kohaneda turgude arengutega;

| AE. | arvestades, et ELi tasandil on vaja võtta meetmeid, mille aluseks on alljärgnevad seitse põhimõtet finantsturgude ja -institutsioonide kohta:






  — | õigusaktide reguleerimisala: reguleerimistühikute väljaselgitamiseks tuleb kehtivad ühenduse õigusaktid läbi vaadata; tuleb läbi vaadata liikmesriikide erisused ja edendada õigusaktide ühtlustamist, näiteks järelevalvekolleegiumide kaudu või muude vahenditega; tuleb edendada rahvusvahelist samaväärsust ja koostööd; |
| --- | --- | --- |

AE.

arvestades, et ELi tasandil on vaja võtta meetmeid, mille aluseks on alljärgnevad seitse põhimõtet finantsturgude ja -institutsioonide kohta:

—

õigusaktide reguleerimisala: reguleerimistühikute väljaselgitamiseks tuleb kehtivad ühenduse õigusaktid läbi vaadata; tuleb läbi vaadata liikmesriikide erisused ja edendada õigusaktide ühtlustamist, näiteks järelevalvekolleegiumide kaudu või muude vahenditega; tuleb edendada rahvusvahelist samaväärsust ja koostööd;

| — | kapital: kapitalinõuded peaksid olema kõigile finantsasutustele kohustuslikud ning kajastama ärivaldkonnast tingitud riski, riskidele avatust ja riskijuhtimist; kaaluda tuleks ka pikemaajalise likviidsuse perspektiive; |
| --- | --- |

—

kapital: kapitalinõuded peaksid olema kõigile finantsasutustele kohustuslikud ning kajastama ärivaldkonnast tingitud riski, riskidele avatust ja riskijuhtimist; kaaluda tuleks ka pikemaajalise likviidsuse perspektiive;

| — | „originate and distribute”-mudel: algsete kreeditoride („originators”) ja investorite huvide paremaks ühitamiseks peaksid algsed kreeditorid üldjuhul jääma seotuks väärtpaberite aluseks olevate toodetega, säilitades neis olulise osaluse; tuleks avalikustada, millise osa oma osalusest on algne kreeditor paigutanud laenutoodetesse; väärtpaberite valdamise alternatiivina tuleks uurida muid investorite ja algsete kreeditoride huvide ühitamise võimalusi; |
| --- | --- |

—

„originate and distribute”-mudel: algsete kreeditoride („originators”) ja investorite huvide paremaks ühitamiseks peaksid algsed kreeditorid üldjuhul jääma seotuks väärtpaberite aluseks olevate toodetega, säilitades neis olulise osaluse; tuleks avalikustada, millise osa oma osalusest on algne kreeditor paigutanud laenutoodetesse; väärtpaberite valdamise alternatiivina tuleks uurida muid investorite ja algsete kreeditoride huvide ühitamise võimalusi;

| — | raamatupidamine: tuleks kaaluda mingi silumisvõtte kasutamist, et vähendada majandustsüklite mõju väärtpaberite õiglase väärtuse arvestamisele; |
| --- | --- |

—

raamatupidamine: tuleks kaaluda mingi silumisvõtte kasutamist, et vähendada majandustsüklite mõju väärtpaberite õiglase väärtuse arvestamisele;

| — | reiting: läbipaistvuse ja mõistetavuse parandamiseks reitinguturgudel tuleks krediidireitingu agentuuridel võtta vastu toimimisjuhendid selles, mis puudutab eelduste, toodete keerukuse ja äritavade avalikkust; huvide konflikte tuleks juhtida; omaalgatuslik reiting tuleks liigitada eraldi kategooriasse ning seda ei tohiks kasutada survevahendina ettevõtte omandamiseks; |
| --- | --- |

—

reiting: läbipaistvuse ja mõistetavuse parandamiseks reitinguturgudel tuleks krediidireitingu agentuuridel võtta vastu toimimisjuhendid selles, mis puudutab eelduste, toodete keerukuse ja äritavade avalikkust; huvide konflikte tuleks juhtida; omaalgatuslik reiting tuleks liigitada eraldi kategooriasse ning seda ei tohiks kasutada survevahendina ettevõtte omandamiseks;

| — | tuletisinstrumentidega kauplemine: tuleks edendada avalikku ja läbipaistvat kauplemist tuletisinstrumentidega nii börsidel kui ka börsiväliselt; |
| --- | --- |

—

tuletisinstrumentidega kauplemine: tuleks edendada avalikku ja läbipaistvat kauplemist tuletisinstrumentidega nii börsidel kui ka börsiväliselt;

| — | pikaajaline perspektiiv: pikema perioodi tulemustega tuleks siduda nii kasumeid kui ka kahjumeid kajastavad tulemuspreemiad; |
| --- | --- |

—

pikaajaline perspektiiv: pikema perioodi tulemustega tuleks siduda nii kasumeid kui ka kahjumeid kajastavad tulemuspreemiad;

| AF. | arvestades, et nimetatud meetmed looksid kõigi teatud piirist suuremate finantsasutuste jaoks ühtse ja ulatusliku õigusliku aluse, mille juures arvestatakse rahvusvaheliste järelevalve- ja reguleerimistavadega, |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et nimetatud meetmed looksid kõigi teatud piirist suuremate finantsasutuste jaoks ühtse ja ulatusliku õigusliku aluse, mille juures arvestatakse rahvusvaheliste järelevalve- ja reguleerimistavadega,

| 1. | nõuab, et komisjon esitaks 2008. aasta lõpuks parlamendile EÜ asutamislepingu artikli 44, artikli 47 lõike 2 või artikli 95 alusel õigusakti ettepaneku või ettepanekud, mis hõlmaks(id) finantsturu kõiki olulisi osapooli ja asjaomaseid osalejaid, sh riskifonde ja erakapitali investeerimisfonde, pidades silmas põhjenduses AE esitatud seitset põhimõtet ning järgides allpool toodud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et komisjon esitaks 2008. aasta lõpuks parlamendile EÜ asutamislepingu artikli 44, artikli 47 lõike 2 või artikli 95 alusel õigusakti ettepaneku või ettepanekud, mis hõlmaks(id) finantsturu kõiki olulisi osapooli ja asjaomaseid osalejaid, sh riskifonde ja erakapitali investeerimisfonde, pidades silmas põhjenduses AE esitatud seitset põhimõtet ning järgides allpool toodud üksikasjalikke soovitusi;

| 2. | kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;

| 3. | on seisukohal, et vajaliku ettepaneku või ettepanekute finantsmõjud tuleks katta ELi eelarves ette nähtud assigneeringuga; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et vajaliku ettepaneku või ettepanekute finantsmõjud tuleks katta ELi eelarves ette nähtud assigneeringuga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 26, 31.1.1977, lK 1.

(2)  EÜT L 222, 14.8.1978, lK 11.

(3)  EÜT L 193, 18.7.1983, lK 1.

(4)  EÜT L 372, 31.12.1986, lK 1.

(5)  EÜT L 82, 22.3.2001, lK 16.

(6)  EÜT L 283, 27.10.2001, lK 28.

(7)  EÜT L 41, 13.2.2002, lK 20.

(8)  EÜT L 41, 13.2.2002, lK 35.

(9)  EÜT L 271, 9.10.2002, lK 16.

(10)  ELT L 96, 12.4.2003, lK 16.

(11)  ELT L 235, 23.9.2003, lK 10.

(12)  ELT L 178, 17.7.2003, lK 16.

(13)  ELT L 345, 31.12.2003, lK 64.

(14)  ELT L 142, 30.4.2004, lK 12.

(15)  ELT L 145, 30.4.2004, lK 1.

(16)  ELT L 241, 2.9.2006, lK 26.

(17)  ELT L 390, 31.12.2004, lK 38.

(18)  ELT L 79, 24.3.2005, lK 9.

(19)  ELT L 309, 25.11.2005, lK 15.

(20)  ELT L 177, 30.6.2006, lK 1.

(21)  ELT L 177, 30.6.2006, lK 201.

(22)  ELT L 184, 14.7.2007, lK 17.

(23)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lK 407.

(24)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lK 257.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0627.

(26)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lK 392.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0058.

---

Teisipäev, 23. september 2008RESOLUTSIOONI LISA:

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED NÕUTAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA

Soovitus 1. Finantsstabiilsus, omakapital ja üldine regulatiivne raamistik

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Kapitalinõuded – investeerimisühingutelt, sealhulgas täisühingutelt ja usaldusühingutelt, kindlustusseltsidelt, krediidiasutustelt, tavafondidelt (nagu UCITS ja pensionifondid) tuleks nõuda kapitalinõuete täitmist. Komisjon peaks tagama, et asjakohane kapitalinõue on kõikide finantsasutuste jaoks riskipõhine, mitte üksusepõhine. Järelevalveasutused võivad võtta arvesse tegevusjuhendite järgimist. Need kapitalinõuded ei tohiks siiski olla täiendavad nõuded lisaks juba olemasolevatele eeskirjadele ja neid ei tohiks mingil juhul pidada tagatiseks fondi kokkuvarisemise korral.

Algsed kreeditorid ja väärtpaberistamine – komisjoni kapitalinõudeid käsitlevas/käsitlevates ettepanekus/ettepanekutes tuleks nõuda, et algsed kreeditorid kajastaksid oma bilansis väärtpaberitega tagatud laenude osa või esitaksid algsele kreeditorile kapitalinõudeid, mis on arvutatud eelduse põhjal, et viimane hoidis nimetatud osasid, või tagada muude vahenditega investorite ja kreeditoride huvide ühendamine.

ELi ülevaade krediidireitingu agentuuride kohta – komisjon peaks looma mehhanismi ELi hõlmavaks ülevaateks krediidireitingu agentuuride kohta, mis keskendub protseduuridele ja vastavusele, mille ülesanded on jagatud olemasolevatele asutustele, näiteks Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele, samuti peaks see edendama konkurentsi ja võimaldama turule juurdepääsu krediidireitingu valdkonnas.

Hindamine – komisjon peaks võtma vastu üldpõhimõtteid järgivad õiguslikud meetmed mittelikviidsete finantsinstrumentide hindamiseks, mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliste pädevate asutuste tööga, et kaitsta paremini investoreid ja finantsturgude stabiilsust, võttes arvesse ELis ja kogu maailmas praegu käimasolevaid mitmesuguseid algatusi, mis keskenduvad sellele, kuidas nimetatud hindamist edendada.

Eelisõigustega maaklerid – läbipaistvusnõudeid, mis kehtivad kõikide eelisõigustega maaklerina teenuseid pakkuvate asutuste osas, tuleks suurendada vastavalt nende tehingutes kõikide toodete ja osapoolte, sealhulgas riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega esinevate laenuriskide struktuuri või olemuse komplekssusele või läbipaistmatusele.

Riskikapital ja VKEde sektor – komisjon peaks tegema ettepaneku õigusakti kohta, millega sätestatakse ELi ulatusega ühtlustatud riskikapitali- ja erakapitali investeerimisfondi raamistik ning eelkõige selleks, et tagada kooskõlas Lissaboni tegevuskavaga VKEdele piiriülene juurdepääs nimetatud kapitalile. Sellega seoses peaks komisjon viivitamata ellu viima strateegiaettepanekuid, mille ta esitas teatises riskikapitalifondide piiriüleste investeeringute takistuste kõrvaldamise kohta. Ettepanek peaks olema kooskõlas hea reguleerimise põhimõtetega ning selles tuleks vältida täiendavat õiguslikku, fiskaalset ja halduslikku keerukust ELi tasandil.

Soovitus 2. Läbipaistvusmeetmed

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Erainvesteeringute kord – komisjon peaks esitama õigusakti ettepaneku Euroopa erainvesteeringute korra kehtestamiseks, mis võimaldab investeerimistoodete, sealhulgas alternatiivsete investeerimisfondide piiriülest müüki nõuetekohastele kogenud investorite rühmadele. Sellise ettepanekuga tuleks kehtestada investoritele ja asjaomastele riigiasutustele vajaduse korral järgmised avalikustamise põhimõtted:

| — | üldine investeerimisstrateegia ja tasude süsteem; |
| --- | --- |

—

üldine investeerimisstrateegia ja tasude süsteem;

| — | finantsvõimendus/laenurisk, riskijuhtimissüsteem ja portfelli hindamise meetodid; |
| --- | --- |

—

finantsvõimendus/laenurisk, riskijuhtimissüsteem ja portfelli hindamise meetodid;

| — | kogutud fondide allikad ja summa, sealhulgas ettevõttesiseselt kogutud; |
| --- | --- |

—

kogutud fondide allikad ja summa, sealhulgas ettevõttesiseselt kogutud;

| — | eeskirjad, mis näevad ette tippjuhtide ja kõrgema astme juhtide palgasüsteemi, sealhulgas aktsiaoptsioonide, täieliku läbipaistvuse; |
| --- | --- |

—

eeskirjad, mis näevad ette tippjuhtide ja kõrgema astme juhtide palgasüsteemi, sealhulgas aktsiaoptsioonide, täieliku läbipaistvuse;

| — | teatava osaluse ületanud aktsionäride registreerimine ja tuvastamine. |
| --- | --- |

—

teatava osaluse ületanud aktsionäride registreerimine ja tuvastamine.

Investorid – komisjon peaks koostöös järelevalve teostajatega koostama eeskirjad, et tagada vajaliku ja olulise teabe selge avalikustamine ja edastamine investoritele.

Erakapitali investeerimisfondid ja töötajate kaitse – komisjon peaks tagama, et direktiiviga 2001/23/EÜ antakse töötajatele alati samad õigused, sealhulgas õigus teavitamisele ja konsulteerimisele, kui valitsev mõju asjaomase ettevõtte või fondi üle antakse kellelegi teisele tehingu abil, mille sooritab investor, sealhulgas erakapitali investeerimisfondid ja riskifondid.

Pensioniskeemid – alates 1990ndate aastate keskpaigast osaleb üha enam pensionifonde ja kindlustusseltse riskifondides ja erakapitali investeerimisfondides ning igasugune kokkuvarisemine mõjutaks negatiivselt pensioniskeemide liikmete pensione. Direktiivi 2003/41/EÜ läbivaatamise raames peaks komisjon tagama, et töötajaid või töötajate esindajaid teavitataks otse või fondivalitseja kaudu nende pensionide investeerimise viisist ja kaasnevatest riskidest.

Soovitus 3. Meetmed ülemäärase võla osas

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Erakapitali investeerimisfondide finantsvõimendus – komisjon peaks kapitali käsitlevat direktiivi 77/91/EMÜ läbi vaadates tagama, et kõik muudatused järgivad järgmiseid aluspõhimõtteid: on olemas kapital, mida omatakse vastavalt riskile, on põhjendatud eeldus, et laenude ülempiir on püsiv nii erakapitali investeerimisfondi/firma jaoks kui ka sihtettevõtte jaoks ja see ei too kaasa ebaõiglast vahetegemist konkreetsete erainvestorite või eri investeerimisfondide vahel, mis kasutavad sarnast strateegiat.

Kapitali ammendamine – komisjon peaks tegema ettepaneku ühtlustatud täiendavate meetmete kohta vajaduse korral ELi tasandil, mille aluseks on kehtivad siseriiklikud ja ühenduse õiguslikud võimalused, et hoida ära odavat ülesostmist sihtettevõtetes.

Soovitus 4. Meetmed seoses huvide konfliktiga

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Komisjon peaks kehtestama eeskirjad, mis tagavad, et investeerimisühingud hoiavad oma klientidele osutatavad eri teenused tõepoolest lahus. Euroopa Parlament soovib veel kord rõhutada, et igasuguseid muudatusi tuleks kohaldada kõikidele finantsasutustele ja seega mittediskrimineerivalt. Nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) soovitab, peaksid eri finantsteenuseid pakkuvad finantsasutused kasutama sellist poliitikat ja menetlusi, sealhulgas nõuetekohast avalikustamist ühingu või kontserni tasandil, mis võimaldavad tuvastada, hinnata ja arendada asjakohaseid meetmeid konfliktide või võimalike konfliktidega tegelemiseks.

Krediidireitingu agentuurid – krediidireitingu agentuuridelt tuleks nõuda, et need suurendaksid teabe hulka ning kõrvaldaksid ebaühtlase teabe ja ebakindluse või leevendaksid neid nähtusi ning avalikustaksid huvide konfliktid, millega need oma töös kokku puutuvad, kahjustamata seejuures tehingutele suunatud finantssüsteemi. Eelkõige tuleks nõuda krediidireitingu agentuuridelt, et need eristaksid reitingutegevuse ülejäänud pakutavatest teenustest (näiteks nõustamine struktureerimistehingute osas) seoses kohustuste või hinnatavate üksustega.

Turulepääs ja turukontsentratsioon – komisjoni konkurentsi peadirektoraat peaks algatama üldise läbivaatamise turukontsentratsiooni ja domineerivate osapoolte mõju kohta finantsteenuste sektoris ja lähtuma rahvusvahelisest olukorrast, sealhulgas riskifondidest ja erakapitali investeerimisfondidest. Selles tuleks hinnata, kas kõik turu osapooled rakendavad ühenduse konkurentsieeskirju, kas on tegemist ebaseadusliku turukontsentratsiooniga või on vaja eemaldada tõkked uutele turuletulijatele või kaotada selline seadusandlus, mis soosib turgu valitsevaid operaatoreid ja praegust turustruktuuri, kus konkurents on piiratud.

Soovitus 5. Kehtivad õigusaktid finantsteenuste kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

Komisjon peaks vaatama läbi kõik kehtivad ühenduse õigusaktid, mis puudutavad finantsturge, et teha kindlaks kõik lüngad riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide reguleerimise osas, ning esitama selle läbivaatamise tulemuste põhjal Euroopa Parlamendile õigusakti ettepaneku või ettepanekud kehtivate direktiivide muutmise kohta, kui see on vajalik riskifondide, erakapitali investeerimisfondide ja teiste asjaomaste osaliste paremaks reguleerimiseks. Nimetatud õigusakti ettepanek peaks olema eesmärgistatud.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/34

---

Teisipäev, 23. september 2008Institutsionaalsete investorite tegevuse läbipaistvus

P6_TA(2008)0426

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon komisjonile esitatavate soovituste kohta, mis käsitlevad institutsionaalsete investorite tegevuse läbipaistvust (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 13. detsembri 1976. aasta teist nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (1);

võttes arvesse 25. juuli 1978. aasta nõukogu neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (2);

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmendat direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (3);

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (4);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiivi 2001/107/EÜ, millega muudetakse avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitlevat nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ, et reguleerida fondivalitsejate ja lihtsustatud emissiooniprospektidega seonduvat (7);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta direktiivi 2001/108/EÜ, millega muudetakse avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitlevat nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ seoses avatud investeerimisfondide (UCITS) investeeringutega (8);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (10);

võttes arvesse nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (11);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (12);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (13);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (14);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (15);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (16) (nn läbipaistvuse direktiiv);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiivi 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (17);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (18);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (19);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (20);

võttes arvesse komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivi 2006/73/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (21) (finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusdirektiiv);

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/16/EÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ rakendamise kohta seoses teatavate mõistete selgitamisega (22);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiivi 2007/36/EÜ noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta (23);

võttes arvesse oma 25. septembri 2003. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv investeerimisteenuste ja reguleeritud turgude kohta (24);

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni tellitud uuringut „Riskifondid: läbipaistvus ja huvide konflikt” (25);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku;

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0296/2008),

| A. | arvestades, et teadaolevalt võivad alternatiivsed investeerimisvahendid, nagu riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid, pakkuda fondi varahalduritele riskide hajutamiseks uusi võimalusi, parandada turu likviidsust ja suurema kasumi väljavaateid investoritele, aidata kaasa hinna määramise protsessile, riskide hajutamisele ja finantsintegratsioonile ning parandada turu tõhusust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teadaolevalt võivad alternatiivsed investeerimisvahendid, nagu riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid, pakkuda fondi varahalduritele riskide hajutamiseks uusi võimalusi, parandada turu likviidsust ja suurema kasumi väljavaateid investoritele, aidata kaasa hinna määramise protsessile, riskide hajutamisele ja finantsintegratsioonile ning parandada turu tõhusust;

| B. | arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid on eraldiseisvad investeerimistooted, mis erinevad investeeringu laadi ja investeerimisstrateegia poolest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid on eraldiseisvad investeerimistooted, mis erinevad investeeringu laadi ja investeerimisstrateegia poolest;

| C. | arvestades, et ELi riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid vajavad õiguslikku keskkonda, mis toetab nende uuenduslikke strateegiaid, võimaldamaks neil jääda rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisteks, samal ajal leevendab turu võimaliku negatiivse dünaamika mõjusid; arvestades, et on olemas oht, et eriõigusaktid võivad olla paindumatud ja takistada uuendusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid vajavad õiguslikku keskkonda, mis toetab nende uuenduslikke strateegiaid, võimaldamaks neil jääda rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisteks, samal ajal leevendab turu võimaliku negatiivse dünaamika mõjusid; arvestades, et on olemas oht, et eriõigusaktid võivad olla paindumatud ja takistada uuendusi;

| D. | arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid, mille fondivalitsejad asuvad ELis, peavad järgima ühenduse kehtivaid ja tulevasi õigusakte; arvestades, et väljaspool ELi paiknevad üksused peavad samuti teatava tegevuse raames järgima kõnealuseid õigusakte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid, mille fondivalitsejad asuvad ELis, peavad järgima ühenduse kehtivaid ja tulevasi õigusakte; arvestades, et väljaspool ELi paiknevad üksused peavad samuti teatava tegevuse raames järgima kõnealuseid õigusakte;

| E. | arvestades, et ELis asutatud riskifondide, nende fondide juhtide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes kohaldatakse olemasolevaid õigusakte, eriti mis puudutab turu kuritarvitamist, ning arvestades, et neile kohaldatakse õigusakte kaudselt tehingute vastaspoolte kaudu ja juhul, kui müüakse reguleeritud toodetega seotud investeeringuid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELis asutatud riskifondide, nende fondide juhtide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes kohaldatakse olemasolevaid õigusakte, eriti mis puudutab turu kuritarvitamist, ning arvestades, et neile kohaldatakse õigusakte kaudselt tehingute vastaspoolte kaudu ja juhul, kui müüakse reguleeritud toodetega seotud investeeringuid;

| F. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides kohaldatakse riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes riiklikku reguleerimist ning olemasolevate ELi direktiivide erinevat rakendamist; arvestades, et erinevate riiklike eeskirjadega kaasneb siseturu regulatiivse killustatuse oht, mis võib takistada selle äritegevuse piiriülest arengut Euroopas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides kohaldatakse riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes riiklikku reguleerimist ning olemasolevate ELi direktiivide erinevat rakendamist; arvestades, et erinevate riiklike eeskirjadega kaasneb siseturu regulatiivse killustatuse oht, mis võib takistada selle äritegevuse piiriülest arengut Euroopas;

| G. | arvestades, et direktiivid näivad olevat asjakohased õiguslikud vahendid, mille abil käsitleda erinevaid küsimusi, mis vajavad lahendamist seoses riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega; arvestades, et riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide läbipaistvuse direktiivile peaks eelnema liikmesriikides ja ELis juba kehtivate õigusaktide analüüs ning mõju hindamine nimetatud fondidele; arvestades, et sellised õigusaktid peaksid olema ühtlustamise lähtepunktiks; ning arvestades, et olemasolevaid õigusakte võib olla vaja kohandada, kuid tuleks vältida muudatusi, millega luuakse põhjendamatud lahknevused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et direktiivid näivad olevat asjakohased õiguslikud vahendid, mille abil käsitleda erinevaid küsimusi, mis vajavad lahendamist seoses riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega; arvestades, et riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide läbipaistvuse direktiivile peaks eelnema liikmesriikides ja ELis juba kehtivate õigusaktide analüüs ning mõju hindamine nimetatud fondidele; arvestades, et sellised õigusaktid peaksid olema ühtlustamise lähtepunktiks; ning arvestades, et olemasolevaid õigusakte võib olla vaja kohandada, kuid tuleks vältida muudatusi, millega luuakse põhjendamatud lahknevused;

| H. | arvestades, et teadaolevalt on üks peamisi küsimusi läbipaistvuse vajadus ja selle analüüsimine ja juhud, kus läbipaistvust saab suurendada; arvestades, et läbipaistvusel on mitu tahku, nagu riskifondide ning – olenevalt asjaoludest – erakapitali investeerimisfondide läbipaistvus neile äriühingutele, kelle aktsiaid nad omandavad või omavad, aga samuti esmastele maakleritele (prime brokers), institutsionaalsetele investoritele, nagu pensionifondid või pangad, jaeinvestoritele, äripartneritele, reguleerivatele asutustele ja ametiasutustele; arvestades, et üks peamisi läbipaistvusega seotud probleeme asub ühelt poolt riskifondi ja – olenevalt asjaoludest – erakapitali investeerimisfondi ning teiselt poolt äriühingute vahelistes suhetes, kelle aktsiaid need fondid omandavad või omavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teadaolevalt on üks peamisi küsimusi läbipaistvuse vajadus ja selle analüüsimine ja juhud, kus läbipaistvust saab suurendada; arvestades, et läbipaistvusel on mitu tahku, nagu riskifondide ning – olenevalt asjaoludest – erakapitali investeerimisfondide läbipaistvus neile äriühingutele, kelle aktsiaid nad omandavad või omavad, aga samuti esmastele maakleritele (prime brokers), institutsionaalsetele investoritele, nagu pensionifondid või pangad, jaeinvestoritele, äripartneritele, reguleerivatele asutustele ja ametiasutustele; arvestades, et üks peamisi läbipaistvusega seotud probleeme asub ühelt poolt riskifondi ja – olenevalt asjaoludest – erakapitali investeerimisfondi ning teiselt poolt äriühingute vahelistes suhetes, kelle aktsiaid need fondid omandavad või omavad;

| I. | arvestades Ameerika Ühendriikide kogemust, kus konkurendid on kasutanud teabevabadust käsitlevaid õigusakte, et välja selgitada üksikasju fondi investeeringute kohta ulatuses, mis on ette nähtud vaid investoritele, mille tagajärjel on tekitatud kahju nii investoritele kui ka fondile; |
| --- | --- |

I.

arvestades Ameerika Ühendriikide kogemust, kus konkurendid on kasutanud teabevabadust käsitlevaid õigusakte, et välja selgitada üksikasju fondi investeeringute kohta ulatuses, mis on ette nähtud vaid investoritele, mille tagajärjel on tekitatud kahju nii investoritele kui ka fondile;

| J. | arvestades, et läbipaistvuse direktiivi ebajärjekindel rakendamine on viinud erineva läbipaistvuse tasemeni kogu ELis ning investorite jaoks kõrgete kuludeni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et läbipaistvuse direktiivi ebajärjekindel rakendamine on viinud erineva läbipaistvuse tasemeni kogu ELis ning investorite jaoks kõrgete kuludeni;

| K. | arvestades, et läbipaistvus on oluline tingimus investorite usalduseks ja keeruliste finantstoodete mõistmiseks ning järelikult aitab läbipaistvus kaasa finantsturgude optimaalsele toimimisele ja stabiilsusele; arvestades, et läbipaistvus ei asenda ostueelset analüüsi (due diligence), vaid aitab sellele kaasa; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et läbipaistvus on oluline tingimus investorite usalduseks ja keeruliste finantstoodete mõistmiseks ning järelikult aitab läbipaistvus kaasa finantsturgude optimaalsele toimimisele ja stabiilsusele; arvestades, et läbipaistvus ei asenda ostueelset analüüsi (due diligence), vaid aitab sellele kaasa;

| L. | arvestades, et praegust hüpoteeklaenudest tingitud (sub-prime) kriisi ei saa panna üheainsa sektori arvele – pidades silmas, et nimetatud kriisi täielike põhjuste ja tagajärgede põhjalik mõistmine nõuab aega ning arvestades, et kõnealuse kriisi paljude põhjuste hulka kuuluvad muu hulgas:






  — | reitinguagentuurid, eelkõige krediidireitinguagentuuride huvide konfliktid ja reitingute tähenduse vääriti mõistmine; |
| --- | --- | --- |

L.

arvestades, et praegust hüpoteeklaenudest tingitud (sub-prime) kriisi ei saa panna üheainsa sektori arvele – pidades silmas, et nimetatud kriisi täielike põhjuste ja tagajärgede põhjalik mõistmine nõuab aega ning arvestades, et kõnealuse kriisi paljude põhjuste hulka kuuluvad muu hulgas:

—

reitinguagentuurid, eelkõige krediidireitinguagentuuride huvide konfliktid ja reitingute tähenduse vääriti mõistmine;

| — | USA eluasemeturu hooletud laenutavad; |
| --- | --- |

—

USA eluasemeturu hooletud laenutavad;

| — | kiired uuendused keeruliste struktureeritud toodete valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kiired uuendused keeruliste struktureeritud toodete valdkonnas;

| — | laenude edasimüügi mudel (originate-to-distribute model) ning pikk vahendusahel; |
| --- | --- |

—

laenude edasimüügi mudel (originate-to-distribute model) ning pikk vahendusahel;

| — | investorite ahnus üha suurema tulu järele ning lühinägelik stimuleerimise korraldus seoses tasustamisega; |
| --- | --- |

—

investorite ahnus üha suurema tulu järele ning lühinägelik stimuleerimise korraldus seoses tasustamisega;

| — | suutmatus järgida ostueelse analüüsi (due diligence) protsessi; |
| --- | --- |

—

suutmatus järgida ostueelse analüüsi (due diligence) protsessi;

| — | väärtpaberistamise ja reitinguagentuuri protsess keeruliste struktureeritud toodete kontekstis, millega kaasnes kõnealuste toodete ülehindamine alusvarade suhtes; |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamise ja reitinguagentuuri protsess keeruliste struktureeritud toodete kontekstis, millega kaasnes kõnealuste toodete ülehindamine alusvarade suhtes;

| — | huvide konflikt ja puudulik regulatsioon USA investeerimispankades; |
| --- | --- |

—

huvide konflikt ja puudulik regulatsioon USA investeerimispankades;

| M. | arvestades, et ühenduse õigusaktid näevad ette mehhanismid, nagu komiteemenetlus või Lamfalussy menetlus, mis võimaldavad rakendusmeetmete abil paindlikku reageerimist ettevõtluskeskkonna muutumisele; arvestades, et kõnealune süsteem paraneb tänu Lissaboni lepingu kohasele delegeeritud õigusaktide võimalusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ühenduse õigusaktid näevad ette mehhanismid, nagu komiteemenetlus või Lamfalussy menetlus, mis võimaldavad rakendusmeetmete abil paindlikku reageerimist ettevõtluskeskkonna muutumisele; arvestades, et kõnealune süsteem paraneb tänu Lissaboni lepingu kohasele delegeeritud õigusaktide võimalusele;

| N. | arvestades, et mitmed erinevad riskifondid ja erakapitaliga seotud algatused ning organisatsioonid, nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, Rahvusvaheline Valuutafond, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning sektori organid, kaasa arvatud need, mis on seotud riskifondide ja erakapitaliga, on kehtestanud oma heade tavade põhimõtted ja juhendid, mis võivad täiendada ELi õigusakte ja olla neile eeskujuks; arvestades, et lisaks ELi õigusaktide täitmisele tuleks äriühinguid ja ettevõtjate ühendusi ergutada kirjutama alla nendele juhenditele põhimõtte „järgi või selgita” alusel ning sellise järgimise ja selgitamise üksikasjad tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks ja neid tuleks nõuetekohaselt hinnata; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmed erinevad riskifondid ja erakapitaliga seotud algatused ning organisatsioonid, nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, Rahvusvaheline Valuutafond, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning sektori organid, kaasa arvatud need, mis on seotud riskifondide ja erakapitaliga, on kehtestanud oma heade tavade põhimõtted ja juhendid, mis võivad täiendada ELi õigusakte ja olla neile eeskujuks; arvestades, et lisaks ELi õigusaktide täitmisele tuleks äriühinguid ja ettevõtjate ühendusi ergutada kirjutama alla nendele juhenditele põhimõtte „järgi või selgita” alusel ning sellise järgimise ja selgitamise üksikasjad tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks ja neid tuleks nõuetekohaselt hinnata;

| O. | arvestades, et mõned börsivälised tooted vajaksid avatumat või nähtavamat kauplemissüsteemi, mis tõstaks võimaluse korral turuväärtust ja annaks märku võimalikust omaniku vahetusest; arvestades, et üldisem börsiväline arveldussüsteem tuleks kasuks inspektoritele ülevaatlikkuse pakkumisel ja riskide hindamisel, kuid võrdsete tingimuste tagamiseks ülemaailmses kontekstis tuleks igasugune uus süsteem kehtestada rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mõned börsivälised tooted vajaksid avatumat või nähtavamat kauplemissüsteemi, mis tõstaks võimaluse korral turuväärtust ja annaks märku võimalikust omaniku vahetusest; arvestades, et üldisem börsiväline arveldussüsteem tuleks kasuks inspektoritele ülevaatlikkuse pakkumisel ja riskide hindamisel, kuid võrdsete tingimuste tagamiseks ülemaailmses kontekstis tuleks igasugune uus süsteem kehtestada rahvusvahelisel tasandil;

| P. | arvestades, et sektoriülesel kontrollil ja aruandlusel on oma roll avalike huvide kaitsmisel ja erakapitali investeerimisfondide majandusliku mõju mõistmisel ning arvestades, et era- ja riigiettevõtted on juba kohustatud oma töötajatega nende huve puudutavates küsimustes konsulteerima; arvestades, et ei tohiks rikkuda tasakaalu erakapitali portfelli omavatelt ettevõtetelt ja muudelt eraettevõtetelt nõutava äriteabe vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sektoriülesel kontrollil ja aruandlusel on oma roll avalike huvide kaitsmisel ja erakapitali investeerimisfondide majandusliku mõju mõistmisel ning arvestades, et era- ja riigiettevõtted on juba kohustatud oma töötajatega nende huve puudutavates küsimustes konsulteerima; arvestades, et ei tohiks rikkuda tasakaalu erakapitali portfelli omavatelt ettevõtetelt ja muudelt eraettevõtetelt nõutava äriteabe vahel;

| Q. | arvestades, et toodetega seotud õigusaktid ei tundu olevat kohane reguleerimisvorm selle uueneva sektori käsitlemiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et toodetega seotud õigusaktid ei tundu olevat kohane reguleerimisvorm selle uueneva sektori käsitlemiseks;

| R. | arvestades, et ühtne tegevusjuhendite veebileht oleks kasulik ja see tuleks Euroopa Liidu jaoks sisse seada ning propageerida seda rahvusvaheliselt; arvestades, et kõnealune veebileht peaks sisaldama nende turul osalejate loetelu, kes järgivad tegevusjuhendeid, nende avalikustamist ning selgitusi mittejärgimise kohta; arvestades, et järgimata jätmise põhjused võivad olla ka õppevahendiks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ühtne tegevusjuhendite veebileht oleks kasulik ja see tuleks Euroopa Liidu jaoks sisse seada ning propageerida seda rahvusvaheliselt; arvestades, et kõnealune veebileht peaks sisaldama nende turul osalejate loetelu, kes järgivad tegevusjuhendeid, nende avalikustamist ning selgitusi mittejärgimise kohta; arvestades, et järgimata jätmise põhjused võivad olla ka õppevahendiks;

| S. | arvestades, et tähelepanu on juhitud vajadusele ületada takistused alternatiivsete investeeringute piiriüleselt levimiselt, kehtestades institutsionaalsetele investoritele Euroopa erainvesteeringute korra; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tähelepanu on juhitud vajadusele ületada takistused alternatiivsete investeeringute piiriüleselt levimiselt, kehtestades institutsionaalsetele investoritele Euroopa erainvesteeringute korra;

| T. | arvestades, et seoses erakapitali investeerimisfondidega peavad täiendava (eriti sagedase) aruandluskohustuse kulud olema õigustatud ja tuludega tasakaalus, arvestades, et kõigis kontekstides on vaja paremat seost tasustamispakettide ja pikaajalise tulemuslikkuse vahel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et seoses erakapitali investeerimisfondidega peavad täiendava (eriti sagedase) aruandluskohustuse kulud olema õigustatud ja tuludega tasakaalus, arvestades, et kõigis kontekstides on vaja paremat seost tasustamispakettide ja pikaajalise tulemuslikkuse vahel;

| U. | arvestades, et ükski ettepanek selles valdkonnas ei ole ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ükski ettepanek selles valdkonnas ei ole ettevalmistamisel;

| 1. | palub komisjonil esitada teemast olenevalt EÜ asutamislepingu artikli 44, artikli 47 lõike 2 või artikli 95 alusel parlamendile õigusakti ettepanek või õigusaktide ettepanekud riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide läbipaistvuse kohta; nõuab, et ettepanek(ud) koostataks institutsioonidevaheliste arutelude põhjal ning allpool toodud üksikasjalikke soovitusi järgides; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil esitada teemast olenevalt EÜ asutamislepingu artikli 44, artikli 47 lõike 2 või artikli 95 alusel parlamendile õigusakti ettepanek või õigusaktide ettepanekud riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide läbipaistvuse kohta; nõuab, et ettepanek(ud) koostataks institutsioonidevaheliste arutelude põhjal ning allpool toodud üksikasjalikke soovitusi järgides;

| 2. | kinnitab, et soovitused järgivad subsidiaarsuse põhimõtet ja kodanike põhiõigusi; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et soovitused järgivad subsidiaarsuse põhimõtet ja kodanike põhiõigusi;

| 3. | on seisukohal, et taotletavatel ettepanekutel puudub finantsmõju; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et taotletavatel ettepanekutel puudub finantsmõju;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisatud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisatud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  EÜT L 26, 31.1.1977, lK 1.

(2)  EÜT L 222, 14.8.1978, lK 11.

(3)  EÜT L 193, 18.7.1983, lK 1.

(4)  EÜT L 372, 31.12.1986, lK 1.

(5)  EÜT L 178, 17.07.2000, lK 1.

(6)  EÜT L 283, 27.10.2001, lK 28.

(7)  EÜT L 41, 13.2.2002, lK 20.

(8)  EÜT L 41, 13.2.2002, lK 35.

(9)  EÜT L 271, 9.10.2002, lK 16.

(10)  ELT L 96, 12.4.2003, lK 16.

(11)  ELT L 157, 26.6.2003, lK 38.

(12)  ELT L 178, 17.7.2003, lK 16.

(13)  ELT L 345, 31.12.2003, lK 64.

(14)  ELT L 142, 30.4.2004, lK 12.

(15)  ELT L 145, 30.4.2004, lK 1.

(16)  ELT L 390, 31.12.2004, lK 38.

(17)  ELT L 79, 24.3.2005, lK 9.

(18)  ELT L 309, 25.11.2005, lK 15.

(19)  ELT L 177, 30.6.2006, lK 1.

(20)  ELT L 177, 30.6.2006, lK 201.

(21)  ELT L 241, 2.9.2006, lK 26.

(22)  ELT L 79, 20.3.2007, lK 11.

(23)  ELT L 184, 14.7.2007, lK 17.

(24)  ELT C 77 E, 26.3.2004, lK 329.

(25)  IP/A/ECON/IC/2007-24.

---

Teisipäev, 23. september 2008RESOLUTSIOONI LISA:

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVATE ETTEPANEKUTE SISU KOHTA

Euroopa Parlament palub komisjonil esitada direktiivi ettepaneku või direktiivide ettepanekud, et tagada läbipaistvuse ühine standard ja lahendada alltoodud küsimused seoses riskifondide ja erakapitali investeerimisfondidega lähtuvalt sellest, et direktiiviga/direktiividega võimaldataks liikmesriikidele vajaduse korral piisavat paindlikkust ELi eeskirjade ülevõtmiseks oma kehtivasse äriühinguõigusse. Ühtlasi palub Euroopa Parlament komisjonil soodustada läbipaistvuse parandamist, toetades ning kontrollides riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide haldurite ja nende tehingute osapoolte juba sisse seatud eneseregulatsiooni arengut, ning julgustada liikmesriike toetama neid jõupingutusi dialoogi ja heade tavade vahetamise abil.

Võttes arvesse asjaolu, et puuduvad ühtsed avaldamisnõuded riiklikele investeerimisfondidele, tervitab Euroopa Parlament Rahvusvahelise Valuutafondi algatust luua töörühm, mis koostaks rahvusvahelise toimimisjuhise riiklike investeerimisfondide jaoks ja usub, et selline toimimisjuhis aitaks kergitada saladuskatet riiklike investeerimisfondide tegevuselt. Euroopa Parlament palub komisjonil selles protsessis osaleda.

Riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid

Euroopa Parlament palub komisjonil esitada asjakohased õigusaktide ettepanekud, vaadates läbi ühenduse kehtiva õigustiku, mis mõjutab eri liiki investoreid ja vastaspooli, koos mõju hindamisega ning asjaomaste sektorite kaasamisega, et uurida võimalust eristada riskifonde, erakapitali investeerimisfonde ja teisi investoreid, ning kohandada eeskirju või kehtestada eeskirjad, mis näevad ette asjakohase ja olulise teabe selge avalikustamise ja õigeaegse edastamise, et hõlbustada kvaliteetset otsustamist ja läbipaistvat kommunikatsiooni investorite ja äriühingu juhtide, samuti investorite ja teiste osapoolte vahel. Kui ettepanekud on juba olemas, tuleks neid vastavalt ellu viia. Kutsub komisjoni üles uurima võimalusi nähtavuse ja ohtude mõistmise tõhustamiseks krediidivõimest eraldiseisvana. Tähelepanu tuleks pöörata küsimusele, kas lepingutes sisalduvad liigsed vastutust piiravad klauslid kahjustavad olemasolevaid ja tulevasi direktiive ja läbipaistvusmeetmeid.

Uue õigusaktiga tuleks kohustada aktsionäre teavitama emitenti aktsiate omandamise või võõrandamise tulemusena oma häälõiguse osakaalust, juhul kui see osakaal jõuab teatava piirmäärani, ületab seda või langeb allapoole teatavat piirmäära, mis algab 3 %-st direktiivis 2004/109/EÜ nimetatud 5 % asemel. Uue õigusaktiga tuleks ühtlasi kohustada riskifonde ja erakapitali investeerimisfonde, kui neid investorite kategooriaid saab teistest eristada, avalikustama ja selgitama – äriühingutele, kelle aktsiaid nad omandavad või omavad, jaeinvestoritele ja institutsionaalsetele investoritele, esmastele maakleritele ja järelevalveasutustele – oma üldist investeerimispoliitikat ja kaasnevaid riske.

Need ettepanekud peaksid põhinema ühenduse kehtivate õigusaktide läbivaatamisel, mille käigus tuleks kindlaks määrata, kui suures ulatuses saab kohaldada läbipaistvuse eeskirju riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide spetsiifilise olukorra suhtes.

Eelmainitud õigusaktide ettepanekuid silmas pidades, peaks komisjon eelkõige:

| — | uurima võimalust kehtestada alternatiivsete investeeringute suhtes kohaldatavad lepingutingimused, mis näevad ette riski üheseltmõistetava avalikustamise ja juhtimise, piirmäära ületamise korral võetavad meetmed, vara kinnihoidmise ajavahemike selge kirjelduse ning lepingu tühistamise või lõpetamise üksikasjalikud tingimused; |
| --- | --- |

—

uurima võimalust kehtestada alternatiivsete investeeringute suhtes kohaldatavad lepingutingimused, mis näevad ette riski üheseltmõistetava avalikustamise ja juhtimise, piirmäära ületamise korral võetavad meetmed, vara kinnihoidmise ajavahemike selge kirjelduse ning lepingu tühistamise või lõpetamise üksikasjalikud tingimused;

| — | uurima rahapesu küsimust riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide kontekstis; |
| --- | --- |

—

uurima rahapesu küsimust riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide kontekstis;

| — | uurima võimalusi ühtlustada eeskirju ning riskifondide ja – olenevalt olukorrast – erakapitali investeerimisfondidega seotud soovitusi aktsionäride tuvastamiseks ja registreerimiseks väljaspool teatavat suhet, samuti avalikustada nende strateegiaid ja plaane, pidades silmas, et teabe üleküllust tuleks vältida; |
| --- | --- |

—

uurima võimalusi ühtlustada eeskirju ning riskifondide ja – olenevalt olukorrast – erakapitali investeerimisfondidega seotud soovitusi aktsionäride tuvastamiseks ja registreerimiseks väljaspool teatavat suhet, samuti avalikustada nende strateegiaid ja plaane, pidades silmas, et teabe üleküllust tuleks vältida;

| — | uurima vajadust ja viise, kuidas kohustada vahendajaid võimaldama esialgsetel aktsionäridel võtta aktiivselt osa hääletamisest aktsionäride üldkoosolekutel ning tagama, et volitatud haldajad järgivad nende hääletamiseeskirju, samuti tagama, et tuvastatud aktsionäride hääletamispõhimõtted on teatavaks tehtud; |
| --- | --- |

—

uurima vajadust ja viise, kuidas kohustada vahendajaid võimaldama esialgsetel aktsionäridel võtta aktiivselt osa hääletamisest aktsionäride üldkoosolekutel ning tagama, et volitatud haldajad järgivad nende hääletamiseeskirju, samuti tagama, et tuvastatud aktsionäride hääletamispõhimõtted on teatavaks tehtud;

| — | kehtestama koos kõnealuse sektoriga heade tavade juhendi selle kohta, kuidas uuesti tasakaalustada kehtivat ettevõtete üldjuhtimise struktuuri, pidades silmas pikaajalise suunitluse kindlustamist ning finantsilistel ja muudel ajenditel lühiajaliste ülemääraste riskide võtmise ning vastutustundetu käitumise ärahoidmist; |
| --- | --- |

—

kehtestama koos kõnealuse sektoriga heade tavade juhendi selle kohta, kuidas uuesti tasakaalustada kehtivat ettevõtete üldjuhtimise struktuuri, pidades silmas pikaajalise suunitluse kindlustamist ning finantsilistel ja muudel ajenditel lühiajaliste ülemääraste riskide võtmise ning vastutustundetu käitumise ärahoidmist;

| — | kehtestama eeskirjad, mis näevad ette haldurite tasustamissüsteemide, sealhulgas aktsiaoptsioonide täieliku läbipaistvuse ametliku kinnitamise kaudu äriühingu aktsionäride üldkogu poolt. |
| --- | --- |

—

kehtestama eeskirjad, mis näevad ette haldurite tasustamissüsteemide, sealhulgas aktsiaoptsioonide täieliku läbipaistvuse ametliku kinnitamise kaudu äriühingu aktsionäride üldkogu poolt.

Riskifondid

Euroopa Parlament palub komisjonil kehtestada eeskirjad, mis suurendavad riskifondide hääletamispoliitika läbipaistvust, võttes aluseks selle, et ühenduse eeskirjade sihtrühm peaksid olema fondihaldurid. Sellised eeskirjad võiksid sisaldada ka kogu ELi hõlmavat süsteemi aktsionäride tuvastamiseks. Kui ettepanekud on juba olemas, tuleks neid vastavalt ellu viia.

Eelmainitud õigusakti ettepanekut / õigusakti ettepanekuid silmas pidades, peaks komisjon eelkõige:

| — | uurima väärtpaberilaenude ning laenatud väärtpaberite üle hääletamise mõju, võttes arvesse häid reguleerimispõhimõtteid; |
| --- | --- |

—

uurima väärtpaberilaenude ning laenatud väärtpaberite üle hääletamise mõju, võttes arvesse häid reguleerimispõhimõtteid;

| — | uurima, kas aruandekohustust tuleks kohaldada ka koostöölepete suhtes, mis on sõlmitud paljude aktsionäride vahel, ning optsioonilepingu teel hääleõiguse kaudse omandamise suhtes. |
| --- | --- |

—

uurima, kas aruandekohustust tuleks kohaldada ka koostöölepete suhtes, mis on sõlmitud paljude aktsionäride vahel, ning optsioonilepingu teel hääleõiguse kaudse omandamise suhtes.

Erakapitali investeerimisfondid

Euroopa Parlament palub komisjonil kehtestada eeskirjad, mis keelavad investoritel „riisuda” äriühinguid (nn odav ülesostmine) ja seega kuritarvitada nende rahalist võimsust viisil, mis pikas perspektiivis üksnes kahjustab omandatud äriühingut, avaldamata mingit positiivset mõju äriühingu tulevikule ega tema töötajate, võlausaldajate ja äripartnerite huvidele. Lisaks peaks komisjon uurima ühiste eeskirjade koostamise võimalust, et tagada äriühingute kapitali püsimine. Ühtlasi palub Euroopa Parlament komisjonil uurida, kas liikmesriigid on seadnud sisse meetmed odava ülesostmise vastu võitlemiseks.

Eelmainitud õigusakti ettepanekuga /õigusaktide ettepanekutega seoses peaks komisjon uurima võimalusi tegelemaks küsimustega, mis tõstatuvad siis, kui pangad laenavad omandajatele, sealhulgas erakapitali investeerimisfondidele, suuri rahasummasid ning loobuvad siis igasugusest vastutusest seoses sellega, mis eesmärgil seda raha kasutatakse või mis päritolu on raha, millega laen tagasi makstakse, pidades silmas, et need punktid jäävad kokkuvõttes võlgniku vastutuseks ja et kapitalinõuded võrreldavate riskide korral peavad olema ühesugused kogu finantssüsteemis.

Euroopa Parlament palub komisjonil uurida, kas äriühingute ülemineku direktiivi (1) on vaja kohandada finantsvõimendusega väljaostudega seotud eriolukorraga.

---

(1)  Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16).

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/41

---

Teisipäev, 23. september 2008Petitsioonikomisjonide arutelud (2007)

P6_TA(2008)0437

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2007.aasta arutelude kohta (2008/2028(INI))

2010/C 8 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta, eriti 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni poolt Andaluusia, Valencia ja Madridi piirkonnas korraldatud uurimismissiooni tulemuste kohta (1);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 21 ja 194;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 192 lõiget 6;

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0336/2008),

| A. | arvestades, et petitsioonimenetlus on erakordselt oluline, võimaldades üksikisikutel juhtida Euroopa Parlamendi tähelepanu teatavatele liidu tegevusvaldkondades esinevatele probleemidele, mis neile otseselt muret valmistavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonimenetlus on erakordselt oluline, võimaldades üksikisikutel juhtida Euroopa Parlamendi tähelepanu teatavatele liidu tegevusvaldkondades esinevatele probleemidele, mis neile otseselt muret valmistavad;

| B. | arvestades, et petitsioonikomisjon peaks alati püüdma parandada oma tulemuslikkust, et paremini teenida ELi kodanikke ja täita nende ootusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et petitsioonikomisjon peaks alati püüdma parandada oma tulemuslikkust, et paremini teenida ELi kodanikke ja täita nende ootusi;

| C. | arvestades asjaoluga, et vaatamata liidu poliitika ja struktuuride märkimisväärsele arengule kõnealuse aja jooksul näevad kodanikud sageli liidu poliitika ja programmide kohaldamisel palju puudusi, kuna need mõjutavad neid otseselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades asjaoluga, et vaatamata liidu poliitika ja struktuuride märkimisväärsele arengule kõnealuse aja jooksul näevad kodanikud sageli liidu poliitika ja programmide kohaldamisel palju puudusi, kuna need mõjutavad neid otseselt;

| D. | arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingule on ELi kodanikel õigus esitada Euroopa Parlamendile petitsioone, kuid nad võivad esitada oma kaebused ka teistele ELi institutsioonidele või asutustele, eelkõige komisjonile; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingule on ELi kodanikel õigus esitada Euroopa Parlamendile petitsioone, kuid nad võivad esitada oma kaebused ka teistele ELi institutsioonidele või asutustele, eelkõige komisjonile;

| E. | arvestades, et liikmesriikide tasandil on jätkuvalt oluline levitada ja anda teavet õiguse kohta pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, et äratada üldsuse huvi selle õiguse vastu ning eriti selleks, et vältida segadust erinevate kaebuste esitamise menetluste osas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide tasandil on jätkuvalt oluline levitada ja anda teavet õiguse kohta pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, et äratada üldsuse huvi selle õiguse vastu ning eriti selleks, et vältida segadust erinevate kaebuste esitamise menetluste osas;

| F. | arvestades, et liikmesriigid peavad kohaldama ühenduse määruseid ja direktiive ning selle kohustuse võivad nad delegeerida piirkondlikele või kohalikele poliitilistele ametivõimudele, tulenevalt liikmesriigi enda põhiseaduslikust korrast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid peavad kohaldama ühenduse määruseid ja direktiive ning selle kohustuse võivad nad delegeerida piirkondlikele või kohalikele poliitilistele ametivõimudele, tulenevalt liikmesriigi enda põhiseaduslikust korrast;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on seaduslik õigus teostada liidu poliitikate üle demokraatlikku järelevalvet ja kontrolli, pidades meeles olulist subsidiaarsuse põhimõtet, et tagada liidu õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja nendest arusaamine ning et õigusaktidega täidetaks seda eesmärki, milleks liidu pädevad institutsioonid need välja töötasid, mille üle nad arutasid ja mille nimel vastu võtsid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on seaduslik õigus teostada liidu poliitikate üle demokraatlikku järelevalvet ja kontrolli, pidades meeles olulist subsidiaarsuse põhimõtet, et tagada liidu õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja nendest arusaamine ning et õigusaktidega täidetaks seda eesmärki, milleks liidu pädevad institutsioonid need välja töötasid, mille üle nad arutasid ja mille nimel vastu võtsid;

| H. | arvestades, et ELi kodanikud ja ELis elavad isikud võivad kõnealuses tegevuses aktiivselt osaleda, teostades oma õigust esitada Euroopa Parlamendile petitsioone, teades, et nende muredega tegeleb ja neid uurib vastutav komisjon ning neile antakse sobiv vastus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi kodanikud ja ELis elavad isikud võivad kõnealuses tegevuses aktiivselt osaleda, teostades oma õigust esitada Euroopa Parlamendile petitsioone, teades, et nende muredega tegeleb ja neid uurib vastutav komisjon ning neile antakse sobiv vastus;

| I. | arvestades, et kehtivad asutamislepingud sisaldavad juba kohustust austada inimväärikust, vabadust, demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi, võrdõiguslikkust ja vähemuste õigusi kui Euroopa ühiskonna aluspõhimõtteid, ning arvestades, et uue Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga, juhul kui kõik 27 liikmesriiki on need ratifitseerinud, tugevdatakse seda kohustust veelgi, kuna need hõlmavad põhiõiguste hartat, neis sätestatakse Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga ning nendega kehtestatakse õiguslik alus kodanike seadusandlikele algatustele ja ELi institutsioonide haldusõiguse nõuetekohane süsteem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kehtivad asutamislepingud sisaldavad juba kohustust austada inimväärikust, vabadust, demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi, võrdõiguslikkust ja vähemuste õigusi kui Euroopa ühiskonna aluspõhimõtteid, ning arvestades, et uue Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga, juhul kui kõik 27 liikmesriiki on need ratifitseerinud, tugevdatakse seda kohustust veelgi, kuna need hõlmavad põhiõiguste hartat, neis sätestatakse Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga ning nendega kehtestatakse õiguslik alus kodanike seadusandlikele algatustele ja ELi institutsioonide haldusõiguse nõuetekohane süsteem;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 7 sätestatakse menetlus, mille kohaselt saab liit võtta meetmeid liikmesriigi poolt liidu aluspõhimõtete, mis on nimetatud kõnealuse lepingu artiklis 6, tõsiste ja pidevate rikkumiste vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 7 sätestatakse menetlus, mille kohaselt saab liit võtta meetmeid liikmesriigi poolt liidu aluspõhimõtete, mis on nimetatud kõnealuse lepingu artiklis 6, tõsiste ja pidevate rikkumiste vastu;

| K. | tuletades sellega seoses meelde, et ELi kodanikud esitavad Euroopa Parlamendile sageli petitsioone hüvitise saamise eesmärgil, kui nad tunnevad, et rikuti nende õigusi, mida tunnustatakse asutamislepingutes, ning juhtudel, kui nende arvates on õiguskaitsevahendid sobimatud, ebapraktilised, liiga aeganõudvad või – nagu sageli juhtub – kallid; |
| --- | --- |

K.

tuletades sellega seoses meelde, et ELi kodanikud esitavad Euroopa Parlamendile sageli petitsioone hüvitise saamise eesmärgil, kui nad tunnevad, et rikuti nende õigusi, mida tunnustatakse asutamislepingutes, ning juhtudel, kui nende arvates on õiguskaitsevahendid sobimatud, ebapraktilised, liiga aeganõudvad või – nagu sageli juhtub – kallid;

| L. | arvestades, et petitsioonikomisjonil kui asjaomasel komisjonil on kohustus konkreetsele petitsioonile mitte ainult vastata, vaid püüda leida ka toimivad lahendused petitsiooniesitaja väljendatud muredele mõistliku aja jooksul, ja arvestades, et see on petitsioonikomisjoni töö põhiline eesmärk; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et petitsioonikomisjonil kui asjaomasel komisjonil on kohustus konkreetsele petitsioonile mitte ainult vastata, vaid püüda leida ka toimivad lahendused petitsiooniesitaja väljendatud muredele mõistliku aja jooksul, ja arvestades, et see on petitsioonikomisjoni töö põhiline eesmärk;

| M. | arvestades, et petitsiooniesitajate probleemidele leitakse üldjuhul lahendused lojaalse koostöö tulemusel ühelt poolt petitsioonikomisjoni ja teiselt poolt komisjoni, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel, kes kõik koos pakuvad kohtuväliseid heastamisvahendeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et petitsiooniesitajate probleemidele leitakse üldjuhul lahendused lojaalse koostöö tulemusel ühelt poolt petitsioonikomisjoni ja teiselt poolt komisjoni, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel, kes kõik koos pakuvad kohtuväliseid heastamisvahendeid;

| N. | arvestades siiski, et liikmesriigid ja piirkondlikud või kohalikud ametiasutused ei ilmuta alati selget tahet leida petitsiooniesitajate tõstatatud probleemidele praktilisi lahendusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades siiski, et liikmesriigid ja piirkondlikud või kohalikud ametiasutused ei ilmuta alati selget tahet leida petitsiooniesitajate tõstatatud probleemidele praktilisi lahendusi;

| O. | arvestades ka seda, et kuigi petitsiooniesitajate väited ei ole alati põhjendatud, on petitsiooniesitajatel õigus oodata vastutavalt komisjonilt selgitust ja vastust; |
| --- | --- |

O.

arvestades ka seda, et kuigi petitsiooniesitajate väited ei ole alati põhjendatud, on petitsiooniesitajatel õigus oodata vastutavalt komisjonilt selgitust ja vastust;

| P. | arvestades, et tõhustatud institutsioonidevaheline koordineerimissüsteem peaks muutma vastuvõetamatute petitsioonide edastamise riiklikele ametiasutustele tulemuslikumaks, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tõhustatud institutsioonidevaheline koordineerimissüsteem peaks muutma vastuvõetamatute petitsioonide edastamise riiklikele ametiasutustele tulemuslikumaks,

| Q. | arvestades, et petitsioonid saab kuulutada vastuvõetamatuks, kui need ei hõlma Euroopa Liidu tegevusvaldkondi, ning arvestades, et kodanikud ei saa kasutada petitsioonimenetlust edasikaebamise võimalusena otsuste puhul, mille on teinud liikmesriigi pädevad õigus- või poliitilised asutused ning millega nad ei nõustu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et petitsioonid saab kuulutada vastuvõetamatuks, kui need ei hõlma Euroopa Liidu tegevusvaldkondi, ning arvestades, et kodanikud ei saa kasutada petitsioonimenetlust edasikaebamise võimalusena otsuste puhul, mille on teinud liikmesriigi pädevad õigus- või poliitilised asutused ning millega nad ei nõustu;

| R. | arvestades, et on väga oluline, et Euroopa Parlament omaks tulemuslikku mõjuvõimu, eeskirju, menetlusi ja ressursse, et vastata tõhusalt ja õigeaegselt talle esitatud petitsioonidele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on väga oluline, et Euroopa Parlament omaks tulemuslikku mõjuvõimu, eeskirju, menetlusi ja ressursse, et vastata tõhusalt ja õigeaegselt talle esitatud petitsioonidele;

| S. | arvestades, et petitsioonimenetluse abil saab kaasa aidata paremale õigusloomele, tehes eelkõige kindlaks petitsiooniesitajate osutatud valdkonnad, kus kehtiv ELi õigus on puudulik või ebatõhus asjaomase õigusakti eesmärki silmas pidades, ning arvestades, et koostöö abil ja õigusloomega tegeleva pädeva komisjoni volituste raames saab selliseid olukordi parandada asjaomaste õigusaktide läbivaatamise teel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et petitsioonimenetluse abil saab kaasa aidata paremale õigusloomele, tehes eelkõige kindlaks petitsiooniesitajate osutatud valdkonnad, kus kehtiv ELi õigus on puudulik või ebatõhus asjaomase õigusakti eesmärki silmas pidades, ning arvestades, et koostöö abil ja õigusloomega tegeleva pädeva komisjoni volituste raames saab selliseid olukordi parandada asjaomaste õigusaktide läbivaatamise teel;

| T. | arvestades, et petitsioonimenetlusega saab aidata oluliselt kaasa ka nende juhtude tuvastamisele, mille puhul liikmesriigid ei ole ühenduse õigust korrektselt kohaldanud ning mis mitmetel juhtudel toob kaasa rikkumismenetluse algatamise komisjoni poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 226; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et petitsioonimenetlusega saab aidata oluliselt kaasa ka nende juhtude tuvastamisele, mille puhul liikmesriigid ei ole ühenduse õigust korrektselt kohaldanud ning mis mitmetel juhtudel toob kaasa rikkumismenetluse algatamise komisjoni poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 226;

| U. | arvestades, et rikkumismenetlus on ette nähtud selleks, et tagada kehtiva ühenduse õiguse järgimine asjaomases liikmesriigis ning pealegi kuulub menetluse üle otsustamine vaid komisjoni pädevusse, kuivõrd Euroopa Parlamendi otsest osalemist selles menetluses sätestatud ei ole, märgib siiski, et ligikaudu üks kolmandik rikkumistest on seotud küsimustega, mida petitsiooniesitajad esitavad Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et rikkumismenetlus on ette nähtud selleks, et tagada kehtiva ühenduse õiguse järgimine asjaomases liikmesriigis ning pealegi kuulub menetluse üle otsustamine vaid komisjoni pädevusse, kuivõrd Euroopa Parlamendi otsest osalemist selles menetluses sätestatud ei ole, märgib siiski, et ligikaudu üks kolmandik rikkumistest on seotud küsimustega, mida petitsiooniesitajad esitavad Euroopa Parlamendile;

| V. | arvestades, et isegi kui rikkumismenetlus on edukalt lõpule viidud, ei tarvitse petitsiooniesitajad konkreetsetele probleemidele otsest hüvitust saada; arvestades, et see õõnestab kodanike usku ELi institutsioonide suutlikkusse vastata nende ootustele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et isegi kui rikkumismenetlus on edukalt lõpule viidud, ei tarvitse petitsiooniesitajad konkreetsetele probleemidele otsest hüvitust saada; arvestades, et see õõnestab kodanike usku ELi institutsioonide suutlikkusse vastata nende ootustele;

| W. | arvestades, et 2007. aastal, kui petitsioonikomisjoni liikmete arvu suurendati 25lt 40le, registreeris Euroopa Parlament 1 506 petitsiooni (50 % rohkem kui 2006. aastal), millest 1 089 tunnistati vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2007. aastal, kui petitsioonikomisjoni liikmete arvu suurendati 25lt 40le, registreeris Euroopa Parlament 1 506 petitsiooni (50 % rohkem kui 2006. aastal), millest 1 089 tunnistati vastuvõetavaks;

| X. | arvestades, et 2007. aastal osales petitsioonikomisjoni koosolekutel 159 petitsiooniesitajat, kelle hulka ei arvestata muid kohalolevaid arutelu jälgivaid isikuid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2007. aastal osales petitsioonikomisjoni koosolekutel 159 petitsiooniesitajat, kelle hulka ei arvestata muid kohalolevaid arutelu jälgivaid isikuid;

| Y. | arvestades, et 2007. aastal korraldati kuus andmete kogumise külastust Saksamaale, Hispaaniasse, Iirimaale, Poolasse, Prantsusmaale ja Küprosesse, mille tulemusel valmistati ette raportid ja soovitused, mis seejärel saadeti kõikidele huvitatud osalistele ja eelkõige petitsiooniesitajatele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 2007. aastal korraldati kuus andmete kogumise külastust Saksamaale, Hispaaniasse, Iirimaale, Poolasse, Prantsusmaale ja Küprosesse, mille tulemusel valmistati ette raportid ja soovitused, mis seejärel saadeti kõikidele huvitatud osalistele ja eelkõige petitsiooniesitajatele;

| Z. | arvestades, et korraldati üheksa petitsioonikomisjoni koosolekut, kus arutati üle 500 konkreetse petitsiooni, kasutades komisjoni esindajate väärtuslikku kaasabi, ning tulemustest teavitati kõiki petitsiooniesitajaid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et korraldati üheksa petitsioonikomisjoni koosolekut, kus arutati üle 500 konkreetse petitsiooni, kasutades komisjoni esindajate väärtuslikku kaasabi, ning tulemustest teavitati kõiki petitsiooniesitajaid;

| AA. | arvestades, et petitsioonimenetluste käigus on selgunud, et kõige rohkem valmistavad ELi kodanikele muret järgmised valdkonnad: keskkond ja selle kaitse, sealhulgas keskkonnamõju hindamise direktiivi, vee raamdirektiivi, joogiveedirektiivi, jäätmeid käsitlevate direktiivide, elupaikade direktiivi, loodusliku linnustiku direktiivi, rahapesu direktiivi ja muude direktiivide puudujäägid, sealhulgas üldine mure saastatuse ja kliimamuutuse, üksikisikute omandiõiguse, finantsteenuste, vaba liikumise ja töötajate õiguste pärast, kaasa arvatud pensioniõigused ja muud sotsiaalsätted, kaupade vaba liikumine ja maksustamine; kutsekvalifikatsioonide tunnustamine, asutamisvabadus ja diskrimineerimine kodakondsuse, soo või vähemusse kuulumise alusel; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et petitsioonimenetluste käigus on selgunud, et kõige rohkem valmistavad ELi kodanikele muret järgmised valdkonnad: keskkond ja selle kaitse, sealhulgas keskkonnamõju hindamise direktiivi, vee raamdirektiivi, joogiveedirektiivi, jäätmeid käsitlevate direktiivide, elupaikade direktiivi, loodusliku linnustiku direktiivi, rahapesu direktiivi ja muude direktiivide puudujäägid, sealhulgas üldine mure saastatuse ja kliimamuutuse, üksikisikute omandiõiguse, finantsteenuste, vaba liikumise ja töötajate õiguste pärast, kaasa arvatud pensioniõigused ja muud sotsiaalsätted, kaupade vaba liikumine ja maksustamine; kutsekvalifikatsioonide tunnustamine, asutamisvabadus ja diskrimineerimine kodakondsuse, soo või vähemusse kuulumise alusel;

| AB. | arvestades, et petitsioonide teemad ja nende läbivaatamine 2007. aastal tõid esile olulisi tänapäevaseid probleeme, nagu kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kadumine, veepuudus, finantsteenuste reguleerimine ja Euroopa Liidu energiavarustus; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et petitsioonide teemad ja nende läbivaatamine 2007. aastal tõid esile olulisi tänapäevaseid probleeme, nagu kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kadumine, veepuudus, finantsteenuste reguleerimine ja Euroopa Liidu energiavarustus;

| AC. | arvestades alalist ja konstruktiivset suhet, mis on loodud Euroopa ombudsmani, kes vastutab kodanike nende kaebuste uurimise eest, mis käsitlevad väidetavat halduslikku omavoli ELi institutsioonides, ja petitsioonikomisjoni vahel, kes esitab Euroopa Parlamendile korrapäraselt raporteid ombudsmani aastaaruande või eriaruannete kohta – mis on ombudsmani viimane vahend meetmete võtmiseks, kui tema soovitusi ei järgita – mida 2007. aastal esitati üks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades alalist ja konstruktiivset suhet, mis on loodud Euroopa ombudsmani, kes vastutab kodanike nende kaebuste uurimise eest, mis käsitlevad väidetavat halduslikku omavoli ELi institutsioonides, ja petitsioonikomisjoni vahel, kes esitab Euroopa Parlamendile korrapäraselt raporteid ombudsmani aastaaruande või eriaruannete kohta – mis on ombudsmani viimane vahend meetmete võtmiseks, kui tema soovitusi ei järgita – mida 2007. aastal esitati üks;

| AD. | arvestades, et esimeeste konverents otsustas 15. novembril 2007 mitte anda vastutavale komisjonile 2005. aasta juunis taotletud luba koostada raport Euroopa Parlamendile esitatud ombudsmani eriaruande kohta, mis käsitleb halduslikku omavoli Euroopa Pettustevastases Ametis; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et esimeeste konverents otsustas 15. novembril 2007 mitte anda vastutavale komisjonile 2005. aasta juunis taotletud luba koostada raport Euroopa Parlamendile esitatud ombudsmani eriaruande kohta, mis käsitleb halduslikku omavoli Euroopa Pettustevastases Ametis;

| AE. | arvestades edasiste arengutega, tänu millele muutub ELi kodanike osalemine Euroopa Liidu tegevuses ja töös veelgi tõhusamaks, eriti nn kodanikualgatuse käivitamise abil, mis on sätestatud Lissaboni lepingus ja millega lubatakse – juhul, kui kõik 27 liikmesriiki lepingu ratifitseerivad – rohkem kui miljonil üksikisikul mitmest liikmesriigist teha ettepanek uue õigusakti kohta ning mille jaoks tuleb kehtestada eri menetluskord, millesse on kaasatud komisjon, kellele sellised algatused tuleb kõigepealt esitada, Euroopa Parlament ja nõukogu; |
| --- | --- |

AE.

arvestades edasiste arengutega, tänu millele muutub ELi kodanike osalemine Euroopa Liidu tegevuses ja töös veelgi tõhusamaks, eriti nn kodanikualgatuse käivitamise abil, mis on sätestatud Lissaboni lepingus ja millega lubatakse – juhul, kui kõik 27 liikmesriiki lepingu ratifitseerivad – rohkem kui miljonil üksikisikul mitmest liikmesriigist teha ettepanek uue õigusakti kohta ning mille jaoks tuleb kehtestada eri menetluskord, millesse on kaasatud komisjon, kellele sellised algatused tuleb kõigepealt esitada, Euroopa Parlament ja nõukogu;

| AF. | arvestades, et kui petitsioonikomisjoni tegevus on tulemuslik ja tõhus, saadab see kodanikele selge signaali, et nende õigustatud probleemidega tegeletakse ning see loob kodanike ja ELi vahel tõelise sideme; arvestades aga, et kui esineb lubamatuid viivitusi ja liikmesriikide poolset soovimatust nõutud soovitusi ühenduse õiguse kohaselt ellu viia, siis see vaid suurendab ELi ja kodanike vahelist lõhet ning paljudel juhtudel ka kinnitab nende arvamust, et demokraatiat napib; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kui petitsioonikomisjoni tegevus on tulemuslik ja tõhus, saadab see kodanikele selge signaali, et nende õigustatud probleemidega tegeletakse ning see loob kodanike ja ELi vahel tõelise sideme; arvestades aga, et kui esineb lubamatuid viivitusi ja liikmesriikide poolset soovimatust nõutud soovitusi ühenduse õiguse kohaselt ellu viia, siis see vaid suurendab ELi ja kodanike vahelist lõhet ning paljudel juhtudel ka kinnitab nende arvamust, et demokraatiat napib;

| AG. | arvestades, et 2007. aasta jooksul said petitsioonikomisjoni liikmed palju kasu sellest, et sekretariaadi ja infotehnoloogia eest vastutava talituse koostöös väljaarendatud andmebaasi ja töövahendit e-Petition märkimisväärselt tõhustati, tänu millele pääsevad kõik petitsioonikomisjoni ja fraktsioonide liikmed kõikidele petitsioonidele ja nendega seotud dokumentidele otse ligi, mistõttu saavad nad petitsiooniesitajaid tõhusamalt aidata; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et 2007. aasta jooksul said petitsioonikomisjoni liikmed palju kasu sellest, et sekretariaadi ja infotehnoloogia eest vastutava talituse koostöös väljaarendatud andmebaasi ja töövahendit e-Petition märkimisväärselt tõhustati, tänu millele pääsevad kõik petitsioonikomisjoni ja fraktsioonide liikmed kõikidele petitsioonidele ja nendega seotud dokumentidele otse ligi, mistõttu saavad nad petitsiooniesitajaid tõhusamalt aidata;

| AH. | märkides siiski, et Euroopa Parlamendil ei ole õnnestunud leida eelmise aasta petitsioonikomisjoni tööd käsitlevas resolutsioonis nõutud ressursse, mis on vajalikud selleks, et parandada petitsioonimenetluse veebivõimalusi ning jõustada Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 192 lõiget 2, milles sätestatakse, et seatakse sisse elektrooniline register, „milles kodanikud saavad avaldada petitsiooniesitajale oma toetust, andes vastuvõetavaks tunnistatud ja registrisse kantud petitsioonile oma elektroonilise allkirja”; |
| --- | --- |

AH.

märkides siiski, et Euroopa Parlamendil ei ole õnnestunud leida eelmise aasta petitsioonikomisjoni tööd käsitlevas resolutsioonis nõutud ressursse, mis on vajalikud selleks, et parandada petitsioonimenetluse veebivõimalusi ning jõustada Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 192 lõiget 2, milles sätestatakse, et seatakse sisse elektrooniline register, „milles kodanikud saavad avaldada petitsiooniesitajale oma toetust, andes vastuvõetavaks tunnistatud ja registrisse kantud petitsioonile oma elektroonilise allkirja”;

| AI. | arvestades, kui oluline on teavitada ELi kodanikke nõuetekohaselt petitsioonikomisjoni tööst, kui nad valmistuvad hääletama järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel 2009. aasta juunis, |
| --- | --- |

AI.

arvestades, kui oluline on teavitada ELi kodanikke nõuetekohaselt petitsioonikomisjoni tööst, kui nad valmistuvad hääletama järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel 2009. aasta juunis,

| 1. | väljendab heameelt tiheda koostöö üle petitsioonikomisjoni ning komisjoni talituste ja ombudsmani vahel ning koostöökliima üle institutsioonide vahel, kes otsivad lahendusi ELi kodanike muredele; on siiski kindlal arvamusel, et esmajärjekorras tuleks petitsioonikomisjonil endal võimaldada veelgi tõhustada oma sõltumatuid uurimisvõimalusi, eriti sekretariaadi ja selle õigusalaste teadmiste tugevdamise teel; otsustab jätkuvalt täiustada petitsioonikomisjoni sisest töökorda, et lihtsustada petitsioonimenetlust, eriti mis puudutab ajalist raamistikku petitsioonide kohta otsuse langetamiseks, nende vastuvõetavust, uurimist ja järelkontrolli, petitsioonikomisjoni koosolekute korraldamist, koostööd teiste parlamendikomisjonidega, mis võivad olla teatavate petitsioonide teemast huvitatud või selles pädevad, ning petitsioonikomisjoni algatusi, nagu uurimismissioonid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt tiheda koostöö üle petitsioonikomisjoni ning komisjoni talituste ja ombudsmani vahel ning koostöökliima üle institutsioonide vahel, kes otsivad lahendusi ELi kodanike muredele; on siiski kindlal arvamusel, et esmajärjekorras tuleks petitsioonikomisjonil endal võimaldada veelgi tõhustada oma sõltumatuid uurimisvõimalusi, eriti sekretariaadi ja selle õigusalaste teadmiste tugevdamise teel; otsustab jätkuvalt täiustada petitsioonikomisjoni sisest töökorda, et lihtsustada petitsioonimenetlust, eriti mis puudutab ajalist raamistikku petitsioonide kohta otsuse langetamiseks, nende vastuvõetavust, uurimist ja järelkontrolli, petitsioonikomisjoni koosolekute korraldamist, koostööd teiste parlamendikomisjonidega, mis võivad olla teatavate petitsioonide teemast huvitatud või selles pädevad, ning petitsioonikomisjoni algatusi, nagu uurimismissioonid;

| 2. | rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu täielikku ratifitseerimist tunnustatakse põhiõiguste harta õiguslikku ulatust ja kinnitatakse ametlikult selle sõltumatut ja siduvat iseloomu, ning juhib tähelepanu konkreetsete meetmete vajadusele, et määrata kindlaks selle mõju kodanike õigustele ning seeläbi ka petitsioonikomisjoni tööle ja pädevusele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu täielikku ratifitseerimist tunnustatakse põhiõiguste harta õiguslikku ulatust ja kinnitatakse ametlikult selle sõltumatut ja siduvat iseloomu, ning juhib tähelepanu konkreetsete meetmete vajadusele, et määrata kindlaks selle mõju kodanike õigustele ning seeläbi ka petitsioonikomisjoni tööle ja pädevusele;

| 3. | nõuab peasekretärilt taaskord Euroopa Parlamendi veebilehel asuva kodanikeportaali viivitamatut läbivaatamist, eesmärgiga tõhustada portaali nähtavust seoses petitsiooniõigusega ning et kodanikele tagataks võimalus anda petitsioonide toetuseks allkirju elektroonilisel teel, nagu on sätestatud kodukorra artikli 192 lõikes 2; nõuab tungivalt, et kodanikeportaalis kasutatav veebilehitsemise tarkvara tagaks koostalitlusvõime, et anda kodanikele selles suhtes võrdsed juurdepääsuõigused; |
| --- | --- |

3.

nõuab peasekretärilt taaskord Euroopa Parlamendi veebilehel asuva kodanikeportaali viivitamatut läbivaatamist, eesmärgiga tõhustada portaali nähtavust seoses petitsiooniõigusega ning et kodanikele tagataks võimalus anda petitsioonide toetuseks allkirju elektroonilisel teel, nagu on sätestatud kodukorra artikli 192 lõikes 2; nõuab tungivalt, et kodanikeportaalis kasutatav veebilehitsemise tarkvara tagaks koostalitlusvõime, et anda kodanikele selles suhtes võrdsed juurdepääsuõigused;

| 4. | on arvamusel, et praegune petitsioonide registreerimise kord tekitab põhjendamatuid viivitusi petitsioonide läbivaatamisel, ning tunneb muret asjaolu pärast, et seda võidakse näha kui mõistvuse puudumist petitsiooniesitajate suhtes; nõuab seega peasekretärilt tungivalt, et ta võtaks vajalikke meetmeid, et viia petitsioonide registreerimine presidentuuri peadirektoraadist üle vastutava komisjoni sekretariaati; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et praegune petitsioonide registreerimise kord tekitab põhjendamatuid viivitusi petitsioonide läbivaatamisel, ning tunneb muret asjaolu pärast, et seda võidakse näha kui mõistvuse puudumist petitsiooniesitajate suhtes; nõuab seega peasekretärilt tungivalt, et ta võtaks vajalikke meetmeid, et viia petitsioonide registreerimine presidentuuri peadirektoraadist üle vastutava komisjoni sekretariaati;

| 5. | kutsub üles alustama Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel läbirääkimisi, eesmärgiga nende tööd kaebuste läbivaatamisel paremini koordineerida, nii et kaebuste menetlemine muutuks lihtsamaks ja otstarbekamaks, läbipaistvamaks ja kiiremaks; kutsub peasekretäri üles petitsioonikomisjonile kuue kuu pärast tulemustest teada andma; |
| --- | --- |

5.

kutsub üles alustama Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel läbirääkimisi, eesmärgiga nende tööd kaebuste läbivaatamisel paremini koordineerida, nii et kaebuste menetlemine muutuks lihtsamaks ja otstarbekamaks, läbipaistvamaks ja kiiremaks; kutsub peasekretäri üles petitsioonikomisjonile kuue kuu pärast tulemustest teada andma;

| 6. | toetab menetluskorra formaliseerimist, mille tulemusel petitsioonid, mis käsitlevad siseturu valdkonda, viiakse üle SOLVIT võrgustikku, eesmärgiga lühendada märkimisväärselt nende petitsioonide menetlemist, mis käsitlevad siseturu valdkonda, näiteks automakse, kutsekvalifikatsioonide tunnustamist, elamislubasid, piirikontrolli ja juurdepääsu haridusele, säilitades samal ajal Euroopa Parlamendi õiguse vaadata küsimus läbi, juhul kui SOLVITi kaudu rahuldavat lahendust ei leita; |
| --- | --- |

6.

toetab menetluskorra formaliseerimist, mille tulemusel petitsioonid, mis käsitlevad siseturu valdkonda, viiakse üle SOLVIT võrgustikku, eesmärgiga lühendada märkimisväärselt nende petitsioonide menetlemist, mis käsitlevad siseturu valdkonda, näiteks automakse, kutsekvalifikatsioonide tunnustamist, elamislubasid, piirikontrolli ja juurdepääsu haridusele, säilitades samal ajal Euroopa Parlamendi õiguse vaadata küsimus läbi, juhul kui SOLVITi kaudu rahuldavat lahendust ei leita;

| 7. | kordab, et nii nõukogu kui ka liikmesriikide alalised esindused peaksid petitsioonikomisjoni töös aktiivsemalt osalema, ning kutsub neid tungivalt üles oma esindatust ja osavõttu kodanike huvides suurendama; |
| --- | --- |

7.

kordab, et nii nõukogu kui ka liikmesriikide alalised esindused peaksid petitsioonikomisjoni töös aktiivsemalt osalema, ning kutsub neid tungivalt üles oma esindatust ja osavõttu kodanike huvides suurendama;

| 8. | on seisukohal, et petitsioonikomisjoni sekretariaadi tugevdamise ja e-Petition süsteemi arendamise kontekstis aitaks petitsiooniesitajatele mõeldud veebis jälgimise IT-lahendus menetlust läbipaistvamaks ja tõhusamaks muuta, muu hulgas staatuse regulaarse uuendamise ja lisainformatsiooni küsimisega; märgib, et selline vahend aitaks paremini vastata ELi kodanike ootustele ning samas ka Euroopa Parlamendil ja petitsioonikomisjonil nende institutsioonilisi kohustusi paremini täita; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et petitsioonikomisjoni sekretariaadi tugevdamise ja e-Petition süsteemi arendamise kontekstis aitaks petitsiooniesitajatele mõeldud veebis jälgimise IT-lahendus menetlust läbipaistvamaks ja tõhusamaks muuta, muu hulgas staatuse regulaarse uuendamise ja lisainformatsiooni küsimisega; märgib, et selline vahend aitaks paremini vastata ELi kodanike ootustele ning samas ka Euroopa Parlamendil ja petitsioonikomisjonil nende institutsioonilisi kohustusi paremini täita;

| 9. | kutsub komisjoni üles võtma täielikult arvesse petitsioonikomisjoni soovitusi nende otsuste tegemisel, mis on seotud rikkumismenetluste algatamisega liikmesriikide vastu, ning kordab oma nõuet, et komisjon teavitaks petitsioonikomisjoni otse ja ametlikult teavitama sellise rikkumismenetluse algatamisest, mis on seotud petitsioonikomisjonis arutlusel oleva petitsiooniga; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles võtma täielikult arvesse petitsioonikomisjoni soovitusi nende otsuste tegemisel, mis on seotud rikkumismenetluste algatamisega liikmesriikide vastu, ning kordab oma nõuet, et komisjon teavitaks petitsioonikomisjoni otse ja ametlikult teavitama sellise rikkumismenetluse algatamisest, mis on seotud petitsioonikomisjonis arutlusel oleva petitsiooniga;

| 10. | tuletab sellega seoses meelde petitsioonikomisjoni esinduslikku olemust, samuti selle institutsioonilist rolli ja kohustusi ELi kodanike ning ELis elavate isikute ees; |
| --- | --- |

10.

tuletab sellega seoses meelde petitsioonikomisjoni esinduslikku olemust, samuti selle institutsioonilist rolli ja kohustusi ELi kodanike ning ELis elavate isikute ees;

| 11. | tunneb muret asjaolu pärast, et rikkumismenetluste lõpuleviimine võtab komisjoni talitustel ja Euroopa Kohtul (juhul kui Euroopa Kohus on sellesse kaasatud) liiga palju aega, tunnistades, et see on sageli asjaomaste liikmesriikide haldusasutuste aeglase ja tihti tahtliku vastutöö tulemus, ning nõuab rangemate tähtaegade kehtestamist; avaldab kahtlust nn horisontaalsete rikkumismenetluste tõhususe üle, kuna nende lõpuleviimine võtab rohkem aega; nõuab rikkumismenetluse korra läbivaatamist, mille eesmärk on tagada, et ühenduse õigusakte rohkem järgitaks; |
| --- | --- |

11.

tunneb muret asjaolu pärast, et rikkumismenetluste lõpuleviimine võtab komisjoni talitustel ja Euroopa Kohtul (juhul kui Euroopa Kohus on sellesse kaasatud) liiga palju aega, tunnistades, et see on sageli asjaomaste liikmesriikide haldusasutuste aeglase ja tihti tahtliku vastutöö tulemus, ning nõuab rangemate tähtaegade kehtestamist; avaldab kahtlust nn horisontaalsete rikkumismenetluste tõhususe üle, kuna nende lõpuleviimine võtab rohkem aega; nõuab rikkumismenetluse korra läbivaatamist, mille eesmärk on tagada, et ühenduse õigusakte rohkem järgitaks;

| 12. | kutsub asjaomaseid institutsioone üles kasutama kõnealust menetluskorda paremini ära, et tagada täielik kooskõla ühenduse õigusega, ning avaldab sügavat kahetsust, et liiga sageli toob kasutusel olevate menetluste aeglus ja asjaolude sage keerulisemaks muutmine kaasa ühenduse õiguse de facto rikkumise liikmesriikide poolt, kes tegutsevad seega karistamatult rikkumisest otseselt mõjutatud kohalike kogukondade huvide vastu, kes on Euroopa Parlamendile petitsiooni esitanud; |
| --- | --- |

12.

kutsub asjaomaseid institutsioone üles kasutama kõnealust menetluskorda paremini ära, et tagada täielik kooskõla ühenduse õigusega, ning avaldab sügavat kahetsust, et liiga sageli toob kasutusel olevate menetluste aeglus ja asjaolude sage keerulisemaks muutmine kaasa ühenduse õiguse de facto rikkumise liikmesriikide poolt, kes tegutsevad seega karistamatult rikkumisest otseselt mõjutatud kohalike kogukondade huvide vastu, kes on Euroopa Parlamendile petitsiooni esitanud;

| 13. | peab problemaatiliseks asjaolu, et kehtiv süsteem ühenduse õiguse järelevalve teostamiseks võimaldab liikmesriikidel vastavusse viimisega viivitada, kuni neid ähvardab rahaline karistus, ning ikka vältida vastutust varasemate tahtlike rikkumiste eest, ning et kodanikel puudub siseriiklikul tasandil tihti piisav juurdepääs õiguskaitsevahenditele ja hüvitistele, isegi kui Euroopa Kohus on otsustanud, et liikmesriik ei ole austanud ühenduse õigusest tulenevaid kodanike õigusi; |
| --- | --- |

13.

peab problemaatiliseks asjaolu, et kehtiv süsteem ühenduse õiguse järelevalve teostamiseks võimaldab liikmesriikidel vastavusse viimisega viivitada, kuni neid ähvardab rahaline karistus, ning ikka vältida vastutust varasemate tahtlike rikkumiste eest, ning et kodanikel puudub siseriiklikul tasandil tihti piisav juurdepääs õiguskaitsevahenditele ja hüvitistele, isegi kui Euroopa Kohus on otsustanud, et liikmesriik ei ole austanud ühenduse õigusest tulenevaid kodanike õigusi;

| 14. | soovitab seada prioriteediks, et petitsioonikomisjon oleks tõhus ja hästitoimiv kõigis oma tegevuse aspektides algusest lõpuni, kuna see on tõeline ja tuntav pühendumine oma kodanikele, mis näitab, et EL soovib ja suudab nende õigustatud probleemidega tegeleda; |
| --- | --- |

14.

soovitab seada prioriteediks, et petitsioonikomisjon oleks tõhus ja hästitoimiv kõigis oma tegevuse aspektides algusest lõpuni, kuna see on tõeline ja tuntav pühendumine oma kodanikele, mis näitab, et EL soovib ja suudab nende õigustatud probleemidega tegeleda;

| 15. | väljendab muret ja hämmeldust petitsiooniesitajate avalduste üle, mille kohaselt isegi kui nad on saavutanud petitsioonikomisjoni toetuse nende petitsiooni sisu osas, on neil liiga tihti väga raske saada hüvitust asjaomastelt asutustelt ja liikmesriigi kohtutelt; on arvamusel, et selliseid süsteemi puudujääke tuleb põhjalikumalt uurida, eriti just finantsteenuste sektori puhul, mida tehti näiteks uurimiskomisjoni Equitable Life Assurance Society kriisi käsitlevas töös, mis põhines Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonidel ning mille kohta koostati 2007. aastal raport; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret ja hämmeldust petitsiooniesitajate avalduste üle, mille kohaselt isegi kui nad on saavutanud petitsioonikomisjoni toetuse nende petitsiooni sisu osas, on neil liiga tihti väga raske saada hüvitust asjaomastelt asutustelt ja liikmesriigi kohtutelt; on arvamusel, et selliseid süsteemi puudujääke tuleb põhjalikumalt uurida, eriti just finantsteenuste sektori puhul, mida tehti näiteks uurimiskomisjoni Equitable Life Assurance Society kriisi käsitlevas töös, mis põhines Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonidel ning mille kohta koostati 2007. aastal raport;

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2007. aastal tegutsesid komisjon ja Euroopa Kohus kiiresti ning määrasid kohtuliku tõkendi, et takistada elupaikade direktiivi raames kaitstud maa-ala eelseisvat hävitamist Rospuda orus Via Baltica maanteekoridori ehitamise tõttu, mille puhul korraldas petitsioonikomisjon sõltumatu uurimise ja andmete kogumise külastuse ning esitas konkreetsed soovitused; avaldab kahetsust, et selliseid näiteid on vähe; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2007. aastal tegutsesid komisjon ja Euroopa Kohus kiiresti ning määrasid kohtuliku tõkendi, et takistada elupaikade direktiivi raames kaitstud maa-ala eelseisvat hävitamist Rospuda orus Via Baltica maanteekoridori ehitamise tõttu, mille puhul korraldas petitsioonikomisjon sõltumatu uurimise ja andmete kogumise külastuse ning esitas konkreetsed soovitused; avaldab kahetsust, et selliseid näiteid on vähe;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon oleks rohkem valmis tegutsema, et ennetada ühenduse õiguse rikkumisi, kui ta tegeleb keskkonnapoliitikat (mis on petitsiooniesitajate üks põhilisi muresid ELis) käsitlevate petitsioonide ja kaebustega; märgib, et ettevaatusprintsiibil ei ole piisavat praktilist juriidilist jõudu ning liikmesriikide vastutavad ametiasutused, kellel on sellegipoolest kohustus EÜ asutamislepingut kohaldada, ignoreerivad seda liiga tihti; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon oleks rohkem valmis tegutsema, et ennetada ühenduse õiguse rikkumisi, kui ta tegeleb keskkonnapoliitikat (mis on petitsiooniesitajate üks põhilisi muresid ELis) käsitlevate petitsioonide ja kaebustega; märgib, et ettevaatusprintsiibil ei ole piisavat praktilist juriidilist jõudu ning liikmesriikide vastutavad ametiasutused, kellel on sellegipoolest kohustus EÜ asutamislepingut kohaldada, ignoreerivad seda liiga tihti;

| 18. | avaldab kahetsust, et komisjoni toetus petitsioonikomisjonile on puudulik, eriti kui andmete kogumise külastuste tulemusel saadakse veenvaid tõendeid asutamislepingus sätestatud kodanike õiguste rikkumise või õigusaktide mittekohaldamise kohta, ning nõuab, et kehtestataks uued menetlused, millega võimaldataks Euroopa Parlamendil selliste juhtumitega seoses otse Euroopa Kohtusse pöörduda; |
| --- | --- |

18.

avaldab kahetsust, et komisjoni toetus petitsioonikomisjonile on puudulik, eriti kui andmete kogumise külastuste tulemusel saadakse veenvaid tõendeid asutamislepingus sätestatud kodanike õiguste rikkumise või õigusaktide mittekohaldamise kohta, ning nõuab, et kehtestataks uued menetlused, millega võimaldataks Euroopa Parlamendil selliste juhtumitega seoses otse Euroopa Kohtusse pöörduda;

| 19. | tunnistab täielikult, et petitsioonimenetlus, nagu on sätestatud asutamislepingus, on siiski põhiliselt ette nähtud kohtuväliste heastamisvahendite ja lahenduste saavutamiseks nendele probleemidele, mille ELi kodanikud on tõstatanud poliitilise protsessi kaudu, ning väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et paljudel juhtudel saavutatakse rahuldavad tulemused; |
| --- | --- |

19.

tunnistab täielikult, et petitsioonimenetlus, nagu on sätestatud asutamislepingus, on siiski põhiliselt ette nähtud kohtuväliste heastamisvahendite ja lahenduste saavutamiseks nendele probleemidele, mille ELi kodanikud on tõstatanud poliitilise protsessi kaudu, ning väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et paljudel juhtudel saavutatakse rahuldavad tulemused;

| 20. | tunnistab samuti, et paljudel juhtudel ei suudeta petitsiooniesitajatele rahuldavaid lahendusi leida, kuna kohaldatavates ühenduse õigusaktides endis esineb puudujääke; |
| --- | --- |

20.

tunnistab samuti, et paljudel juhtudel ei suudeta petitsiooniesitajatele rahuldavaid lahendusi leida, kuna kohaldatavates ühenduse õigusaktides endis esineb puudujääke;

| 21. | kutsub vastutavaid õigusloomega seotud komisjone üles pöörama uute või läbivaatamisel olevate õigusaktide ettevalmistamisel ja või nende üle läbirääkimistel erilist tähelepanu probleemidele, mis on ilmnenud petitsioonimenetluse käigus; |
| --- | --- |

21.

kutsub vastutavaid õigusloomega seotud komisjone üles pöörama uute või läbivaatamisel olevate õigusaktide ettevalmistamisel ja või nende üle läbirääkimistel erilist tähelepanu probleemidele, mis on ilmnenud petitsioonimenetluse käigus;

| 22. | kutsub komisjoni üles pöörama rohkem tähelepanu ühtekuuluvusfondide kasutamisele ELi piirkondades, kus suured infrastruktuuriprojektid avaldavad olulist mõju keskkonnale, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid ELi vahendite suunamise säästvasse arengusse vastavalt kohalike kogukondade huvidele, kes aina rohkem esitavad Euroopa Parlamendile petitsioone, protestimaks selle vastu, et piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused nimetatud prioriteete alati ei järgi; tunneb heameelt töö üle, mida on selles osas teinud eelarvekontrollikomisjon ja kontrollikoda; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles pöörama rohkem tähelepanu ühtekuuluvusfondide kasutamisele ELi piirkondades, kus suured infrastruktuuriprojektid avaldavad olulist mõju keskkonnale, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid ELi vahendite suunamise säästvasse arengusse vastavalt kohalike kogukondade huvidele, kes aina rohkem esitavad Euroopa Parlamendile petitsioone, protestimaks selle vastu, et piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused nimetatud prioriteete alati ei järgi; tunneb heameelt töö üle, mida on selles osas teinud eelarvekontrollikomisjon ja kontrollikoda;

| 23. | märgib, et eelkõige uute liikmesriikide kodanikelt saadakse aina rohkem petitsioone, mis käsitlevad vara tagastamise küsimust, kuigi see kuulub sisuliselt liikmesriikide pädevusse; nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid tagaksid, et riigikorra muutusest tulenevalt omandiõigust käsitlevad õigusaktid oleksid täielikult kooskõlas asutamislepingu nõuetega ning Euroopa inimõiguste konventsiooni sätetega, nagu on sätestatud ka ELi lepingu artiklis 6 Lissaboni lepinguga muudetud kujul; rõhutab, et selle valdkonnaga seotud petitsioonid ei käsitle omandi õiguslikku režiimi, vaid õigust omada õiguspäraselt saadud omandit; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon oleks eriti tähelepanelik, mitte ainult suhtlemisel praeguste liikmesriikidega, vaid ka läbirääkimistel kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

23.

märgib, et eelkõige uute liikmesriikide kodanikelt saadakse aina rohkem petitsioone, mis käsitlevad vara tagastamise küsimust, kuigi see kuulub sisuliselt liikmesriikide pädevusse; nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid tagaksid, et riigikorra muutusest tulenevalt omandiõigust käsitlevad õigusaktid oleksid täielikult kooskõlas asutamislepingu nõuetega ning Euroopa inimõiguste konventsiooni sätetega, nagu on sätestatud ka ELi lepingu artiklis 6 Lissaboni lepinguga muudetud kujul; rõhutab, et selle valdkonnaga seotud petitsioonid ei käsitle omandi õiguslikku režiimi, vaid õigust omada õiguspäraselt saadud omandit; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon oleks eriti tähelepanelik, mitte ainult suhtlemisel praeguste liikmesriikidega, vaid ka läbirääkimistel kandidaatriikidega;

| 24. | kinnitab veel kord oma kohustust toetada ELi kodanike õiguspäraselt saadud eraomandit käsitlevate õiguste tunnustamist, ning mõistab hukka kõik püüded võõrandada perekondadelt nende omandit ilma nõuetekohase menetluseta, õiglase kompensatsioonita või austuseta nende isikupuutumatuse vastu; võtab teadmiseks petitsioonide hulga kasvu selles valdkonnas, eriti seoses Hispaaniaga 2007. aastal, ning võtab samuti teadmiseks petitsioonikomisjoni raporti ja soovitused tema andmete kogumise külastuse kohta, et uurida nimetatud probleemi kolmandat korda; võtab teadmiseks, et avalikke hankeid käsitlevate direktiividega seoses on rikkumismenetlused ikka veel pooleli; |
| --- | --- |

24.

kinnitab veel kord oma kohustust toetada ELi kodanike õiguspäraselt saadud eraomandit käsitlevate õiguste tunnustamist, ning mõistab hukka kõik püüded võõrandada perekondadelt nende omandit ilma nõuetekohase menetluseta, õiglase kompensatsioonita või austuseta nende isikupuutumatuse vastu; võtab teadmiseks petitsioonide hulga kasvu selles valdkonnas, eriti seoses Hispaaniaga 2007. aastal, ning võtab samuti teadmiseks petitsioonikomisjoni raporti ja soovitused tema andmete kogumise külastuse kohta, et uurida nimetatud probleemi kolmandat korda; võtab teadmiseks, et avalikke hankeid käsitlevate direktiividega seoses on rikkumismenetlused ikka veel pooleli;

| 25. | võtab samuti teadmiseks petitsioonikomisjoni tõsise kriitika pärast andmete kogumise külastust 2007. aastal Loiret's Prantsusmaal, ning nõuab eelkõige, et Prantsuse ametivõimud tegutseksid otsustavalt, et tagada kooskõla ELi direktiividega, mida võidakse rikkuda, kui võimaldatakse jätkata teatavaid kavandatud projekte sildade ehitamiseks üle Loire'i jõe, pidades silmas, et Loire'i org ei ole ainult elupaikade direktiivi ja loodustiku linnustiku direktiivi kohaselt kaitse all, vaid tegemist on ka UNESCO maailma kultuuripärandiga ja Euroopa ühe viimase säilinud loodusliku jõgikonnaga; |
| --- | --- |

25.

võtab samuti teadmiseks petitsioonikomisjoni tõsise kriitika pärast andmete kogumise külastust 2007. aastal Loiret's Prantsusmaal, ning nõuab eelkõige, et Prantsuse ametivõimud tegutseksid otsustavalt, et tagada kooskõla ELi direktiividega, mida võidakse rikkuda, kui võimaldatakse jätkata teatavaid kavandatud projekte sildade ehitamiseks üle Loire'i jõe, pidades silmas, et Loire'i org ei ole ainult elupaikade direktiivi ja loodustiku linnustiku direktiivi kohaselt kaitse all, vaid tegemist on ka UNESCO maailma kultuuripärandiga ja Euroopa ühe viimase säilinud loodusliku jõgikonnaga;

| 26. | väljendab jätkuvat muret joogiveedirektiivi sätete puuduliku rakendamise pärast Iirimaal, eelneva hindamise puudumise pärast seoses 2007. aasta otsusega teisaldada Lismullinis asuv rahvuslik monument, mis jääb Meath'i maakonnas Tara lähedale kavandatava M3 maantee asukohale – mille tagajärjel esitas komisjon Iirimaa vastu Euroopa Kohtusse hagi, tuues põhjuseks, et Iirimaa üldine lähenemisviis rahvuslike monumentide teisaldamisele Lismullini-juhtumi taolistes tingimustes ei ole täielikult kooskõlas direktiiviga 85/337/EMÜ (2), Limericki kohalike kogukondade probleemide ja muude küsimuste pärast, mida käsitletakse raportis Iirimaal toimunud andmete kogumise külastuse kohta, mille petitsioonikomisjon korraldas 2007. aastal; märgib, et osade nimetatud probleemide puhul on algatatud rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

26.

väljendab jätkuvat muret joogiveedirektiivi sätete puuduliku rakendamise pärast Iirimaal, eelneva hindamise puudumise pärast seoses 2007. aasta otsusega teisaldada Lismullinis asuv rahvuslik monument, mis jääb Meath'i maakonnas Tara lähedale kavandatava M3 maantee asukohale – mille tagajärjel esitas komisjon Iirimaa vastu Euroopa Kohtusse hagi, tuues põhjuseks, et Iirimaa üldine lähenemisviis rahvuslike monumentide teisaldamisele Lismullini-juhtumi taolistes tingimustes ei ole täielikult kooskõlas direktiiviga 85/337/EMÜ (2), Limericki kohalike kogukondade probleemide ja muude küsimuste pärast, mida käsitletakse raportis Iirimaal toimunud andmete kogumise külastuse kohta, mille petitsioonikomisjon korraldas 2007. aastal; märgib, et osade nimetatud probleemide puhul on algatatud rikkumismenetlused;

| 27. | võtab teadmiseks Poolas toimunud andmete kogumise külastust käsitleva raporti, milles tehti soovitused Rospuda oru ja Euroopa viimase ürgmetsa kaitsmiseks; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks koostööd Poola ametivõimudega alternatiivsete marsruutide leidmiseks Via Baltica teede- ja raudteevõrgu jaoks, nagu soovitas petitsioonikomisjon oma raportis; samuti julgustab komisjoni tagama rahaliste vahendite kättesaadavust, et vähendada Augustowi teedesüsteemi koormust, et kaitsta kohalikku elanikkonda ja hoida selle piirkonna keskkonda; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks Poolas toimunud andmete kogumise külastust käsitleva raporti, milles tehti soovitused Rospuda oru ja Euroopa viimase ürgmetsa kaitsmiseks; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks koostööd Poola ametivõimudega alternatiivsete marsruutide leidmiseks Via Baltica teede- ja raudteevõrgu jaoks, nagu soovitas petitsioonikomisjon oma raportis; samuti julgustab komisjoni tagama rahaliste vahendite kättesaadavust, et vähendada Augustowi teedesüsteemi koormust, et kaitsta kohalikku elanikkonda ja hoida selle piirkonna keskkonda;

| 28. | võtab teadmiseks petitsioonikomisjoni esimehe ja liikmete 2007. aasta novembris toimunud andmete kogumise külastuse Küprosele; nõuab tungivalt, et asjaomased osapooled jätkaksid pingutustega jõuda läbirääkimiste teel kokkuleppele lahendamata küsimuste osas, mis petitsiooniesitajatele muret tekitavad, eriti Famagusta suletud ala osas, mis tuleks tagastada selle seaduslikele omanikele, ja väljendab heameelt asjaolu üle, et Küprose osapooled peavad kõnelusi uuendatud jõupingutuste raamistikus, lahendamaks Küprose probleemi; rõhutab samuti, kui oluline on rakendada viivitamata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 550(1984), milles seatakse eesmärgiks Famagusta linna tagastamine selle seaduslikele elanikele; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks petitsioonikomisjoni esimehe ja liikmete 2007. aasta novembris toimunud andmete kogumise külastuse Küprosele; nõuab tungivalt, et asjaomased osapooled jätkaksid pingutustega jõuda läbirääkimiste teel kokkuleppele lahendamata küsimuste osas, mis petitsiooniesitajatele muret tekitavad, eriti Famagusta suletud ala osas, mis tuleks tagastada selle seaduslikele omanikele, ja väljendab heameelt asjaolu üle, et Küprose osapooled peavad kõnelusi uuendatud jõupingutuste raamistikus, lahendamaks Küprose probleemi; rõhutab samuti, kui oluline on rakendada viivitamata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 550(1984), milles seatakse eesmärgiks Famagusta linna tagastamine selle seaduslikele elanikele;

| 29. | võtab teadmiseks petitsioonikomisjonile saadetud nende petitsioonide ja kirjade kasvava hulga, mis käsitlevad väga tundlikku laste hooldusõiguse küsimust, mille puhul on erakordselt raske midagi ette võtta, nagu näiteks Saksamaa Jugendamti puudutavate petitsioonide puhul; sest paljudel juhtudel on sellesse kaasatud kohtud, ning välja arvatud juhtudel, kui on tegemist erinevatest ELi liikmesriikidest pärit vanematega, on ELil raske oma pädevust tõendada; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks petitsioonikomisjonile saadetud nende petitsioonide ja kirjade kasvava hulga, mis käsitlevad väga tundlikku laste hooldusõiguse küsimust, mille puhul on erakordselt raske midagi ette võtta, nagu näiteks Saksamaa Jugendamti puudutavate petitsioonide puhul; sest paljudel juhtudel on sellesse kaasatud kohtud, ning välja arvatud juhtudel, kui on tegemist erinevatest ELi liikmesriikidest pärit vanematega, on ELil raske oma pädevust tõendada;

| 30. | märgib, et 2007. aastal ei olnud paljud Briti petitsiooniesitajad, kelle vara konfiskeeriti Briti maksu- ja tolliameti poolt, ikka veel hüvitist saanud, kuigi komisjon peatas asutamislepinguga sätestatud kohustuse (kaupade vaba liikumise võimaldamine) mittejärgimise pärast Ühendkuningriigi vastu algatatud rikkumismenetlused; nõuab tungivalt, et Briti ametiasutused jõuaksid õiglasele lahendusele, sealhulgas maksaksid ex gratia toetusi nendele petitsiooniesitajatele, kes kandsid tõsist rahalist kahju, enne kui ametiasutused hindasid oma tegevust uuesti ning asusid komisjoni kohaselt järgima asjakohaseid direktiive; |
| --- | --- |

30.

märgib, et 2007. aastal ei olnud paljud Briti petitsiooniesitajad, kelle vara konfiskeeriti Briti maksu- ja tolliameti poolt, ikka veel hüvitist saanud, kuigi komisjon peatas asutamislepinguga sätestatud kohustuse (kaupade vaba liikumise võimaldamine) mittejärgimise pärast Ühendkuningriigi vastu algatatud rikkumismenetlused; nõuab tungivalt, et Briti ametiasutused jõuaksid õiglasele lahendusele, sealhulgas maksaksid ex gratia toetusi nendele petitsiooniesitajatele, kes kandsid tõsist rahalist kahju, enne kui ametiasutused hindasid oma tegevust uuesti ning asusid komisjoni kohaselt järgima asjakohaseid direktiive;

| 31. | märgib samuti, et Kreekas jätkavad tolliasutused vaid erakorralise meetmena nende Kreeka kodanike autode konfiskeerimist, kes viibivad ajutiselt välismaal ja naasevad Kreekasse välismaa numbrimärkidega sõidukitega ning keda süüdistatakse salakaubaveos ja kelle juhtumeid ei ole nõuetekohaselt menetletud, nagu on kirjas petitsioonikomisjoni poolt Euroopa Parlamendile varasemalt esitatud raportis; nõuab tungivalt, et Kreeka ametivõimud maksaksid hüvitist petitsiooniesitajatele, kes on sellise tegevuse tõttu kannatanud; võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 7. juuni 2007. aasta otsuse kohtuasjas C-156/04, milles leiti, et enamus Kreeka ametiasutuste antud selgitustest kõnealuses kohtuasjas olid rahuldavad; tervitab Kreeka ametivõimude poolt vastu võetud uute õigusaktide rakendamist, millega püütakse leida lahendused probleemidele, millele kõnealuses kohtuasjas tähelepanu juhiti; |
| --- | --- |

31.

märgib samuti, et Kreekas jätkavad tolliasutused vaid erakorralise meetmena nende Kreeka kodanike autode konfiskeerimist, kes viibivad ajutiselt välismaal ja naasevad Kreekasse välismaa numbrimärkidega sõidukitega ning keda süüdistatakse salakaubaveos ja kelle juhtumeid ei ole nõuetekohaselt menetletud, nagu on kirjas petitsioonikomisjoni poolt Euroopa Parlamendile varasemalt esitatud raportis; nõuab tungivalt, et Kreeka ametivõimud maksaksid hüvitist petitsiooniesitajatele, kes on sellise tegevuse tõttu kannatanud; võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 7. juuni 2007. aasta otsuse kohtuasjas C-156/04, milles leiti, et enamus Kreeka ametiasutuste antud selgitustest kõnealuses kohtuasjas olid rahuldavad; tervitab Kreeka ametivõimude poolt vastu võetud uute õigusaktide rakendamist, millega püütakse leida lahendused probleemidele, millele kõnealuses kohtuasjas tähelepanu juhiti;

| 32. | taunib asjaolu, et vanimate lahendamata petitsioonide hulgas on jätkuvalt lahendamata nn Lettori juhtum, mis puudutab võõrkeelte õpetajaid Itaalias, kuigi Euroopa Kohus on teinud selle kohta kaks otsust ning komisjon ja petitsioonikomisjon toetavad nende juhtumit ja kaebusi; nõuab tungivalt, et Itaalia ametivõimud ja asjaomased ülikoolid, muu hulgas Genova, Padova ja Napoli ülikoolid võtaksid meetmeid, et leida nende õigustatud nõudmistele õiglane lahendus; |
| --- | --- |

32.

taunib asjaolu, et vanimate lahendamata petitsioonide hulgas on jätkuvalt lahendamata nn Lettori juhtum, mis puudutab võõrkeelte õpetajaid Itaalias, kuigi Euroopa Kohus on teinud selle kohta kaks otsust ning komisjon ja petitsioonikomisjon toetavad nende juhtumit ja kaebusi; nõuab tungivalt, et Itaalia ametivõimud ja asjaomased ülikoolid, muu hulgas Genova, Padova ja Napoli ülikoolid võtaksid meetmeid, et leida nende õigustatud nõudmistele õiglane lahendus;

| 33. | märgib, et petitsioonikomisjonis 2007. aastal arutlusel olnud petitsioonide hulgas, kuigi algselt esitati see 2006. aastal, oli petitsioon nn ühe asukoha kohta, mida toetas 1,25 miljonit ELi kodanikku ning milles nõuti, et Euroopa Parlamendil oleks ainult üks asukoht, mis oleks Brüsselis; märgib, et 2007. aasta oktoobris saatis president petitsiooni tagasi petitsioonikomisjonile, kes seejärel nõudis, et Euroopa Parlament esitaks selle küsimuse kohta oma arvamuse, pidades silmas, et institutsiooni asukoht on sätestatud asutamislepingus ning et selles küsimuses peavad otsuse tegema liikmesriigid; |
| --- | --- |

33.

märgib, et petitsioonikomisjonis 2007. aastal arutlusel olnud petitsioonide hulgas, kuigi algselt esitati see 2006. aastal, oli petitsioon nn ühe asukoha kohta, mida toetas 1,25 miljonit ELi kodanikku ning milles nõuti, et Euroopa Parlamendil oleks ainult üks asukoht, mis oleks Brüsselis; märgib, et 2007. aasta oktoobris saatis president petitsiooni tagasi petitsioonikomisjonile, kes seejärel nõudis, et Euroopa Parlament esitaks selle küsimuse kohta oma arvamuse, pidades silmas, et institutsiooni asukoht on sätestatud asutamislepingus ning et selles küsimuses peavad otsuse tegema liikmesriigid;

| 34. | otsustab vaadata järgmiseks ametiajaks läbi petitsioonikomisjoni nimetuse tõlked kõikides ELi ametlikes keeltes, et tagada kõnealuse komisjoni olemuse edasiandmine selle nimetuses arusaadaval viisil, kuna teatavate keelte puhul ei tundu see praegu nii olevat, ning rõhutada osalusdemokraatia elementi petitsiooni esitamise õiguses; soovitab terminit „kodanike petitsioonidega tegelev komisjon”, kuna see võib olla selgemini mõistetav; |
| --- | --- |

34.

otsustab vaadata järgmiseks ametiajaks läbi petitsioonikomisjoni nimetuse tõlked kõikides ELi ametlikes keeltes, et tagada kõnealuse komisjoni olemuse edasiandmine selle nimetuses arusaadaval viisil, kuna teatavate keelte puhul ei tundu see praegu nii olevat, ning rõhutada osalusdemokraatia elementi petitsiooni esitamise õiguses; soovitab terminit „kodanike petitsioonidega tegelev komisjon”, kuna see võib olla selgemini mõistetav;

| 35. | tunneb muret arvukate petitsioonide pärast, milles juhitakse tähelepanu probleemidele valijaskonna registreerimisel, mida kogevad ELi kodanikud, kes on oma riigist välja rännanud või kellel on liikmesriigis vähemuse staatus; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu sellele, et kõikidele ELi kodanikele ja ELis elavatele hääleõigusega isikutele antaks võimalus võtta täielikult osa järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest; |
| --- | --- |

35.

tunneb muret arvukate petitsioonide pärast, milles juhitakse tähelepanu probleemidele valijaskonna registreerimisel, mida kogevad ELi kodanikud, kes on oma riigist välja rännanud või kellel on liikmesriigis vähemuse staatus; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu sellele, et kõikidele ELi kodanikele ja ELis elavatele hääleõigusega isikutele antaks võimalus võtta täielikult osa järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest;

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nende petitsioonikomisjonidele ja riiklikele ombudsmanidele või vastavatele pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nende petitsioonikomisjonidele ja riiklikele ombudsmanidele või vastavatele pädevatele asutustele.

---

(1)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lK 340.

(2)  Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40).

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/49

---

Teisipäev, 23. september 2008Mägipiirkondade põllumajandus

P6_TA(2008)0438

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon mägipiirkondade põllumajanduse olukorra ja väljavaadete kohta (2008/2066(INI))

2010/C 8 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooni mägipiirkondade põllumajandust käsitlevate ühenduse õigusaktide 25-aastase kohaldamise kohta (1);

võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu metsastrateegia rakendamise kohta (2);

võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” kohta (3);

võttes arvesse Regioonide Komitee omaalgatuslikku arvamust teemal „Roheline raamat „Euroopa Liidu tulevase mäestikualade poliitika suunas: Euroopa seisukoht mäestikualade küsimuses”” (4);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0327/2008),

| A. | arvestades, et mägipiirkonnad moodustavad 40 % Euroopa kogupindalast ning seal elab 19 % Euroopa elanikkonnast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mägipiirkonnad moodustavad 40 % Euroopa kogupindalast ning seal elab 19 % Euroopa elanikkonnast;

| B. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides, näiteks Kreekas, Hispaanias, Itaalias, Austrias ja Portugalis, moodustavad mägipiirkonnad üle 50 % territooriumist ning et kõnealustes piirkondades on maarahvastikul endiselt oluline osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides, näiteks Kreekas, Hispaanias, Itaalias, Austrias ja Portugalis, moodustavad mägipiirkonnad üle 50 % territooriumist ning et kõnealustes piirkondades on maarahvastikul endiselt oluline osa;

| C. | arvestades, et mägipiirkonnad (eelkõige kõrg- ja keskmäestikud) kujutavad endast kultuurmaastikku, mis kajastavad inimeste ja ökosüsteemide harmoonilist koostoimimist ning on osa looduspärandist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mägipiirkonnad (eelkõige kõrg- ja keskmäestikud) kujutavad endast kultuurmaastikku, mis kajastavad inimeste ja ökosüsteemide harmoonilist koostoimimist ning on osa looduspärandist;

| D. | arvestades, et mägipiirkonnad kannatavad tugevalt kliimamuutuste ja äärmuslike ilmastikunähtuste, näiteks põua ja metsapõlengute mõju all; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mägipiirkonnad kannatavad tugevalt kliimamuutuste ja äärmuslike ilmastikunähtuste, näiteks põua ja metsapõlengute mõju all;

| E. | arvestades, et mägipiirkonnad ei ole ühetaolised, vaid on moodustunud väga erisugustest eri kõrgusega mäeahelikest (kõrg- ja keskmäestikud, liustikud, väheviljakad piirkonnad); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mägipiirkonnad ei ole ühetaolised, vaid on moodustunud väga erisugustest eri kõrgusega mäeahelikest (kõrg- ja keskmäestikud, liustikud, väheviljakad piirkonnad);

| F. | arvestades, et mägipiirkondi eristavad Euroopa Liidu teistest maastikuvormidest neile ainuomased tegurid (kallakus, eri kõrgused, ligipääsmatus, taimestik, lühemad kasvuperioodid, madal mullaviljakus, omapärased ilmastiku- ja kliimatingimused) ning arvestades, et nad on püsivate ebasoodsate looduslike tingimuste tõttu mitmest aspektist halvemas olukorras; arvestades, et selle tagajärjeks on mõnes piirkonnas järkjärguline kõrbestumine ja põllumajandustootmise vähenemine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mägipiirkondi eristavad Euroopa Liidu teistest maastikuvormidest neile ainuomased tegurid (kallakus, eri kõrgused, ligipääsmatus, taimestik, lühemad kasvuperioodid, madal mullaviljakus, omapärased ilmastiku- ja kliimatingimused) ning arvestades, et nad on püsivate ebasoodsate looduslike tingimuste tõttu mitmest aspektist halvemas olukorras; arvestades, et selle tagajärjeks on mõnes piirkonnas järkjärguline kõrbestumine ja põllumajandustootmise vähenemine;

| G. | arvestades, et mägipiirkondadel (eelkõige kõrg- ja keskmäestikel) on kvaliteetsete toodete, teenuste ja puhkepiirkondade jaoks potentsiaal ja mudel, mida on võimalik jätkusuutlikult arendada ainult ressursside ja traditsioonide tervikliku ja pikaajalise suunitlusega kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mägipiirkondadel (eelkõige kõrg- ja keskmäestikel) on kvaliteetsete toodete, teenuste ja puhkepiirkondade jaoks potentsiaal ja mudel, mida on võimalik jätkusuutlikult arendada ainult ressursside ja traditsioonide tervikliku ja pikaajalise suunitlusega kasutamise kaudu;

| H. | arvestades, et mägipiirkondades valmistatakse eriliste kvaliteeditunnustega loomseid saadusi ning vastavate tootmisprotsesside käigus kasutatakse ulatuslikult ja säästvalt loodusressursse, karjamaid ja selleks kohandatud karjamaataimede liike ning traditsioonilisi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mägipiirkondades valmistatakse eriliste kvaliteeditunnustega loomseid saadusi ning vastavate tootmisprotsesside käigus kasutatakse ulatuslikult ja säästvalt loodusressursse, karjamaid ja selleks kohandatud karjamaataimede liike ning traditsioonilisi tehnoloogiaid;

| I. | arvestades, et mäed (eelkõige kõrg- ja keskmäestikud) on mitmeotstarbelised elupaigad, kus (põllu)majandus on tihedalt seotud sotsiaalsete, kultuuriliste ja keskkonnaalaste aspektidega ning seetõttu on vaja toetada kõnealuseid piirkondi asjakohaste rahaliste vahendite eraldamise kaudu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mäed (eelkõige kõrg- ja keskmäestikud) on mitmeotstarbelised elupaigad, kus (põllu)majandus on tihedalt seotud sotsiaalsete, kultuuriliste ja keskkonnaalaste aspektidega ning seetõttu on vaja toetada kõnealuseid piirkondi asjakohaste rahaliste vahendite eraldamise kaudu;

| J. | arvestades, et mägipiirkondade majandus on püsivate struktuuriliste vajakajäämiste tõttu majandustsükli kõikumiste suhtes eriti tundlik ning sõltub pikaajaliselt tootmisprotsesside mitmekesistamisest ja spetsialiseerumisest, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mägipiirkondade majandus on püsivate struktuuriliste vajakajäämiste tõttu majandustsükli kõikumiste suhtes eriti tundlik ning sõltub pikaajaliselt tootmisprotsesside mitmekesistamisest ja spetsialiseerumisest,

| K. | arvestades, et teatavate mägipiirkondade kaitse Euroopa konventsioonid – 7. novembri 1991. aasta Alpide kaitse konventsioon (Alpi konventsioon) ja 22. mai 2003. aasta Karpaatide kaitse ja säästva arengu raamkonventsioon (Karpaatide konventsioon) kujutavad endast olulisi mägipiirkondade tervikliku poliitika vahendeid, ehkki nende ratifitseerimise ja rakendamise osas on aga puudujääke, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et teatavate mägipiirkondade kaitse Euroopa konventsioonid – 7. novembri 1991. aasta Alpide kaitse konventsioon (Alpi konventsioon) ja 22. mai 2003. aasta Karpaatide kaitse ja säästva arengu raamkonventsioon (Karpaatide konventsioon) kujutavad endast olulisi mägipiirkondade tervikliku poliitika vahendeid, ehkki nende ratifitseerimise ja rakendamise osas on aga puudujääke,

| L. | arvestades, et põllu- ja metsamajandus ning karjamaade majandamine, millega mägipiirkondades tegeletakse sageli samaaegselt, kujutavad endast ökoloogilise tasakaalu näidet, mida ei tohiks jätta tähele panemata, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et põllu- ja metsamajandus ning karjamaade majandamine, millega mägipiirkondades tegeletakse sageli samaaegselt, kujutavad endast ökoloogilise tasakaalu näidet, mida ei tohiks jätta tähele panemata,

| M. | arvestades, et mägipiirkondades on enamik põllumajandusettevõtetest kõrgendatud finantsriskiga pereettevõtted, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mägipiirkondades on enamik põllumajandusettevõtetest kõrgendatud finantsriskiga pereettevõtted,

| 1. | märgib, et liikmesriikide pingutused seoses mägipiirkondadega (eelkõige kõrg- ja keskmäestikega) on väga erinevad ja eesmärgiks ei ole seatud terviklik, vaid ainuüksi sektoripõhine areng ning et puudub terviklik ELi raamistik (nagu näiteks merepiirkondade puhul (KOM(2007)0574); |
| --- | --- |

1.

märgib, et liikmesriikide pingutused seoses mägipiirkondadega (eelkõige kõrg- ja keskmäestikega) on väga erinevad ja eesmärgiks ei ole seatud terviklik, vaid ainuüksi sektoripõhine areng ning et puudub terviklik ELi raamistik (nagu näiteks merepiirkondade puhul (KOM(2007)0574);

| 2. | rõhutab, et Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 158 ühtekuuluvuspoliitika kohta määratletakse mägipiirkondi nende erisusi tunnustades kui piirkondi, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud tingimused ning nõuab, et mägipiirkondadele pöörataks erilist tähelepanu; avaldab siiski kahetsust selle üle, et komisjon ei ole veel suutnud koostada kõikehõlmavat strateegiat mägipiirkondade ja teiste püsivate ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade tõhusaks toetamiseks, vaatamata Euroopa Parlamendi paljudele sellekohastele nõudmistele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 158 ühtekuuluvuspoliitika kohta määratletakse mägipiirkondi nende erisusi tunnustades kui piirkondi, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud tingimused ning nõuab, et mägipiirkondadele pöörataks erilist tähelepanu; avaldab siiski kahetsust selle üle, et komisjon ei ole veel suutnud koostada kõikehõlmavat strateegiat mägipiirkondade ja teiste püsivate ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade tõhusaks toetamiseks, vaatamata Euroopa Parlamendi paljudele sellekohastele nõudmistele;

| 3. | rõhutab, et on vaja tihedalt kooskõlastada ühenduse eri poliitikad, mille eesmärk on tagada eelkõige selliste piirkondade ühtlustatud areng, kus valitsevad püsivad ebasoodsad looduslikud tingimused, näiteks mägipiirkonnad; on sellega seoses mures selle pärast, kas on otstarbekas eraldada ühenduse ühtekuuluvuspoliitika maaelu arengu poliitikast praegusel programmitöö perioodil 2007–2013 (tulenevalt Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi lülitamisest ühisesse põllumajanduspoliitikasse); on seisukohal, et see uus lähenemisviis vajab hoolsat järelevalvet selle mõju hindamiseks regionaalarengule; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et on vaja tihedalt kooskõlastada ühenduse eri poliitikad, mille eesmärk on tagada eelkõige selliste piirkondade ühtlustatud areng, kus valitsevad püsivad ebasoodsad looduslikud tingimused, näiteks mägipiirkonnad; on sellega seoses mures selle pärast, kas on otstarbekas eraldada ühenduse ühtekuuluvuspoliitika maaelu arengu poliitikast praegusel programmitöö perioodil 2007–2013 (tulenevalt Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi lülitamisest ühisesse põllumajanduspoliitikasse); on seisukohal, et see uus lähenemisviis vajab hoolsat järelevalvet selle mõju hindamiseks regionaalarengule;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et mägipiirkonnad on ebasoodsas olukorras, mille tõttu ei ole eriti hõlbus kohandada põllumajandust konkurentsitingimustele ja millega kaasnevad lisakulud, nii et mägipiirkondade põllumajanduses ei suudeta toota väga konkurentsivõimelisi tooteid madala hinnaga; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et mägipiirkonnad on ebasoodsas olukorras, mille tõttu ei ole eriti hõlbus kohandada põllumajandust konkurentsitingimustele ja millega kaasnevad lisakulud, nii et mägipiirkondade põllumajanduses ei suudeta toota väga konkurentsivõimelisi tooteid madala hinnaga;

| 5. | teeb ettepaneku, et seoses 2008. aasta sügisel vastuvõetava rohelise raamatuga territoriaalse ühtekuuluvuse kohta ning kooskõlas territoriaalse tegevuskava ja Euroopa ruumi arenguplaani eesmärkidega peaks komisjon võtma koostöös liikmesriikidega vastu territoriaalse lähenemisviisi eri tüüpi mägipiirkondades esinevate probleemidega tegelemiseks ning sätestama need meetmed järgmise struktuurifonde käsitleva õigusaktide paketi raames; |
| --- | --- |

5.

teeb ettepaneku, et seoses 2008. aasta sügisel vastuvõetava rohelise raamatuga territoriaalse ühtekuuluvuse kohta ning kooskõlas territoriaalse tegevuskava ja Euroopa ruumi arenguplaani eesmärkidega peaks komisjon võtma koostöös liikmesriikidega vastu territoriaalse lähenemisviisi eri tüüpi mägipiirkondades esinevate probleemidega tegelemiseks ning sätestama need meetmed järgmise struktuurifonde käsitleva õigusaktide paketi raames;

| 6. | soovib, et komisjon töötaks välja mägipiirkondade tõelise integreeritud Euroopa strateegia, ja on seisukohal, et mägipiirkondi käsitleva rohelise raamatu avaldamine on esimene oluline samm selles suunas; palub komisjonil algatada ulatuslik avalik arutelu, kuhu on kaasatud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, sotsiaalmajandus- ja keskkonnavaldkonnas tegutsejad ning mägipiirkondade regionaalasutusi esindavad riikide ja Euroopa ühendused, et nende piirkondade olukorda paremini kindlaks teha; |
| --- | --- |

6.

soovib, et komisjon töötaks välja mägipiirkondade tõelise integreeritud Euroopa strateegia, ja on seisukohal, et mägipiirkondi käsitleva rohelise raamatu avaldamine on esimene oluline samm selles suunas; palub komisjonil algatada ulatuslik avalik arutelu, kuhu on kaasatud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, sotsiaalmajandus- ja keskkonnavaldkonnas tegutsejad ning mägipiirkondade regionaalasutusi esindavad riikide ja Euroopa ühendused, et nende piirkondade olukorda paremini kindlaks teha;

| 7. | tervitab territoriaalse ühtekuuluvuse rohelist raamatut lähenemisviisina Euroopa Liidu erinevatele piirkondadele ning nõuab sellega seoses esimesest ja teisest sambast koosnevat põllumajanduspoliitikat, et rahvusvahelisi väljakutseid silmas pidades oleks võimalik samal ajal tõhusalt kujundada majanduslikke raamtingimusi Euroopa Liidus toimiva ja mitmeotstarbelise mägipiirkondade põllumajanduse huvides, kusjuures vajalikud on ka tootmistegevusega seotud vahendid, sealhulgas piimatransport; |
| --- | --- |

7.

tervitab territoriaalse ühtekuuluvuse rohelist raamatut lähenemisviisina Euroopa Liidu erinevatele piirkondadele ning nõuab sellega seoses esimesest ja teisest sambast koosnevat põllumajanduspoliitikat, et rahvusvahelisi väljakutseid silmas pidades oleks võimalik samal ajal tõhusalt kujundada majanduslikke raamtingimusi Euroopa Liidus toimiva ja mitmeotstarbelise mägipiirkondade põllumajanduse huvides, kusjuures vajalikud on ka tootmistegevusega seotud vahendid, sealhulgas piimatransport;

| 8. | kutsub komisjoni samal ajal üles töötama oma pädevuste raames kuue kuu jooksul pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist välja tervikliku mägipiirkondade ressursside säästva arengu ja kasutamise ELi strateegia (ELi mägipiirkondade strateegia); nõuab lisaks selle strateegia alusel kokkuleppel kohalikke olusid ja vajadusi (nt erinevad mägipiirkonnad) tundvate ja esindavate piirkondlike asutuste ja kodanikuühiskonna esindajatega konkreetseid rakendusmeetmeid hõlmavate riiklike tegevuskavade koostamist, kusjuures tuleb asjakohaselt arvesse võtta juba olemasolevaid piirkondlikke algatusi; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni samal ajal üles töötama oma pädevuste raames kuue kuu jooksul pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist välja tervikliku mägipiirkondade ressursside säästva arengu ja kasutamise ELi strateegia (ELi mägipiirkondade strateegia); nõuab lisaks selle strateegia alusel kokkuleppel kohalikke olusid ja vajadusi (nt erinevad mägipiirkonnad) tundvate ja esindavate piirkondlike asutuste ja kodanikuühiskonna esindajatega konkreetseid rakendusmeetmeid hõlmavate riiklike tegevuskavade koostamist, kusjuures tuleb asjakohaselt arvesse võtta juba olemasolevaid piirkondlikke algatusi;

| 9. | rõhutab mägipiirkondade piiritlemise tähtsust sihipäraste meetmete ja eelkõige mägipiirkondade põllumajanduse lähtealusena ning kõnealuste piirkondade asjakohase eristamise vajadust looduslikult ebasoodsate tingimuste raskusastme alusel, millele liikmesriigid peaksid piirkondade praeguse olukorra alusel rohkem tähelepanu pöörama; |
| --- | --- |

9.

rõhutab mägipiirkondade piiritlemise tähtsust sihipäraste meetmete ja eelkõige mägipiirkondade põllumajanduse lähtealusena ning kõnealuste piirkondade asjakohase eristamise vajadust looduslikult ebasoodsate tingimuste raskusastme alusel, millele liikmesriigid peaksid piirkondade praeguse olukorra alusel rohkem tähelepanu pöörama;

| 10. | nõuab komisjonilt teadmiste siirde ja uuendustegevuse edendamise eesmärgil ülevaate koostamist rahastatavatest kavadest ja projektidest, mis on seotud mägipiirkondade jaoks oluliste teemadega; |
| --- | --- |

10.

nõuab komisjonilt teadmiste siirde ja uuendustegevuse edendamise eesmärgil ülevaate koostamist rahastatavatest kavadest ja projektidest, mis on seotud mägipiirkondade jaoks oluliste teemadega;

| 11. | palub komisjonil pöörata Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku tööprogrammis erilist tähelepanu püsivate ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade, näiteks mägipiirkondade olukorrale; on seisukohal, et mägipiirkondade olukorra kindel ja põhjalik tundmine on väga oluline diferentseeritud meetmete kavandamiseks, millega saab nende piirkondade probleeme paremini lahendada; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil pöörata Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku tööprogrammis erilist tähelepanu püsivate ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade, näiteks mägipiirkondade olukorrale; on seisukohal, et mägipiirkondade olukorra kindel ja põhjalik tundmine on väga oluline diferentseeritud meetmete kavandamiseks, millega saab nende piirkondade probleeme paremini lahendada;

| 12. | rõhutab mägipiirkondade põllumajanduse osa tootmises, maastiku kõikehõlmavas säilitamises ja kasutamises, teiste majandusharude mitmeotstarbelise alusena ning traditsiooniliste kultuurmaastike ja sotsiaalse struktuuri iseloomuliku elemendina; |
| --- | --- |

12.

rõhutab mägipiirkondade põllumajanduse osa tootmises, maastiku kõikehõlmavas säilitamises ja kasutamises, teiste majandusharude mitmeotstarbelise alusena ning traditsiooniliste kultuurmaastike ja sotsiaalse struktuuri iseloomuliku elemendina;

| 13. | on arvamusel, et arvestades nende atraktiivsust turismiobjektina on paljud mägipiirkonnad linnastumise surve all ning kannavad samal ajal hoolt traditsioonilise maastiku kaitsmise eest, mis kaotab põllumajanduslikku iseloomu, kaunidust ja ökosüsteemi jaoks olulist väärtust; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et arvestades nende atraktiivsust turismiobjektina on paljud mägipiirkonnad linnastumise surve all ning kannavad samal ajal hoolt traditsioonilise maastiku kaitsmise eest, mis kaotab põllumajanduslikku iseloomu, kaunidust ja ökosüsteemi jaoks olulist väärtust;

| 14. | märgib, et mägipiirkondades (eelkõige kõrg- ja keskmäestikes) on põllumajandus looduslike tingimuste ja riskide tõttu seotud suuremate pingutuste (muu hulgas töö intensiivsus ja käsitsitöö) ning suuremate kuludega (muu hulgas vajadus spetsiaalsete masinate järele ja suured transpordikulud); |
| --- | --- |

14.

märgib, et mägipiirkondades (eelkõige kõrg- ja keskmäestikes) on põllumajandus looduslike tingimuste ja riskide tõttu seotud suuremate pingutuste (muu hulgas töö intensiivsus ja käsitsitöö) ning suuremate kuludega (muu hulgas vajadus spetsiaalsete masinate järele ja suured transpordikulud);

| 15. | nõuab, et mägipiirkondade põllumajanduse mitmeotstarbelisust võetaks arvesse eraldi ja suuremas ulatuses ühise põllumajanduspoliitika tulevaste reformide käigus, kohandades maaelu arengu raamdirektiivid ja riiklikud kavad mägipiirkondade põllumajandustootjate rolliga mitte ainult tootjatena, vaid ka majandusalaste teenäitajatena teistele sektoritele, ning tekitades sünergilise koostöö võimalused (muu hulgas ökoturismi kavade rahastamine ja kvaliteettoodete turustamine); juhib eriti tähelepanu mägipiirkondade põllumajanduse ökoloogilise kasu rahalise hüvitamise vajalikkusele; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et mägipiirkondade põllumajanduse mitmeotstarbelisust võetaks arvesse eraldi ja suuremas ulatuses ühise põllumajanduspoliitika tulevaste reformide käigus, kohandades maaelu arengu raamdirektiivid ja riiklikud kavad mägipiirkondade põllumajandustootjate rolliga mitte ainult tootjatena, vaid ka majandusalaste teenäitajatena teistele sektoritele, ning tekitades sünergilise koostöö võimalused (muu hulgas ökoturismi kavade rahastamine ja kvaliteettoodete turustamine); juhib eriti tähelepanu mägipiirkondade põllumajanduse ökoloogilise kasu rahalise hüvitamise vajalikkusele;

| 16. | tunnustab mägipiirkondade põllumajandustootjate tööd; märgib, et vastavaid tingimusi (eelkõige lisatasu teenimine, töö- ja pereelu ühildamine ja võimalus luua pere) ei tohi bürokraatiaga raskendada, vaid valdkondlike poliitikate sünergia kaudu parandada; kutsub komisjoni ja vastutavaid komisjone (komiteemenetlus) üles olemasolevaid ja tulevasi eeskirju (eelkõige seoses registreerimiskohustusega) parema reguleerimise algatuse tähenduses läbi vaatama või haldusmenetluse ulatusliku lihtsustamise eesmärgil hõlbustama; |
| --- | --- |

16.

tunnustab mägipiirkondade põllumajandustootjate tööd; märgib, et vastavaid tingimusi (eelkõige lisatasu teenimine, töö- ja pereelu ühildamine ja võimalus luua pere) ei tohi bürokraatiaga raskendada, vaid valdkondlike poliitikate sünergia kaudu parandada; kutsub komisjoni ja vastutavaid komisjone (komiteemenetlus) üles olemasolevaid ja tulevasi eeskirju (eelkõige seoses registreerimiskohustusega) parema reguleerimise algatuse tähenduses läbi vaatama või haldusmenetluse ulatusliku lihtsustamise eesmärgil hõlbustama;

| 17. | rõhutab, et mägipiirkondades (eelkõige kõrg- ja keskmäestikes) tuleks jätkata hüvitismaksete maksmist tulevikus ning et tulevikud peaks see olema suunatud püsivate looduslikult ebasoodsate tingimuste ja lisakulude korvamiseks, mida põhjustab raskendatud põllumajandus, sellised maksed on alternatiivsete tootmisvõimaluste puudumise tõttu ka pikaajaliselt õigustatud ning täielik lahtisidumine tooks kaasa süstemaatilised sektorit hõlmavad koondamised; rõhutab, et mägipiirkondade vajadusi ei saa rahuldada üksnes maaelu arendamise toetustest; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et mägipiirkondades (eelkõige kõrg- ja keskmäestikes) tuleks jätkata hüvitismaksete maksmist tulevikus ning et tulevikud peaks see olema suunatud püsivate looduslikult ebasoodsate tingimuste ja lisakulude korvamiseks, mida põhjustab raskendatud põllumajandus, sellised maksed on alternatiivsete tootmisvõimaluste puudumise tõttu ka pikaajaliselt õigustatud ning täielik lahtisidumine tooks kaasa süstemaatilised sektorit hõlmavad koondamised; rõhutab, et mägipiirkondade vajadusi ei saa rahuldada üksnes maaelu arendamise toetustest;

| 18. | nõuab noortalunike ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste jõulisemat edendamist (eelkõige perekesksete meetmete, täis- ja osatööaja korralduse, kombineeritud palgamudelite, lisatöö mudelite, tööelu tasakaalu ning võimaluse kaudu luua pere), mis on elatise teenimise seisukohast määravad tegurid; kutsub komisjoni üles töötama paindliku turvalisusega seotud kaalutluste ja projektide raames ning asjaosalisi kaasates välja vastavad lähenemisviisid; |
| --- | --- |

18.

nõuab noortalunike ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste jõulisemat edendamist (eelkõige perekesksete meetmete, täis- ja osatööaja korralduse, kombineeritud palgamudelite, lisatöö mudelite, tööelu tasakaalu ning võimaluse kaudu luua pere), mis on elatise teenimise seisukohast määravad tegurid; kutsub komisjoni üles töötama paindliku turvalisusega seotud kaalutluste ja projektide raames ning asjaosalisi kaasates välja vastavad lähenemisviisid;

| 19. | nõuab demograafilise tasakaalu säilitamist piirkondades, mis seisavad sageli silmitsi elanike maalt linna lahkumisest põhjustatud probleemidega; |
| --- | --- |

19.

nõuab demograafilise tasakaalu säilitamist piirkondades, mis seisavad sageli silmitsi elanike maalt linna lahkumisest põhjustatud probleemidega;

| 20. | on veendunud piisava rahvastikutiheduse säilitamise esmatähtsuses mägipiirkondades ning asjassepuutuvate piirkondade tühjenemisevastaseks võitluseks ja uute inimeste ligimeelitamiseks võetavate meetmete vajalikkuses; |
| --- | --- |

20.

on veendunud piisava rahvastikutiheduse säilitamise esmatähtsuses mägipiirkondades ning asjassepuutuvate piirkondade tühjenemisevastaseks võitluseks ja uute inimeste ligimeelitamiseks võetavate meetmete vajalikkuses;

| 21. | rõhutab vajadust tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kõrge tase, parandada mägipiirkondadele juurdepääsu ja vastastikust sidumist ning tagada vajalik infrastruktuur, eelkõige reisijate- ja kaubaveo, hariduse, teadmistepõhise majanduse ja sidevõrkude (sealhulgas lairibaühendus) osas, et lihtsustada ühendust kõrgendikul asuvate turgude ja linnapiirkondadega; kutsub pädevaid asutusi üles edendama nimetatud eesmärkidel avaliku ja erasektori partnerlust; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kõrge tase, parandada mägipiirkondadele juurdepääsu ja vastastikust sidumist ning tagada vajalik infrastruktuur, eelkõige reisijate- ja kaubaveo, hariduse, teadmistepõhise majanduse ja sidevõrkude (sealhulgas lairibaühendus) osas, et lihtsustada ühendust kõrgendikul asuvate turgude ja linnapiirkondadega; kutsub pädevaid asutusi üles edendama nimetatud eesmärkidel avaliku ja erasektori partnerlust;

| 22. | rõhutab, et tootjate ühendused, talunike ühistud, põllumajandustootjate kollektiivsed turustamisalgatused ja sektoriülesed partnerlused, mis tervikliku arengukava alusel loovad piirkonnas lisandväärtust (nt Leader-rühmad) kooskõlas säästvate majandamiskavadega, aitavad kaasa põllumajandustootmise stabiilsusele ja sissetulekute seisukohast olulisele turupositsiooni parandamisele ning neid tuleb seetõttu jõulisemalt edendada; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et tootjate ühendused, talunike ühistud, põllumajandustootjate kollektiivsed turustamisalgatused ja sektoriülesed partnerlused, mis tervikliku arengukava alusel loovad piirkonnas lisandväärtust (nt Leader-rühmad) kooskõlas säästvate majandamiskavadega, aitavad kaasa põllumajandustootmise stabiilsusele ja sissetulekute seisukohast olulisele turupositsiooni parandamisele ning neid tuleb seetõttu jõulisemalt edendada;

| 23. | nõuab eraldi rahalisi toetusi piimasektorile (piima tootmise ja töötlemise ettevõtted), millel on alternatiivsete tootmisvõimaluste puudumise tõttu mägipiirkondades (mägismaal ja kõrgmäestikes) keskne tähendus; nõuab piimakvootide reformi käigus mägipiirkondade „pehme maandumise” strateegiat ning negatiivsete mõjude leevendamiseks täiendavaid meetmeid (erimakseid), mis jätavad kohandamisprotsesside jaoks nõutava tegevusvabaduse ning säilitab põllumajanduse aluse; nõuab täiendavate vahendite eraldamist esimesest sambast, eelkõige piimalehma toetuse näol; |
| --- | --- |

23.

nõuab eraldi rahalisi toetusi piimasektorile (piima tootmise ja töötlemise ettevõtted), millel on alternatiivsete tootmisvõimaluste puudumise tõttu mägipiirkondades (mägismaal ja kõrgmäestikes) keskne tähendus; nõuab piimakvootide reformi käigus mägipiirkondade „pehme maandumise” strateegiat ning negatiivsete mõjude leevendamiseks täiendavaid meetmeid (erimakseid), mis jätavad kohandamisprotsesside jaoks nõutava tegevusvabaduse ning säilitab põllumajanduse aluse; nõuab täiendavate vahendite eraldamist esimesest sambast, eelkõige piimalehma toetuse näol;

| 24. | kutsub liikmesriike üles kehtestama täiendavad hektaripõhised maksed mahepõllumajanduse ja ekstensiivse karjamaade majandamise eest ning liigispetsiifilistesse loomakasvatusettevõtetesse investeerimise toetuse, suunates sealjuures põhitähelepanu säästvale ja kohandatud põllumajandusele mägipiirkondades; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles kehtestama täiendavad hektaripõhised maksed mahepõllumajanduse ja ekstensiivse karjamaade majandamise eest ning liigispetsiifilistesse loomakasvatusettevõtetesse investeerimise toetuse, suunates sealjuures põhitähelepanu säästvale ja kohandatud põllumajandusele mägipiirkondades;

| 25. | tuletab meelde, et ettevõtted toodavad mägipiirkondades kvaliteetseid tooteid, kasutades kaasaegsel viisil traditsioonilisi teadmisi ja valmistamismeetodeid, on töökohtade loomisel põhiteguriks ning seetõttu tuleb neid ELi toetussüsteemides arvesse võtta; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et ettevõtted toodavad mägipiirkondades kvaliteetseid tooteid, kasutades kaasaegsel viisil traditsioonilisi teadmisi ja valmistamismeetodeid, on töökohtade loomisel põhiteguriks ning seetõttu tuleb neid ELi toetussüsteemides arvesse võtta;

| 26. | nõuab suuremate kulude ja töömahu tõttu, eriti piima ja piimatoodete orgu ja orust välja vedamisel, eraldi toetusmeetmeid; kordab selles kontekstis piimalehmade toetuse kasutuselevõttu mägipiirkondades; |
| --- | --- |

26.

nõuab suuremate kulude ja töömahu tõttu, eriti piima ja piimatoodete orgu ja orust välja vedamisel, eraldi toetusmeetmeid; kordab selles kontekstis piimalehmade toetuse kasutuselevõttu mägipiirkondades;

| 27. | rõhutab tüüpiliste piirkondlike ja traditsiooniliste (kvaliteet)toodete sektoriülest tähendust; palub, et ELi mägipiirkondade strateegia raames kehtestatakse meetmed kõnealuste toodete või nende valmistamismeetodite ja sertifitseerimise kaitsmiseks ja edendamiseks (nagu on sätestatud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (5) ja nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (6)) ning nende kaitsmiseks jäljendamise eest; nõuab ELi edendusprogrammides erisätteid kvaliteetsetele toiduainetele (nt mägikarjamaalt ja talude juustutööstustest pärit toiduainetele ning kvaliteetlihale); |
| --- | --- |

27.

rõhutab tüüpiliste piirkondlike ja traditsiooniliste (kvaliteet)toodete sektoriülest tähendust; palub, et ELi mägipiirkondade strateegia raames kehtestatakse meetmed kõnealuste toodete või nende valmistamismeetodite ja sertifitseerimise kaitsmiseks ja edendamiseks (nagu on sätestatud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (5) ja nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (6)) ning nende kaitsmiseks jäljendamise eest; nõuab ELi edendusprogrammides erisätteid kvaliteetsetele toiduainetele (nt mägikarjamaalt ja talude juustutööstustest pärit toiduainetele ning kvaliteetlihale);

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama põllumajandustootjate rühmi ja kohalikke kogukondi piirkondliku kvaliteedimärgi kasutuselevõtmisel nagu osutatud lõikes 27; on seisukohal, et toetamine peaks toimuma parema teavitamise ning põllumajandustootjate ja kohalike toiduainete töötlemise ettevõtete asjakohase koolitamise ning rahaliste toetuste kaudu kohalike toiduainete töötlemise ettevõtete rajamiseks ja müügitoetuskampaaniate käivitamiseks; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama põllumajandustootjate rühmi ja kohalikke kogukondi piirkondliku kvaliteedimärgi kasutuselevõtmisel nagu osutatud lõikes 27; on seisukohal, et toetamine peaks toimuma parema teavitamise ning põllumajandustootjate ja kohalike toiduainete töötlemise ettevõtete asjakohase koolitamise ning rahaliste toetuste kaudu kohalike toiduainete töötlemise ettevõtete rajamiseks ja müügitoetuskampaaniate käivitamiseks;

| 29. | nõuab fondi asutamist ebasoodsas olukorras olevate piirkondade, sealhulgas mägipiirkondade jaoks (sealhulgas teise samba vahenditest, mis on puuduva riikliku kaasrahastamise tõttu jäänud kasutamata); |
| --- | --- |

29.

nõuab fondi asutamist ebasoodsas olukorras olevate piirkondade, sealhulgas mägipiirkondade jaoks (sealhulgas teise samba vahenditest, mis on puuduva riikliku kaasrahastamise tõttu jäänud kasutamata);

| 30. | nõuab nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (7), artiklis 69 sätestatu alusel mägipiirkondade eraldi sihipärast rahalist toetamist ja sellele bürokraatiata konkreetse juurdepääsu tagamist ning artikli 69 kohaste vahendite piirmäära suurendamist 20 %ni; |
| --- | --- |

30.

nõuab nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (7), artiklis 69 sätestatu alusel mägipiirkondade eraldi sihipärast rahalist toetamist ja sellele bürokraatiata konkreetse juurdepääsu tagamist ning artikli 69 kohaste vahendite piirmäära suurendamist 20 %ni;

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et mägipiirkonnad pakuvad kvaliteetset põllumajandustoodangut ja võivad täiendada mitmekülgset põllumajandustoodete valikut Euroopa turul, säilitavad teatavaid looma- ja taimeliike, hoiavad alal traditsioone, edendavad tööstus- ja turismitegevust ning aitavad bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisega ja süsihappegaasi püsirohumaade ja metsade abil sidumisega võidelda kliimamuutuse vastu ning et jätkusuutlik metsamajandus võimaldab puidujäätmetest toota energiat; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu asjaolule, et mägipiirkonnad pakuvad kvaliteetset põllumajandustoodangut ja võivad täiendada mitmekülgset põllumajandustoodete valikut Euroopa turul, säilitavad teatavaid looma- ja taimeliike, hoiavad alal traditsioone, edendavad tööstus- ja turismitegevust ning aitavad bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisega ja süsihappegaasi püsirohumaade ja metsade abil sidumisega võidelda kliimamuutuse vastu ning et jätkusuutlik metsamajandus võimaldab puidujäätmetest toota energiat;

| 32. | nõuab, et seoses käesoleva aja ohtude ja vältimatute vajadustega võetaks loomade tervise, loomakaitse ja aretamise edendamisega seotud eeskirjades (nt aretusprogrammid, tõuraamatute pidamine ja jõudluskontrollid) arvesse eelkõige kohalikku tõugu mägiloomade aretajate ja kasvatajate muresid; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et seoses käesoleva aja ohtude ja vältimatute vajadustega võetaks loomade tervise, loomakaitse ja aretamise edendamisega seotud eeskirjades (nt aretusprogrammid, tõuraamatute pidamine ja jõudluskontrollid) arvesse eelkõige kohalikku tõugu mägiloomade aretajate ja kasvatajate muresid;

| 33. | rõhutab, et komisjon aitab oma tegevusega konkurentsipoliitika ja rahvusvahelise kaubanduse raames kaasa mägipiirkondade arengule; kutsub komisjoni sellega seoses üles tulevaste kohandamiste korral – eelkõige läbirääkimistel Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, riiklike toetuste korralduse paindlikkusega seoses ja üldhuviteenuste arvessevõtmisel konkurentsiõiguses – käsitlema sihipärasemalt ja tugevamalt kõnealuste piirkondade vajadusi; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et komisjon aitab oma tegevusega konkurentsipoliitika ja rahvusvahelise kaubanduse raames kaasa mägipiirkondade arengule; kutsub komisjoni sellega seoses üles tulevaste kohandamiste korral – eelkõige läbirääkimistel Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, riiklike toetuste korralduse paindlikkusega seoses ja üldhuviteenuste arvessevõtmisel konkurentsiõiguses – käsitlema sihipärasemalt ja tugevamalt kõnealuste piirkondade vajadusi;

| 34. | nõuab, et metsapõlengutest kahjustatud mägipiirkondade loomakasvatajatele pöörataks erilist tähelepanu, sest kahjustatud piirkondades on võimalik karjamaid järgmise viie aasta jooksul kasutada ainult piiratult ja suurima ettevaatusega; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et metsapõlengutest kahjustatud mägipiirkondade loomakasvatajatele pöörataks erilist tähelepanu, sest kahjustatud piirkondades on võimalik karjamaid järgmise viie aasta jooksul kasutada ainult piiratult ja suurima ettevaatusega;

| 35. | nõuab, et strateegia raames käsitletaks põhjalikumalt mägipiirkondade maastikuvorme (mägikarjamaad, kaitsemetsad, kõrg- ja keskmäestikud, heinamaad, suure maastikulise väärtusega piirkonnad), loodaks stiimuleid nende kaitsmiseks ning kehtestataks säästvad kasutuskavad mägikarjamaade, rohumaade, metsade ja muude ebasoodsas olukorras olevatele ja tundlike alade jaoks, et ergutada nende väärtustamist, taastamist, kaitset erosiooni eest ning ratsionaalset veekasutust ning hoida ära soovimatuid nähtusi (eelkõige karjamaade kasutamisest loobumist koos järgneva metsistumisega või ülekarjatamist); |
| --- | --- |

35.

nõuab, et strateegia raames käsitletaks põhjalikumalt mägipiirkondade maastikuvorme (mägikarjamaad, kaitsemetsad, kõrg- ja keskmäestikud, heinamaad, suure maastikulise väärtusega piirkonnad), loodaks stiimuleid nende kaitsmiseks ning kehtestataks säästvad kasutuskavad mägikarjamaade, rohumaade, metsade ja muude ebasoodsas olukorras olevatele ja tundlike alade jaoks, et ergutada nende väärtustamist, taastamist, kaitset erosiooni eest ning ratsionaalset veekasutust ning hoida ära soovimatuid nähtusi (eelkõige karjamaade kasutamisest loobumist koos järgneva metsistumisega või ülekarjatamist);

| 36. | rõhutab liikide mitmekesisuse säilitamist silmas pidades vajadust luua andmebaasid kohalike taime- ja loomaliikide, eelkõige kohalike põllumajandusloomade ja kõrgmäestiku floora geenimaterjali säilitamiseks; kutsub komisjoni üles kaaluma, kas ja kuidas käivitada rahvusvahelise tegevuskava algatust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab liikide mitmekesisuse säilitamist silmas pidades vajadust luua andmebaasid kohalike taime- ja loomaliikide, eelkõige kohalike põllumajandusloomade ja kõrgmäestiku floora geenimaterjali säilitamiseks; kutsub komisjoni üles kaaluma, kas ja kuidas käivitada rahvusvahelise tegevuskava algatust;

| 37. | rõhutab, et mõnedes mägipiirkondades Euroopa Liidus, eelkõige uutes liikmesriikides, kasvab elanike lahkumise ja seal elavate inimeste sotsiaalse tegevuse vähenemise oht ning et neid piirkondi ähvardab lisaks põllumajandustegevuse kahanemine või isegi peatumine, mis võivad kaasa tuua maastiku ja ökosüsteemi muutumise; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et mõnedes mägipiirkondades Euroopa Liidus, eelkõige uutes liikmesriikides, kasvab elanike lahkumise ja seal elavate inimeste sotsiaalse tegevuse vähenemise oht ning et neid piirkondi ähvardab lisaks põllumajandustegevuse kahanemine või isegi peatumine, mis võivad kaasa tuua maastiku ja ökosüsteemi muutumise;

| 38. | rõhutab, et rohumaatoetused on väga olulised põllumajandustegevuse säilitamiseks mägipiirkondades ja seetõttu tuleb neid jätkata; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et rohumaatoetused on väga olulised põllumajandustegevuse säilitamiseks mägipiirkondades ja seetõttu tuleb neid jätkata;

| 39. | rõhutab pikaajalise metsandusstrateegia olulisust, mis arvestab kliimamuutuste mõjude, metsakoosluse loodusliku ringluse ja loodusliku koostisega, loob kriiside (nt tormid ja metsapõlengud) ärahoidmise, tõkestamise ja nende tagajärgede heastamise mehhanismid ning stiimulid metsade terviklikuks majandamiseks; juhib tähelepanu mägipiirkondade puidu ja puidutoodete säästva ümberkujundamise ja väärtustamise võimalustele kohalikul tasandil (väikeste veokuludega ja seega vähem CO2 heitmeid tekitavad kvaliteettooted, ehitusmaterjalid, teise põlvkonna biokütused); |
| --- | --- |

39.

rõhutab pikaajalise metsandusstrateegia olulisust, mis arvestab kliimamuutuste mõjude, metsakoosluse loodusliku ringluse ja loodusliku koostisega, loob kriiside (nt tormid ja metsapõlengud) ärahoidmise, tõkestamise ja nende tagajärgede heastamise mehhanismid ning stiimulid metsade terviklikuks majandamiseks; juhib tähelepanu mägipiirkondade puidu ja puidutoodete säästva ümberkujundamise ja väärtustamise võimalustele kohalikul tasandil (väikeste veokuludega ja seega vähem CO2 heitmeid tekitavad kvaliteettooted, ehitusmaterjalid, teise põlvkonna biokütused);

| 40. | rõhutab veemajanduse küsimuse tähtsust mägipiirkondades ning kutsub komisjoni üles innustama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama tootmisahela eelmise ja järgmise etapi vahelist solidaarsust, kaasa arvatud toetama piisava rahastamise teel veevarude säästlikku kasutust nendes piirkondades; |
| --- | --- |

40.

rõhutab veemajanduse küsimuse tähtsust mägipiirkondades ning kutsub komisjoni üles innustama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama tootmisahela eelmise ja järgmise etapi vahelist solidaarsust, kaasa arvatud toetama piisava rahastamise teel veevarude säästlikku kasutust nendes piirkondades;

| 41. | rõhutab, et mägipiirkonnad on eriti kaitsetud kliimamuutuse tagajärgede suhtes ning kutsub komisjoni, liikmesriike, pädevaid piirkondlikke asutusi ja kohalikke omavalitsusi üles edendama viivitamata loodusõnnetuste, eelkõige metsatulekahjude ennetamise meetmete rakendamist nendes piirkondades; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et mägipiirkonnad on eriti kaitsetud kliimamuutuse tagajärgede suhtes ning kutsub komisjoni, liikmesriike, pädevaid piirkondlikke asutusi ja kohalikke omavalitsusi üles edendama viivitamata loodusõnnetuste, eelkõige metsatulekahjude ennetamise meetmete rakendamist nendes piirkondades;

| 42. | juhib tähelepanu asjaolule, et mägipiirkonnad vajavad uusi vahendeid oma territooriumi kaitsmiseks üleujutuste eest (rõhuasetusega üleujutuste ennetusele), samas kui põllumajandus- ja metsandusettevõtjad võivad toetada üleujutustevastaseid ennetusmeetmeid pindalaga seotud otsetoetuste abil, mida nad saavad ELi ühise põllumajanduspoliitika raames; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu asjaolule, et mägipiirkonnad vajavad uusi vahendeid oma territooriumi kaitsmiseks üleujutuste eest (rõhuasetusega üleujutuste ennetusele), samas kui põllumajandus- ja metsandusettevõtjad võivad toetada üleujutustevastaseid ennetusmeetmeid pindalaga seotud otsetoetuste abil, mida nad saavad ELi ühise põllumajanduspoliitika raames;

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et põhjalik igakülgne kaitse pinnase erosiooni vastu, ehitisi mõjutava erosiooni vastu ja põhjaveekihtide kaitse tuleb sätestada põllumajandus- ja metsandustavade lahutamatu osana üleujutus- ja pinnaseerosiooniohtude vähendamiseks minimaalse tasemeni ning põua ja metsatulekahjude ennetamiseks, samuti põhja- ja pinnaveevarustuse parandamiseks maakohtades; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et põhjalik igakülgne kaitse pinnase erosiooni vastu, ehitisi mõjutava erosiooni vastu ja põhjaveekihtide kaitse tuleb sätestada põllumajandus- ja metsandustavade lahutamatu osana üleujutus- ja pinnaseerosiooniohtude vähendamiseks minimaalse tasemeni ning põua ja metsatulekahjude ennetamiseks, samuti põhja- ja pinnaveevarustuse parandamiseks maakohtades;

| 44. | rõhutab, et leht- ja okaspuumetsad vajavad majandusharu, lähipuhkepiirkondade ja elupaikadena erilist hooldust ning et metsade mittesäästev kasutamine toob kaasa keskkonnaalased ja ohutusriskid (nagu kivivaring ja mudavoolud), mille ennetamiseks tuleb võtta meetmeid; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et leht- ja okaspuumetsad vajavad majandusharu, lähipuhkepiirkondade ja elupaikadena erilist hooldust ning et metsade mittesäästev kasutamine toob kaasa keskkonnaalased ja ohutusriskid (nagu kivivaring ja mudavoolud), mille ennetamiseks tuleb võtta meetmeid;

| 45. | tuletab meelde oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni lõikes 15 esitatud soovitust, et mägipiirkondades tuleks soodustada metsade ja karjamaade eraldamist ja rakendada eelkõige üldistel turvalisuskaalutlustel teeradadelt lahkumise keeldu; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni lõikes 15 esitatud soovitust, et mägipiirkondades tuleks soodustada metsade ja karjamaade eraldamist ja rakendada eelkõige üldistel turvalisuskaalutlustel teeradadelt lahkumise keeldu;

| 46. | tuletab meelde, et mäed on looduslikud ja sageli ka riiklikud tõkked, mille tõttu muutub äärmiselt oluliseks piiriülene, rahvusvaheline ja piirkondade vaheline koostöö ja selle edendamine ühiseid probleeme silmas pidades (nt kliimamuutused, loomataudid, liikide väljasuremine); |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et mäed on looduslikud ja sageli ka riiklikud tõkked, mille tõttu muutub äärmiselt oluliseks piiriülene, rahvusvaheline ja piirkondade vaheline koostöö ja selle edendamine ühiseid probleeme silmas pidades (nt kliimamuutused, loomataudid, liikide väljasuremine);

| 47. | tervitab pingutusi säästva turismi edendamiseks ja looduse kui „majanduseelise” tõhusaks kasutamiseks säästvate ja samal ajal traditsiooniliste vaba aja veetmise ja spordikavade kaudu kõnealuste piirkondade eripära arvesse võttes; rõhutab looduse kasutajate osa, kes loodust austades oma tervist parandavad; |
| --- | --- |

47.

tervitab pingutusi säästva turismi edendamiseks ja looduse kui „majanduseelise” tõhusaks kasutamiseks säästvate ja samal ajal traditsiooniliste vaba aja veetmise ja spordikavade kaudu kõnealuste piirkondade eripära arvesse võttes; rõhutab looduse kasutajate osa, kes loodust austades oma tervist parandavad;

| 48. | nõuab tungivalt maaelu arengu ja struktuuritoetuse suuremat kooskõlastamist ning ühisprogrammide arendamist; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt maaelu arengu ja struktuuritoetuse suuremat kooskõlastamist ning ühisprogrammide arendamist;

| 49. | nõuab tungivalt maaelu arengu ja struktuuritoetuste kombineerimist ning ühtsete kavade väljatöötamist; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt maaelu arengu ja struktuuritoetuste kombineerimist ning ühtsete kavade väljatöötamist;

| 50. | rõhutab integreeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmise tähtsust sellistes otsustus- ja haldusprotsessides, nagu regionaalplaneerimine, ehitusprojektide litsentsimine ja elamute saneerimine keskkonnakaitse-, muinsuskaitse- ja linnaplaneerimistavade abil, et tagada mägipiirkondade säästev areng; soovitab, et mägipiirkondade potentsiaali kasutataks turismi igakülgse arengu ja maa-arengu alaste uuenduste kasutamise edendamiseks ning innustab sel eesmärgil kohalikke ja detsentraliseeritud algatusi ning koostööd mägipiirkondade vahel; |
| --- | --- |

50.

rõhutab integreeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmise tähtsust sellistes otsustus- ja haldusprotsessides, nagu regionaalplaneerimine, ehitusprojektide litsentsimine ja elamute saneerimine keskkonnakaitse-, muinsuskaitse- ja linnaplaneerimistavade abil, et tagada mägipiirkondade säästev areng; soovitab, et mägipiirkondade potentsiaali kasutataks turismi igakülgse arengu ja maa-arengu alaste uuenduste kasutamise edendamiseks ning innustab sel eesmärgil kohalikke ja detsentraliseeritud algatusi ning koostööd mägipiirkondade vahel;

| 51. | rõhutab, et maaharimiseks ja tootmiseks sobimatuid alasid tuleb muu hulgas kasutada metsade hoolduse, säästva jahinduse ja kalanduse jaoks ning nende tegevuste edendamiseks, et ennetada metsistumist, põlenguohtu, erosiooni ja bioloogilise mitmekesisuse kadumist; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et maaharimiseks ja tootmiseks sobimatuid alasid tuleb muu hulgas kasutada metsade hoolduse, säästva jahinduse ja kalanduse jaoks ning nende tegevuste edendamiseks, et ennetada metsistumist, põlenguohtu, erosiooni ja bioloogilise mitmekesisuse kadumist;

| 52. | märgib ära mägipiirkondade (eelkõige kõrg- ja keskmäestike) tähtsuse looduskaitse, liikide mitmekesisuse ja elupaikade säilitamise alal; juhib aga eriti tähelepanu põllu- ja metsamajanduse säilitamise vajadusele Natura 2000 aladel ja looduskaitsealadel ning nõuab kõnealuste piirkondade tugevamat sidumist miinimumstandardite kasutuselevõtmise kaudu ökoloogiliste asendusalade jaoks põllumajanduspiirkondades (näiteks 5 %); |
| --- | --- |

52.

märgib ära mägipiirkondade (eelkõige kõrg- ja keskmäestike) tähtsuse looduskaitse, liikide mitmekesisuse ja elupaikade säilitamise alal; juhib aga eriti tähelepanu põllu- ja metsamajanduse säilitamise vajadusele Natura 2000 aladel ja looduskaitsealadel ning nõuab kõnealuste piirkondade tugevamat sidumist miinimumstandardite kasutuselevõtmise kaudu ökoloogiliste asendusalade jaoks põllumajanduspiirkondades (näiteks 5 %);

| 53. | kutsub komisjoni üles toetama parimal võimalikul viisil mägipiirkondade lisamist maailma looduspärandisse ning kasutama mägipiirkondade kaitsmise rahvusvahelisi võimalusi; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles toetama parimal võimalikul viisil mägipiirkondade lisamist maailma looduspärandisse ning kasutama mägipiirkondade kaitsmise rahvusvahelisi võimalusi;

| 54. | juhib tähelepanu ainulaadsetele mägipiirkondade vee- ja allikavarudele, mida on vaja looduslike niisutussüsteemide, joogivee- ja energiaallikatena ning raviturismi eesmärgil säästvalt kasutada; rõhutab jõest ülesvoolu ja allavoolu paiknevate piirkondade vahelise solidaarsuse vajalikkust kõnealuste varude majandamisel; rõhutab sellega seoses ja võimalike konfliktide ärahoidmiseks vajadust töötada koostöö käigus välja lahenduskavad veereservide kasutamiseks „allikast kuni oruni”; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu ainulaadsetele mägipiirkondade vee- ja allikavarudele, mida on vaja looduslike niisutussüsteemide, joogivee- ja energiaallikatena ning raviturismi eesmärgil säästvalt kasutada; rõhutab jõest ülesvoolu ja allavoolu paiknevate piirkondade vahelise solidaarsuse vajalikkust kõnealuste varude majandamisel; rõhutab sellega seoses ja võimalike konfliktide ärahoidmiseks vajadust töötada koostöö käigus välja lahenduskavad veereservide kasutamiseks „allikast kuni oruni”;

| 55. | kutsub komisjoni üles edendama Alpi konventsiooni mägipiirkondade põllumajanduse protokolli rakendamist tihedas koostöös Alpi konventsiooni institutsioonidega, toetama parimal võimalikul viisil mägipiirkondade põllumajanduse vastastikust sidumist teiste poliitikavaldkondadega ja võtma sellega seoses vajalikke meetmeid, et viia lõpule Alpi konventsiooni nende protokollide ratifitseerimine, mis ei kuulu veel ühenduse õigustikku, ja et Euroopa Liit liituks lepingupoolena Karpaatide konventsiooniga; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles edendama Alpi konventsiooni mägipiirkondade põllumajanduse protokolli rakendamist tihedas koostöös Alpi konventsiooni institutsioonidega, toetama parimal võimalikul viisil mägipiirkondade põllumajanduse vastastikust sidumist teiste poliitikavaldkondadega ja võtma sellega seoses vajalikke meetmeid, et viia lõpule Alpi konventsiooni nende protokollide ratifitseerimine, mis ei kuulu veel ühenduse õigustikku, ja et Euroopa Liit liituks lepingupoolena Karpaatide konventsiooniga;

| 56. | tõstab esile vabatahtliku töö tähtsust (eelkõige mägipääste, kodanikukaitse ja heategevusasutused) seoses teenuste ning mägipiirkondade kultuuri- ja looduspärandiga; |
| --- | --- |

56.

tõstab esile vabatahtliku töö tähtsust (eelkõige mägipääste, kodanikukaitse ja heategevusasutused) seoses teenuste ning mägipiirkondade kultuuri- ja looduspärandiga;

| 57. | tunnustab mägipiirkondadega tegelevate organisatsioonide ja teadusasutuste tööd ning rõhutab, et ELi mägipiirkondade strateegia ja sarnaste meetmete väljatöötamiseks tuleb kasutada nende teadmisi ja motivatsiooni; |
| --- | --- |

57.

tunnustab mägipiirkondadega tegelevate organisatsioonide ja teadusasutuste tööd ning rõhutab, et ELi mägipiirkondade strateegia ja sarnaste meetmete väljatöötamiseks tuleb kasutada nende teadmisi ja motivatsiooni;

| 58. | juhib tähelepanu (põhitöö kõrvalt asetleidva) kutsealase hariduse ja koolituse ning — juba kutsealaste võimsuste ja võimaluste mitmekesistamise tähenduses – elukestva õppe algatuste ja projektide edendamise olulisusele; |
| --- | --- |

58.

juhib tähelepanu (põhitöö kõrvalt asetleidva) kutsealase hariduse ja koolituse ning — juba kutsealaste võimsuste ja võimaluste mitmekesistamise tähenduses – elukestva õppe algatuste ja projektide edendamise olulisusele;

| 59. | peab vajalikuks investeerida kohalikesse mägipiirkondade põllumajandusalase täiendkoolituse keskustesse, et koolitada mägikeskkonnas tegevuse juhtimise, maa kaitsmise ja põllumajanduse arendamise oskustega spetsialiste; |
| --- | --- |

59.

peab vajalikuks investeerida kohalikesse mägipiirkondade põllumajandusalase täiendkoolituse keskustesse, et koolitada mägikeskkonnas tegevuse juhtimise, maa kaitsmise ja põllumajanduse arendamise oskustega spetsialiste;

| 60. | nõuab eritähelepanu pööramist maastiku säilitamisele ning infrastruktuuride väljaehitamisele ja ajakohastamisele ligipääsmatutes mägipiirkondades; nõuab digitaalse lõhe ületamist ja teadusuuringute raamprogrammide tulemuste (nt e-valitsus) kättesaadavaks tegemist; |
| --- | --- |

60.

nõuab eritähelepanu pööramist maastiku säilitamisele ning infrastruktuuride väljaehitamisele ja ajakohastamisele ligipääsmatutes mägipiirkondades; nõuab digitaalse lõhe ületamist ja teadusuuringute raamprogrammide tulemuste (nt e-valitsus) kättesaadavaks tegemist;

| 61. | juhib tähelepanu tõhusate kohapealse varustamise teenuste vajalikkusele seoses rahvastiku säilitamise ja konkurentsivõimega; nõuab kohalike omavalitsuste sihipärast toetamist üldhuviteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

61.

juhib tähelepanu tõhusate kohapealse varustamise teenuste vajalikkusele seoses rahvastiku säilitamise ja konkurentsivõimega; nõuab kohalike omavalitsuste sihipärast toetamist üldhuviteenuste valdkonnas;

| 62. | rõhutab vajadust panustada liikuvuse säästvatele lahendustele ning terviklikule lähenemisviisile rahvusvaheliste (transiit, pikamaakoridorid) ja kohalike nõuete (nagu juurdepääs erinevatel kõrgustel paiknevatele piirkondadele ja linnaline liikumiskeskkond) vahel; |
| --- | --- |

62.

rõhutab vajadust panustada liikuvuse säästvatele lahendustele ning terviklikule lähenemisviisile rahvusvaheliste (transiit, pikamaakoridorid) ja kohalike nõuete (nagu juurdepääs erinevatel kõrgustel paiknevatele piirkondadele ja linnaline liikumiskeskkond) vahel;

| 63. | nõuab mägipiirkondade toetamist transpordiga toimetulekul, müra tõkestamisel, maastikukaitsel, kasutades selleks maanteelt ümbersuunamise meetmeid (nt tundlike alade laiendamine teemaksude direktiivis) (8), pannes niiviisi aluse paremale elukvaliteedile ja säästvale turismile; |
| --- | --- |

63.

nõuab mägipiirkondade toetamist transpordiga toimetulekul, müra tõkestamisel, maastikukaitsel, kasutades selleks maanteelt ümbersuunamise meetmeid (nt tundlike alade laiendamine teemaksude direktiivis) (8), pannes niiviisi aluse paremale elukvaliteedile ja säästvale turismile;

| 64. | rõhutab tasandike ja mägipiirkondade vaheliste „üleminekupiirkondade” tähtsust kvaliteetsete era- ja avalike infrastruktuurirajatiste ja teenuste kättesaadavaks tegemisel (nt ülikoolid, lennujaamad, haiglad); nõuab kõnealuste rajatiste vähese kättesaadavuse parandamise toetamist, eelkõige ühistranspordi kaudu; |
| --- | --- |

64.

rõhutab tasandike ja mägipiirkondade vaheliste „üleminekupiirkondade” tähtsust kvaliteetsete era- ja avalike infrastruktuurirajatiste ja teenuste kättesaadavaks tegemisel (nt ülikoolid, lennujaamad, haiglad); nõuab kõnealuste rajatiste vähese kättesaadavuse parandamise toetamist, eelkõige ühistranspordi kaudu;

| 65. | rõhutab, et mägipiirkonnad on paljude erinevate energiaallikate aruka kasutamise kaudu energialiikide mitmekesise valiku, energiatõhusate ehituslahenduste ja teise põlvkonna biokütuste „eeskujuks” ning et sellesuunalisi teadusuuringute algatusi on vaja toetada; rõhutab siiski, et teise põlvkonna biokütuste areng ei tohi kaasa tuua konkurentsi nende valmistamiseks ettenähtud alade (kesa, madalmets jne) ja karjamaade vahel; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et mägipiirkonnad on paljude erinevate energiaallikate aruka kasutamise kaudu energialiikide mitmekesise valiku, energiatõhusate ehituslahenduste ja teise põlvkonna biokütuste „eeskujuks” ning et sellesuunalisi teadusuuringute algatusi on vaja toetada; rõhutab siiski, et teise põlvkonna biokütuste areng ei tohi kaasa tuua konkurentsi nende valmistamiseks ettenähtud alade (kesa, madalmets jne) ja karjamaade vahel;

| 66. | soovitab liikmesriikidel parandada mägipiirkondade arengu toetuseks mõeldud rahalise abi andmise struktuuri ja korda ning samal ajal lihtsustada haldusmenetlusi ja juurdepääsu territooriumi varade – kultuuripärandi ning loodusvarade ja inimressursside – kaitse ja säästva kasutuse toetamiseks mõeldud ressurssidele; |
| --- | --- |

66.

soovitab liikmesriikidel parandada mägipiirkondade arengu toetuseks mõeldud rahalise abi andmise struktuuri ja korda ning samal ajal lihtsustada haldusmenetlusi ja juurdepääsu territooriumi varade – kultuuripärandi ning loodusvarade ja inimressursside – kaitse ja säästva kasutuse toetamiseks mõeldud ressurssidele;

| 67. | on seisukohal, et säästev, moderniseeritud ja multifunktsionaalne põllumajandus on mägipiirkondades vajalik teiste tegevusalade (näiteks biomassi kasutamine ja põllumajandusturism) säilitamiseks, suurendades niiviisi kohaliku elanikkonna sissetulekut, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma ühises põllumajanduspoliitikas ja regionaalpoliitikas arvesse eriti mägipiirkondade vajadusi: uute põllumajandusettevõtjate juurdetulemine, ligipääsmatuse probleemiga seotud lisakulude hüvitamine, näiteks seoses piima kogumisega, teenuste säilitamine maakohtades ja transpordiinfrastruktuuri arendamine; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et säästev, moderniseeritud ja multifunktsionaalne põllumajandus on mägipiirkondades vajalik teiste tegevusalade (näiteks biomassi kasutamine ja põllumajandusturism) säilitamiseks, suurendades niiviisi kohaliku elanikkonna sissetulekut, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma ühises põllumajanduspoliitikas ja regionaalpoliitikas arvesse eriti mägipiirkondade vajadusi: uute põllumajandusettevõtjate juurdetulemine, ligipääsmatuse probleemiga seotud lisakulude hüvitamine, näiteks seoses piima kogumisega, teenuste säilitamine maakohtades ja transpordiinfrastruktuuri arendamine;

| 68. | juhib tähelepanu mägede ja liustike haavatavusele kliimamuutuste suhtes, mis tuleneb nende topograafilistest tunnustest ja ebasoodsatest struktuurilistest tingimustest, aga ka nende potentsiaalile loodust jäljendavate, uuenduslike tehnoloogiate katselaborina kliimakaitse valdkonnas; kutsub komisjoni üles töötama välja mägipiirkondade diferentseeritud kliimapoliitika ning kasutama sealjuures juba olemasolevaid teadmisi (nt Alpi ja Karpaatide konventsioone); nõuab teadusuuringuid ja üleminekumeetmete võtmist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu mägede ja liustike haavatavusele kliimamuutuste suhtes, mis tuleneb nende topograafilistest tunnustest ja ebasoodsatest struktuurilistest tingimustest, aga ka nende potentsiaalile loodust jäljendavate, uuenduslike tehnoloogiate katselaborina kliimakaitse valdkonnas; kutsub komisjoni üles töötama välja mägipiirkondade diferentseeritud kliimapoliitika ning kasutama sealjuures juba olemasolevaid teadmisi (nt Alpi ja Karpaatide konventsioone); nõuab teadusuuringuid ja üleminekumeetmete võtmist selles valdkonnas;

| 69. | nõuab mägipiirkondade ja vähemsoodsate piirkondadega seotud kooskõlastamise funktsionaalset sidumist ühise põllumajanduspoliitika ja teise samba – maaelu arenguga; |
| --- | --- |

69.

nõuab mägipiirkondade ja vähemsoodsate piirkondadega seotud kooskõlastamise funktsionaalset sidumist ühise põllumajanduspoliitika ja teise samba – maaelu arenguga;

| 70. | rõhutab, et säästev põllumajandus ja mägipiirkondade areng on olulised mitte ainult kõnealuste piirkondade, vaid ka nendega piirnevate alade (nt tasandik) elanike jaoks, ning ELi mägipiirkondade strateegia peaks mõjutama seoses veevarustuse, keskkonna stabiilsuse, bioloogilise mitmekesisuse, elanike tasakaalustatud jagunemise ja kultuurilise mitmekesisusega ka nende piirkondade säästvust; kutsub komisjoni üles uurima ELi mägipiirkondade strateegia väljatöötamisel, kuidas on võimalik lisada strateegiasse tulemuslikult juba olemasolevad mägipiirkondade ja piirnevate alade integreerimise algatused; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et säästev põllumajandus ja mägipiirkondade areng on olulised mitte ainult kõnealuste piirkondade, vaid ka nendega piirnevate alade (nt tasandik) elanike jaoks, ning ELi mägipiirkondade strateegia peaks mõjutama seoses veevarustuse, keskkonna stabiilsuse, bioloogilise mitmekesisuse, elanike tasakaalustatud jagunemise ja kultuurilise mitmekesisusega ka nende piirkondade säästvust; kutsub komisjoni üles uurima ELi mägipiirkondade strateegia väljatöötamisel, kuidas on võimalik lisada strateegiasse tulemuslikult juba olemasolevad mägipiirkondade ja piirnevate alade integreerimise algatused;

| 71. | teeb põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile ülesandeks jälgida resolutsiooni edasist arengut nõukogus ja komisjonis; |
| --- | --- |

71.

teeb põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile ülesandeks jälgida resolutsiooni edasist arengut nõukogus ja komisjonis;

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

72.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lK 354.

(2)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lK 413.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0093.

(4)  Regioonide Komitee, 23-2008.

(5)  ELT L 93, 31.3.2006, lK 1.

(6)  ELT L 93, 31.3.2006, lK 12.

(7)  ELT L 270, 21.10.2003, lK 1.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/38/EÜ, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (ELT L 157, 9.6.2006, lK 8).

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/57

---

Teisipäev, 23. september 2008Üleeuroopaline stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päev

P6_TA(2008)0439

Euroopa Parlamendi deklaratsioon 23. augusti kuulutamise kohta üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks

2010/C 8 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni aegumistähtaja mittekohaldamisest sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude suhtes;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 1 (kohustus austada inimõigusi), artiklit 2 (õigus elule), artiklit 3 (piinamise keelamine) ja artiklit 4 (orjuse ja sunniviisilise töö keelamine);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1481 (2006) totalitaarsete kommunistlike režiimide kuritegude hukkamõistmise vajaduse kohta rahvusvahelisel tasandil;

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et NSV Liidu ja Saksamaa vahel 23. augustil 1939 sõlmitud Molotov-Ribbentropi pakt jaotas salajaste lisaprotokollidega Euroopa kaheks mõjusfääriks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et NSV Liidu ja Saksamaa vahel 23. augustil 1939 sõlmitud Molotov-Ribbentropi pakt jaotas salajaste lisaprotokollidega Euroopa kaheks mõjusfääriks;

| B. | arvestades, et stalinismi ja natsismi agressioonide raames toime pandud massiküüditamised, mõrvad ja orjastamised kuuluvad sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude hulka; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et stalinismi ja natsismi agressioonide raames toime pandud massiküüditamised, mõrvad ja orjastamised kuuluvad sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude hulka;

| C. | arvestades, et vastavalt rahvusvahelisele õigusele sõjakuriteod ja inimsusevastased kuriteod ei aegu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt rahvusvahelisele õigusele sõjakuriteod ja inimsusevastased kuriteod ei aegu;

| D. | arvestades, et Nõukogude korra ja okupatsiooni mõju ning tähendus postkommunistlike riikide kodanikele on Euroopas vähe tuntud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Nõukogude korra ja okupatsiooni mõju ning tähendus postkommunistlike riikide kodanikele on Euroopas vähe tuntud;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (1) artiklis 3 toetatakse meedet „Euroopa mäletab”, mille eesmärk on ära hoida natsismi ja stalinismi kuritegude kordumine, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (1) artiklis 3 toetatakse meedet „Euroopa mäletab”, mille eesmärk on ära hoida natsismi ja stalinismi kuritegude kordumine,

| 1. | teeb ettepaneku kuulutada 23. august üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks, et hoida massilise küüditamise ja hävitamise ohvrite mälestust, süvendades ühtlasi demokraatiat ja tugevdades rahu ning stabiilsust meie kontinendil; |
| --- | --- |

1.

teeb ettepaneku kuulutada 23. august üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks, et hoida massilise küüditamise ja hävitamise ohvrite mälestust, süvendades ühtlasi demokraatiat ja tugevdades rahu ning stabiilsust meie kontinendil;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 378, 27.12.2006, lK 32.

---

Allakirjutanute nimed

Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Adam Bielan, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Jorgo Chatzimarkakis, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Titus Corlățean, Corina Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Béla Glattfelder, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Aldis Kušķis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Esko Seppänen, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Helga Trüpel, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Kyösti Virrankoski, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev, 24. september 2008

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/60 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/60

---

Kolmapäev, 24. september 2008Ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel

P6_TA(2008)0451

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon selle kohta, kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel (2008/2099(INI))

2010/C 8 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2007. aasta teatist „Kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel” (KOM(2007)0700) (Komisjoni teatis spektrikasutuse ühise lähenemisviisi kohta);

võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni „Euroopa raadiospektripoliitika suunas” (1);

võttes arvesse komisjoni 29. septembri 2005. aasta teatist „ELi spektripoliitika prioriteedid digitaalringhäälingule ülemineku puhul seoses Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) läheneva piirkondliku raadiosidekonverentsiga aastal 2006 (RRC-06)” (KOM(2005)0461);

võttes arvesse raadiospektripoliitika töörühma 14. veebruari 2007. aasta arvamust ELi spektripoliitika mõjude kohta digitaalsele dividendile;

võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni analoogringhäälingult digitaalringhäälingule ülemineku kiirendamise kohta (2);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0305/2008),

| A. | arvestades, et analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekul 2012. aasta lõpuks vabaneb Euroopa Liidus tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele olulisel hulgal spektriruumi, mis võimaldab seega spektri ümber jaotada ning annab uusi võimalusi turu kasvuks ning kvaliteetsete tarbeteenuste laialdaseks osutamiseks ja valiku suurendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekul 2012. aasta lõpuks vabaneb Euroopa Liidus tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele olulisel hulgal spektriruumi, mis võimaldab seega spektri ümber jaotada ning annab uusi võimalusi turu kasvuks ning kvaliteetsete tarbeteenuste laialdaseks osutamiseks ja valiku suurendamiseks;

| B. | arvestades, et raadiospektri kasutamisest saadavat kasu soovitakse suurendada koordineeritud meetmete võtmise abil ELi tasandil, et tagada optimaalse kasutamise tõhusus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et raadiospektri kasutamisest saadavat kasu soovitakse suurendada koordineeritud meetmete võtmise abil ELi tasandil, et tagada optimaalse kasutamise tõhusus;

| C. | arvestades, et raadiospekter on olulise tähtsusega suure hulga teenuste osutamisel ja tehnoloogiapõhiste turgude arendamisel, mille väärtuseks hinnatakse 2,2 % ELi SKTst, ning on seepärast vastavalt Lissaboni strateegiale ELi tööstuse kasvu, tootlikkuse ja arengu oluline tegur; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et raadiospekter on olulise tähtsusega suure hulga teenuste osutamisel ja tehnoloogiapõhiste turgude arendamisel, mille väärtuseks hinnatakse 2,2 % ELi SKTst, ning on seepärast vastavalt Lissaboni strateegiale ELi tööstuse kasvu, tootlikkuse ja arengu oluline tegur;

| D. | arvestades, et raadiospekter on piiratud loodusressurss ning ühishüve ja selle tõhus kasutamine on oluline, et tagada spektri kasutamisele juurdepääs paljudele sidusteenuste pakkumisest huvitatud osapooltele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et raadiospekter on piiratud loodusressurss ning ühishüve ja selle tõhus kasutamine on oluline, et tagada spektri kasutamisele juurdepääs paljudele sidusteenuste pakkumisest huvitatud osapooltele;

| E. | arvestades, et suurt osa spektrist kasutatakse praegu analoogtehnoloogia raames sõjalisel otstarbel ning seetõttu sisaldab avalikuks elektrooniliseks kommunikatsiooniks kasutatava spektri kogumahu oluline suurenemine pärast digitaalringhäälingule üleminekut ka seda osa; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suurt osa spektrist kasutatakse praegu analoogtehnoloogia raames sõjalisel otstarbel ning seetõttu sisaldab avalikuks elektrooniliseks kommunikatsiooniks kasutatava spektri kogumahu oluline suurenemine pärast digitaalringhäälingule üleminekut ka seda osa;

| F. | arvestades, et liikmesriikidel ei ole ühist digitaalringhäälingule ülemineku ajakava; arvestades, et paljudes liikmesriikides on kaugelearenenud digitaalringhäälingule ülemineku kavad, samas kui mõnedes teistes on üleminek juba toimunud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikidel ei ole ühist digitaalringhäälingule ülemineku ajakava; arvestades, et paljudes liikmesriikides on kaugelearenenud digitaalringhäälingule ülemineku kavad, samas kui mõnedes teistes on üleminek juba toimunud;

| G. | arvestades, et komisjoni teatis ühise lähenemisviisi kohta digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel on komisjoni poolt 2007. aasta novembris vastu võetud elektroonilise side paketi, millega reformitakse elektroonilise side teenuseid reguleerivat raamistikku, lahutamatu osa; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni teatis ühise lähenemisviisi kohta digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel on komisjoni poolt 2007. aasta novembris vastu võetud elektroonilise side paketi, millega reformitakse elektroonilise side teenuseid reguleerivat raamistikku, lahutamatu osa;

| H. | arvestades, et paljudes liikmesriikides toimub praegu ringhäälingusageduste (ümber)jaotamine digitaalringhäälinguorganisatsioonidele, mille tulemusel need sagedused eraldatakse ja pannakse kinni mitmeteks aastateks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljudes liikmesriikides toimub praegu ringhäälingusageduste (ümber)jaotamine digitaalringhäälinguorganisatsioonidele, mille tulemusel need sagedused eraldatakse ja pannakse kinni mitmeteks aastateks;

| I. | arvestades, et tehnoloogianeutraalsus on koostalitlusvõime edendamise võti ning oluline paindlikuma ja läbipaistvama digitaalringhäälingule ülemineku poliitika jaoks, et võtta arvesse avalikke huve; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tehnoloogianeutraalsus on koostalitlusvõime edendamise võti ning oluline paindlikuma ja läbipaistvama digitaalringhäälingule ülemineku poliitika jaoks, et võtta arvesse avalikke huve;

| J. | arvestades, et nõukogu on kutsunud liikmesriike üles lõpetama digitaalringhäälingule ülemineku võimaluse korral enne 2012. aastat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu on kutsunud liikmesriike üles lõpetama digitaalringhäälingule ülemineku võimaluse korral enne 2012. aastat;

| K. | arvestades, et kõik liikmesriigid on esitanud oma ettepanekud digitaalringhäälingule ülemineku kohta, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõik liikmesriigid on esitanud oma ettepanekud digitaalringhäälingule ülemineku kohta,

| 1. | tunnistab algatuse i2010 tähtsust uuendatud Lissaboni strateegia osana ja rõhutab tõhusa spektrile juurdepääsu ja kasutamise tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamisel; rõhutab selles kontekstis lairibateenustele juurdepääsu vajalikkust nn digitaalse lõhe ületamiseks; |
| --- | --- |

1.

tunnistab algatuse i2010 tähtsust uuendatud Lissaboni strateegia osana ja rõhutab tõhusa spektrile juurdepääsu ja kasutamise tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamisel; rõhutab selles kontekstis lairibateenustele juurdepääsu vajalikkust nn digitaalse lõhe ületamiseks;

| 2. | rõhutab vajadust minna üle digitaalringhäälingule, mis koos uute info- ja sidetehnoloogiate arendamisega ning digitaalse dividendiga aitab ületada digitaalset lõhet ja saavutada Lissaboni eesmärke; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust minna üle digitaalringhäälingule, mis koos uute info- ja sidetehnoloogiate arendamisega ning digitaalse dividendiga aitab ületada digitaalset lõhet ja saavutada Lissaboni eesmärke;

| 3. | märgib, et spektriosa eraldamise ja kasutamise kord on liikmesriigiti erinev; juhib tähelepanu, et need erinevused võivad olla takistuseks tõhusalt toimiva ühtse turu loomisele; |
| --- | --- |

3.

märgib, et spektriosa eraldamise ja kasutamise kord on liikmesriigiti erinev; juhib tähelepanu, et need erinevused võivad olla takistuseks tõhusalt toimiva ühtse turu loomisele;

| 4. | rõhutab, et digitaalse dividendi suurus on siseriiklike olude tõttu liikmesriigiti erinev ning kajastab riiklikku meedia- ja audiovisuaalpoliitikat; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et digitaalse dividendi suurus on siseriiklike olude tõttu liikmesriigiti erinev ning kajastab riiklikku meedia- ja audiovisuaalpoliitikat;

| 5. | tunnistab, et maapealse digitaaltelevisiooni paranenud spektritõhusus peaks võimaldama ligikaudu 100 MHz digitaalsete dividendide ümberjaotamist lairiba-mobiilteenustele ja muudele teenustele (nagu avaliku julgeoleku teenused, raadiosagedustuvastus ja liiklusohutuse rakendused), tagades samal ajal ringhäälinguteenuste arengu jätkumise; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et maapealse digitaaltelevisiooni paranenud spektritõhusus peaks võimaldama ligikaudu 100 MHz digitaalsete dividendide ümberjaotamist lairiba-mobiilteenustele ja muudele teenustele (nagu avaliku julgeoleku teenused, raadiosagedustuvastus ja liiklusohutuse rakendused), tagades samal ajal ringhäälinguteenuste arengu jätkumise;

| 6. | märgib, et uue põlvkonna side infrastruktuuri tehtud investeeringute poolest jääb enamik liikmesriike praegu teistest arenenud riikidest maha, ning rõhutab, et konkurentsivõime ja ELi ühtekuuluvuse jaoks rahvusvahelisel areenil on ülitähtis saavutada juhtpositsioon lairiba ja interneti arendamises, eriti mis puutub interaktiivsete digitaalsete platvormide arendamisse ja selliste uute teenuste pakkumisse nagu e-kaubandus, e-tervis, e-õpe ja e-valitsemise teenused; rõhutab, et riiklikul ja ELi tasandil tuleks investeerida rohkem, et julgustada uuenduslike toodete ja teenuste väljatöötamist; rõhutab, et jõupingutused lairibateenuste kättesaadavuse tagamiseks ei tohiks keskenduda ainult digitaalsele dividendile; |
| --- | --- |

6.

märgib, et uue põlvkonna side infrastruktuuri tehtud investeeringute poolest jääb enamik liikmesriike praegu teistest arenenud riikidest maha, ning rõhutab, et konkurentsivõime ja ELi ühtekuuluvuse jaoks rahvusvahelisel areenil on ülitähtis saavutada juhtpositsioon lairiba ja interneti arendamises, eriti mis puutub interaktiivsete digitaalsete platvormide arendamisse ja selliste uute teenuste pakkumisse nagu e-kaubandus, e-tervis, e-õpe ja e-valitsemise teenused; rõhutab, et riiklikul ja ELi tasandil tuleks investeerida rohkem, et julgustada uuenduslike toodete ja teenuste väljatöötamist; rõhutab, et jõupingutused lairibateenuste kättesaadavuse tagamiseks ei tohiks keskenduda ainult digitaalsele dividendile;

| 7. | on veendunud, et tänu tehnoloogilisele lähenemisele on varsti võimalik pakkuda uusi multimängupakette, mis põhinevad uuenduslikel tehnoloogiatel ja teenustel, ning märgib samal ajal, et selliste pakettide võimalikkus sõltub suuresti väärtusliku spektri, aga ka uute interaktiivsete tehnoloogiate (näiteks multimeediatehnoloogiate ja traadita lairiba tehnoloogiate) olemasolust, mis teevad võimalikuks ladusa koostalitusvõime, ühenduvuse ja levi; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et tänu tehnoloogilisele lähenemisele on varsti võimalik pakkuda uusi multimängupakette, mis põhinevad uuenduslikel tehnoloogiatel ja teenustel, ning märgib samal ajal, et selliste pakettide võimalikkus sõltub suuresti väärtusliku spektri, aga ka uute interaktiivsete tehnoloogiate (näiteks multimeediatehnoloogiate ja traadita lairiba tehnoloogiate) olemasolust, mis teevad võimalikuks ladusa koostalitusvõime, ühenduvuse ja levi;

| 8. | märgib, et tehnoloogiline lähenemine on reaalsus, mis pakub traditsioonilistele teenustele uusi vahendeid ja võimalusi; rõhutab, et ligipääs spektri nendele osadele, mis on varem olnud reserveeritud ringhäälingule, võib anda võimaluse uute teenuste levikuks, kui hallata spektrit nii tõhusalt ja tulemuslikult kui võimalik, et mitte häirida kvaliteetsete digitaalse ringhäälingu programmide edastamist; |
| --- | --- |

8.

märgib, et tehnoloogiline lähenemine on reaalsus, mis pakub traditsioonilistele teenustele uusi vahendeid ja võimalusi; rõhutab, et ligipääs spektri nendele osadele, mis on varem olnud reserveeritud ringhäälingule, võib anda võimaluse uute teenuste levikuks, kui hallata spektrit nii tõhusalt ja tulemuslikult kui võimalik, et mitte häirida kvaliteetsete digitaalse ringhäälingu programmide edastamist;

| 9. | nõuab tiheda koostöö tegemist liikmesriikide vahel tõhusa, avatud ja konkurentsivõimelise elektroonilise side siseturu saavutamiseks, mis võimaldab võtta kasutusele uued võrgutehnoloogiad; |
| --- | --- |

9.

nõuab tiheda koostöö tegemist liikmesriikide vahel tõhusa, avatud ja konkurentsivõimelise elektroonilise side siseturu saavutamiseks, mis võimaldab võtta kasutusele uued võrgutehnoloogiad;

| 10. | rõhutab keskkonna strateegilist tähtsust ELis, kus on tagatud ruum innovatsiooni, uute tehnoloogiate, uute teenuste ja uute turule tulijate jaoks, et edendada Euroopa konkurentsivõimet ja ühtekuuluvust; rõhutab, et on oluline anda lõppkasutajatele valikuvabadus toodete ja teenuste suhtes, et saavutada turgude ja tehnoloogiate dünaamiline areng ELis; |
| --- | --- |

10.

rõhutab keskkonna strateegilist tähtsust ELis, kus on tagatud ruum innovatsiooni, uute tehnoloogiate, uute teenuste ja uute turule tulijate jaoks, et edendada Euroopa konkurentsivõimet ja ühtekuuluvust; rõhutab, et on oluline anda lõppkasutajatele valikuvabadus toodete ja teenuste suhtes, et saavutada turgude ja tehnoloogiate dünaamiline areng ELis;

| 11. | rõhutab, et digitaalne dividend pakub ELile unikaalset võimalust arendada selliseid uusi teenuseid nagu mobiiltelevisioon ja traadita interneti ühendus ning jääda maailma liidriks mobiilsete multimeediatehnoloogiate valdkonnas, vähendades samal ajal digitaalset lõhet ning luues kodanikele, teenustele, meediale ja kultuurilisele mitmekesisusele uusi võimalusi kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et digitaalne dividend pakub ELile unikaalset võimalust arendada selliseid uusi teenuseid nagu mobiiltelevisioon ja traadita interneti ühendus ning jääda maailma liidriks mobiilsete multimeediatehnoloogiate valdkonnas, vähendades samal ajal digitaalset lõhet ning luues kodanikele, teenustele, meediale ja kultuurilisele mitmekesisusele uusi võimalusi kogu Euroopa Liidus;

| 12. | kutsub liikmesriike üles, austades selles küsimuses täiel määral nende suveräänsust, analüüsima digitaalringhäälingule ülemineku mõju enne sõjalisel otstarbel kasutatud spektriosale ning jaotama vajaduse korral osa sellest konkreetsest digitaalsest dividendist ümber uuteks tsiviilrakendusteks; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles, austades selles küsimuses täiel määral nende suveräänsust, analüüsima digitaalringhäälingule ülemineku mõju enne sõjalisel otstarbel kasutatud spektriosale ning jaotama vajaduse korral osa sellest konkreetsest digitaalsest dividendist ümber uuteks tsiviilrakendusteks;

| 13. | tunnistab, et koordineerimine ELi tasandil ergutaks arengut, annaks hoogu digitaalsele majandusele ning võimaldaks kõigile kodanikele taskukohast ja võrdset juurdepääsu infoühiskonnale; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et koordineerimine ELi tasandil ergutaks arengut, annaks hoogu digitaalsele majandusele ning võimaldaks kõigile kodanikele taskukohast ja võrdset juurdepääsu infoühiskonnale;

| 14. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid vabastaksid oma digitaalse dividendi võimalikult kiiresti, mis võimaldab liidu kodanikel saada kasu uute uuenduslike ja konkurentsivõimeliste teenuste kasutamisest; rõhutab, et seetõttu on vaja aktiivset koostööd liikmesriikide vahel, et ületada digitaalse dividendi tõhusale (ümber)jaotamisele riiklikul tasandil eksisteerivad takistused; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid vabastaksid oma digitaalse dividendi võimalikult kiiresti, mis võimaldab liidu kodanikel saada kasu uute uuenduslike ja konkurentsivõimeliste teenuste kasutamisest; rõhutab, et seetõttu on vaja aktiivset koostööd liikmesriikide vahel, et ületada digitaalse dividendi tõhusale (ümber)jaotamisele riiklikul tasandil eksisteerivad takistused;

| 15. | rõhutab ringhäälinguorganisatsioonide olulist rolli pluralistlike ja demokraatlike põhimõtete kaitsmisel ning on kindlal arvamusel, et digitaalse dividendi poolt pakutud võimalused võimaldavad avalik-õiguslikel ja eraringhäälinguorganisatsioonidel pakkuda palju rohkem programme, mis täidavad riiklikes õigusaktides sätestatud üldhuvieesmärke, nagu kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamine; |
| --- | --- |

15.

rõhutab ringhäälinguorganisatsioonide olulist rolli pluralistlike ja demokraatlike põhimõtete kaitsmisel ning on kindlal arvamusel, et digitaalse dividendi poolt pakutud võimalused võimaldavad avalik-õiguslikel ja eraringhäälinguorganisatsioonidel pakkuda palju rohkem programme, mis täidavad riiklikes õigusaktides sätestatud üldhuvieesmärke, nagu kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamine;

| 16. | usub, et digitaalne dividend peaks andma ringhäälinguorganisatsioonidele võimaluse arendada ja laiendada pakutavaid teenuseid, võttes samal ajal arvesse muid võimalikke sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke rakendusi, nagu uute ja avatud lairibatehnoloogiate ja juurdepääsuteenuste kasutamine digitaalse lõhe ületamiseks, kaotades koostalitlusvõime probleemid; |
| --- | --- |

16.

usub, et digitaalne dividend peaks andma ringhäälinguorganisatsioonidele võimaluse arendada ja laiendada pakutavaid teenuseid, võttes samal ajal arvesse muid võimalikke sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke rakendusi, nagu uute ja avatud lairibatehnoloogiate ja juurdepääsuteenuste kasutamine digitaalse lõhe ületamiseks, kaotades koostalitlusvõime probleemid;

| 17. | rõhutab võimalikku kasu mastaabisäästu kujul, mida toob spektri kasutamise koordineeritud lähenemisviis ELis, koostalitlusvõimeliste raadiosideteenuste väljatöötamise vajadust ning selle piiratud ressursi ebaotstarbeka kasutamiseni viiva killustatuse vältimise vajadust; on seisukohal, et samal ajal kui tihedam koostöö ja suurem paindlikkus on vajalikud spektri tõhusaks kasutamiseks, peavad komisjon ja liikmesriigid saavutama sobiva tasakaalu paindlikkuse ja ühtlustamise vahel, et saada digitaalsest dividendist maksimaalset kasu; |
| --- | --- |

17.

rõhutab võimalikku kasu mastaabisäästu kujul, mida toob spektri kasutamise koordineeritud lähenemisviis ELis, koostalitlusvõimeliste raadiosideteenuste väljatöötamise vajadust ning selle piiratud ressursi ebaotstarbeka kasutamiseni viiva killustatuse vältimise vajadust; on seisukohal, et samal ajal kui tihedam koostöö ja suurem paindlikkus on vajalikud spektri tõhusaks kasutamiseks, peavad komisjon ja liikmesriigid saavutama sobiva tasakaalu paindlikkuse ja ühtlustamise vahel, et saada digitaalsest dividendist maksimaalset kasu;

| 18. | märgib, et digitaalse dividendi tõhus jagamine on võimalik, ilma et takistataks ühtegi praegu ultrakõrgsagedusala spektri litsentsi omavat turu osapoolt, ning praeguste ringhäälinguteenuste efektiivne jätkumine ja laienemine on võimalik, tagades samal ajal piisava ultrakõrgsagedusala spektri ressursi jagamise uutele mobiilsetele multimeediatehnoloogiatele ja traadita lairiba tehnoloogiatele, et pakkuda liidu kodanikele uusi interaktiivseid teenuseid; |
| --- | --- |

18.

märgib, et digitaalse dividendi tõhus jagamine on võimalik, ilma et takistataks ühtegi praegu ultrakõrgsagedusala spektri litsentsi omavat turu osapoolt, ning praeguste ringhäälinguteenuste efektiivne jätkumine ja laienemine on võimalik, tagades samal ajal piisava ultrakõrgsagedusala spektri ressursi jagamise uutele mobiilsetele multimeediatehnoloogiatele ja traadita lairiba tehnoloogiatele, et pakkuda liidu kodanikele uusi interaktiivseid teenuseid;

| 19. | on seisukohal, et sageduste jaotamise enampakkumiste jaoks tuleks liikmesriikidel võtta vastu ühtne lähenemisviis enampakkumiste tingimuste ja meetodite ning loodud ressursside jagamise kohta; kutsub komisjoni üles esitama sellekohased suunised; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et sageduste jaotamise enampakkumiste jaoks tuleks liikmesriikidel võtta vastu ühtne lähenemisviis enampakkumiste tingimuste ja meetodite ning loodud ressursside jagamise kohta; kutsub komisjoni üles esitama sellekohased suunised;

| 20. | rõhutab, et digitaalse dividendi jaotamisel peaks põhiliseks juhtpõhimõtteks olema avaliku huvi teenimine suurima sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku väärtuse tagamise abil parema ning geograafiliselt laiema teenuste ja digitaalse infosisu pakkumise kaudu kodanikele, mitte ainult riigitulude suurendamine, kaitstes samas praeguste audiovisuaalsete meediateenuste kasutajate õigusi ning kajastades kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et digitaalse dividendi jaotamisel peaks põhiliseks juhtpõhimõtteks olema avaliku huvi teenimine suurima sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku väärtuse tagamise abil parema ning geograafiliselt laiema teenuste ja digitaalse infosisu pakkumise kaudu kodanikele, mitte ainult riigitulude suurendamine, kaitstes samas praeguste audiovisuaalsete meediateenuste kasutajate õigusi ning kajastades kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| 21. | rõhutab, et digitaalne dividend pakub Euroopa Liidule unikaalset võimalust arendada maailmas oma juhtrolli mobiilsete multimeediatehnoloogiate valdkonnas ja vähendada samal ajal digitaalset lõhet suurema teabevoo, teadmiste ja teenustega, mis ühendavad kõiki liidu kodanikke ja loovad uusi meedia, kultuuri ja mitmekesisusega seotud võimalusi Euroopa Liidu territooriumi kõigis osades; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et digitaalne dividend pakub Euroopa Liidule unikaalset võimalust arendada maailmas oma juhtrolli mobiilsete multimeediatehnoloogiate valdkonnas ja vähendada samal ajal digitaalset lõhet suurema teabevoo, teadmiste ja teenustega, mis ühendavad kõiki liidu kodanikke ja loovad uusi meedia, kultuuri ja mitmekesisusega seotud võimalusi Euroopa Liidu territooriumi kõigis osades;

| 22. | rõhutab, et võimalikuks viisiks, kuidas digitaalne dividend võib aidata Lissaboni eesmärke saavutada, on lairibaühenduse teenuste kodanikele ja majanduse osapooltele kättesaadavamaks muutmine kogu ELis, mis aitab ületada digitaalset lõhet, tuues kasu ebasoodsas olukorras, kaugel asuvatele või maapiirkondadele ja tagades ühtlase levi kõigis 27 liikmesriigis; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et võimalikuks viisiks, kuidas digitaalne dividend võib aidata Lissaboni eesmärke saavutada, on lairibaühenduse teenuste kodanikele ja majanduse osapooltele kättesaadavamaks muutmine kogu ELis, mis aitab ületada digitaalset lõhet, tuues kasu ebasoodsas olukorras, kaugel asuvatele või maapiirkondadele ja tagades ühtlase levi kõigis 27 liikmesriigis;

| 23. | mõistab hukka liidu kodanike ebavõrdse juurdepääsu digitaalteenustele, eriti ringhäälingule; märgib, et eriti ebasoodsas olukorras on (kiiruse, valiku ja kvaliteedi poolest) maa- ja äärepoolsed piirkonnad; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja piirkondlikud asutused teeksid kõik nende võimuses oleva selle tagamiseks, et digitaalringhäälingule üleminek toimuks kiiresti ja õiglaselt kõigi kodanike jaoks; |
| --- | --- |

23.

mõistab hukka liidu kodanike ebavõrdse juurdepääsu digitaalteenustele, eriti ringhäälingule; märgib, et eriti ebasoodsas olukorras on (kiiruse, valiku ja kvaliteedi poolest) maa- ja äärepoolsed piirkonnad; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja piirkondlikud asutused teeksid kõik nende võimuses oleva selle tagamiseks, et digitaalringhäälingule üleminek toimuks kiiresti ja õiglaselt kõigi kodanike jaoks;

| 24. | rõhutab, et digitaalne lõhe ei ole ainult maapiirkondade probleem; rõhutab seda, kui keeruline on mõnede vanemate kõrghoonete varustamine infrastruktuuriga uute võrkude jaoks; rõhutab kasu, mida spekter võib digitaalse lõhe ületamisel pakkuda nii linna- kui ka maapiirkondades; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et digitaalne lõhe ei ole ainult maapiirkondade probleem; rõhutab seda, kui keeruline on mõnede vanemate kõrghoonete varustamine infrastruktuuriga uute võrkude jaoks; rõhutab kasu, mida spekter võib digitaalse lõhe ületamisel pakkuda nii linna- kui ka maapiirkondades;

| 25. | rõhutab digitaalse dividendi panust eelkõige vähem soodsas, eraldatud piirkonnas, näiteks maapiirkonnas, vähemarenenud piirkonnas ja saartel elavatele kodanikele parendatud koostalitlusvõimeliste sotsiaalsete teenuste pakkumisse, näiteks e-valitsus, e-tervishoid, e-kutseõpe ja e-haridus; |
| --- | --- |

25.

rõhutab digitaalse dividendi panust eelkõige vähem soodsas, eraldatud piirkonnas, näiteks maapiirkonnas, vähemarenenud piirkonnas ja saartel elavatele kodanikele parendatud koostalitlusvõimeliste sotsiaalsete teenuste pakkumisse, näiteks e-valitsus, e-tervishoid, e-kutseõpe ja e-haridus;

| 26. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, et võimaldada puuetega ja eakatel kasutajatel ning sotsiaalsete erivajadustega kasutajatel saada maksimaalset kasu digitaalse dividendi pakutavatest eelistest; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, et võimaldada puuetega ja eakatel kasutajatel ning sotsiaalsete erivajadustega kasutajatel saada maksimaalset kasu digitaalse dividendi pakutavatest eelistest;

| 27. | kinnitab avaliku julgeoleku teenuste ühiskondlikku väärtust ja vajadust lisada toetus seoses nende teenuste pakkumisega seotud nõuetega spektrit käsitlevasse korda, mis tuleneb ultrakõrgsagedusala ümberjaotamisest analoogteenustelt ülemineku tõttu; |
| --- | --- |

27.

kinnitab avaliku julgeoleku teenuste ühiskondlikku väärtust ja vajadust lisada toetus seoses nende teenuste pakkumisega seotud nõuetega spektrit käsitlevasse korda, mis tuleneb ultrakõrgsagedusala ümberjaotamisest analoogteenustelt ülemineku tõttu;

| 28. | rõhutab, et poliitika, mis käsitleb digitaalse dividendi täielikku ärakasutamist Euroopas, peamiseks prioriteediks on tagada, et tarbijad saavad kasutada väga suurt hulka kvaliteetseid teenuseid, tagades samas nende õiguste täieliku austamise, võttes arvesse vajadust kasutada tõhusalt ära digitaalringhäälingule üleminekuga vabanev spekter; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et poliitika, mis käsitleb digitaalse dividendi täielikku ärakasutamist Euroopas, peamiseks prioriteediks on tagada, et tarbijad saavad kasutada väga suurt hulka kvaliteetseid teenuseid, tagades samas nende õiguste täieliku austamise, võttes arvesse vajadust kasutada tõhusalt ära digitaalringhäälingule üleminekuga vabanev spekter;

| 29. | rõhutab, et digitaalne dividend pakub audiovisuaal- ja meediapoliitika eesmärkidele uusi võimalusi; on seepärast veendunud, et digitaalse dividendi haldamise kohta tehtud otsused peaksid edendama ja kaitsma audiovisuaal- ja meediapoliitikaga seotud üldist huvi pakkuvaid eesmärke, nagu väljendusvabadus, meediakanalite paljusus ning kultuuriline ja keeleline mitmekesisus, samuti vähemuste õiguste tagamine; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et digitaalne dividend pakub audiovisuaal- ja meediapoliitika eesmärkidele uusi võimalusi; on seepärast veendunud, et digitaalse dividendi haldamise kohta tehtud otsused peaksid edendama ja kaitsma audiovisuaal- ja meediapoliitikaga seotud üldist huvi pakkuvaid eesmärke, nagu väljendusvabadus, meediakanalite paljusus ning kultuuriline ja keeleline mitmekesisus, samuti vähemuste õiguste tagamine;

| 30. | julgustab liikmesriike tunnustama litsentsimata kasutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning mittetulundussektorile vabadele sagedustele juurdepääsu sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku väärtust ning suurendama seeläbi spektri kasutamise tõhusust, keskendudes praegu kasutamata sageduste (vabade alade) litsentsimata kasutamisele; |
| --- | --- |

30.

julgustab liikmesriike tunnustama litsentsimata kasutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning mittetulundussektorile vabadele sagedustele juurdepääsu sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku väärtust ning suurendama seeläbi spektri kasutamise tõhusust, keskendudes praegu kasutamata sageduste (vabade alade) litsentsimata kasutamisele;

| 31. | nõuab järkjärgulise lähenemise kasutamist selles vallas; on seisukohal, et arvestada tuleb mõjuga väiksematele võrkudele, eriti kohalikele traadita võrkudele, mille suhtes litsentseerimisnõuded praegu ei kehti, ja et edendada tuleks eelkõige maapiirkondades üldist juurdepääsu lairibaühendusele; |
| --- | --- |

31.

nõuab järkjärgulise lähenemise kasutamist selles vallas; on seisukohal, et arvestada tuleb mõjuga väiksematele võrkudele, eriti kohalikele traadita võrkudele, mille suhtes litsentseerimisnõuded praegu ei kehti, ja et edendada tuleks eelkõige maapiirkondades üldist juurdepääsu lairibaühendusele;

| 32. | kutsub liikmesriike üles toetama tõhustatud koostöömeetmeid spektri haldamise asutustega, et võtta innovatsiooni soodustamisel arvesse neid alasid, kus litsentsimata vaba ala spektri eraldamine võimaldaks võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid ja teenuseid; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles toetama tõhustatud koostöömeetmeid spektri haldamise asutustega, et võtta innovatsiooni soodustamisel arvesse neid alasid, kus litsentsimata vaba ala spektri eraldamine võimaldaks võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid ja teenuseid;

| 33. | julgustab liikmesriike vaba ala eraldamise kontekstis võtma arvesse mittetulundussektori ja haridusteenuste pakkujate ning kohalike kogukondade, keda ajendab avalike teenuste osutamise ülesanne, spektrile litsentsimata vaba juurdepääsu vajadust; |
| --- | --- |

33.

julgustab liikmesriike vaba ala eraldamise kontekstis võtma arvesse mittetulundussektori ja haridusteenuste pakkujate ning kohalike kogukondade, keda ajendab avalike teenuste osutamise ülesanne, spektrile litsentsimata vaba juurdepääsu vajadust;

| 34. | rõhutab, et ühe keskse elemendina litsentsimata kasutajatele juurdepääsu pakkumisel digitaalsele dividendile on vaja võtta arvesse nende sotsiaalsete rühmade, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, eriti puuetega ja eakate kasutajate ning sotsiaalsete erivajadustega kasutajate vajadusi; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ühe keskse elemendina litsentsimata kasutajatele juurdepääsu pakkumisel digitaalsele dividendile on vaja võtta arvesse nende sotsiaalsete rühmade, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, eriti puuetega ja eakate kasutajate ning sotsiaalsete erivajadustega kasutajate vajadusi;

| 35. | tunnistab uute tehnoloogiate kasu, näiteks traadita Internet ja Bluetooth, mis on esile kerkinud litsentsimata 2,4 GHz sagedusalal; tunnistab, et konkreetsed sagedused sobivad kõige paremini konkreetsetele teenustele; usub, et väikeses koguses litsentsimata spektri eraldamine teistel madalsagedusaladel võib innovatsiooni uute teenuste valdkonnas veelgi soodustada; |
| --- | --- |

35.

tunnistab uute tehnoloogiate kasu, näiteks traadita Internet ja Bluetooth, mis on esile kerkinud litsentsimata 2,4 GHz sagedusalal; tunnistab, et konkreetsed sagedused sobivad kõige paremini konkreetsetele teenustele; usub, et väikeses koguses litsentsimata spektri eraldamine teistel madalsagedusaladel võib innovatsiooni uute teenuste valdkonnas veelgi soodustada;

| 36. | rõhutab seetõttu, et sageduste määramine peaks toimuma läbipaistval viisil, võttes arvesse kõiki uue spektriosa potentsiaalseid kasutajaid ja nende kasu ühiskonnale; |
| --- | --- |

36.

rõhutab seetõttu, et sageduste määramine peaks toimuma läbipaistval viisil, võttes arvesse kõiki uue spektriosa potentsiaalseid kasutajaid ja nende kasu ühiskonnale;

| 37. | julgustab liikmesriike üksikasjalikult hindama järgnevatel aastatel analoogringhäälingult digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektri sotsiaalset ja majanduslikku väärtust; |
| --- | --- |

37.

julgustab liikmesriike üksikasjalikult hindama järgnevatel aastatel analoogringhäälingult digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektri sotsiaalset ja majanduslikku väärtust;

| 38. | tunnistab Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) Genf 2006 kokkuleppe (piirkondlik raadiosidekonverents 2006) ning riiklike sagedusplaanide ja ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2007 (WRC-07) otsuste olulisust ultrakõrgsagedusala ümberkorraldamisel; |
| --- | --- |

38.

tunnistab Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) Genf 2006 kokkuleppe (piirkondlik raadiosidekonverents 2006) ning riiklike sagedusplaanide ja ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2007 (WRC-07) otsuste olulisust ultrakõrgsagedusala ümberkorraldamisel;

| 39. | palub liikmesriikidel 2009. aasta lõpuks töötada ühtse metoodika alusel välja riiklikud digitaalse dividendi strateegiad; nõuab tungivalt, et komisjon abistaks liikmesriike nende riiklike digitaalse dividendi strateegiate väljatöötamisel ja edendaks häid tavasid ELi tasandil; |
| --- | --- |

39.

palub liikmesriikidel 2009. aasta lõpuks töötada ühtse metoodika alusel välja riiklikud digitaalse dividendi strateegiad; nõuab tungivalt, et komisjon abistaks liikmesriike nende riiklike digitaalse dividendi strateegiate väljatöötamisel ja edendaks häid tavasid ELi tasandil;

| 40. | rõhutab, et mõnede liikmesriikide peatne üleminek ja erinevused riiklikes üleminekukavades nõuavad ühenduse tasandil tegutsemist, millega ei saa oodata reformiga seotud direktiivide jõustumiseni; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et mõnede liikmesriikide peatne üleminek ja erinevused riiklikes üleminekukavades nõuavad ühenduse tasandil tegutsemist, millega ei saa oodata reformiga seotud direktiivide jõustumiseni;

| 41. | tunnistab liikmesriikide õigust määrata digitaalse dividendi kasutamist, kuid kinnitab samuti, et liikmesriikidevaheliste ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahjulike ja häirivate mõjutuste vältimise kõige tõhusamaks viisiks on ühenduse tasandil kooskõlastatud lähenemisviis, mis tõstab dividendi väärtust oluliselt; |
| --- | --- |

41.

tunnistab liikmesriikide õigust määrata digitaalse dividendi kasutamist, kuid kinnitab samuti, et liikmesriikidevaheliste ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahjulike ja häirivate mõjutuste vältimise kõige tõhusamaks viisiks on ühenduse tasandil kooskõlastatud lähenemisviis, mis tõstab dividendi väärtust oluliselt;

| 42. | kordab, et liidu kodanike huvides tuleks digitaalset dividendi võimalikult tõhusalt ja tulemuslikult hallata, et vältida häireid kõrgekvaliteediliste digitaalsete teleprogrammide edastamisel üha suuremale arvule kodanikele ning austada tarbijaõigusi ja -huve ning tarbijate investeeringuid seadmetesse; |
| --- | --- |

42.

kordab, et liidu kodanike huvides tuleks digitaalset dividendi võimalikult tõhusalt ja tulemuslikult hallata, et vältida häireid kõrgekvaliteediliste digitaalsete teleprogrammide edastamisel üha suuremale arvule kodanikele ning austada tarbijaõigusi ja -huve ning tarbijate investeeringuid seadmetesse;

| 43. | rõhutab, et liikmesriigid võiksid kaaluda tehnoloogia seisukohalt neutraalseid enampakkumisi digitaalse dividendi tõttu vabanenud sageduste jagamisel ja nende sageduste kaubeldavaks muutmist; on samas seisukohal, et see protseduur peab olema täielikult kooskõlas ITU raadioside-eeskirjadega, riigi sagedusplaani ja riiklike poliitiliste eesmärkidega, et vältida kahjulikke ja häirivaid mõjutusi osutatud teenuste vahel; hoiatab spektri killustumise eest, mis viib piiratud ressursside alakasutamiseni; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevane koordineeritud spektrikava ei tekita uusi takistusi edasisele innovatsioonile; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et liikmesriigid võiksid kaaluda tehnoloogia seisukohalt neutraalseid enampakkumisi digitaalse dividendi tõttu vabanenud sageduste jagamisel ja nende sageduste kaubeldavaks muutmist; on samas seisukohal, et see protseduur peab olema täielikult kooskõlas ITU raadioside-eeskirjadega, riigi sagedusplaani ja riiklike poliitiliste eesmärkidega, et vältida kahjulikke ja häirivaid mõjutusi osutatud teenuste vahel; hoiatab spektri killustumise eest, mis viib piiratud ressursside alakasutamiseni; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevane koordineeritud spektrikava ei tekita uusi takistusi edasisele innovatsioonile;

| 44. | toetab ühist ja tasakaalustatud lähenemisviisi digitaalse dividendi kasutamisele, mis võimaldab ringhäälinguorganisatsioonidel jätkuvalt oma teenuseid pakkuda ja neid laiendada ning elektroonilise side operaatoritel kasutada seda ressurssi uute teenuste pakkumiseks, millel on muud olulised sotsiaalsed ja majanduslikud rakendused, kuid rõhutab, et digitaalset dividendi tuleks igal juhul jaotada tehnoloogianeutraalsel viisil; |
| --- | --- |

44.

toetab ühist ja tasakaalustatud lähenemisviisi digitaalse dividendi kasutamisele, mis võimaldab ringhäälinguorganisatsioonidel jätkuvalt oma teenuseid pakkuda ja neid laiendada ning elektroonilise side operaatoritel kasutada seda ressurssi uute teenuste pakkumiseks, millel on muud olulised sotsiaalsed ja majanduslikud rakendused, kuid rõhutab, et digitaalset dividendi tuleks igal juhul jaotada tehnoloogianeutraalsel viisil;

| 45. | rõhutab, et spektripoliitika peab olema dünaamiline ning see peab ringhäälinguorganisatsioonidel ja sideoperaatoritel võimaldama kasutada uusi tehnoloogiaid ja arendada uusi teenuseid, mis võimaldavad neil jätkata võtmerolli mängimist kultuuri- ja meediapoliitika eesmärkide saavutamisel ning samal ajal pakkuda uusi kvaliteetseid sideteenuseid; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et spektripoliitika peab olema dünaamiline ning see peab ringhäälinguorganisatsioonidel ja sideoperaatoritel võimaldama kasutada uusi tehnoloogiaid ja arendada uusi teenuseid, mis võimaldavad neil jätkata võtmerolli mängimist kultuuri- ja meediapoliitika eesmärkide saavutamisel ning samal ajal pakkuda uusi kvaliteetseid sideteenuseid;

| 46. | rõhutab ühenduse tasandil sidusama ja integreerituma spektri planeerimise võimalikku kasu mastaabisäästu, innovatsiooni, koostalitlusvõime ja võimalike üleeuroopaliste teenuste pakkumise kujul; julgustab liikmesriike tegema omavahel ning komisjoniga koostööd digitaalse dividendi ühiste spektrivahemike määramiseks erinevate rakenduste kogumite tarbeks, mida saaks ühtlustada tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet järgides; |
| --- | --- |

46.

rõhutab ühenduse tasandil sidusama ja integreerituma spektri planeerimise võimalikku kasu mastaabisäästu, innovatsiooni, koostalitlusvõime ja võimalike üleeuroopaliste teenuste pakkumise kujul; julgustab liikmesriike tegema omavahel ning komisjoniga koostööd digitaalse dividendi ühiste spektrivahemike määramiseks erinevate rakenduste kogumite tarbeks, mida saaks ühtlustada tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet järgides;

| 47. | on veendunud, et kogumite loomine ultrakõrgsagedusalal peab põhinema altpoolt tuleval lähenemisviisil vastavalt riiklike turgude eripäradele, tagades samal ajal, et ühenduse tasandil ühtlustamine toimub siis, kui seeläbi luuakse selge lisandväärtus; |
| --- | --- |

47.

on veendunud, et kogumite loomine ultrakõrgsagedusalal peab põhinema altpoolt tuleval lähenemisviisil vastavalt riiklike turgude eripäradele, tagades samal ajal, et ühenduse tasandil ühtlustamine toimub siis, kui seeläbi luuakse selge lisandväärtus;

| 48. | toetab spektri tõhusama kasutamise saavutamise ning uuenduslike ja edukate riiklike, piiriüleste ja üleeuroopaliste teenuste esilekerkimise hõlbustamise eesmärgil kooskõlastatud lähenemisviisi ühenduse tasandil, mis põhineb spektri ultrakõrgsagedusala erinevatel kogumitel ühe- ja kahesuunaliste teenuste jaoks, võttes arvesse võimalikke kahjulikke häireid, mis tulenevad eri tüüpi võrkude samas sagedusvahemikus kooseksisteerimisest, ITU Genf RRC 2006 ja WRC 2007 tulemusi ning olemasolevaid lubasid; |
| --- | --- |

48.

toetab spektri tõhusama kasutamise saavutamise ning uuenduslike ja edukate riiklike, piiriüleste ja üleeuroopaliste teenuste esilekerkimise hõlbustamise eesmärgil kooskõlastatud lähenemisviisi ühenduse tasandil, mis põhineb spektri ultrakõrgsagedusala erinevatel kogumitel ühe- ja kahesuunaliste teenuste jaoks, võttes arvesse võimalikke kahjulikke häireid, mis tulenevad eri tüüpi võrkude samas sagedusvahemikus kooseksisteerimisest, ITU Genf RRC 2006 ja WRC 2007 tulemusi ning olemasolevaid lubasid;

| 49. | on seisukohal, et see osa ühenduse tasandil ühtlustatud spektrist, mis on eraldatud hädaabiteenustele, peaks suutma pakkuda juurdepääsu tulevastele lairibatehnoloogiatele selle teabe saamiseks ja edastamiseks, mida on vaja inimeste elu kaitsmiseks tõhusama reageerimise abil hädaabiteenuste poolt; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et see osa ühenduse tasandil ühtlustatud spektrist, mis on eraldatud hädaabiteenustele, peaks suutma pakkuda juurdepääsu tulevastele lairibatehnoloogiatele selle teabe saamiseks ja edastamiseks, mida on vaja inimeste elu kaitsmiseks tõhusama reageerimise abil hädaabiteenuste poolt;

| 50. | nõuab tungivalt, et komisjon teostaks koostöös liikmesriikidega asjakohased tehnilised, sotsiaal-majanduslikud ja tasuvusuuringud, et määrata kindlaks selliste sagedusvahemike suurus ja omadused, mida saaks ühenduse tasandil koordineerida või ühtlustada; tuletab meelde, et sellised uuringud peaksid võtma arvesse, et dividend ei ole staatiline, vaid et tehnoloogia areng on pidev protsess ja uute tehnoloogiate rakendamine peaks võimaldama kasutada ultrakõrgsagedusala uut liiki uuenduslike sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike teenuste jaoks, mis ei ole ringhäälingu- ega lairiba raadioside teenused; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid osaleksid neis uuringutes, et määratleda Euroopa tasandil ühtlustatavad ühtsed sagedusvahemikud selgelt määratletud ja koostalitlusvõimeliste üleeuroopaliste teenuste jaoks ning nende sagedusvahemike eraldamiseks; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et komisjon teostaks koostöös liikmesriikidega asjakohased tehnilised, sotsiaal-majanduslikud ja tasuvusuuringud, et määrata kindlaks selliste sagedusvahemike suurus ja omadused, mida saaks ühenduse tasandil koordineerida või ühtlustada; tuletab meelde, et sellised uuringud peaksid võtma arvesse, et dividend ei ole staatiline, vaid et tehnoloogia areng on pidev protsess ja uute tehnoloogiate rakendamine peaks võimaldama kasutada ultrakõrgsagedusala uut liiki uuenduslike sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike teenuste jaoks, mis ei ole ringhäälingu- ega lairiba raadioside teenused; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid osaleksid neis uuringutes, et määratleda Euroopa tasandil ühtlustatavad ühtsed sagedusvahemikud selgelt määratletud ja koostalitlusvõimeliste üleeuroopaliste teenuste jaoks ning nende sagedusvahemike eraldamiseks;

| 51. | nõuab tungivalt, et komisjon püüaks teha koostööd liikmesriikide naaberriikidega, et need võtaksid vastu sarnased sagedusplaanid või kooskõlastaksid oma sageduste eraldamise ELiga, et vältida häireid telekommunikatsioonirakenduste töös; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et komisjon püüaks teha koostööd liikmesriikide naaberriikidega, et need võtaksid vastu sarnased sagedusplaanid või kooskõlastaksid oma sageduste eraldamise ELiga, et vältida häireid telekommunikatsioonirakenduste töös;

| 52. | palub komisjonil viia läbi uuringu konfliktide kohta avatud lähtekoodiga tarkvara ja sertifitseerimisasutuste vahel tarkvaraga seotud raadiote suhtes; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil viia läbi uuringu konfliktide kohta avatud lähtekoodiga tarkvara ja sertifitseerimisasutuste vahel tarkvaraga seotud raadiote suhtes;

| 53. | palub komisjonil esitada ettepaneku meetmete kohta õigusliku vastutuse vähendamiseks traadita võrgu pakkumise kontekstis; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil esitada ettepaneku meetmete kohta õigusliku vastutuse vähendamiseks traadita võrgu pakkumise kontekstis;

| 54. | palub komisjonil niipea, kui eelnimetatud uuringud on teostatud ja raadiospektripoliitika töörühma ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsiga on konsulteeritud, ning võttes nõuetekohaselt arvesse riiklikke eripärasid, esitada ettepanek Euroopa Parlamendile ja nõukogule digitaalse dividendi kasutamise ühenduse tasandil parema kooskõlastamise meetmete kohta vastavalt rahvusvaheliselt kokku lepitud sagedusplaanidele; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil niipea, kui eelnimetatud uuringud on teostatud ja raadiospektripoliitika töörühma ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsiga on konsulteeritud, ning võttes nõuetekohaselt arvesse riiklikke eripärasid, esitada ettepanek Euroopa Parlamendile ja nõukogule digitaalse dividendi kasutamise ühenduse tasandil parema kooskõlastamise meetmete kohta vastavalt rahvusvaheliselt kokku lepitud sagedusplaanidele;

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lK 364.

(2)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lK 115.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/66

---

Kolmapäev, 24. september 2008Rahvusvaheline troopilise puidu leping

P6_TA(2008)0454

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu (ITTA) kohta

2010/C 8 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsus eelnõud (11964/2007);

võttes arvesse komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi (KOM(2007)0640);

võttes arvesse Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2006.–2007. aasta metsasaaduste turuülevaadet;

võttes arvesse Sir Nicholas Sterni poolt 30. oktoobril 2006. aastal esitletud ülevaadet kliimamuutuse majandustegurite kohta;

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava rakendamise kiirendamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et keskkonnakaitse nõuded tuleb integreerida ühise kaubanduspoliitika plaanimise ja rakendamisega (asutamislepingu artikkel 6 ja artikli 3 lõike 1 punkt b), sest Euroopa ühenduse keskkonnapoliitika peamisi eesmärke on meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegeleda piirkondlike või ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega, sealhulgas metsade bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja jätkusuutliku kasutamisega (asutamislepingu artikkel 174); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et keskkonnakaitse nõuded tuleb integreerida ühise kaubanduspoliitika plaanimise ja rakendamisega (asutamislepingu artikkel 6 ja artikli 3 lõike 1 punkt b), sest Euroopa ühenduse keskkonnapoliitika peamisi eesmärke on meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegeleda piirkondlike või ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega, sealhulgas metsade bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja jätkusuutliku kasutamisega (asutamislepingu artikkel 174);

| B. | arvestades, et aastas raadatakse ligi 13 miljonit hektarit metsa, sealhulgas kuus miljonit hektarit ürgmetsa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aastas raadatakse ligi 13 miljonit hektarit metsa, sealhulgas kuus miljonit hektarit ürgmetsa;

| C. | arvestades, et raadamise arvele võib kanda hinnanguliselt 20 % 1990ndate aastate kasvuhoonegaaside heitkogustest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et raadamise arvele võib kanda hinnanguliselt 20 % 1990ndate aastate kasvuhoonegaaside heitkogustest;

| D. | arvestades, et FAO hinnangul on ökomärgistusega vähem kui 8 % ülemaailmsetest metsaaladest ning et vähem kui 5 % troopilistest metsadest majandatakse säästvalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et FAO hinnangul on ökomärgistusega vähem kui 8 % ülemaailmsetest metsaaladest ning et vähem kui 5 % troopilistest metsadest majandatakse säästvalt;

| E. | arvestades, et odavalt imporditud ebaseaduslik puit ja metsasaadused ning peamiste sotsiaal- ja keskkonnastandardite eiramine destabiliseerivad rahvusvahelisi turge, piiravad tootjariikide maksutulu ja ohustavad kvaliteetseid töökohti nii impordi- kui ka ekspordiriikides ning õõnestavad nende ettevõtete olukorda, kes käituvad vastutustundlikult ja järgivad kehtivaid norme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et odavalt imporditud ebaseaduslik puit ja metsasaadused ning peamiste sotsiaal- ja keskkonnastandardite eiramine destabiliseerivad rahvusvahelisi turge, piiravad tootjariikide maksutulu ja ohustavad kvaliteetseid töökohti nii impordi- kui ka ekspordiriikides ning õõnestavad nende ettevõtete olukorda, kes käituvad vastutustundlikult ja järgivad kehtivaid norme;

| F. | arvestades, et puitu tootvate riikide elanikelt ei tule eeldada ülemaailmsete varude säilitamiskulude kandmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et puitu tootvate riikide elanikelt ei tule eeldada ülemaailmsete varude säilitamiskulude kandmist;

| G. | arvestades, et komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogramm sisaldas komisjoni teatist raadamise vähendamiseks võetavate meetmete kohta ning teatist ebaseaduslikult raiutud puidu ja sellest valmistatud puidutoodete ELis turustamise ennetamise kohta (millele on lisatud seadusandlik ettepanek), |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogramm sisaldas komisjoni teatist raadamise vähendamiseks võetavate meetmete kohta ning teatist ebaseaduslikult raiutud puidu ja sellest valmistatud puidutoodete ELis turustamise ennetamise kohta (millele on lisatud seadusandlik ettepanek),

| 1. | väljendab heameelt 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu (ITTA) sõlmimise üle, võttes arvesse, et selles osas kokkuleppele mitte jõudmine oleks kahjustanud arvamust rahvusvahelise üldsuse kohustusest edendada troopiliste metsade kaitset ja säästvat kasutust; on sellegipoolest arvamusel, et tulemusest ei piisa kõnealuste metsade kaotusest tingitud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu (ITTA) sõlmimise üle, võttes arvesse, et selles osas kokkuleppele mitte jõudmine oleks kahjustanud arvamust rahvusvahelise üldsuse kohustusest edendada troopiliste metsade kaitset ja säästvat kasutust; on sellegipoolest arvamusel, et tulemusest ei piisa kõnealuste metsade kaotusest tingitud probleemide lahendamiseks;

Vajadus ühtsema poliitika järele

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama märgatavalt olemasolevaid rahalisi vahendeid, et tõhustada troopiliste metsade säilitamist ja ökoloogiliselt vastutustundlikku kasutust, toetama meetmeid, mille eesmärk on tugevdada keskkonnaalast juhtimist ja tõsta suutlikkust, ning edendama majanduslikult elujõulisi alternatiive hävitavale metsaraiele, kaevandamisele ja põllumajandustavadele; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama märgatavalt olemasolevaid rahalisi vahendeid, et tõhustada troopiliste metsade säilitamist ja ökoloogiliselt vastutustundlikku kasutust, toetama meetmeid, mille eesmärk on tugevdada keskkonnaalast juhtimist ja tõsta suutlikkust, ning edendama majanduslikult elujõulisi alternatiive hävitavale metsaraiele, kaevandamisele ja põllumajandustavadele;

| 3. | on seisukohal, et võrdselt oluline on tõhustada riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna, sealhulgas kohalike kogukondade ja põliselanike suutlikkust, osaleda loodusvarade kaitse, kasutuse ja haldusega seotud otsuste langetamises, ning piiritleda ja kaitsta nende maaga seotud õigusi; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et võrdselt oluline on tõhustada riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna, sealhulgas kohalike kogukondade ja põliselanike suutlikkust, osaleda loodusvarade kaitse, kasutuse ja haldusega seotud otsuste langetamises, ning piiritleda ja kaitsta nende maaga seotud õigusi;

| 4. | on arvamusel, et riigihankepoliitikas tuleks nõuda puidu ja puidutoodete pärinemist seaduslikest ja säästvatest allikatest, et tugevdada ametivõimude praktilist kohustust järgida head valitsemistava metsanduses ning võidelda korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et riigihankepoliitikas tuleks nõuda puidu ja puidutoodete pärinemist seaduslikest ja säästvatest allikatest, et tugevdada ametivõimude praktilist kohustust järgida head valitsemistava metsanduses ning võidelda korruptsiooni vastu;

| 5. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid samuti selle tagamisega, et ekspordikrediidiasutused, Cotonou investeerimisrahastu ja muud rahvusvahelised laenuasutused, mis rahastavad projekte ELi rahaga, kasutavad vabatahtliku, eelneva ja informeeritud nõusoleku põhimõtet, enne kui nad toetavad mis tahes projekti metsanduse valdkonnas, ning et enne projektide elluviimist viiakse läbi keskkonnamõju hindamised ja keskkonnaalane kontroll tagamaks, et projektid ei toeta metsade raadamist, degradeerumist või ebaseaduslikku raiet; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid samuti selle tagamisega, et ekspordikrediidiasutused, Cotonou investeerimisrahastu ja muud rahvusvahelised laenuasutused, mis rahastavad projekte ELi rahaga, kasutavad vabatahtliku, eelneva ja informeeritud nõusoleku põhimõtet, enne kui nad toetavad mis tahes projekti metsanduse valdkonnas, ning et enne projektide elluviimist viiakse läbi keskkonnamõju hindamised ja keskkonnaalane kontroll tagamaks, et projektid ei toeta metsade raadamist, degradeerumist või ebaseaduslikku raiet;

| 6. | peab selliseid märgistusalgatusi, mis võimaldavad tarbijatel olla kindel selles, et nende ostetav puit on mitte lihtsalt seaduslik, vaid pärit säästvalt majandatavast metsast, potentsiaalselt kasulikuks täienduseks rahvusvahelistele lepingutele, tingimusel et märgistust toetab sõltumatu vastavustõendus; |
| --- | --- |

6.

peab selliseid märgistusalgatusi, mis võimaldavad tarbijatel olla kindel selles, et nende ostetav puit on mitte lihtsalt seaduslik, vaid pärit säästvalt majandatavast metsast, potentsiaalselt kasulikuks täienduseks rahvusvahelistele lepingutele, tingimusel et märgistust toetab sõltumatu vastavustõendus;

| 7. | tunneb muret, et vabatahtlikest lepingutest ei piisa kontrollimaks ELis turule toodud puidutoodete pärinemist seaduslikest ja säästvatest allikatest ning on seetõttu arvamusel, et EL peaks alustama õiguslikult siduvate sisemiste normide vastuvõtmisega, mida täiendaksid mittevastavuse mõjutusvahendid; |
| --- | --- |

7.

tunneb muret, et vabatahtlikest lepingutest ei piisa kontrollimaks ELis turule toodud puidutoodete pärinemist seaduslikest ja säästvatest allikatest ning on seetõttu arvamusel, et EL peaks alustama õiguslikult siduvate sisemiste normide vastuvõtmisega, mida täiendaksid mittevastavuse mõjutusvahendid;

| 8. | rõhutab, et rangeid säästvuskriteeriumeid, milles võetakse arvesse nii otsest kui ka kaudset keskkonna- ja sotsiaalmõju, tuleb kohaldada biokütuste ja biomassi impordile, et fossiilkütuste asendamisest tulenevad klimaatilised eelised ei jääks ülekaalukalt alla raadamisest põhjustatud suurenenud süsinikdioksiidi heitmetele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et rangeid säästvuskriteeriumeid, milles võetakse arvesse nii otsest kui ka kaudset keskkonna- ja sotsiaalmõju, tuleb kohaldada biokütuste ja biomassi impordile, et fossiilkütuste asendamisest tulenevad klimaatilised eelised ei jääks ülekaalukalt alla raadamisest põhjustatud suurenenud süsinikdioksiidi heitmetele;

| 9. | kutsub komisjoni üles kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute abil tagama puiduvarude head valitsemistava; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute abil tagama puiduvarude head valitsemistava;

| 10. | on seisukohal, et esildatud kaubanduslepingud Kagu-Aasia riikidega on sellega seoses eriti olulised ning on arvamusel, et kõik lepingud peavad sisaldama mõtestatud säästva arengu peatükki, milles käsitletakse metsade säilitamise ning ebaseadusliku ja jätkusuutmatu metsaraie vastase võitluse küsimusi; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et esildatud kaubanduslepingud Kagu-Aasia riikidega on sellega seoses eriti olulised ning on arvamusel, et kõik lepingud peavad sisaldama mõtestatud säästva arengu peatükki, milles käsitletakse metsade säilitamise ning ebaseadusliku ja jätkusuutmatu metsaraie vastase võitluse küsimusi;

Tugevama ja tõhusama lepingu iseloomulikud jooned

| 11. | on arvamusel, et troopilist puitu käsitlev tulemuslik leping peaks esmaste eesmärkidena sätestama vajaduse tagada troopiliste metsade kaitse ja säästev majandamine ning degradeeritud metsaalade taastamine, ja selle, et troopilise puiduga kauplemist tuleb soodustada ainult niivõrd, kuivõrd see on vastavuses eelnevatele eesmärkidele; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et troopilist puitu käsitlev tulemuslik leping peaks esmaste eesmärkidena sätestama vajaduse tagada troopiliste metsade kaitse ja säästev majandamine ning degradeeritud metsaalade taastamine, ja selle, et troopilise puiduga kauplemist tuleb soodustada ainult niivõrd, kuivõrd see on vastavuses eelnevatele eesmärkidele;

| 12. | palub komisjonil välja töötada asjakohane rahastamissüsteem nendele riikidele, kes otsustavad eelistada pikemaajalist eesmärki – edendada pigem säästvat metsandust kui maksimeerida lühiajalisi tulusid –, ning uurida võimalust korraldada ümber Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni hääletussüsteem, et soosida riike, kes seavad prioriteediks metsaressursside säilitamise ja säästva kasutamise; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil välja töötada asjakohane rahastamissüsteem nendele riikidele, kes otsustavad eelistada pikemaajalist eesmärki – edendada pigem säästvat metsandust kui maksimeerida lühiajalisi tulusid –, ning uurida võimalust korraldada ümber Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni hääletussüsteem, et soosida riike, kes seavad prioriteediks metsaressursside säilitamise ja säästva kasutamise;

| 13. | on seisukohal, et tulevase lepinguga tuleks tagada parlamendiliikmete ja kodanikuühiskonna kaasamine poliitika kujundamisse ning sätestada sõltumatu auditi kohustus liikmete metsahalduspoliitika säästvuse ja sellise poliitika mõju kohta põliselanikele; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et tulevase lepinguga tuleks tagada parlamendiliikmete ja kodanikuühiskonna kaasamine poliitika kujundamisse ning sätestada sõltumatu auditi kohustus liikmete metsahalduspoliitika säästvuse ja sellise poliitika mõju kohta põliselanikele;

Järeldused

| 14. | on arvamusel, et lepinguks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teise lõigu alusel ning on seisukohal, et nõukogu ja komisjon peaksid väljendama rahulolu tõhustatud legitiimsuse ja üldsuse suhtumisega, mis tuleneks parlamendi suuremast kaasatusest; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et lepinguks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teise lõigu alusel ning on seisukohal, et nõukogu ja komisjon peaksid väljendama rahulolu tõhustatud legitiimsuse ja üldsuse suhtumisega, mis tuleneks parlamendi suuremast kaasatusest;

| 15. | palub komisjonil esitada aastaaruandeid 2006. aasta ITTA rakendamise ja samuti troopiliste metsade kauplemisega kaasnevate negatiivsete mõjude vähendamisele suunatud meetmete kohta, sealhulgas FLEGT programmi raames sõlmitud vabakaubanduslepingute ja kahepoolsete lepingute tagajärjed; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil esitada aastaaruandeid 2006. aasta ITTA rakendamise ja samuti troopiliste metsade kauplemisega kaasnevate negatiivsete mõjude vähendamisele suunatud meetmete kohta, sealhulgas FLEGT programmi raames sõlmitud vabakaubanduslepingute ja kahepoolsete lepingute tagajärjed;

| 16. | on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks olema täielikult kaasatud FLEGTi partnerluslepingute läbirääkimiste igasse etappi ning et teda tuleks teavitada tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks olema täielikult kaasatud FLEGTi partnerluslepingute läbirääkimiste igasse etappi ning et teda tuleks teavitada tehtud edusammudest;

| 17. | palub komisjonil alustada järgmiste ITTA läbirääkimiste vooru ettevalmistamist eesmärgiga tagada täiuslikum järgmine leping; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil alustada järgmiste ITTA läbirääkimiste vooru ettevalmistamist eesmärgiga tagada täiuslikum järgmine leping;

| 18. | palub komisjonil esitada parlamendile regulaarselt aruandeid tulevaste läbirääkimiste edenemise kohta seoses 2006. aasta ITTAle järgneva lepinguga, et läbirääkimiste tulemustel oleks ulatuslik toetus; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil esitada parlamendile regulaarselt aruandeid tulevaste läbirääkimiste edenemise kohta seoses 2006. aasta ITTAle järgneva lepinguga, et läbirääkimiste tulemustel oleks ulatuslik toetus;

*

* *

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lK 482.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/69

---

Kolmapäev, 24. september 2008ELi ja India tippkohtumise ettevalmistamine

P6_TA(2008)0455

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta resolutsioon ELi ja India tippkohtumise (29. september 2008, Marseille) ettevalmistamise kohta

2010/C 8 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 8. novembril 2004. aastal Haagis algatatud ELi ja India strateegilist partnerlust;

võttes arvesse ELi ja India üheksandat tippkohtumist, mis toimub 29. septembril 2008. aastal Marseille's;

võttes arvesse 2005. aasta strateegilise partnerluse ühist tegevuskava, mis võeti vastu 7. septembril 2005. aastal New Delhis toimunud ELi ja India kuuendal tippkohtumisel;

võttes arvesse 30. novembril 2007. aastal New Delhis toimunud ELi ja India kaheksanda tippkohtumise järeldusi;

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja India suhete kohta: strateegiline partnerlus (1);

võttes arvesse ELi ja India vastastikuse mõistmise memorandumit India riikliku strateegiadokumendi (2007–2010) kohta;

võttes arvesse ELi ja India energiakomisjoni kolmandat kohtumist, mis toimus 20. juunil 2007;

võttes arvesse oma 24. mai 2007. aasta resolutsiooni Kashmiri kohta: praegune olukord ja tulevikuväljavaated (2);

võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni väidetavate massihaudade kohta India poolt administreeritavas Kashmiris (3);

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (4);

võttes arvesse India Vabariigi presidendi pöördumist Euroopa Parlamendi poole 25. aprillil 2007. aastal;

võttes arvesse 15.–16. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud ELi ja India kodanikuühiskonna ümarlaua kohtumise järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL ja India on maailma suurimad demokraatlikud ühiskonnad ning et nende ühine pühendumus demokraatiale, pluralismile, õigusriigi põhimõtetele ja mitmepoolsusele rahvusvahelises suhtlemises aitab kaasa ülemaailmsele rahule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja India on maailma suurimad demokraatlikud ühiskonnad ning et nende ühine pühendumus demokraatiale, pluralismile, õigusriigi põhimõtetele ja mitmepoolsusele rahvusvahelises suhtlemises aitab kaasa ülemaailmsele rahule ja stabiilsusele;

| B. | arvestades, et eespool nimetatud ELi ja India strateegilise partnerluse ühine tegevuskava on olnud aluseks ELi ja India vahelisele kasvavale koostööle alates 2005. aastast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eespool nimetatud ELi ja India strateegilise partnerluse ühine tegevuskava on olnud aluseks ELi ja India vahelisele kasvavale koostööle alates 2005. aastast;

| C. | arvestades, et India aastane majanduskasv on olnud viimastel aastatel vahemikus 8 kuni 10 %, tehes Indiast riigi, millest on saamas suur majandusjõud ning mis on teinud suuri edusamme majandusarengus; arvestades, et India on teinud suuri saavutusi mitmesuguste inimarengu näitajate osas, seal on tekkinud ulatuslikum keskklass, mis läheneb sajale miljonile inimesele, ning et India ei ole enam üksnes arenguabi saaja, vaid ka selle andja; arvestades sissetulekute suurt erinevust ning jätkuvat muret seoses 300 miljoni indialasega, kes elavad allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et India aastane majanduskasv on olnud viimastel aastatel vahemikus 8 kuni 10 %, tehes Indiast riigi, millest on saamas suur majandusjõud ning mis on teinud suuri edusamme majandusarengus; arvestades, et India on teinud suuri saavutusi mitmesuguste inimarengu näitajate osas, seal on tekkinud ulatuslikum keskklass, mis läheneb sajale miljonile inimesele, ning et India ei ole enam üksnes arenguabi saaja, vaid ka selle andja; arvestades sissetulekute suurt erinevust ning jätkuvat muret seoses 300 miljoni indialasega, kes elavad allpool vaesuspiiri;

| D. | arvestades, et India seisab sisepoliitikas praegu silmitsi mitme kriisiga, nagu islamistliku džihaadi ja hindu radikaalide pidev vägivald, kogukondade vahelised pinged Jammus ja Kashmiris, rünnakud Orissa kristlaste vastu, kelledest paljud kuulusid dalitite (puutumatud) hulka, maoistlike (naksaliidid) mässuliste liikumise levik vähemalt 12 osariigis ning loodusõnnetused riigi kirdeosas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et India seisab sisepoliitikas praegu silmitsi mitme kriisiga, nagu islamistliku džihaadi ja hindu radikaalide pidev vägivald, kogukondade vahelised pinged Jammus ja Kashmiris, rünnakud Orissa kristlaste vastu, kelledest paljud kuulusid dalitite (puutumatud) hulka, maoistlike (naksaliidid) mässuliste liikumise levik vähemalt 12 osariigis ning loodusõnnetused riigi kirdeosas;

| E. | arvestades, et 2008. aasta augustis levis Orissas vägivallalaine ja pandi toime rida mõrvu, mis olid suunatud kristlaste vastu; arvestades väiteid, et kohalik politsei ei sekkunud tulemuslikult sündmustesse ning et Vishwa Hindu Parishadi liidrid teatasid, et vägivald ei lõppevat enne, kui Orissa on kristlastest täielikult vaba; arvestades, et kristlikud kogukonnad Indias kannatavad jätkuvalt sallimatuse ja vägivalla all; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2008. aasta augustis levis Orissas vägivallalaine ja pandi toime rida mõrvu, mis olid suunatud kristlaste vastu; arvestades väiteid, et kohalik politsei ei sekkunud tulemuslikult sündmustesse ning et Vishwa Hindu Parishadi liidrid teatasid, et vägivald ei lõppevat enne, kui Orissa on kristlastest täielikult vaba; arvestades, et kristlikud kogukonnad Indias kannatavad jätkuvalt sallimatuse ja vägivalla all;

| F. | arvestades, et India valitsuse aastakümnete pikkustele jõupingutustele vaatamata mõjutab kastiline diskrimineerimine ja dalitite „puutumatuteks” pidamine endiselt olulisel määral nende sotsiaalmajanduslikke ning poliitilisi ja kodanikuõigusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et India valitsuse aastakümnete pikkustele jõupingutustele vaatamata mõjutab kastiline diskrimineerimine ja dalitite „puutumatuteks” pidamine endiselt olulisel määral nende sotsiaalmajanduslikke ning poliitilisi ja kodanikuõigusi;

| G. | arvestades, et alates 2005. aasta oktoobrist on India linnades esinenud pommirünnakutes hukkunud enam kui 400 inimest; arvestades, et viimane neist, islamistlike terroristide rünnak leidis aset 13. septembril 2008. aastal, põhjustades vähemalt 20 inimese surma ning vigastades paljusid inimesi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2005. aasta oktoobrist on India linnades esinenud pommirünnakutes hukkunud enam kui 400 inimest; arvestades, et viimane neist, islamistlike terroristide rünnak leidis aset 13. septembril 2008. aastal, põhjustades vähemalt 20 inimese surma ning vigastades paljusid inimesi;

| H. | arvestades, et ELi ja India vaheline kaubandus on viimastel aastatel kasvanud eksponentsiaalselt 28,6 miljardilt eurolt 2003. aastal enam kui 55 miljardile eurole 2007. aastal ning et ELi välisinvesteeringud on Indias aastatel 2002–2006 enam kui kahekordistunud, st kasvanud 2,4 miljardile eurole; arvestades, et India kaubandusrežiim ja õiguslik raamistik on endiselt suhteliselt piiravad ning et 2008. aastal seadis Maailmapank nn äritegevuse lihtsuse osas India 120ndale kohale (178st majandusest); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi ja India vaheline kaubandus on viimastel aastatel kasvanud eksponentsiaalselt 28,6 miljardilt eurolt 2003. aastal enam kui 55 miljardile eurole 2007. aastal ning et ELi välisinvesteeringud on Indias aastatel 2002–2006 enam kui kahekordistunud, st kasvanud 2,4 miljardile eurole; arvestades, et India kaubandusrežiim ja õiguslik raamistik on endiselt suhteliselt piiravad ning et 2008. aastal seadis Maailmapank nn äritegevuse lihtsuse osas India 120ndale kohale (178st majandusest);

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament ja India parlament on seadnud sisse ametlikud kahepoolsed suhted; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament ja India parlament on seadnud sisse ametlikud kahepoolsed suhted;

| J. | arvestades, et ELil ja Indial on endiselt kindel kavatsus sõlmida vabakaubandusleping, mis on laiaulatuslik, tasakaalustatud ning täielikult kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadega ning mis näeb ette kaubavahetuse ja teenuskaubanduse järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise ning reguleerib ka kaubandusega seotud küsimusi; arvestades, et vabakaubandusleping toob olulist kasu mõlema osapoole majandusele, suurendab investeeringuid, kogueksporti ja -importi nii ELis kui ka Indias ning annab väärtusliku tõuke ülemaailmsele kaubandusele, eriti teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELil ja Indial on endiselt kindel kavatsus sõlmida vabakaubandusleping, mis on laiaulatuslik, tasakaalustatud ning täielikult kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadega ning mis näeb ette kaubavahetuse ja teenuskaubanduse järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise ning reguleerib ka kaubandusega seotud küsimusi; arvestades, et vabakaubandusleping toob olulist kasu mõlema osapoole majandusele, suurendab investeeringuid, kogueksporti ja -importi nii ELis kui ka Indias ning annab väärtusliku tõuke ülemaailmsele kaubandusele, eriti teenuste valdkonnas;

| K. | arvestades, et ELil ja Indial on tekkinud tihe koostöö teaduse ja tehnika valdkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELil ja Indial on tekkinud tihe koostöö teaduse ja tehnika valdkonnas;

| L. | arvestades, et EL ja India on võtnud kohustuse kaotada igasugune terrorism, mis on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL ja India on võtnud kohustuse kaotada igasugune terrorism, mis on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;

| M. | arvestades, et Indiast on saanud rahvusvahelise üldsuse oluline osapool ning üks suurimaid ÜRO rahutagamise operatsioonidesse panustajaid ning arvestades, et ÜRO peaks kõnealust tugevdatud staatust tunnustama, andes Indiale ÜRO Julgeolekunõukogus alalise koha; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Indiast on saanud rahvusvahelise üldsuse oluline osapool ning üks suurimaid ÜRO rahutagamise operatsioonidesse panustajaid ning arvestades, et ÜRO peaks kõnealust tugevdatud staatust tunnustama, andes Indiale ÜRO Julgeolekunõukogus alalise koha;

| N. | arvestades, et Indial on oluline roll Lõuna-Aasia ja Kagu-Aasia küsimustes, eriti liikmesuse kaudu Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsioonis (SAARC) ning koostöö kaudu Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN); arvestades, et Indial on võtmeroll piirkonna stabiilsuse toetamisel ning seoses India koostööga ELiga Nepalis ja Sri Lankas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Indial on oluline roll Lõuna-Aasia ja Kagu-Aasia küsimustes, eriti liikmesuse kaudu Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsioonis (SAARC) ning koostöö kaudu Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN); arvestades, et Indial on võtmeroll piirkonna stabiilsuse toetamisel ning seoses India koostööga ELiga Nepalis ja Sri Lankas;

| O. | arvestades, et Ameerika Ühendriigid ja India on allkirjastanud tsiviileesmärkidel tehtava tuumaenergiaalase koostöö lepingu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Ameerika Ühendriigid ja India on allkirjastanud tsiviileesmärkidel tehtava tuumaenergiaalase koostöö lepingu;

| P. | arvestades, et endise Jammu ja Kashmiri vürstiriigi rahumeelne tulevik on endiselt oluline eesmärk Lõuna-Aasia stabiilsuse seisukohast; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et endise Jammu ja Kashmiri vürstiriigi rahumeelne tulevik on endiselt oluline eesmärk Lõuna-Aasia stabiilsuse seisukohast;

| Q. | arvestades, et kliimamuutus, energiakasutus ning energiavarustuse kindlus valmistavad rahvusvahelisele üldsusele tõsist muret; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutus, energiakasutus ning energiavarustuse kindlus valmistavad rahvusvahelisele üldsusele tõsist muret;

| R. | arvestades, et ülemaailmne kütuse ja toiduainete hindade plahvatuslik tõus on tekitanud tõsiseid majanduslikke raskusi ja pannud muretsema sotsiaalsete rahutuste võimalikkuse pärast; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ülemaailmne kütuse ja toiduainete hindade plahvatuslik tõus on tekitanud tõsiseid majanduslikke raskusi ja pannud muretsema sotsiaalsete rahutuste võimalikkuse pärast;

| S. | arvestades, et India osaleb ELi GALILEO ja ITERi projektides, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et India osaleb ELi GALILEO ja ITERi projektides,

| 1. | tunneb heameelt India ja ELi üheksanda tippkohtumise korraldamise üle kui väljendusena jätkusuutlikust strateegilisest partnerlusest ning soovitab tungivalt, et nendele iga-aastastele tippkohtumistele eelneksid tulevikus parlamentaarsed eel-kohtumised, millega rõhutataks demokraatlikku järelevalvet selle protsessi üle ja edendataks kummagi osapoole seisukohtade ja demokraatlike süsteemide vastastikust mõistmist; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt India ja ELi üheksanda tippkohtumise korraldamise üle kui väljendusena jätkusuutlikust strateegilisest partnerlusest ning soovitab tungivalt, et nendele iga-aastastele tippkohtumistele eelneksid tulevikus parlamentaarsed eel-kohtumised, millega rõhutataks demokraatlikku järelevalvet selle protsessi üle ja edendataks kummagi osapoole seisukohtade ja demokraatlike süsteemide vastastikust mõistmist;

| 2. | kinnitab veel kord oma tugevat toetust strateegiliste suhete tugevdamisele ELi ja India vahel ning suhete edasise tihendamise võimaluste uurimisele ja nõuab, et tippkohtumisel jõutaks konkreetsete järeldusteni majandus-, poliitika-, julgeoleku- ja kaubandusalastes ning muudes vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; |
| --- | --- |

2.

kinnitab veel kord oma tugevat toetust strateegiliste suhete tugevdamisele ELi ja India vahel ning suhete edasise tihendamise võimaluste uurimisele ja nõuab, et tippkohtumisel jõutaks konkreetsete järeldusteni majandus-, poliitika-, julgeoleku- ja kaubandusalastes ning muudes vastastikust huvi pakkuvates küsimustes;

| 3. | tunneb heameelt eespool nimetatud strateegilise partnerluse ühise tegevuskava läbivaatamise üle, loodab, et selles sätestatakse selged prioriteedid ja tähtajad kokkulepitud tegevustele, ning kordab oma soovi olla läbivaatamisprotsessi kaasatud; on valmis pidama komisjoniga arutelusid oma kaasatuse vormi määratlemiseks; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt eespool nimetatud strateegilise partnerluse ühise tegevuskava läbivaatamise üle, loodab, et selles sätestatakse selged prioriteedid ja tähtajad kokkulepitud tegevustele, ning kordab oma soovi olla läbivaatamisprotsessi kaasatud; on valmis pidama komisjoniga arutelusid oma kaasatuse vormi määratlemiseks;

| 4. | võtab teadmiseks, et EL ja India kavatsevad võtta tippkohtumisel vastu muudetud strateegilise partnerluse ühise tegevuskava; rõhutab esitatud ühismeetmetele tõelise poliitilise tähenduse andmise ning piisavate vahendite eraldamise tähtsust, et võimaldada kavas esitatud prioriteetide täielikku elluviimist; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et EL ja India kavatsevad võtta tippkohtumisel vastu muudetud strateegilise partnerluse ühise tegevuskava; rõhutab esitatud ühismeetmetele tõelise poliitilise tähenduse andmise ning piisavate vahendite eraldamise tähtsust, et võimaldada kavas esitatud prioriteetide täielikku elluviimist;

| 5. | tervitab India parlamendi ja Euroopa Parlamendi vahelise sõprusrühma loomist 2008. aasta juunis, mis tegutseb India parlamendis analoogiliselt Euroopa Parlamendi delegatsiooniga India Vabariigiga suhtlemiseks; loodab, et see positiivne areng käivitab kahe parlamendi vahel tähendusrikka ja struktuurse dialoogi globaalsete ja ühishuvide teemadel korrapäraste kahepoolsete visiitide ja ümarlauaarutelude kaudu; |
| --- | --- |

5.

tervitab India parlamendi ja Euroopa Parlamendi vahelise sõprusrühma loomist 2008. aasta juunis, mis tegutseb India parlamendis analoogiliselt Euroopa Parlamendi delegatsiooniga India Vabariigiga suhtlemiseks; loodab, et see positiivne areng käivitab kahe parlamendi vahel tähendusrikka ja struktuurse dialoogi globaalsete ja ühishuvide teemadel korrapäraste kahepoolsete visiitide ja ümarlauaarutelude kaudu;

| 6. | rõhutab oma kindlat pühendumust ELi ja India vahelise kõikehõlmava, laiaulatusliku ja ambitsioonika vabakaubanduslepingu sõlmimisele; võtab teadmiseks, et samas kui kaubavahetuse alal on läbirääkimiste osapooled saavutanud laiapõhjalise konsensuse, tuleb pidada täiendavaid läbirääkimisi, et jõuda kokkuleppele teenuste, konkurentsi, intellektuaalomandi õiguste, riigihangete, säästva arengu, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ning mittetariifsete tõkete osas; nõuab tungivalt, et mõlemad osapooled töötaksid selle nimel, et viia läbirääkimised 2008. aasta lõpuks eduka lõpuni; võtab teadmiseks kahepoolse kaubanduse ja kahepoolsete investeeringute ülisuure kasvu viimasel aastakümnel ning rõhutab niisugusest lepingust tuleneva edasise kasvu suurt potentsiaali; |
| --- | --- |

6.

rõhutab oma kindlat pühendumust ELi ja India vahelise kõikehõlmava, laiaulatusliku ja ambitsioonika vabakaubanduslepingu sõlmimisele; võtab teadmiseks, et samas kui kaubavahetuse alal on läbirääkimiste osapooled saavutanud laiapõhjalise konsensuse, tuleb pidada täiendavaid läbirääkimisi, et jõuda kokkuleppele teenuste, konkurentsi, intellektuaalomandi õiguste, riigihangete, säästva arengu, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ning mittetariifsete tõkete osas; nõuab tungivalt, et mõlemad osapooled töötaksid selle nimel, et viia läbirääkimised 2008. aasta lõpuks eduka lõpuni; võtab teadmiseks kahepoolse kaubanduse ja kahepoolsete investeeringute ülisuure kasvu viimasel aastakümnel ning rõhutab niisugusest lepingust tuleneva edasise kasvu suurt potentsiaali;

| 7. | nõuab laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimist, mis parandab kaupade ja teenuste turulepääsu, hõlmates põhimõtteliselt kogu kaubandust, ning mis sisaldab sätteid, millega tagatakse regulatiivne läbipaistvus valdkondades, mis on asjaomased vastastikusele kaubandusele ja vastastikustele investeeringutele, kaasa arvatud standardid ja vastavushindamine, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, intellektuaalomandi õigused, jõustamine, kaubavahetuse lihtsustamine ja toll, riigihanked, samuti kaubandus ja konkurents, ning ka kaubandust, arengut ning inimõigusi käsitlevaid sätteid kõnealuse vabakaubanduslepingu olulise osana; |
| --- | --- |

7.

nõuab laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimist, mis parandab kaupade ja teenuste turulepääsu, hõlmates põhimõtteliselt kogu kaubandust, ning mis sisaldab sätteid, millega tagatakse regulatiivne läbipaistvus valdkondades, mis on asjaomased vastastikusele kaubandusele ja vastastikustele investeeringutele, kaasa arvatud standardid ja vastavushindamine, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, intellektuaalomandi õigused, jõustamine, kaubavahetuse lihtsustamine ja toll, riigihanked, samuti kaubandus ja konkurents, ning ka kaubandust, arengut ning inimõigusi käsitlevaid sätteid kõnealuse vabakaubanduslepingu olulise osana;

| 8. | toetab vabakaubanduslepingu läbirääkimisi Indiaga, austades samal ajal täiel määral kahe partneri majanduslike positsioonide erinevust, India erilist sotsiaal-majanduslikku olukorda ning eelkõige vaeste ja väiketalupidajate olukorda; on seisukohal, et ambitsioonikas säästva arengu peatükk on mis tahes lepingu oluline osa, ning rõhutab, et selle suhtes tuleks kohaldada tavapärast vaidluste lahendamise mehhanismi; |
| --- | --- |

8.

toetab vabakaubanduslepingu läbirääkimisi Indiaga, austades samal ajal täiel määral kahe partneri majanduslike positsioonide erinevust, India erilist sotsiaal-majanduslikku olukorda ning eelkõige vaeste ja väiketalupidajate olukorda; on seisukohal, et ambitsioonikas säästva arengu peatükk on mis tahes lepingu oluline osa, ning rõhutab, et selle suhtes tuleks kohaldada tavapärast vaidluste lahendamise mehhanismi;

| 9. | võtab teadmiseks, et EL on India jaoks oluline välismaiste otseinvesteeringute allikas, kelle arvelt tuleb umbes 19,5 % India välismaiste otseinvesteeringute koguvoogudest, ning et India kumulatiivsete otseinvesteeringute mahuks ELis asuvates ühisettevõtetes ja India täisomandis tütarettevõtetes oli (1996. aasta aprillist kuni aastateni 2006/2007) 4 315,87 miljonit eurot, muutes ELi India jaoks suurimaks välisinvesteeringute sihtkohaks; tunnistab, et ELi ja India vahelised investeeringuvood on kasvanud ning kasvavad pärast vabakaubanduslepingu edukat sõlmimist veelgi; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et EL on India jaoks oluline välismaiste otseinvesteeringute allikas, kelle arvelt tuleb umbes 19,5 % India välismaiste otseinvesteeringute koguvoogudest, ning et India kumulatiivsete otseinvesteeringute mahuks ELis asuvates ühisettevõtetes ja India täisomandis tütarettevõtetes oli (1996. aasta aprillist kuni aastateni 2006/2007) 4 315,87 miljonit eurot, muutes ELi India jaoks suurimaks välisinvesteeringute sihtkohaks; tunnistab, et ELi ja India vahelised investeeringuvood on kasvanud ning kasvavad pärast vabakaubanduslepingu edukat sõlmimist veelgi;

| 10. | tuletab meelde, et EL ja India on olulised kaubanduspartnerid ja WTO asutajaliikmed; avaldab kahetsust Doha arengukava mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste hiljutise ebaõnnestumise ning Ameerika Ühendriikide ja India vahelise vaidluse pärast põllumajandustollide teemal; võtab teadmiseks, et WTO ebaõnnestunud läbirääkimiste võimalikud tagajärjed oleksid järgmised: ilmajäämine potentsiaalsest heaolu kasvust, mis tuleneks uutest WTO reformidest; tõsine oht kahjustada rahvusvahelise kaubandussüsteemi ja WTO usaldusväärsust ning kaubandusliku protektsionismi laienemise võimalus ja oht, et WTO liikmed asendavad mitmepoolsuse kahepoolsete ja piirkondlike lepingutega; nõuab tungivalt, et EL ja India teeksid uusi jõupingutusi niisuguse laiaulatusliku kaubandusleppe saavutamiseks, mis ei tooks kasu mitte üksnes ELile ja Indiale, vaid ka laiemale rahvusvahelisele üldsusele; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et EL ja India on olulised kaubanduspartnerid ja WTO asutajaliikmed; avaldab kahetsust Doha arengukava mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste hiljutise ebaõnnestumise ning Ameerika Ühendriikide ja India vahelise vaidluse pärast põllumajandustollide teemal; võtab teadmiseks, et WTO ebaõnnestunud läbirääkimiste võimalikud tagajärjed oleksid järgmised: ilmajäämine potentsiaalsest heaolu kasvust, mis tuleneks uutest WTO reformidest; tõsine oht kahjustada rahvusvahelise kaubandussüsteemi ja WTO usaldusväärsust ning kaubandusliku protektsionismi laienemise võimalus ja oht, et WTO liikmed asendavad mitmepoolsuse kahepoolsete ja piirkondlike lepingutega; nõuab tungivalt, et EL ja India teeksid uusi jõupingutusi niisuguse laiaulatusliku kaubandusleppe saavutamiseks, mis ei tooks kasu mitte üksnes ELile ja Indiale, vaid ka laiemale rahvusvahelisele üldsusele;

| 11. | kutsub komisjoni üles pöörama Indiaga peetavatel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel nõuetekohaselt tähelepanu inimõigustele, eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töönormide rakendamisele seoses laste ja orjatööga (konventsioonid nr 138 ja 182), mittetariifsete tõkete ning otseste välisinvesteeringute valdkonnas endiselt esinevate piirangute kaotamisele olulistes sektorites ning intellektuaalomandi õigustele; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles pöörama Indiaga peetavatel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel nõuetekohaselt tähelepanu inimõigustele, eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töönormide rakendamisele seoses laste ja orjatööga (konventsioonid nr 138 ja 182), mittetariifsete tõkete ning otseste välisinvesteeringute valdkonnas endiselt esinevate piirangute kaotamisele olulistes sektorites ning intellektuaalomandi õigustele;

| 12. | võtab teadmiseks 28. augusti 2008. aasta teate India ja ASEANi vabakaubanduslepingu kohta; väljendab lootust, et leping toob kaasa edasise majanduskasvu, tugevdab piirkondlikke poliitilisi suhteid ja julgeolekut Kagu-Aasias; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks 28. augusti 2008. aasta teate India ja ASEANi vabakaubanduslepingu kohta; väljendab lootust, et leping toob kaasa edasise majanduskasvu, tugevdab piirkondlikke poliitilisi suhteid ja julgeolekut Kagu-Aasias;

| 13. | kutsub ELi ja Indiat üles liikuma edasi merendus- ja lennundusalaste lepingute sõlmimise suunas, mis annaksid täiendava tõuke kahepoolsele kaubandusele ja investeeringutele; märgib, et tippkohtumine annab ka võimaluse uue tsiviillennunduse koostööprogrammi rahastamislepingu allkirjastamiseks; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi ja Indiat üles liikuma edasi merendus- ja lennundusalaste lepingute sõlmimise suunas, mis annaksid täiendava tõuke kahepoolsele kaubandusele ja investeeringutele; märgib, et tippkohtumine annab ka võimaluse uue tsiviillennunduse koostööprogrammi rahastamislepingu allkirjastamiseks;

| 14. | tunneb heameelt Euroopa äri- ja tehnoloogiakeskuse (EBTC) käivitamise üle New Delhis, mis aitab edendada Euroopa ja India ettevõtete vahelisi sidemeid, samuti sidemeid teadus- ja tehnoloogiavaldkonna esindajate vahel, eesmärgiga vastata India turu nõuetele; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt Euroopa äri- ja tehnoloogiakeskuse (EBTC) käivitamise üle New Delhis, mis aitab edendada Euroopa ja India ettevõtete vahelisi sidemeid, samuti sidemeid teadus- ja tehnoloogiavaldkonna esindajate vahel, eesmärgiga vastata India turu nõuetele;

| 15. | nõuab, et nõukogu astuks viivitamata samme viisarežiimi lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et nõukogu astuks viivitamata samme viisarežiimi lihtsustamiseks;

| 16. | väljendab heameelt India looduskuritegudega võitleva büroo asutamise üle, aga on endiselt väga mures vabas looduses elavate tiigrite olukorra pärast ning kutsub Indiat üles kaitsma tiigreid elupaikade hävitamise ja rahvusvaheliste kuritegelike võrgustike kaubitsemistegevuse eest; nõuab ELilt kõnealusteks kaitsemeetmeteks eriabi nii tehniliste eriteadmiste kui ka rahalise toetuse vormis ning ohustatud looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) kohaldamist tugevdades; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt India looduskuritegudega võitleva büroo asutamise üle, aga on endiselt väga mures vabas looduses elavate tiigrite olukorra pärast ning kutsub Indiat üles kaitsma tiigreid elupaikade hävitamise ja rahvusvaheliste kuritegelike võrgustike kaubitsemistegevuse eest; nõuab ELilt kõnealusteks kaitsemeetmeteks eriabi nii tehniliste eriteadmiste kui ka rahalise toetuse vormis ning ohustatud looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) kohaldamist tugevdades;

| 17. | ergutab mõlemat osapoolt tegema tihedat koostööd peamiste keskkonnalaste probleemide osas, millega maailm silmitsi seisab; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL ja India töötaksid välja võimalikult ühtsed lähenemisviisid kliimamuutuse ohu ja kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise suhtes; rõhutab, et mõlemad osapooled peavad kohustuma järgima 2012. aasta järgset perioodi käsitlevat kokkulepet kasvuhoonegaaside vähendamise kohta, tunnistades samal ajal erilisi probleeme, mida India areneva riigina kogeb; |
| --- | --- |

17.

ergutab mõlemat osapoolt tegema tihedat koostööd peamiste keskkonnalaste probleemide osas, millega maailm silmitsi seisab; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL ja India töötaksid välja võimalikult ühtsed lähenemisviisid kliimamuutuse ohu ja kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise suhtes; rõhutab, et mõlemad osapooled peavad kohustuma järgima 2012. aasta järgset perioodi käsitlevat kokkulepet kasvuhoonegaaside vähendamise kohta, tunnistades samal ajal erilisi probleeme, mida India areneva riigina kogeb;

| 18. | võtab teadmiseks energiahindade ülemaailmse tõusu ja selle mõju omamaisele tarbijaskonnale, ettevõtlusele ja tööstusele; rõhutab, et energiavarustuse mitmekesisus peab olema peamine poliitiline eesmärk ning toonitab poliitilisele stabiilsusele Euroopas ja Lõuna-Aasias avalduvaid riske, mis tulenevad energiavarustuse kindluse ohtudest; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks energiahindade ülemaailmse tõusu ja selle mõju omamaisele tarbijaskonnale, ettevõtlusele ja tööstusele; rõhutab, et energiavarustuse mitmekesisus peab olema peamine poliitiline eesmärk ning toonitab poliitilisele stabiilsusele Euroopas ja Lõuna-Aasias avalduvaid riske, mis tulenevad energiavarustuse kindluse ohtudest;

| 19. | väljendab heameelt asjaolu üle, et tuumatarneriikide grupp kiitis heaks Ameerika Ühendriikide ja India vahelise tsiviileesmärkidel kasutatavat tuumaenergiat käsitleva kokkuleppe (ning India ühepoolse deklaratsiooni tema kavatsusest järgida oma tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi ja pidada kinni vabatahtlikust tuumarelvakatsetuste moratooriumist); kutsub India valitsust muutma oma tuumakatsetuste moratoorium õiguslikult siduvaks kohustuseks; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt asjaolu üle, et tuumatarneriikide grupp kiitis heaks Ameerika Ühendriikide ja India vahelise tsiviileesmärkidel kasutatavat tuumaenergiat käsitleva kokkuleppe (ning India ühepoolse deklaratsiooni tema kavatsusest järgida oma tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi ja pidada kinni vabatahtlikust tuumarelvakatsetuste moratooriumist); kutsub India valitsust muutma oma tuumakatsetuste moratoorium õiguslikult siduvaks kohustuseks;

| 20. | tunnistab, et India etendab nii oma naabruses kui ka mujal olulist rolli konfliktide ärahoidmisel ja rahuvalves; on mures praeguse heitliku poliitilise olukorra pärast Pakistanis ning üha ebakindlamaks muutuva olukorra pärast Afganistanis ja Sri Lankal ning loodab, et India kui selle piirkonna mõjukaim riik tegutseb stabiilsuse ja rahu eestvedajana; kutsub Indiat ja ELi üles, eelkõige ELi Birma/Myanmari erisaadiku vahendusel tegema koostööd Birma sõjaväelise hunta mõjutamiseks, et vabastada poliitilised vangid ja austada inimõigusi; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et India etendab nii oma naabruses kui ka mujal olulist rolli konfliktide ärahoidmisel ja rahuvalves; on mures praeguse heitliku poliitilise olukorra pärast Pakistanis ning üha ebakindlamaks muutuva olukorra pärast Afganistanis ja Sri Lankal ning loodab, et India kui selle piirkonna mõjukaim riik tegutseb stabiilsuse ja rahu eestvedajana; kutsub Indiat ja ELi üles, eelkõige ELi Birma/Myanmari erisaadiku vahendusel tegema koostööd Birma sõjaväelise hunta mõjutamiseks, et vabastada poliitilised vangid ja austada inimõigusi;

| 21. | avaldab kahetsust 2008. aasta augustis Jammus ja Kashmiris puhkenud mässu pärast ja soovitab ametivõimudel võtta kõik mõistlikud meetmed, et tagada stabiilne keskkond valimiste toimumiseks Jammus ja Kashmiris; on veendunud, et Kashmiri avamine kaupade ja inimeste vabale liikumisele on repressioonide ja vägivalla ummikseisust välja murdmiseks äärmiselt oluline; ootab aega, kui sõjalist kohalolekut piirkonnas on võimalik vähendada, mis viib omakorda kodanikuühiskonna, majanduse ja turismi normaalsele toimimisele; |
| --- | --- |

21.

avaldab kahetsust 2008. aasta augustis Jammus ja Kashmiris puhkenud mässu pärast ja soovitab ametivõimudel võtta kõik mõistlikud meetmed, et tagada stabiilne keskkond valimiste toimumiseks Jammus ja Kashmiris; on veendunud, et Kashmiri avamine kaupade ja inimeste vabale liikumisele on repressioonide ja vägivalla ummikseisust välja murdmiseks äärmiselt oluline; ootab aega, kui sõjalist kohalolekut piirkonnas on võimalik vähendada, mis viib omakorda kodanikuühiskonna, majanduse ja turismi normaalsele toimimisele;

| 22. | on tõsiselt mures üleujutuste poolt tekitatud katastroofi pärast India kirdeosas, mis kahjustas eelkõige Bihari osariiki, kuid samuti selle naabruses asuvat Nepali ja Bangladeshi; nendib kahetsusega asjaolu, et katastroofi ohvrite arv on äärmiselt suur ja üle ühe miljoni inimese on jäänud selle tulemusel kodutuks; tunneb heameelt hädaabi andmise üle ELi poolt; kutsub ELi ja Indiat üles tõhustama koostööd kliimamuutuse mõju leevendamiseks ning eeskätt hoogustama taastuvenergia alast koostööd; |
| --- | --- |

22.

on tõsiselt mures üleujutuste poolt tekitatud katastroofi pärast India kirdeosas, mis kahjustas eelkõige Bihari osariiki, kuid samuti selle naabruses asuvat Nepali ja Bangladeshi; nendib kahetsusega asjaolu, et katastroofi ohvrite arv on äärmiselt suur ja üle ühe miljoni inimese on jäänud selle tulemusel kodutuks; tunneb heameelt hädaabi andmise üle ELi poolt; kutsub ELi ja Indiat üles tõhustama koostööd kliimamuutuse mõju leevendamiseks ning eeskätt hoogustama taastuvenergia alast koostööd;

| 23. | tunneb heameelt India valitsuse ja kodanikuühiskonna jõupingutuste üle pääste- ja evakueerimistöödel, abi koordineerimisel ning toidu jagamisel ja hädaabilaagrite juhtimisel; toonitab, et varjupaigad ja veevarustus peavad olema praegu peamiseks prioriteediks rahvatervise olukorra stabiliseerimiseks; pooldab suuremat rahvusvahelist koostööd Indiaga, et toetada kliimaga kohanemise meetmete viivitamatut rakendamist, kuna looduskatastroofe ja inimtegevusest tingitud katastroofe, näiteks üleujutusi, esineb üha rohkem, mis teeb vajalikuks ennetus- ja taastusmeetmed; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt India valitsuse ja kodanikuühiskonna jõupingutuste üle pääste- ja evakueerimistöödel, abi koordineerimisel ning toidu jagamisel ja hädaabilaagrite juhtimisel; toonitab, et varjupaigad ja veevarustus peavad olema praegu peamiseks prioriteediks rahvatervise olukorra stabiliseerimiseks; pooldab suuremat rahvusvahelist koostööd Indiaga, et toetada kliimaga kohanemise meetmete viivitamatut rakendamist, kuna looduskatastroofe ja inimtegevusest tingitud katastroofe, näiteks üleujutusi, esineb üha rohkem, mis teeb vajalikuks ennetus- ja taastusmeetmed;

| 24. | tunnistab, et India pakub mudelit kultuuriliseks ja usuliseks pluralismiks, hoolimata ajuti esinevatest ja kohaliku tähtsusega probleemidest eri religioonide, sh hindude ja kristlaste vahel; väljendab siiski sügavat muret kristlike vähemuste praeguse olukorra üle ning avaldab kahetsust mõju pärast, mida mitmes India osariigis levinud usuvahetuse vastased seadused võivad avaldada usuvabadusele; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et India pakub mudelit kultuuriliseks ja usuliseks pluralismiks, hoolimata ajuti esinevatest ja kohaliku tähtsusega probleemidest eri religioonide, sh hindude ja kristlaste vahel; väljendab siiski sügavat muret kristlike vähemuste praeguse olukorra üle ning avaldab kahetsust mõju pärast, mida mitmes India osariigis levinud usuvahetuse vastased seadused võivad avaldada usuvabadusele;

| 25. | väljendab sügavat muret kristlaste vastu (kelle hulgas oli palju daliteid) suunatud hiljutiste rünnakute pärast Orissas ning eelkõige Kandhamali piirkonnas; rõhutab, et ohvritele tuleb tagada kohene abi ja toetus, sealhulgas kirikule selle vara kahjustamise tõttu tekitatud kahju hüvitamine ning samuti kahju hüvitamine eraisikutele, kelle eraomandit on samal viisil kahjustatud; nõuab tungivalt, et ametivõimud võimaldaksid oma küladest lahkuma sunnitud isikutel sinna ohutult tagasi pöörduda; nõuab, et kõikide süüdistatavate, kaasa arvatud kõrgemate politseiametnike üle mõistetaks kohtusüsteemi kaudu kiiresti kohut; mõistab hukka vähemalt 35 inimese surmamise alates vägivalla puhkemisest ning kutsub osariiki ning selle ametiasutusi tegema kõik endast võimaliku kristliku vähemuse täielikuks kaitseks; |
| --- | --- |

25.

väljendab sügavat muret kristlaste vastu (kelle hulgas oli palju daliteid) suunatud hiljutiste rünnakute pärast Orissas ning eelkõige Kandhamali piirkonnas; rõhutab, et ohvritele tuleb tagada kohene abi ja toetus, sealhulgas kirikule selle vara kahjustamise tõttu tekitatud kahju hüvitamine ning samuti kahju hüvitamine eraisikutele, kelle eraomandit on samal viisil kahjustatud; nõuab tungivalt, et ametivõimud võimaldaksid oma küladest lahkuma sunnitud isikutel sinna ohutult tagasi pöörduda; nõuab, et kõikide süüdistatavate, kaasa arvatud kõrgemate politseiametnike üle mõistetaks kohtusüsteemi kaudu kiiresti kohut; mõistab hukka vähemalt 35 inimese surmamise alates vägivalla puhkemisest ning kutsub osariiki ning selle ametiasutusi tegema kõik endast võimaliku kristliku vähemuse täielikuks kaitseks;

| 26. | tunneb sügavalt kaasa terroristlike pommirünnakute ohvritele Indias, nii riigi enda territooriumil kui ka Afganistanis, eeskätt India saatkonnas Kabulis; tuletab eelkõige meelde viimast pommirünnakut India pealinnas 13. septembril 2008, üle 180 inimese hukkumist 2006. aastal Mumbais ning üle 60 inimese hukkumist 2008. mais Jaipuris; mõistab hukka kõnealused ja kõik muud terrorirünnakud; |
| --- | --- |

26.

tunneb sügavalt kaasa terroristlike pommirünnakute ohvritele Indias, nii riigi enda territooriumil kui ka Afganistanis, eeskätt India saatkonnas Kabulis; tuletab eelkõige meelde viimast pommirünnakut India pealinnas 13. septembril 2008, üle 180 inimese hukkumist 2006. aastal Mumbais ning üle 60 inimese hukkumist 2008. mais Jaipuris; mõistab hukka kõnealused ja kõik muud terrorirünnakud;

| 27. | kordab seisukohta, et toimuvatel kahepoolsetel läbirääkimistel peaks põhimõtteliste küsimuste arutelus olema oluline roll kodanikuühiskonnal; rõhutab sellega seoses vajadust tugevdada 2001. aastal loodud ELi ja India kodanikuühiskonna ümarlaua rolli ning nõuab eelkõige sellele vahendite eraldamist oma ülesannete tõhusaks täitmiseks ELi ja India kodanikuühiskonnaga konsulteerimisel; palub kõnealuste mõttevahetuste tulemusi ELi otsustamisprotsessis rohkem arvesse võtta; |
| --- | --- |

27.

kordab seisukohta, et toimuvatel kahepoolsetel läbirääkimistel peaks põhimõtteliste küsimuste arutelus olema oluline roll kodanikuühiskonnal; rõhutab sellega seoses vajadust tugevdada 2001. aastal loodud ELi ja India kodanikuühiskonna ümarlaua rolli ning nõuab eelkõige sellele vahendite eraldamist oma ülesannete tõhusaks täitmiseks ELi ja India kodanikuühiskonnaga konsulteerimisel; palub kõnealuste mõttevahetuste tulemusi ELi otsustamisprotsessis rohkem arvesse võtta;

| 28. | tunneb inimõiguste austamisega seoses heameelt India koostöö üle ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; tunnustab samuti India riikliku inimõiguste komisjoni sõltumatut ja järjepidevatt tööd usulise diskrimineerimise valdkonnas ja muude probleemide osas; avaldab kahetsust, et India ei ole veel ratifitseerinud piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni ega selle fakultatiivprotokolli; soovitab Indial mõlemad dokumendid viivitamatult ratifitseerida; nõuab tungivalt, et India valitsus kaotaks viivitamatult surmanuhtluse hukkamiste täideviimise moratooriumi kehtestamise abil; ergutab India valitsust allkirjastama ja ratifitseerima naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni fakultatiivprotokolli; nõuab tungivalt, et India liituks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevusega; nõuab, et India ametivõimud muudaksid relvajõudude erivolituste seadust, mis annab sõduritele ja politseile karistamatuse; |
| --- | --- |

28.

tunneb inimõiguste austamisega seoses heameelt India koostöö üle ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; tunnustab samuti India riikliku inimõiguste komisjoni sõltumatut ja järjepidevatt tööd usulise diskrimineerimise valdkonnas ja muude probleemide osas; avaldab kahetsust, et India ei ole veel ratifitseerinud piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni ega selle fakultatiivprotokolli; soovitab Indial mõlemad dokumendid viivitamatult ratifitseerida; nõuab tungivalt, et India valitsus kaotaks viivitamatult surmanuhtluse hukkamiste täideviimise moratooriumi kehtestamise abil; ergutab India valitsust allkirjastama ja ratifitseerima naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni fakultatiivprotokolli; nõuab tungivalt, et India liituks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevusega; nõuab, et India ametivõimud muudaksid relvajõudude erivolituste seadust, mis annab sõduritele ja politseile karistamatuse;

| 29. | nõuab India suhtes rakendatava inimõigustepoliitika eduaruande koostamist, meenutades, et ELi ja India inimõigustealane dialoog on selles suhtes eeskujuks; avaldab sellega seoses üllatust, et Indiat ei ole demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (5) (EIDHR) kodanikuühiskonna mikroprojektide toetuse abikõlblike riikide nimekirjas; |
| --- | --- |

29.

nõuab India suhtes rakendatava inimõigustepoliitika eduaruande koostamist, meenutades, et ELi ja India inimõigustealane dialoog on selles suhtes eeskujuks; avaldab sellega seoses üllatust, et Indiat ei ole demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (5) (EIDHR) kodanikuühiskonna mikroprojektide toetuse abikõlblike riikide nimekirjas;

| 30. | kutsub ELi ja Indiat üles esitama selgelt oma ühist kohustust võidelda terrorismi vastu, mis on üks peamine oht rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; nõuab tungivalt tõhustatud koostööd luureandmete jagamisel ning nõuab, et kaalutaks tõsiselt Indiale privilegeeritud staatuse andmist Europolis; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi ja Indiat üles esitama selgelt oma ühist kohustust võidelda terrorismi vastu, mis on üks peamine oht rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; nõuab tungivalt tõhustatud koostööd luureandmete jagamisel ning nõuab, et kaalutaks tõsiselt Indiale privilegeeritud staatuse andmist Europolis;

| 31. | rõhutab, et India toiduainetega kindlustatus on jätkuvalt murettekitav valdkond; kutsub India valitsust üles vähendama lõhet nõudluse ja pakkumise vahel, kiirendades toiduteravilja kodumaise tootmise tempot ning tagades riiklikud ja erainvesteeringud ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtu ja põllukultuuride mitmekesistamise; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et India toiduainetega kindlustatus on jätkuvalt murettekitav valdkond; kutsub India valitsust üles vähendama lõhet nõudluse ja pakkumise vahel, kiirendades toiduteravilja kodumaise tootmise tempot ning tagades riiklikud ja erainvesteeringud ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtu ja põllukultuuride mitmekesistamise;

| 32. | tunneb heameelt edusammude üle, mida India on saavutanud vaesuse kaotamisel (aastatuhande arengueesmärk nr 1); märgib siiski aeglast edasiminekut niisuguste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, mis käsitlevad haridust, tervishoidu, sugudevahelist võrdõiguslikkust ja naistele suuremate õiguste andmist; kordab oma muret asjaolu pärast, et laste suremus ja emadustervis (aastatuhande arengueesmärgid nr 4 ja 5) on valdkonnad, kus on tehtud kõige vähem edusamme ning mille eesmärke tõenäoliselt 2015. aastaks ei saavutata; kutsub nõukogu, komisjoni ja India valitsust üles pidama esmatähtsateks meetmeid, mis käsitlevad sugudevahelist võrdõiguslikkust, laste suremuse vähendamist ning emadustervise parandamist; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt edusammude üle, mida India on saavutanud vaesuse kaotamisel (aastatuhande arengueesmärk nr 1); märgib siiski aeglast edasiminekut niisuguste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, mis käsitlevad haridust, tervishoidu, sugudevahelist võrdõiguslikkust ja naistele suuremate õiguste andmist; kordab oma muret asjaolu pärast, et laste suremus ja emadustervis (aastatuhande arengueesmärgid nr 4 ja 5) on valdkonnad, kus on tehtud kõige vähem edusamme ning mille eesmärke tõenäoliselt 2015. aastaks ei saavutata; kutsub nõukogu, komisjoni ja India valitsust üles pidama esmatähtsateks meetmeid, mis käsitlevad sugudevahelist võrdõiguslikkust, laste suremuse vähendamist ning emadustervise parandamist;

| 33. | kutsub ELi ja Indiat üles pöörama suuremat tähelepanu inimestevahelisele mõttevahetusele ning suuremale kultuurilisele dialoogile; |
| --- | --- |

33.

kutsub ELi ja Indiat üles pöörama suuremat tähelepanu inimestevahelisele mõttevahetusele ning suuremale kultuurilisele dialoogile;

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning India Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning India Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lK 589.

(2)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lK 468.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0366.

(4)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lK 400.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (ELT L 386, 29.12.2006, lk 1).

---

Neljapäev, 25. september 2008

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/75

---

Neljapäev, 25. september 2008Kogukonnameedia Euroopas

P6_TA(2008)0456

Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon kogukonnameedia kohta Euroopas (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 150 ja 151;

võttes arvesse 2. oktoobril 1997. aastal allkirjastatud Amsterdami lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa ühenduste aluslepinguid ja teatavaid nendega seotud akte protokolli nr 9 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11;

võttes arvesse UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, mis tunnistab mitmekesisuse tunnustamise ja edendamise riikliku poliitika õiguspärasust;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (4);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (7);

võttes arvesse komisjoni valget raamatut Euroopa teabevahetuspoliitika kohta (KOM(2006)0035);

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2007. aasta teatist pealkirjaga „Meediapädevus digitaalkeskkonnas – Euroopa lähenemisviis” (KOM(2007)0833);

võttes arvesse oma 14. juuli 1995. aasta resolutsiooni rohelise raamatu strateegiavõimaluste kohta Euroopa programmitootmise tugevdamiseks Euroopa Liidu audiovisuaalse poliitika raames (8);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Meediakanalite paljusus Euroopa Liidu liikmesriikides” (SEK(2007)0032);

võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja infovabaduse rikkumise riskide kohta ELis ja eriti Itaalias (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2) (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud uurimust „Kogukonnameedia olukord Euroopa Liidus”;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust Rec(2007)2 liikmesriikidele meedia pluralismi ja meediasisu mitmekesisuse kohta;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee deklaratsiooni (Decl-31.1.2007 E) meedia rolli kaitsmise kohta demokraatias meedia koondumise kontekstis;

võttes arvesse ühisdeklaratsiooni ringhäälingu mitmekesisuse kohta, mille on koostanud ÜRO arvamus- ja sõnavabaduse eriraportöör, OSCE meediavabaduse esindaja, Ameerika Riikide Organisatsiooni (OAS) sõnavabaduse eriraportöör ning Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjoni (ACHPR) sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu eriraportöör (vastu võetud 12. detsembril 2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0263/2008),

| A. | arvestades, et kogukonnameedia puhul on tegemist mittetulundusorganisatsioonidega, millel on aruandekohustus teenindatava kogukonna ees; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kogukonnameedia puhul on tegemist mittetulundusorganisatsioonidega, millel on aruandekohustus teenindatava kogukonna ees;

| B. | arvestades, et nende mittetulunduslik iseloom tähendab, et kõnealuse meedia esmane eesmärk on tegutseda avalikes või erahuvides ilma majanduslikku või rahalist kasu saamata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende mittetulunduslik iseloom tähendab, et kõnealuse meedia esmane eesmärk on tegutseda avalikes või erahuvides ilma majanduslikku või rahalist kasu saamata;

| C. | arvestades, et aruandekohustus kogukonna ees tähendab, et kogukonnameedia peab teavitama kogukonda oma tegevusest ja otsustest, neid põhjendama, ja kandma võimaliku väärkäitumise eest karistust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aruandekohustus kogukonna ees tähendab, et kogukonnameedia peab teavitama kogukonda oma tegevusest ja otsustest, neid põhjendama, ja kandma võimaliku väärkäitumise eest karistust;

| D. | arvestades, et liikmesriikide vahel on olulised erinevused kogukonna meediakanalite levis ja mõjujõus, mis on ulatuslikumad neis liikmesriikides, mis selgelt tunnistavad nende õiguslikku seisundit ja on teadlikud nende lisandväärtusest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriikide vahel on olulised erinevused kogukonna meediakanalite levis ja mõjujõus, mis on ulatuslikumad neis liikmesriikides, mis selgelt tunnistavad nende õiguslikku seisundit ja on teadlikud nende lisandväärtusest;

| E. | arvestades, et kogukonnameedia peaks olema kogukonna liikmetele sisu loomises osalemiseks avatud ning seega soodustama pigem aktiivset vabatahtlike osalemist meediatootmises kui passiivset meediatarbimist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kogukonnameedia peaks olema kogukonna liikmetele sisu loomises osalemiseks avatud ning seega soodustama pigem aktiivset vabatahtlike osalemist meediatootmises kui passiivset meediatarbimist;

| F. | arvestades, et kogukonnameedia ei esinda väga sageli ühiskonnaliikmete enamust, vaid on selle asemel suunatud mitmesugustele väiksematele, sageli kohalikele või piirkondlikele sihtrühmadele, mis jäävad märkamata muul meedial; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kogukonnameedia ei esinda väga sageli ühiskonnaliikmete enamust, vaid on selle asemel suunatud mitmesugustele väiksematele, sageli kohalikele või piirkondlikele sihtrühmadele, mis jäävad märkamata muul meedial;

| G. | arvestades, et kogukonnameedia täidab meediamaastikul laiaulatuslikku, seni suuresti mitteteadvustatud rolli, eelkõige kohaliku meediasisu allikana, ning õhutab innovatsiooni, loovust ja sisu mitmekesisust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kogukonnameedia täidab meediamaastikul laiaulatuslikku, seni suuresti mitteteadvustatud rolli, eelkõige kohaliku meediasisu allikana, ning õhutab innovatsiooni, loovust ja sisu mitmekesisust;

| H. | arvestades, et kogukonnameedia on kohustatud esitama selgelt määratletud ülesande, näiteks sotsiaalse kasu tagamine, mis peab kajastuma ka meediasisus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kogukonnameedia on kohustatud esitama selgelt määratletud ülesande, näiteks sotsiaalse kasu tagamine, mis peab kajastuma ka meediasisus;

| I. | arvestades, et kogukonnameedia üks peamisi nõrkusi Euroopa Liidus on õigusliku tunnustuse puudumine paljudes riiklikes õigussüsteemides, ning arvestades, et siiani ei käsitle mitte ükski asjakohane ühenduse õigusakt kogukonnameedia küsimust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kogukonnameedia üks peamisi nõrkusi Euroopa Liidus on õigusliku tunnustuse puudumine paljudes riiklikes õigussüsteemides, ning arvestades, et siiani ei käsitle mitte ükski asjakohane ühenduse õigusakt kogukonnameedia küsimust;

| J. | arvestades, et tegevusjuhise rakendamine lisaks õiguslikule tunnustusele selgitaks sektori staatust, korda ja rolli, panustades sektori kindlusesse, tagades samas ka sõltumatuse ja ennetades väärkäitumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tegevusjuhise rakendamine lisaks õiguslikule tunnustusele selgitaks sektori staatust, korda ja rolli, panustades sektori kindlusesse, tagades samas ka sõltumatuse ja ennetades väärkäitumist;

| K. | arvestades, et tänu Internetile on selles sektoris alanud uus ajastu uute võimaluste ja probleemidega, ning arvestades, et analoogedastuselt digitaaledastusele ülemineku kulud panevad kogukonnameediale märkimisväärse koormuse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tänu Internetile on selles sektoris alanud uus ajastu uute võimaluste ja probleemidega, ning arvestades, et analoogedastuselt digitaaledastusele ülemineku kulud panevad kogukonnameediale märkimisväärse koormuse;

| L. | arvestades, et 2008. aasta on kuulutatud Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks, mis tähendab, et liidu meedial on täita eriti tähtis roll kõige kohasemate väljendus- ja teabevahendite tagamiseks väiksematele kultuuriühendustele ühiskonna kui terviku sees ning kultuuridevahelise dialoogi jätkamiseks 2008. aastal ja edaspidi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2008. aasta on kuulutatud Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks, mis tähendab, et liidu meedial on täita eriti tähtis roll kõige kohasemate väljendus- ja teabevahendite tagamiseks väiksematele kultuuriühendustele ühiskonna kui terviku sees ning kultuuridevahelise dialoogi jätkamiseks 2008. aastal ja edaspidi;

| M. | arvestades, et kogukonnameedia on oluline vahend kodanike mõjuvõimu suurendamiseks ja nende julgustamiseks aktiivsemalt kodanikuühiskonnas osalema; arvestades, et kogukonnameedia rikastab ühiskondlikku arutelu, pakkudes vahendeid sisemiseks ideede paljususeks, ning arvestades, et omandiõiguse koondumine seab ohtu kogukonna kõikide rühmade jaoks oluliste kohalike küsimuste sügavama kajastamise meedias; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kogukonnameedia on oluline vahend kodanike mõjuvõimu suurendamiseks ja nende julgustamiseks aktiivsemalt kodanikuühiskonnas osalema; arvestades, et kogukonnameedia rikastab ühiskondlikku arutelu, pakkudes vahendeid sisemiseks ideede paljususeks, ning arvestades, et omandiõiguse koondumine seab ohtu kogukonna kõikide rühmade jaoks oluliste kohalike küsimuste sügavama kajastamise meedias;

| 1. | rõhutab, et kogukonnameedia on tõhus vahend kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse, sotsiaalse kaasatuse ja kohaliku identiteedi tugevdamiseks, mis selgitab sektori mitmekesisust; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kogukonnameedia on tõhus vahend kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse, sotsiaalse kaasatuse ja kohaliku identiteedi tugevdamiseks, mis selgitab sektori mitmekesisust;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et kogukonnameedia aitab tugevdada teatavate huvigruppide identiteeti, võimaldades samal ajal selliste gruppide liikmetel suhelda teiste ühiskonnarühmadega, ja seetõttu kanda tähtsat rolli sallivuse ja paljususe soodustamisel ühiskonnas ning aidata kaasa kultuuridevahelise dialoogi edendamisele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et kogukonnameedia aitab tugevdada teatavate huvigruppide identiteeti, võimaldades samal ajal selliste gruppide liikmetel suhelda teiste ühiskonnarühmadega, ja seetõttu kanda tähtsat rolli sallivuse ja paljususe soodustamisel ühiskonnas ning aidata kaasa kultuuridevahelise dialoogi edendamisele;

| 3. | rõhutab samuti, et kogukonnameedia soodustab kultuuridevahelist dialoogi, harides laiemat avalikkust, võideldes negatiivsete stereotüüpide vastu ning parandades kuvandit, mille massimeedia on loonud tõrjutusest ohustatud ühiskonnaklassidest, näiteks pagulased, rändajad, romid ning teised rahvus- ja usuvähemused; rõhutab, et kogukonnameedia on üks olemasolevatest vahenditest sisserändajate integreerimiseks ja võimaldab ebasoodsamass olukorras ühiskonnaliikmetel aktiivselt osaleda nende jaoks olulistes aruteludes; |
| --- | --- |

3.

rõhutab samuti, et kogukonnameedia soodustab kultuuridevahelist dialoogi, harides laiemat avalikkust, võideldes negatiivsete stereotüüpide vastu ning parandades kuvandit, mille massimeedia on loonud tõrjutusest ohustatud ühiskonnaklassidest, näiteks pagulased, rändajad, romid ning teised rahvus- ja usuvähemused; rõhutab, et kogukonnameedia on üks olemasolevatest vahenditest sisserändajate integreerimiseks ja võimaldab ebasoodsamass olukorras ühiskonnaliikmetel aktiivselt osaleda nende jaoks olulistes aruteludes;

| 4. | juhib tähelepanu, et kogukonnameedia võib etendada olulist rolli koolitusprogrammides, kaasates väliseid organisatsioone – sealhulgas ülikoole – ja kutseoskuseta kogukonnaliikmeid, ning olla väärtuslik töökogemuse vahendaja; juhib tähelepanu, et inimeste koolitamine digitaalsete, veebi kasutamise ja toimetamisoskuste valdkonnas kogukonnameedia töös osalemise kaudu annab kasulikke ja ülekantavaid oskusi; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu, et kogukonnameedia võib etendada olulist rolli koolitusprogrammides, kaasates väliseid organisatsioone – sealhulgas ülikoole – ja kutseoskuseta kogukonnaliikmeid, ning olla väärtuslik töökogemuse vahendaja; juhib tähelepanu, et inimeste koolitamine digitaalsete, veebi kasutamise ja toimetamisoskuste valdkonnas kogukonnameedia töös osalemise kaudu annab kasulikke ja ülekantavaid oskusi;

| 5. | juhib tähelepanu, et kogukonnameedia toimib kohaliku loovuse katalüsaatorina, pakkudes kunstnikele ja loomingulistele ettevõtjatele avaliku poodiumi uute ideede ja kontseptsioonide katsetamiseks; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu, et kogukonnameedia toimib kohaliku loovuse katalüsaatorina, pakkudes kunstnikele ja loomingulistele ettevõtjatele avaliku poodiumi uute ideede ja kontseptsioonide katsetamiseks;

| 6. | on seisukohal, et kogukonnameedia aitab saavutada eesmärki tõsta kodanike meediapädevust meedia sisu loomises ja levitamises osalemise kaudu, ning julgustab kohalikke koolipõhiseid raadiojaamasid kujundama noortes teadliku kodaniku hoiakut, suurendama meediapädevust, samuti kujundama oskusi, mida saaks edaspidi kogukonnameedias osalemiseks kasutada; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et kogukonnameedia aitab saavutada eesmärki tõsta kodanike meediapädevust meedia sisu loomises ja levitamises osalemise kaudu, ning julgustab kohalikke koolipõhiseid raadiojaamasid kujundama noortes teadliku kodaniku hoiakut, suurendama meediapädevust, samuti kujundama oskusi, mida saaks edaspidi kogukonnameedias osalemiseks kasutada;

| 7. | rõhutab, et kogukonnameedia aitab tugevdada meedia pluralismi, kuna see pakub antud kogukonna jaoks äärmiselt tähtsate teemade osas täiendavaid vaatepunkte; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kogukonnameedia aitab tugevdada meedia pluralismi, kuna see pakub antud kogukonna jaoks äärmiselt tähtsate teemade osas täiendavaid vaatepunkte;

| 8. | juhib tähelepanu, et pidades silmas avaliku ja kommertsmeedia taandumist või puudumist mõnedes, sealhulgas äärepoolsetes piirkondades, ning kommertsmeedia kalduvust vähendada kohalikku meediasisu, võib kogukonnameedia olla ainsaks kohalike uudiste ja teabe allikaks ning kohalike kogukondade häälekandjaks; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu, et pidades silmas avaliku ja kommertsmeedia taandumist või puudumist mõnedes, sealhulgas äärepoolsetes piirkondades, ning kommertsmeedia kalduvust vähendada kohalikku meediasisu, võib kogukonnameedia olla ainsaks kohalike uudiste ja teabe allikaks ning kohalike kogukondade häälekandjaks;

| 9. | tervitab asjaolu, et kogukonnameedia võib tõsta kodanike teadlikkust kättesaadavate avalike teenuste osas ja võib aidata soodustada kodanike osalemist avalikes aruteludes; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et kogukonnameedia võib tõsta kodanike teadlikkust kättesaadavate avalike teenuste osas ja võib aidata soodustada kodanike osalemist avalikes aruteludes;

| 10. | on seisukohal, et kogukonnameedia võib olla tõhusaks vahendiks liidu lähendamisel kodanikele, pöördudes konkreetse kuulajas-, lugejas- ja vaatajaskonna poole; soovitab liikmesriikidel teha aktiivsemalt koostööd kogukonnameediaga, et algatada põhjalikum dialoog kodanikega; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kogukonnameedia võib olla tõhusaks vahendiks liidu lähendamisel kodanikele, pöördudes konkreetse kuulajas-, lugejas- ja vaatajaskonna poole; soovitab liikmesriikidel teha aktiivsemalt koostööd kogukonnameediaga, et algatada põhjalikum dialoog kodanikega;

| 11. | juhib tähelepanu, et kogukonnameedia potentsiaali teostamiseks on ülimalt oluline selle hea kvaliteet, ning rõhutab asjaolu, et sellist kvaliteeti on võimatu saavutada ilma piisavate rahaliste vahenditeta; märgib, et kogukonnameedia rahastamine varieerub suuresti, kuid on üldiselt üsna napp, ning tunnistab, et kogukonnameedia lisarahastamine ja digitaalseks muutmine võimaldaks arendada selle uuenduslikku profiili ning osutada uusi ja olulisi teenuseid, mis toovad lisandväärtust olemasolevatele analoogkanalite teenustele; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu, et kogukonnameedia potentsiaali teostamiseks on ülimalt oluline selle hea kvaliteet, ning rõhutab asjaolu, et sellist kvaliteeti on võimatu saavutada ilma piisavate rahaliste vahenditeta; märgib, et kogukonnameedia rahastamine varieerub suuresti, kuid on üldiselt üsna napp, ning tunnistab, et kogukonnameedia lisarahastamine ja digitaalseks muutmine võimaldaks arendada selle uuenduslikku profiili ning osutada uusi ja olulisi teenuseid, mis toovad lisandväärtust olemasolevatele analoogkanalite teenustele;

| 12. | märgib, et sel sektoril puudub toetus, mis on vajalik suurte jõupingutuste tegemiseks, et parandada oma esindatust ja ühendust ELi ja riikide otsustajatega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et sel sektoril puudub toetus, mis on vajalik suurte jõupingutuste tegemiseks, et parandada oma esindatust ja ühendust ELi ja riikide otsustajatega;

| 13. | rõhutab, et kogukonnameedia peab olema poliitiliselt sõltumatu; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kogukonnameedia peab olema poliitiliselt sõltumatu;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse käesoleva resolutsiooni sisu, määratledes kogukonnameediat järgmiselt:






  a) | mittetulunduslik ja sõltumatu mitte üksnes riiklikest, vaid ka kohalikest ametivõimudest, tegutsedes eelkõige avalikes ning kodanikuühiskonna huvides, täites selgelt määratletud eesmärke, mis alati sisaldavad sotsiaalset kasu ja toetavad kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse käesoleva resolutsiooni sisu, määratledes kogukonnameediat järgmiselt:

a)

mittetulunduslik ja sõltumatu mitte üksnes riiklikest, vaid ka kohalikest ametivõimudest, tegutsedes eelkõige avalikes ning kodanikuühiskonna huvides, täites selgelt määratletud eesmärke, mis alati sisaldavad sotsiaalset kasu ja toetavad kultuuridevahelist dialoogi;

| b) | aruandekohustuslik teenindatava kogukonna ees, mis tähendab, et meedia kohustus on teavitada kogukonda oma tegevusest ja otsustest, neid põhjendada, ja kanda karistust võimaliku väärkäitumise eest, nii et teenus allub kogukonna huvide kontrollile ning on välistatud hierarhiliste võrgustike teke; |
| --- | --- |

b)

aruandekohustuslik teenindatava kogukonna ees, mis tähendab, et meedia kohustus on teavitada kogukonda oma tegevusest ja otsustest, neid põhjendada, ja kanda karistust võimaliku väärkäitumise eest, nii et teenus allub kogukonna huvide kontrollile ning on välistatud hierarhiliste võrgustike teke;

| c) | avatud meediasisu loomises osalemiseks kogukonna liikmetele, kes võivad osa võtta kõigist menetluse ja korraldamisega seotud tegevustest, kuid toimetusliku meediasisu eest vastutavatel inimestel peab olema ametialane staatus; |
| --- | --- |

c)

avatud meediasisu loomises osalemiseks kogukonna liikmetele, kes võivad osa võtta kõigist menetluse ja korraldamisega seotud tegevustest, kuid toimetusliku meediasisu eest vastutavatel inimestel peab olema ametialane staatus;

| 15. | soovitab liikmesriikidel tavapärast meediat kahjustamata tunnustada õiguslikult kogukonnameediat kui selgelt eristatavat rühma kommerts- ja avaliku meedia kõrval, kui selline tunnustus veel puudub; |
| --- | --- |

15.

soovitab liikmesriikidel tavapärast meediat kahjustamata tunnustada õiguslikult kogukonnameediat kui selgelt eristatavat rühma kommerts- ja avaliku meedia kõrval, kui selline tunnustus veel puudub;

| 16. | palub komisjonil meediakanalite paljususe näitajate kavandamisel arvestada kogukonnameediaga kui meedia pluralismi suurendamise alternatiivse, altpoolt ülespoole suunatud lahendusega; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil meediakanalite paljususe näitajate kavandamisel arvestada kogukonnameediaga kui meedia pluralismi suurendamise alternatiivse, altpoolt ülespoole suunatud lahendusega;

| 17. | palub liikmesriikidel kogukonnameediat aktiivsemalt toetada, et tagada meedia pluralism, nii et see toetus ei kahjustaks siiski avalikku meediat; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel kogukonnameediat aktiivsemalt toetada, et tagada meedia pluralism, nii et see toetus ei kahjustaks siiski avalikku meediat;

| 18. | rõhutab rolli, mida kohalikud, piirkondlikud ning riiklikud asutused võivad etendada kogukonnameedia toetamisel ja edendamisel, kindlustades sobiva infrastruktuuri koos toetusega parimate tavade vahetust soodustavate programmide, näiteks ühenduse kava „Piirkonnad majandusmuutustes” (varem Interreg) raames; |
| --- | --- |

18.

rõhutab rolli, mida kohalikud, piirkondlikud ning riiklikud asutused võivad etendada kogukonnameedia toetamisel ja edendamisel, kindlustades sobiva infrastruktuuri koos toetusega parimate tavade vahetust soodustavate programmide, näiteks ühenduse kava „Piirkonnad majandusmuutustes” (varem Interreg) raames;

| 19. | palub liikmesriikidel teha kättesaadavaks televisiooni- ja raadiosageduste spekter, nii analoogne kui ka digitaalne, pidades meeles, et kogukonnameedia osutatavat teenust ei tule hinnata mitte alternatiivkulu või spektri jagamise kulu põhjenduse alusel, vaid arvestades sellest tulenevat sotsiaalset väärtust; |
| --- | --- |

19.

palub liikmesriikidel teha kättesaadavaks televisiooni- ja raadiosageduste spekter, nii analoogne kui ka digitaalne, pidades meeles, et kogukonnameedia osutatavat teenust ei tule hinnata mitte alternatiivkulu või spektri jagamise kulu põhjenduse alusel, vaid arvestades sellest tulenevat sotsiaalset väärtust;

| 20. | tunnistab, et ühest küljest on ainult väikesel osal sektorist teadmised ja kogemused ELi toetuse taotlemiseks ja sellest kasusaamiseks, ja teisest küljest ei ole rahastamisotsuseid tegevad ametnikud teadlikud kogukonnameedia potentsiaalist; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et ühest küljest on ainult väikesel osal sektorist teadmised ja kogemused ELi toetuse taotlemiseks ja sellest kasusaamiseks, ja teisest küljest ei ole rahastamisotsuseid tegevad ametnikud teadlikud kogukonnameedia potentsiaalist;

| 21. | tunnistab, et sektor võiks mitmeid konkreetseid programme rakendades ühenduse rahastamissüsteeme paremini ära kasutada, niivõrd kui need aitavad saavutada kogukonnameedia eesmärke, näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi, samuti kasutada võimalust ajakirjanikke elukestva õppe ja muude programmide kaudu harida ja koolitada; rõhutab siiski, et rahastamisvahendid peavad tulema peamiselt riiklikest, kohalikest ja muudest allikatest; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et sektor võiks mitmeid konkreetseid programme rakendades ühenduse rahastamissüsteeme paremini ära kasutada, niivõrd kui need aitavad saavutada kogukonnameedia eesmärke, näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi, samuti kasutada võimalust ajakirjanikke elukestva õppe ja muude programmide kaudu harida ja koolitada; rõhutab siiski, et rahastamisvahendid peavad tulema peamiselt riiklikest, kohalikest ja muudest allikatest;

| 22. | kutsub kogukonnameediat tungivalt üles rajama Euroopa Interneti-põhise süsteemi, mille kaudu saaks levitada selle sektori jaoks kasulikku ja asjakohast teavet, lihtsustada võrgustike loomist ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

22.

kutsub kogukonnameediat tungivalt üles rajama Euroopa Interneti-põhise süsteemi, mille kaudu saaks levitada selle sektori jaoks kasulikku ja asjakohast teavet, lihtsustada võrgustike loomist ja parimate tavade vahetamist;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 340, 10.11.1997, lk 109.

(2)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

(3)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

(6)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

(8)  EÜT C 249, 25.9.1995, lk 219.

(9)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1026.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/79

---

Neljapäev, 25. september 2008Iga-aastane mõttevahetus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)

P6_TA(2008)0458

Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon, milles käsitletakse iga-aastast mõttevahetust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas 2007. aastal saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)

2010/C 8 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 39 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 13, 17–22, 61–69, 255 ja 286, mis moodustavad ELi ja ühenduse kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arengu peamise õigusliku aluse;

võttes arvesse suuliselt vastatavaid küsimusi B6-0006/2008 ja B6-0007/2008;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et liikmesriikidel on esmane vastutus oma kodanikele vabaduse, turvalisuse ja õiguse tagamise eest; arvestades siiski, et Maastrichti lepingu ja veelgi enam Amsterdami lepingu jõustumise järel on Euroopa Liit kohustatud aitama kaasa nende samade eesmärkide saavutamisele, arvestades Euroopa Liidu kodanike ootusi põhiõiguste kaitse ja õigusriigi põhimõtete Euroopa Liidus kohaldamise ning lojaalse ja tõhusa koostöö osas liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriikidel on esmane vastutus oma kodanikele vabaduse, turvalisuse ja õiguse tagamise eest; arvestades siiski, et Maastrichti lepingu ja veelgi enam Amsterdami lepingu jõustumise järel on Euroopa Liit kohustatud aitama kaasa nende samade eesmärkide saavutamisele, arvestades Euroopa Liidu kodanike ootusi põhiõiguste kaitse ja õigusriigi põhimõtete Euroopa Liidus kohaldamise ning lojaalse ja tõhusa koostöö osas liikmesriikide vahel;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepingu ratifitseerimine on oluline ja pakiline eeltingimus tagamaks, et EL on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, kuna sellega paraneb oluliselt ELi meetmete õiguspärasus ja tõhusus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepingu ratifitseerimine on oluline ja pakiline eeltingimus tagamaks, et EL on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, kuna sellega paraneb oluliselt ELi meetmete õiguspärasus ja tõhusus;

| C. | arvestades, et märkustes, mis tehti nii 26. novembri 2007. aasta ettevalmistaval kohtumisel riikide parlamentidega kui ka viimatise arutelu käigus 31. jaanuari 2008. aasta täiskogu istungil, rõhutati, kui oluline on hästi ette valmistada üleminek uuele õiguslikule raamistikule, tingituna 13. detsembril 2007. aastal Lissabonis allkirjastatud lepingu ratifitseerimisest, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut (EL leping) ja luuakse Euroopa Liidu toimimise leping (ELTL); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et märkustes, mis tehti nii 26. novembri 2007. aasta ettevalmistaval kohtumisel riikide parlamentidega kui ka viimatise arutelu käigus 31. jaanuari 2008. aasta täiskogu istungil, rõhutati, kui oluline on hästi ette valmistada üleminek uuele õiguslikule raamistikule, tingituna 13. detsembril 2007. aastal Lissabonis allkirjastatud lepingu ratifitseerimisest, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut (EL leping) ja luuakse Euroopa Liidu toimimise leping (ELTL);

| D. | arvestades siiski, et tõelise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine ei ole veel kaugeltki lõpule viidud ning see seisab endiselt silmitsi suurte raskuste ja takistustega, nagu seda kinnitas komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatis „Haagi programmi rakendamise kohta 2007. aastal” (KOM(2008)0373); |
| --- | --- |

D.

arvestades siiski, et tõelise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine ei ole veel kaugeltki lõpule viidud ning see seisab endiselt silmitsi suurte raskuste ja takistustega, nagu seda kinnitas komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatis „Haagi programmi rakendamise kohta 2007. aastal” (KOM(2008)0373);

| E. | arvestades, et – nagu nimetatud aruandes rõhutatakse ja vaatamata tervele reale olulistele meetmetele – ollakse Euroopa Ülemkogu poolt 2004. aasta Haagi kohtumisel loodud programmiga ajakavast oluliselt maas, ja eriti, et






  — | endiselt annab tunda vastastikuse usalduse ja eelkõige solidaarsuse puudumine liikmesriikide vahel, eriti mis puudutab seadusliku ja ebaseadusliku sisserände alast poliitikat ning politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades; |
| --- | --- | --- |

E.

arvestades, et – nagu nimetatud aruandes rõhutatakse ja vaatamata tervele reale olulistele meetmetele – ollakse Euroopa Ülemkogu poolt 2004. aasta Haagi kohtumisel loodud programmiga ajakavast oluliselt maas, ja eriti, et

—

endiselt annab tunda vastastikuse usalduse ja eelkõige solidaarsuse puudumine liikmesriikide vahel, eriti mis puudutab seadusliku ja ebaseadusliku sisserände alast poliitikat ning politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades;

| — | need probleemid mõjutavad ka mõnede vastu võetud meetmete ülevõtmise etappi, kuna „tulemused olid ebapiisavad järgmistes valdkondades: viisapoliitika, õiguskaitse- ja kohtuasutuste vaheline teabevahetus, organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemine ja selle ennetamine, kriisiohjamine Euroopa Liidus, politsei- ja tollikoostöö ning õigusalane koostöö kriminaalasjades”; |
| --- | --- |

—

need probleemid mõjutavad ka mõnede vastu võetud meetmete ülevõtmise etappi, kuna „tulemused olid ebapiisavad järgmistes valdkondades: viisapoliitika, õiguskaitse- ja kohtuasutuste vaheline teabevahetus, organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemine ja selle ennetamine, kriisiohjamine Euroopa Liidus, politsei- ja tollikoostöö ning õigusalane koostöö kriminaalasjades”;

| F. | arvestades, et liikmesriigid ise mainivad neid probleeme seoses ettevalmistustöödega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevase programmi jaoks ajavahemikuks 2010–2014, tunnistades, et järk-järgult välja arendatud acquis Euroopa siseasjade valdkonnas on paratamatult struktureerimata ja seda on Euroopa Liidu kodanikele raske selgitada; arvestades, et mõnikord on see isegi spetsialistide jaoks raskesti mõistetav ja et mõned neist vahenditest kattuvad ning mõnede meetmete õiguslik alus esineb eri õigusaktides; arvestades lõpuks, et järelevalve teostamine Euroopa Liidu direktiivide nõuetekohase rakendamise üle tervelt 27 liikmesriigis muutub järjest raskemaks ja aeganõudvamaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid ise mainivad neid probleeme seoses ettevalmistustöödega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevase programmi jaoks ajavahemikuks 2010–2014, tunnistades, et järk-järgult välja arendatud acquis Euroopa siseasjade valdkonnas on paratamatult struktureerimata ja seda on Euroopa Liidu kodanikele raske selgitada; arvestades, et mõnikord on see isegi spetsialistide jaoks raskesti mõistetav ja et mõned neist vahenditest kattuvad ning mõnede meetmete õiguslik alus esineb eri õigusaktides; arvestades lõpuks, et järelevalve teostamine Euroopa Liidu direktiivide nõuetekohase rakendamise üle tervelt 27 liikmesriigis muutub järjest raskemaks ja aeganõudvamaks;

| G. | arvestades, et nagu nõukogu on Euroopa Parlament siiski veendunud, et Euroopa Liidul ei ole muud võimalust kui jääda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala elluviimise juurde, mis puudutab riikide põhiseadusliku korra tuuma ja et liikmesriikidel on eriline huvi pidada dialoogi üksteisega, samuti Euroopa institutsioonidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nagu nõukogu on Euroopa Parlament siiski veendunud, et Euroopa Liidul ei ole muud võimalust kui jääda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala elluviimise juurde, mis puudutab riikide põhiseadusliku korra tuuma ja et liikmesriikidel on eriline huvi pidada dialoogi üksteisega, samuti Euroopa institutsioonidega;

| H. | arvestades, et üleminekuperioodil kuni Lissaboni lepingu ratifitseerimise lõpuleviimiseni on vaja võtta enne 2009. aasta lõppu vastu teatavad üldmeetmed, mille – saades nende jaoks innustust Lissaboni lepingust – võiks endiselt vastu võtta praeguste aluslepingute kohaselt ja täielikult kooskõlas rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikliga 18 ning millega võiks vähendada eespool mainitud probleemide kahjulikke mõjusid; arvestades, et need sisaldaksid meetmeid, millega:






  — | võtta arvesse institutsioonide menetlusi, struktuure ja otsuseid ning 12. detsembril 2007 Strasbourgis välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (1) sätestatud põhimõtteid ja eesmärke; |
| --- | --- | --- |

H.

arvestades, et üleminekuperioodil kuni Lissaboni lepingu ratifitseerimise lõpuleviimiseni on vaja võtta enne 2009. aasta lõppu vastu teatavad üldmeetmed, mille – saades nende jaoks innustust Lissaboni lepingust – võiks endiselt vastu võtta praeguste aluslepingute kohaselt ja täielikult kooskõlas rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikliga 18 ning millega võiks vähendada eespool mainitud probleemide kahjulikke mõjusid; arvestades, et need sisaldaksid meetmeid, millega:

—

võtta arvesse institutsioonide menetlusi, struktuure ja otsuseid ning 12. detsembril 2007 Strasbourgis välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (1) sätestatud põhimõtteid ja eesmärke;

| — | edendada otsustamise läbipaistvust Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil, eriti seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, vastavalt Euroopa Kohtu hiljutisele kohtuotsusele õigusloome läbipaistvuse kohta (Turco kohtuasi (2)); |
| --- | --- |

—

edendada otsustamise läbipaistvust Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil, eriti seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, vastavalt Euroopa Kohtu hiljutisele kohtuotsusele õigusloome läbipaistvuse kohta (Turco kohtuasi (2));

| — | kaasata liikmesriikide parlamente tulemuslikult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisse ja elluviimisse, sealhulgas mis puudutab teiste liikmesriikide ja Euroopa Liidu asutuste sellealase poliitika hindamist; |
| --- | --- |

—

kaasata liikmesriikide parlamente tulemuslikult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisse ja elluviimisse, sealhulgas mis puudutab teiste liikmesriikide ja Euroopa Liidu asutuste sellealase poliitika hindamist;

| — | tagada ühenduse õiguse ülimuslikkus ELi õiguse suhtes (Euroopa Liidu lepingu artikkel 47) rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel, eriti sanktsioonide puhul, mis mõjutavad kolmandate riikide kodanikke või mille puhul võidakse diskrimineerida Euroopa Liidu kodanikke (viisavabastus); Euroopa Parlament tuleks süstemaatiliselt kaasata politseikoostööd ja kriminaalasjades toimuvat õigusalast koostööd käsitlevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimisse ELi poolt; |
| --- | --- |

—

tagada ühenduse õiguse ülimuslikkus ELi õiguse suhtes (Euroopa Liidu lepingu artikkel 47) rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel, eriti sanktsioonide puhul, mis mõjutavad kolmandate riikide kodanikke või mille puhul võidakse diskrimineerida Euroopa Liidu kodanikke (viisavabastus); Euroopa Parlament tuleks süstemaatiliselt kaasata politseikoostööd ja kriminaalasjades toimuvat õigusalast koostööd käsitlevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimisse ELi poolt;

| — | tugevdada lojaalset koostööd ja solidaarsust liikmesriikide vahel ELi poliitika ja meetmete rakendamisel, tugevdades ja demokratiseerides Schengeni koostöös ja terrorismivastases võitluses juba olemasolevaid vastastikuse hindamise mehhanisme; |
| --- | --- |

—

tugevdada lojaalset koostööd ja solidaarsust liikmesriikide vahel ELi poliitika ja meetmete rakendamisel, tugevdades ja demokratiseerides Schengeni koostöös ja terrorismivastases võitluses juba olemasolevaid vastastikuse hindamise mehhanisme;

| — | algatada tõhustatud koostöö esimese samba raames, kui nõutavat ühehäälsust on võimatu saavutada (vt arutelu, mis käsitleb komisjoni 17. juuli 2006. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2201/2003 seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega (KOM(2006)0399)); |
| --- | --- |

—

algatada tõhustatud koostöö esimese samba raames, kui nõutavat ühehäälsust on võimatu saavutada (vt arutelu, mis käsitleb komisjoni 17. juuli 2006. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2201/2003 seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega (KOM(2006)0399));

| — | arendada edasi Euroopa Liidu asutatud ametite algatuste ja liikmesriikide ametiasutustega tehtava koostöö praegu veel väljaarenemata ja ebakindlat olemust; |
| --- | --- |

—

arendada edasi Euroopa Liidu asutatud ametite algatuste ja liikmesriikide ametiasutustega tehtava koostöö praegu veel väljaarenemata ja ebakindlat olemust;

| — | kujundada tõeline kommunikatsioonipoliitika, mis võimaldab Euroopa Liidu kodanikel olla paremini informeeritud Euroopa Liidu ja liikmesriigi tasandi algatustest ning tutvuda asjaomaste Euroopa Liidu ja liikmesriikide ametiasutustega, kelle poole nad võivad pöörduda, piiramata nende õigust kohtusse pöörduda, kui kodanike põhiõigusi on rikutud; |
| --- | --- |

—

kujundada tõeline kommunikatsioonipoliitika, mis võimaldab Euroopa Liidu kodanikel olla paremini informeeritud Euroopa Liidu ja liikmesriigi tasandi algatustest ning tutvuda asjaomaste Euroopa Liidu ja liikmesriikide ametiasutustega, kelle poole nad võivad pöörduda, piiramata nende õigust kohtusse pöörduda, kui kodanike põhiõigusi on rikutud;

| I. | arvestades, et nimetatud üleminekuperioodil on Euroopa Liidu kodanike huvides veelgi olulisem võtta arvesse Lissaboni lepingus tehtud samme paremuse poole järgmistes valdkondades:






  — | põhiõiguste kaitse, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- | --- |

I.

arvestades, et nimetatud üleminekuperioodil on Euroopa Liidu kodanike huvides veelgi olulisem võtta arvesse Lissaboni lepingus tehtud samme paremuse poole järgmistes valdkondades:

—

põhiõiguste kaitse, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| — | Euroopa Kohtu kohtulik kontroll, kaasa arvatud politseikoostööd ja õigusalast koostööd käsitlevate õigusaktide üle; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtu kohtulik kontroll, kaasa arvatud politseikoostööd ja õigusalast koostööd käsitlevate õigusaktide üle;

| — | demokraatlik kontroll, mis tuleneb Euroopa Parlamendi kaasotsustamisõiguse laiendamisest ja liikmesriikide parlamentide kaasamisest Euroopa Liidu õigusloomeprotsessi ning selle mõju hindamisse, kaasa arvatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala käsitleva poliitika osas; |
| --- | --- |

—

demokraatlik kontroll, mis tuleneb Euroopa Parlamendi kaasotsustamisõiguse laiendamisest ja liikmesriikide parlamentide kaasamisest Euroopa Liidu õigusloomeprotsessi ning selle mõju hindamisse, kaasa arvatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala käsitleva poliitika osas;

| J. | arvestades, et kehtivate aluslepingute kohaselt on Euroopa Liidu kodanike õiguskaitsevahendid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala meetmete suhtes endiselt piiratumad kui teistes ELi tegevusvaldkondades; arvestades, et Euroopa Kohtu pädevus on piiratud, eriti politseikoostöö ja õigusalase koostöö alal kriminaalasjades, ja arvestades, et lisaks piiravad mõned liikmesriigid endiselt Euroopa kohtute ja siseriiklike kohtute vahelist dialoogi selles valdkonnas; arvestades, et nõukogu peaks edasi lükkama põhiõigusi mõjutada võivate mis tahes meetmete vastuvõtmise seni, kuni Lissaboni leping on ratifitseeritud, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kehtivate aluslepingute kohaselt on Euroopa Liidu kodanike õiguskaitsevahendid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala meetmete suhtes endiselt piiratumad kui teistes ELi tegevusvaldkondades; arvestades, et Euroopa Kohtu pädevus on piiratud, eriti politseikoostöö ja õigusalase koostöö alal kriminaalasjades, ja arvestades, et lisaks piiravad mõned liikmesriigid endiselt Euroopa kohtute ja siseriiklike kohtute vahelist dialoogi selles valdkonnas; arvestades, et nõukogu peaks edasi lükkama põhiõigusi mõjutada võivate mis tahes meetmete vastuvõtmise seni, kuni Lissaboni leping on ratifitseeritud,

| 1. | kutsub Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjoni üles:






  a) | algatama otsekohe protsessi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala eelseisva mitmeaastase programmi (ajavahemikuks 2010–2014) prioriteetide kindlaksmääramiseks ambitsioonika ja sidusa lähenemisviisi alusel, ületades bürokraatliku mõtteviisi ja saades innustust Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjoni üles:

a)

algatama otsekohe protsessi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala eelseisva mitmeaastase programmi (ajavahemikuks 2010–2014) prioriteetide kindlaksmääramiseks ambitsioonika ja sidusa lähenemisviisi alusel, ületades bürokraatliku mõtteviisi ja saades innustust Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest;

| b) | ühinema Euroopa Parlamendiga tema dialoogis liikmesriikide parlamentidega prioriteetide üle ajavahemikuks 2010–2014, võttes arvesse Tampere ja Haagi programmide rakendamisel esilekerkinud probleeme, nõukogus tehtud tööd ja Euroopa Ülemkogu esimesi strateegilisi juhtnööre sisserände, varjupaigaküsimuste ja integratsiooni kohta; lähtudes sellest, et dialoogi esimene etapp viiakse lõpule Euroopa Parlamendi iga-aastasel mõttevahetusel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas 2008. aastal saavutatud edusammude üle ning sellest, et komisjon avaldab seejärel teatise, mõistes, et lõpliku programmi õigeaegne vastuvõtmine jääb Euroopa Parlamendi uue koosseisu ja Euroopa Ülemkogu ülesandeks; |
| --- | --- |

b)

ühinema Euroopa Parlamendiga tema dialoogis liikmesriikide parlamentidega prioriteetide üle ajavahemikuks 2010–2014, võttes arvesse Tampere ja Haagi programmide rakendamisel esilekerkinud probleeme, nõukogus tehtud tööd ja Euroopa Ülemkogu esimesi strateegilisi juhtnööre sisserände, varjupaigaküsimuste ja integratsiooni kohta; lähtudes sellest, et dialoogi esimene etapp viiakse lõpule Euroopa Parlamendi iga-aastasel mõttevahetusel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas 2008. aastal saavutatud edusammude üle ning sellest, et komisjon avaldab seejärel teatise, mõistes, et lõpliku programmi õigeaegne vastuvõtmine jääb Euroopa Parlamendi uue koosseisu ja Euroopa Ülemkogu ülesandeks;

| c) | leppima Euroopa Parlamendiga kokku tekstide või ettepanekute nimekirjas, mille võiks või peaks vastu võtma esmajärjekorras enne Lissaboni lepingu jõustumist ja igal juhul enne Euroopa Parlamendi käesoleva ametiaja lõppu; |
| --- | --- |

c)

leppima Euroopa Parlamendiga kokku tekstide või ettepanekute nimekirjas, mille võiks või peaks vastu võtma esmajärjekorras enne Lissaboni lepingu jõustumist ja igal juhul enne Euroopa Parlamendi käesoleva ametiaja lõppu;

| d) | saavutama edu läbirääkimistes seoses ettepanekutega politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas (millele laieneb edaspidi kaasotsustamismenetlus), püüdes saavutada poliitilist kokkulepet Euroopa Parlamendiga, ning tagama, et kui kokkulepe on saavutatud:






  — | lükatakse õigusakti ametlik vastuvõtmine edasi kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni |
| --- | --- | --- |

d)

saavutama edu läbirääkimistes seoses ettepanekutega politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas (millele laieneb edaspidi kaasotsustamismenetlus), püüdes saavutada poliitilist kokkulepet Euroopa Parlamendiga, ning tagama, et kui kokkulepe on saavutatud:

—

lükatakse õigusakti ametlik vastuvõtmine edasi kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni

| — | või nõukogu võtab kõnealused otsused või raamotsused vastu kehtiva Euroopa Liidu lepingu alusel, nõustudes nende uuesti vastuvõtmisega Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu alusel, mis võimaldaks Euroopa Kohtul teostada täielikku kohtulikku kontrolli; kui poliitiline kokkulepe peaks olema juba saavutatud, nõustuks Euroopa Parlament mitte taasavama sisulisi läbirääkimisi, nagu seda tehakse õigusaktide ametliku kodifitseerimise menetluses (3); |
| --- | --- |

—

või nõukogu võtab kõnealused otsused või raamotsused vastu kehtiva Euroopa Liidu lepingu alusel, nõustudes nende uuesti vastuvõtmisega Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu alusel, mis võimaldaks Euroopa Kohtul teostada täielikku kohtulikku kontrolli; kui poliitiline kokkulepe peaks olema juba saavutatud, nõustuks Euroopa Parlament mitte taasavama sisulisi läbirääkimisi, nagu seda tehakse õigusaktide ametliku kodifitseerimise menetluses (3);

| 2. | pakub välja järgmised prioriteedid valdkondades, millele üleminekuperioodil laieneb või hakkab laienema kaasotsustamis-/nõusolekumenetlus:


  Põhiõigused ja kodakondsus








  — | läbipaistvamate kriteeriumide sõnastamine ELi tasandil, eelkõige juhuks, kui ELi meetmed võivad piirata liikmesriikide põhiseadustes sätestatud tagatisi (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 52 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 8), ning Euroopa Kohtu poolt taunitud Euroopa Liidu meetmete läbivaatamine (vt kohtuasju T-228/02: Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran vs. nõukogu; T-47/03: Sison vs. nõukogu; T-253/04: KONGRA-GEL jt vs. nõukogu; T-229/02: PKK vs. nõukogu, mustade nimekirjade kohta); |
| --- | --- | --- |

2.

pakub välja järgmised prioriteedid valdkondades, millele üleminekuperioodil laieneb või hakkab laienema kaasotsustamis-/nõusolekumenetlus:

Põhiõigused ja kodakondsus

—

läbipaistvamate kriteeriumide sõnastamine ELi tasandil, eelkõige juhuks, kui ELi meetmed võivad piirata liikmesriikide põhiseadustes sätestatud tagatisi (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 52 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 8), ning Euroopa Kohtu poolt taunitud Euroopa Liidu meetmete läbivaatamine (vt kohtuasju T-228/02: Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran vs. nõukogu; T-47/03: Sison vs. nõukogu; T-253/04: KONGRA-GEL jt vs. nõukogu; T-229/02: PKK vs. nõukogu, mustade nimekirjade kohta);

| — | süstemaatiliselt sellega arvestamine, et Euroopa Liidu õigusaktid ning liikmesriikide rakendusmeetmed mõjutavad põhiõigusi, eelkõige seoses võitlusega terrorismi vastu, võttes arvesse hiljuti liikmesriikide poolt komisjonile asjaomastes küsimustes saadetud vastuseid; |
| --- | --- |

—

süstemaatiliselt sellega arvestamine, et Euroopa Liidu õigusaktid ning liikmesriikide rakendusmeetmed mõjutavad põhiõigusi, eelkõige seoses võitlusega terrorismi vastu, võttes arvesse hiljuti liikmesriikide poolt komisjonile asjaomastes küsimustes saadetud vastuseid;

| — | ettevalmistavate kõneluste algatamine läbirääkimisvolituste kindlaksmääramiseks ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga (Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõige 2); |
| --- | --- |

—

ettevalmistavate kõneluste algatamine läbirääkimisvolituste kindlaksmääramiseks ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga (Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõige 2);

| — | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tegevuskava läbivaatamine, võttes arvesse institutsioonide ja eelkõige Euroopa Parlamendi poolt osutatud prioriteete politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas ning ELi üldpõhimõtete järgimise vallas (Euroopa Liidu lepingu artikkel 7) (vt institutsioonidevaheline deklaratsioon, mis võeti vastu samaaegselt nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tegevuskava läbivaatamine, võttes arvesse institutsioonide ja eelkõige Euroopa Parlamendi poolt osutatud prioriteete politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas ning ELi üldpõhimõtete järgimise vallas (Euroopa Liidu lepingu artikkel 7) (vt institutsioonidevaheline deklaratsioon, mis võeti vastu samaaegselt nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (4));

| — | õigusloomega seotud ettepaneku esitamine, et piirata otsest ja kaudset diskrimineerimist, mis mõjutab Euroopa Liidu kodanike liikumist, nende juurdepääsu õigusabile riigis, mis ei ole nende päritoluriik, ning konsulaar- ja diplomaatilist kaitset kolmandates riikides (ELTL artikkel 20); |
| --- | --- |

—

õigusloomega seotud ettepaneku esitamine, et piirata otsest ja kaudset diskrimineerimist, mis mõjutab Euroopa Liidu kodanike liikumist, nende juurdepääsu õigusabile riigis, mis ei ole nende päritoluriik, ning konsulaar- ja diplomaatilist kaitset kolmandates riikides (ELTL artikkel 20);

| — | ELi institutsioonide käsitletava teabe ja dokumentide läbipaistvust ja konfidentsiaalsust puudutava ettepaneku esitamine; |
| --- | --- |

—

ELi institutsioonide käsitletava teabe ja dokumentide läbipaistvust ja konfidentsiaalsust puudutava ettepaneku esitamine;

| — | andmekaitset käsitleva ettepaneku esitamine (sätestades praegu sammaste alusel eristatud sätete konsolideerimise) vastuseks murele andmekaitsestandardite kiire nõrgenemise pärast Euroopa Liidus, pidades eriti silmas ebapiisavaid kaitsestandardeid andmete Atlandi-ülese edastamise puhul, ning tungiv nõue nõukogule võtta vastu raamotsus andmekaitse kohta kolmanda samba raames kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega; |
| --- | --- |

—

andmekaitset käsitleva ettepaneku esitamine (sätestades praegu sammaste alusel eristatud sätete konsolideerimise) vastuseks murele andmekaitsestandardite kiire nõrgenemise pärast Euroopa Liidus, pidades eriti silmas ebapiisavaid kaitsestandardeid andmete Atlandi-ülese edastamise puhul, ning tungiv nõue nõukogule võtta vastu raamotsus andmekaitse kohta kolmanda samba raames kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega;

| — | ELis põhiõiguste kaitsega tegelevate institutsioonide ja eelkõige nõukogu sisestruktuuride tugevdamine (nõukogu põhi- ja kodanikuõiguste ajutise töörühma muutmine alaliseks töörühmaks, nagu seda pakkus eesistujariik Sloveenia); |
| --- | --- |

—

ELis põhiõiguste kaitsega tegelevate institutsioonide ja eelkõige nõukogu sisestruktuuride tugevdamine (nõukogu põhi- ja kodanikuõiguste ajutise töörühma muutmine alaliseks töörühmaks, nagu seda pakkus eesistujariik Sloveenia);

| — | liikmesriikidevahelise dialoogi tõhustamine (EÜ asutamislepingu artikkel 66) halduskoostöö abil, üksteise õigussüsteemide tundmine, dialoogi algatamine liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel, eelkõige juhul, kui on raskusi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala mõjutavate Euroopa strateegiate ja meetmete rakendamisega; |
| --- | --- |

—

liikmesriikidevahelise dialoogi tõhustamine (EÜ asutamislepingu artikkel 66) halduskoostöö abil, üksteise õigussüsteemide tundmine, dialoogi algatamine liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel, eelkõige juhul, kui on raskusi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala mõjutavate Euroopa strateegiate ja meetmete rakendamisega;

Euroopa õigusruum

| — | isikute õigusi kriminaalmenetluses käsitleva õigusloomega seotud ettepaneku läbivaatamine (ELTL art 69a); |
| --- | --- |

—

isikute õigusi kriminaalmenetluses käsitleva õigusloomega seotud ettepaneku läbivaatamine (ELTL art 69a);

| — | ettepaneku esitamine kuriteo- ja terrorismiohvrite õiguste kohta (ELTL art 69a); |
| --- | --- |

—

ettepaneku esitamine kuriteo- ja terrorismiohvrite õiguste kohta (ELTL art 69a);

| — | nii tagaselja võetud meetmete kui tõendite vastastikuse tunnustamise parandamine liikmesriikide hulgas (ELTL art 69a); |
| --- | --- |

—

nii tagaselja võetud meetmete kui tõendite vastastikuse tunnustamise parandamine liikmesriikide hulgas (ELTL art 69a);

| — | karistusregistrite ühendamine; |
| --- | --- |

—

karistusregistrite ühendamine;

| — | Europoli, Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku staatuse läbivaatamine uue õigusliku aluse valguses; |
| --- | --- |

—

Europoli, Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku staatuse läbivaatamine uue õigusliku aluse valguses;

Piirikaitse

| — | sobivate meetmete vastuvõtmine, et tagada Schengeni informatsioonisüsteemi teise põlvkonna (SIS II) täielik kasutussevõtmine ning Prümi lepinguga (5) seonduvate otsuste jõustumine; |
| --- | --- |

—

sobivate meetmete vastuvõtmine, et tagada Schengeni informatsioonisüsteemi teise põlvkonna (SIS II) täielik kasutussevõtmine ning Prümi lepinguga (5) seonduvate otsuste jõustumine;

| — | Frontexi tugevdamine ja komisjoni uute piirikontrolli käsitlevate ettepanekute mõju hindamine; |
| --- | --- |

—

Frontexi tugevdamine ja komisjoni uute piirikontrolli käsitlevate ettepanekute mõju hindamine;

| — | Frontexi teabe tugevdamine kolmandate riikidega allkirjastatud kokkulepete kohta ja ühisoperatsioonide hindamisaruannete kohta ning inimõiguste austamise tagamine piirikontrollide puhul; Frontexi mandaadi muutmine, et lisada sellesse merepäästeoperatsioonid; |
| --- | --- |

—

Frontexi teabe tugevdamine kolmandate riikidega allkirjastatud kokkulepete kohta ja ühisoperatsioonide hindamisaruannete kohta ning inimõiguste austamise tagamine piirikontrollide puhul; Frontexi mandaadi muutmine, et lisada sellesse merepäästeoperatsioonid;

| — | struktureeritud koostöö sisseseadmine Frontexi ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku (UNHCR) vahel, et lihtsustada asjaomast tegevust, võttes arvesse inimõiguste kaitset; |
| --- | --- |

—

struktureeritud koostöö sisseseadmine Frontexi ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku (UNHCR) vahel, et lihtsustada asjaomast tegevust, võttes arvesse inimõiguste kaitset;

Rände- ja varjupaigaküsimused

| — | komisjoni ja nõukogu kiired ja ambitsioonikad meetmed ELi edumeelse strateegia taganttõukamiseks järgmistes valdkondades:






  — | seadusliku rände alal: eelseisev seadusliku rände pakett (ühtne sinise kaardi taotlemise menetlus, hooajatöötajad, ettepanek ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajate ja tasustatud praktikantide kohta ning teised); |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni ja nõukogu kiired ja ambitsioonikad meetmed ELi edumeelse strateegia taganttõukamiseks järgmistes valdkondades:

—

seadusliku rände alal: eelseisev seadusliku rände pakett (ühtne sinise kaardi taotlemise menetlus, hooajatöötajad, ettepanek ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajate ja tasustatud praktikantide kohta ning teised);

| — | ebaseadusliku rände alal: ettepanekud sanktsioonide ja ELi ümberasumiskava kohta; |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku rände alal: ettepanekud sanktsioonide ja ELi ümberasumiskava kohta;

| — | varjupaigaküsimustes: II etapi rakendamine, nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõudeid käsitleva) (6) ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (miinimumnõudeid, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (7) läbivaatamine ning Euroopa varjupaigataotlejate tugiameti loomine; |
| --- | --- |

—

varjupaigaküsimustes: II etapi rakendamine, nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõudeid käsitleva) (6) ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (miinimumnõudeid, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (7) läbivaatamine ning Euroopa varjupaigataotlejate tugiameti loomine;

| — | seadusliku rände kanalite avanemisel ning rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitse ühiste standardite määratlemisel ELis põhineva ühenduse rände- ja varjupaigapoliitika arendamine; |
| --- | --- |

—

seadusliku rände kanalite avanemisel ning rändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitse ühiste standardite määratlemisel ELis põhineva ühenduse rände- ja varjupaigapoliitika arendamine;

| — | kõikide 18. detsembril 1990. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooniga kehtestatud sätete kaasamine EÜ otsustesse ja raamotsustesse; |
| --- | --- |

—

kõikide 18. detsembril 1990. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooniga kehtestatud sätete kaasamine EÜ otsustesse ja raamotsustesse;

| 3. | tervitab ettepanekut diskrimineerimisvastase paketi lõpuleviimiseks ning nõuab tungivalt, et nõukogu tegutseks Lissaboni lepingu vaimus ja kaasaks Euroopa Parlamendi soovitused; |
| --- | --- |

3.

tervitab ettepanekut diskrimineerimisvastase paketi lõpuleviimiseks ning nõuab tungivalt, et nõukogu tegutseks Lissaboni lepingu vaimus ja kaasaks Euroopa Parlamendi soovitused;

| 4. | on seisukohal, et edaspidi tuleks liikmesriikide parlamendid ja kodanikuühiskond kaasata struktureeritult nimetatud õigusloome meetmete väljatöötamisse ning nimetatud poliitikavaldkondade hindamisse liikmesriikides; palub seda eesmärki silmas pidades vaadata komisjonil ja nõukogul koos Euroopa Parlamendiga uuesti läbi võrgustikud, ametid ja vahendid, mille ülesanne on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika mõju hindamine, ning aidata kaasa tihedamale suhtlusele Euroopa kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et edaspidi tuleks liikmesriikide parlamendid ja kodanikuühiskond kaasata struktureeritult nimetatud õigusloome meetmete väljatöötamisse ning nimetatud poliitikavaldkondade hindamisse liikmesriikides; palub seda eesmärki silmas pidades vaadata komisjonil ja nõukogul koos Euroopa Parlamendiga uuesti läbi võrgustikud, ametid ja vahendid, mille ülesanne on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika mõju hindamine, ning aidata kaasa tihedamale suhtlusele Euroopa kodanikuühiskonnaga;

| 5. | rõhutab, et Lissaboni lepingus tunnustatakse Euroopa Parlamendi rolli vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitikat puudutavate rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel; palub seoses sellega:






  — | õigeaegset konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kõikide kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute osas, mis ei ole sõlmitud 31. detsembriks 2008; |
| --- | --- | --- |

5.

rõhutab, et Lissaboni lepingus tunnustatakse Euroopa Parlamendi rolli vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitikat puudutavate rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel; palub seoses sellega:

—

õigeaegset konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kõikide kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute osas, mis ei ole sõlmitud 31. detsembriks 2008;

| — | Euroopa Parlamendi korrapärast teavitamist käimasolevatest läbirääkimistest; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi korrapärast teavitamist käimasolevatest läbirääkimistest;

| — | kiires korras arutelu korraldamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme üle, kuna EL on loomas de facto politsei- ja õigusalast koostööd kolmandate riikidega, eriti USAga, kahepoolsete kokkulepete kaudu terves reas küsimustes, vältides seejuures ametlikke demokraatlikke otsustusmenetlusi ja parlamentaarset kontrolli; |
| --- | --- |

—

kiires korras arutelu korraldamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme üle, kuna EL on loomas de facto politsei- ja õigusalast koostööd kolmandate riikidega, eriti USAga, kahepoolsete kokkulepete kaudu terves reas küsimustes, vältides seejuures ametlikke demokraatlikke otsustusmenetlusi ja parlamentaarset kontrolli;

*

* *

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kutsuda nimetatud parlamente üles esitama oma märkusi, soovitusi ja ettepanekuid 15. novembriks 2008, et nendega jõutaks arvestada 2008. aasta detsembri iga-aastases mõttevahetuses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal 2008. aastal tehtud edusammude üle. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kutsuda nimetatud parlamente üles esitama oma märkusi, soovitusi ja ettepanekuid 15. novembriks 2008, et nendega jõutaks arvestada 2008. aasta detsembri iga-aastases mõttevahetuses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal 2008. aastal tehtud edusammude üle.

---

(1)  ELT C 303, 14.12.2007, lK 1l.

(2)  Euroopa Kohtu 1. juuli 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-39/05 P ja C-52/05 P: Rootsi Kuningriik ja Maurizio Turco vs. Euroopa Liidu Nõukogu.

(3)  20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe kiirendatud töömeetodi kohta õigusaktide ametlikuks kodifitseerimiseks, lõige 4, EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

(4)  ELT L 53, 22.2.2007, lK 1.

(5)  Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vaheline eelkõige terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastases võitluses piiriülese koostöö tõhustamise leping, 27.5.2005.

(6)  ELT L 326, 13.12.2005, lK 13.

(7)  ELT L 304, 30.9.2004, lK 2.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/85

---

Neljapäev, 25. september 2008Meediakanalite koondumine ja meedia pluralism Euroopa Liidus

P6_TA(2008)0459

Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (2007/2253(INI))

2010/C 8 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11;

võttes arvesse Amsterdami lepingu protokolli liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (1) (Amsterdami lepingu protokoll);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti pealkirjaga „Meedia pluralism Euroopa Liidu liikmesriikides” (SEK(2007)0032);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (2);

võttes arvesse oma 20. novembri 2002. aasta resolutsiooni meediakanalite koondumise kohta (3);

võttes arvesse Unesco 2005. aasta kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni (Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni);

võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja infovabaduse rikkumise riskide kohta ELis ja eriti Itaalias (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2) (4);

võttes arvesse komisjoni 2001. aasta teatist riigiabieeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (5);

võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (6);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust Rec(2007)3 liikmesriikidele avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 27. juuni 2000. aasta soovitust Rec 1466(2000) meedia hariduse kohta;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust Rec(2007)2 meedia pluralismi ja meedia sisu mitmekesisuse kohta;

võttes arvesse oma 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime kohta (7);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0303/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on kinnitanud oma pühendumust meedia pluralismi kaitsmisele ja edendamisele, mis on põhiõiguste harta artiklis 11 sätestatud teabe- ja sõnavabaduse keskne sammas ja kuulub demokraatia kaitsmise, kodanikele omase mitmekülgsuse ja kultuurilise mitmekesisuse aluspõhimõtete hulka; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on kinnitanud oma pühendumust meedia pluralismi kaitsmisele ja edendamisele, mis on põhiõiguste harta artiklis 11 sätestatud teabe- ja sõnavabaduse keskne sammas ja kuulub demokraatia kaitsmise, kodanikele omase mitmekülgsuse ja kultuurilise mitmekesisuse aluspõhimõtete hulka;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament väljendas korduvalt soovi, et komisjon looks stabiilse õigusliku raamistiku nii meediasektoris kui kogu infoühiskonnas tervikuna, et tagada mitmekesisuse kaitse võrdne tase liikmesriikides ja võimaldada ettevõtjatel lõigata kasu ühtse turuga kaasnevatest võimalustest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament väljendas korduvalt soovi, et komisjon looks stabiilse õigusliku raamistiku nii meediasektoris kui kogu infoühiskonnas tervikuna, et tagada mitmekesisuse kaitse võrdne tase liikmesriikides ja võimaldada ettevõtjatel lõigata kasu ühtse turuga kaasnevatest võimalustest;

| C. | arvestades, et nagu komisjon oma eespool nimetatud töödokumendis rõhutab, ei saa meedia pluralismi mõistet kitsendada omandi koondumise probleemile, vaid see hõlmab samuti küsimusi, mis seonduvad avalik-õigusliku ringhäälingu teenuse, poliitilise võimu, majandusliku konkurentsi, kultuurilise mitmekesisuse, uue tehnoloogia arendamise, läbipaistvuse ja ajakirjanike töötingimustega liidus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nagu komisjon oma eespool nimetatud töödokumendis rõhutab, ei saa meedia pluralismi mõistet kitsendada omandi koondumise probleemile, vaid see hõlmab samuti küsimusi, mis seonduvad avalik-õigusliku ringhäälingu teenuse, poliitilise võimu, majandusliku konkurentsi, kultuurilise mitmekesisuse, uue tehnoloogia arendamise, läbipaistvuse ja ajakirjanike töötingimustega liidus;

| D. | arvestades, et avalik-õigusliku ringhäälingu teenustel peavad olema vajalikud ressursid ja asutused täieliku sõltumatuse tagamiseks poliitilisest survest ja turujõududest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et avalik-õigusliku ringhäälingu teenustel peavad olema vajalikud ressursid ja asutused täieliku sõltumatuse tagamiseks poliitilisest survest ja turujõududest;

| E. | arvestades, et avalik-õigusliku ringhäälingu teenused on praegu põhjuseta ja infosisu kvaliteedi arvelt sunnitud endale turuosa tagamiseks konkureerima turustuskanalitega, kelle lõppeesmärk ei ole kvaliteet, vaid suurima hulga inimeste ootuste rahuldamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et avalik-õigusliku ringhäälingu teenused on praegu põhjuseta ja infosisu kvaliteedi arvelt sunnitud endale turuosa tagamiseks konkureerima turustuskanalitega, kelle lõppeesmärk ei ole kvaliteet, vaid suurima hulga inimeste ootuste rahuldamine;

| F. | arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioon omistab suurt tähtsust muu hulgas meedia pluralismi soodustavate tingimuste loomisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioon omistab suurt tähtsust muu hulgas meedia pluralismi soodustavate tingimuste loomisele;

| G. | arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioon tunnistab konventsiooniosaliste õigust võtta meetmeid, mille eesmärk on meedia pluralismi edendamine, sh avalik-õigusliku ringhäälingu kaudu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioon tunnistab konventsiooniosaliste õigust võtta meetmeid, mille eesmärk on meedia pluralismi edendamine, sh avalik-õigusliku ringhäälingu kaudu;

| H. | arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioonis ning Amsterdami lepingu protokollis rõhutatakse avalik-õigusliku audiovisuaalse meedia erilist rolli mitmekesisuse tagamisel ning sätestatakse, et liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu süsteem on otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning vajadusega säilitada meedia pluralism, samal ajal kui liikmesriigid vastutavad avalik-õigusliku teleringhäälingu volituste eest ja selle rahastamise eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioonis ning Amsterdami lepingu protokollis rõhutatakse avalik-õigusliku audiovisuaalse meedia erilist rolli mitmekesisuse tagamisel ning sätestatakse, et liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu süsteem on otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning vajadusega säilitada meedia pluralism, samal ajal kui liikmesriigid vastutavad avalik-õigusliku teleringhäälingu volituste eest ja selle rahastamise eest;

| I. | arvestades, et eespool nimetatud komisjoni 2001. aasta teatises tunnistatakse täielikult avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide keskset rolli pluralismi ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamisel, ning rõhutatakse, et kõnealuse riigiabi läbivaatamisel kohaldab komisjon selliseid kriteeriume nagu kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamise tähtsus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eespool nimetatud komisjoni 2001. aasta teatises tunnistatakse täielikult avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide keskset rolli pluralismi ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamisel, ning rõhutatakse, et kõnealuse riigiabi läbivaatamisel kohaldab komisjon selliseid kriteeriume nagu kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamise tähtsus;

| J. | arvestades, et eespool nimetatud nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta resolutsioonis kinnitatakse avalik-õigusliku ringhäälingu elutähtsat rolli mitmekesisuse jaoks, ja nõutakse, et liikmesriigid annaksid talle laialdased volitused, mis kajastavad tema rolli uutest audiovisuaalsetest ja infoteenustest ning uutest tehnoloogiatest saadava kasu toomisel üldsusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eespool nimetatud nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta resolutsioonis kinnitatakse avalik-õigusliku ringhäälingu elutähtsat rolli mitmekesisuse jaoks, ja nõutakse, et liikmesriigid annaksid talle laialdased volitused, mis kajastavad tema rolli uutest audiovisuaalsetest ja infoteenustest ning uutest tehnoloogiatest saadava kasu toomisel üldsusele;

| K. | arvestades, et Amsterdami lepingu protokoll võeti vastu tagamaks, et liikmesriikide pädevad organid korraldavad oma riigisisese avalik-õigusliku ringhäälingu vastavalt nende ühiskonna demokraatlikele ja kultuurilistele vajadustele, et saavutada parimal viisil eesmärk säilitada meedia pluralism; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Amsterdami lepingu protokoll võeti vastu tagamaks, et liikmesriikide pädevad organid korraldavad oma riigisisese avalik-õigusliku ringhäälingu vastavalt nende ühiskonna demokraatlikele ja kultuurilistele vajadustele, et saavutada parimal viisil eesmärk säilitada meedia pluralism;

| L. | arvestades, et eespool nimetatud soovituses Rec(2007)3 rõhutatakse avalik-õigusliku ringhäälingu erilist rolli erapooletu ja sõltumatu teabe- ja kommentaariallikana ning sellise innovatiivse ja mitmekesise infosisu allikana, mis vastab kõrgetele eetilistele ja kvaliteedistandardile, ning avalike arutelude foorumina ja inimeste ulatuslikuma demokraatliku osalemise edendamise vahendina, ning nõutakse, et liikmesriikidele jääks õigus kohandada tema volitusi tema eesmärgi täitmiseks uues meediakeskkonnas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eespool nimetatud soovituses Rec(2007)3 rõhutatakse avalik-õigusliku ringhäälingu erilist rolli erapooletu ja sõltumatu teabe- ja kommentaariallikana ning sellise innovatiivse ja mitmekesise infosisu allikana, mis vastab kõrgetele eetilistele ja kvaliteedistandardile, ning avalike arutelude foorumina ja inimeste ulatuslikuma demokraatliku osalemise edendamise vahendina, ning nõutakse, et liikmesriikidele jääks õigus kohandada tema volitusi tema eesmärgi täitmiseks uues meediakeskkonnas;

| M. | arvestades, et meedia pluralismi on võimalik tagada vaid nõuetekohase poliitilise tasakaaluga avalik-õigusliku televisiooni infosisus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meedia pluralismi on võimalik tagada vaid nõuetekohase poliitilise tasakaaluga avalik-õigusliku televisiooni infosisus;

| N. | arvestades, et kogemused näitavad, et omandi piiramatu koondumine ohustab nii pluralismi kui ka kultuurilist mitmekesisust ning et süsteem, mis põhineb üksnes vaba turu konkurentsil, ei suuda meedia pluralismi tagada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kogemused näitavad, et omandi piiramatu koondumine ohustab nii pluralismi kui ka kultuurilist mitmekesisust ning et süsteem, mis põhineb üksnes vaba turu konkurentsil, ei suuda meedia pluralismi tagada;

| O. | arvestades, et Euroopas on era- ja avalik-õigusliku televisiooni ning audiovisuaalmeedia teenuste kahesambaline korraldus tõestanud oma väärtust meedia pluralismi tugevdamisel ja seda tuleks edasi arendada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopas on era- ja avalik-õigusliku televisiooni ning audiovisuaalmeedia teenuste kahesambaline korraldus tõestanud oma väärtust meedia pluralismi tugevdamisel ja seda tuleks edasi arendada;

| P. | arvestades, et omandi koondumine tekitab meediatöötajate üha suuremat sõltuvust suurte meediaettevõtete omanikest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et omandi koondumine tekitab meediatöötajate üha suuremat sõltuvust suurte meediaettevõtete omanikest;

| Q. | arvestades, et uued tehnoloogiad ning eelkõige üleminek digitaalsele tehnoloogiale audiovisuaalse infosisu tootmisel ja levitamisel ning uute kommunikatsiooni- ja teabeteenuste turuletulek on mõjutanud märkimisväärselt olemasolevate toodete ja levitamisvõimaluste kvantiteeti; arvestades siiski, et meedia ja teenuste kvantitatiivne kasv ei taga automaatselt sisu mitmekesisust; arvestades, et seepärast on vajalikud uued ajakohastatud meedia pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse tagamise ning avalikkusele kiire ja objektiivse teabe andmise vahendid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uued tehnoloogiad ning eelkõige üleminek digitaalsele tehnoloogiale audiovisuaalse infosisu tootmisel ja levitamisel ning uute kommunikatsiooni- ja teabeteenuste turuletulek on mõjutanud märkimisväärselt olemasolevate toodete ja levitamisvõimaluste kvantiteeti; arvestades siiski, et meedia ja teenuste kvantitatiivne kasv ei taga automaatselt sisu mitmekesisust; arvestades, et seepärast on vajalikud uued ajakohastatud meedia pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse tagamise ning avalikkusele kiire ja objektiivse teabe andmise vahendid;

| R. | arvestades, et praegune telekommunikatsioonialane reguleeriv raamistik, mis kajastab infrastruktuuri ja infosisu reguleerimise vahelist otsest suhet ja omavahelist sõltuvust, varustab liikmesriike massiteabevahendite ja infosisu mitmekesisuse kaitsmiseks sobivate tehniliste vahenditega, nagu juurdepääsu ja edastamiskohustust käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et praegune telekommunikatsioonialane reguleeriv raamistik, mis kajastab infrastruktuuri ja infosisu reguleerimise vahelist otsest suhet ja omavahelist sõltuvust, varustab liikmesriike massiteabevahendite ja infosisu mitmekesisuse kaitsmiseks sobivate tehniliste vahenditega, nagu juurdepääsu ja edastamiskohustust käsitlevad eeskirjad;

| S. | arvestades, et teabe ja infosisu mitmekesisuse austamine ei ole siiski automaatselt tagatud tehnoloogia arenguga, vaid peab toimuma liikmesriikide ja Euroopa ametiasutuste aktiivse, järjekindla ja ärksa poliitika kaudu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et teabe ja infosisu mitmekesisuse austamine ei ole siiski automaatselt tagatud tehnoloogia arenguga, vaid peab toimuma liikmesriikide ja Euroopa ametiasutuste aktiivse, järjekindla ja ärksa poliitika kaudu;

| T. | arvestades, et kuigi Internet on tublisti suurendanud juurdepääsu eri teabeallikatele, seisukohtadele ja arvamustele, ei ole see veel asendanud traditsioonilist meediat kui otsustavat avaliku arvamuse kujundajat; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kuigi Internet on tublisti suurendanud juurdepääsu eri teabeallikatele, seisukohtadele ja arvamustele, ei ole see veel asendanud traditsioonilist meediat kui otsustavat avaliku arvamuse kujundajat;

| U. | arvestades, et tehnoloogilise arengu tõttu levitavad ajalehtede väljaandjad infosisu üha rohkem Interneti teel, mistõttu nad sõltuvad suurel määral (on-line) reklaamitulust, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tehnoloogilise arengu tõttu levitavad ajalehtede väljaandjad infosisu üha rohkem Interneti teel, mistõttu nad sõltuvad suurel määral (on-line) reklaamitulust,

| V. | arvestades, et massiteabevahendid jäävad endiselt poliitiliseks mõjutusvahendiks ja et meedia suutlikkus täita demokraatia valvekoera rolli on märkimisväärses ohus, sest erameediaettevõtjad lähtuvad eelkõige majanduslikust kasust; arvestades, et see toob kaasa mitmekesisuse, kvaliteetse sisu ja arvamuste paljususe kadumise ohu, mistõttu ei tohiks meedia mitmekesisust jätta pelgalt turumehhanismide hooleks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et massiteabevahendid jäävad endiselt poliitiliseks mõjutusvahendiks ja et meedia suutlikkus täita demokraatia valvekoera rolli on märkimisväärses ohus, sest erameediaettevõtjad lähtuvad eelkõige majanduslikust kasust; arvestades, et see toob kaasa mitmekesisuse, kvaliteetse sisu ja arvamuste paljususe kadumise ohu, mistõttu ei tohiks meedia mitmekesisust jätta pelgalt turumehhanismide hooleks;

| W. | arvestades, et mõnes liikmesriigis on suured meediaettevõtjad saavutanud märkimisväärse ja sageli domineeriva positsiooni, ning arvestades, et selliste ajakirjanduskontsernide olemasolu, mis kuuluvad ettevõtjale, kes võivad riigihankelepinguid sõlmida, kujutab endast ohtu meedia sõltumatusele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et mõnes liikmesriigis on suured meediaettevõtjad saavutanud märkimisväärse ja sageli domineeriva positsiooni, ning arvestades, et selliste ajakirjanduskontsernide olemasolu, mis kuuluvad ettevõtjale, kes võivad riigihankelepinguid sõlmida, kujutab endast ohtu meedia sõltumatusele;

| X. | arvestades, et mõnes liikmesriigis on rahvusvaheliste meediaettevõtjate panus meediamaastiku elavdamiseks määrava tähtsusega, kuid töötingimustes ja -tasus on samuti vaja teatavaid parendusi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et mõnes liikmesriigis on rahvusvaheliste meediaettevõtjate panus meediamaastiku elavdamiseks määrava tähtsusega, kuid töötingimustes ja -tasus on samuti vaja teatavaid parendusi;

| Y. | arvestades, et meediatöötajate töötingimusi ja töökvaliteeti tuleb parandada, ja arvestades, et sotsiaalsete tagatiste puudumisel võetakse üha rohkem ajakirjanikke tööle ebakindlatel tingimustel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et meediatöötajate töötingimusi ja töökvaliteeti tuleb parandada, ja arvestades, et sotsiaalsete tagatiste puudumisel võetakse üha rohkem ajakirjanikke tööle ebakindlatel tingimustel;

| Z. | arvestades, et ELi konkurentsiõigus on meediakanalite koondumist puudutavate küsimustega tegelemisel mõnevõrra piiratud, kuna meedia omandi vertikaalsele ja horisontaalsele koondumisele suunatud tegevuse rahaline maht uutes liikmesriikides ei küüni ELi konkurentsiõiguse kohaldamise läveni; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi konkurentsiõigus on meediakanalite koondumist puudutavate küsimustega tegelemisel mõnevõrra piiratud, kuna meedia omandi vertikaalsele ja horisontaalsele koondumisele suunatud tegevuse rahaline maht uutes liikmesriikides ei küüni ELi konkurentsiõiguse kohaldamise läveni;

| AA. | arvestades, et liiga piiravate eeskirjade kehtestamisel massiteabevahendite omandilise kuuluvuse suhtes on oht vähendada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet maailmaturul ja suurendada Euroopast väljaspool asuvate meediakontsernide mõju; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et liiga piiravate eeskirjade kehtestamisel massiteabevahendite omandilise kuuluvuse suhtes on oht vähendada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet maailmaturul ja suurendada Euroopast väljaspool asuvate meediakontsernide mõju;

| AB. | arvestades, et meedia tarbijatel peaks olema juurdepääs mitmekülgsele sisule; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et meedia tarbijatel peaks olema juurdepääs mitmekülgsele sisule;

| AC. | arvestades, et meediasisu loojad püüavad toota nii kvaliteetset sisu kui võimalik, kuid tingimused ei ole kõikides liikmesriikides selle saavutamiseks ühtlaselt rahuldavad; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et meediasisu loojad püüavad toota nii kvaliteetset sisu kui võimalik, kuid tingimused ei ole kõikides liikmesriikides selle saavutamiseks ühtlaselt rahuldavad;

| AD. | arvestades, et uute meediakanalite (lairiba-Internet, satelliidikanalid, digitaalne maapealne televisioon jne) levik ja mitmekesised meediakanalite omandivormid ei ole meedia infosisu mitmekesisuse tagamise mõttes iseenesest piisavad; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et uute meediakanalite (lairiba-Internet, satelliidikanalid, digitaalne maapealne televisioon jne) levik ja mitmekesised meediakanalite omandivormid ei ole meedia infosisu mitmekesisuse tagamise mõttes iseenesest piisavad;

| AE. | arvestades, et sisu kvaliteeti ja alaealiste kaitsmist käsitlevaid eeskirju tuleks kohaldada nii avalik-õiguslikul kui ka kaubanduslikul tasandil; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et sisu kvaliteeti ja alaealiste kaitsmist käsitlevaid eeskirju tuleks kohaldada nii avalik-õiguslikul kui ka kaubanduslikul tasandil;

| AF. | arvestades, et meediaettevõtjad on meedia pluralismi ja demokraatia säilitamise seisukohast asendamatud ning seega peaksid nad aktiivsemalt tegelema ärieetika ja sotsiaalse vastutuse küsimustega; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et meediaettevõtjad on meedia pluralismi ja demokraatia säilitamise seisukohast asendamatud ning seega peaksid nad aktiivsemalt tegelema ärieetika ja sotsiaalse vastutuse küsimustega;

| AG. | arvestades, et kommertsmeedia kasutab üha enam erakasutajate loodud infosisu, eriti audiovisuaalset infosisu, tagasihoidliku tasu eest või üldse tasuta, mis tõstatab probleemi seoses eetika ja eraelu puutumatuse kaitsega ning seab ajakirjanikud ja teised meediatöötajad põhjendamatu konkurentsisurve alla; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kommertsmeedia kasutab üha enam erakasutajate loodud infosisu, eriti audiovisuaalset infosisu, tagasihoidliku tasu eest või üldse tasuta, mis tõstatab probleemi seoses eetika ja eraelu puutumatuse kaitsega ning seab ajakirjanikud ja teised meediatöötajad põhjendamatu konkurentsisurve alla;

| AH. | arvestades, et veebipäevikud annavad olulise panuse sõnavabadusse ning neid kasutavad üha enam nii meediatöötajad kui ka eraisikud; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et veebipäevikud annavad olulise panuse sõnavabadusse ning neid kasutavad üha enam nii meediatöötajad kui ka eraisikud;

| AI. | arvestades, et avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele tuleb anda stabiilsed rahalised vahendid, nad peavad tegutsema ausalt ja tasakaalustatult ning neile tuleb anda vahendid avaliku huvi ja sotsiaalsete väärtuste edendamiseks; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele tuleb anda stabiilsed rahalised vahendid, nad peavad tegutsema ausalt ja tasakaalustatult ning neile tuleb anda vahendid avaliku huvi ja sotsiaalsete väärtuste edendamiseks;

| AJ. | arvestades, et liikmesriikidel on hulgaliselt võimalusi avalik-õigusliku meedia teenuste ja selle rahastamise tõlgendamiseks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et liikmesriikidel on hulgaliselt võimalusi avalik-õigusliku meedia teenuste ja selle rahastamise tõlgendamiseks;

| AK. | arvestades, et avalik-õigusliku meedia turulolek on märgatav ainult audiovisuaal- ja mittelineaarsetes valdkondades; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et avalik-õigusliku meedia turulolek on märgatav ainult audiovisuaal- ja mittelineaarsetes valdkondades;

| AL. | arvestades, et Euroopa audiovisuaalse mudeli püsivaks aluseks peab olema tasakaal tugeva, sõltumatu ja mitmekesise avalike teenuste sektori ja dünaamilise kommertssektori vahel; arvestades, et kõnealuse mudeli püsimine on loomingu elujõulisuse ja kvaliteedi, meedia pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse edendamise jaoks hädavajalik; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et Euroopa audiovisuaalse mudeli püsivaks aluseks peab olema tasakaal tugeva, sõltumatu ja mitmekesise avalike teenuste sektori ja dünaamilise kommertssektori vahel; arvestades, et kõnealuse mudeli püsimine on loomingu elujõulisuse ja kvaliteedi, meedia pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse edendamise jaoks hädavajalik;

| AM. | arvestades, et liikmesriikide avalik-õiguslik meedia kannatab mõnikord nii ebapiisava rahastamise kui ka poliitilise surve all; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et liikmesriikide avalik-õiguslik meedia kannatab mõnikord nii ebapiisava rahastamise kui ka poliitilise surve all;

| AN. | arvestades, et ülesanded, mis liikmesriigid on avalik-õiguslikule ringhäälingule määranud, nõuavad pikaajalist rahastamist ja tagatud sõltumatust, mida kõikides liikmesriikides ei ole; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et ülesanded, mis liikmesriigid on avalik-õiguslikule ringhäälingule määranud, nõuavad pikaajalist rahastamist ja tagatud sõltumatust, mida kõikides liikmesriikides ei ole;

| AO. | arvestades, et teatud liikmesriikides võib avalik-õiguslik meedia mängida väljapaistvat rolli nii kvaliteedi kui ka auditooriumi poolest; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et teatud liikmesriikides võib avalik-õiguslik meedia mängida väljapaistvat rolli nii kvaliteedi kui ka auditooriumi poolest;

| AP. | arvestades, et avalikkuse üldine juurdepääs kvaliteetsele ja mitmekesisele infosisule muutub selles tehnoloogiliste muudatuste ja suurema koondumise kontekstis ning üha konkurentsitihedamas ja globaliseerunumas keskkonnas veel olulisemaks; arvestades, et avalik-õiguslikud audiovisuaalmeedia teenused on hädavajalikud demokraatliku arvamusekujundamise jaoks, et võimaldada inimestel tutvuda kultuurilise mitmekesisusega ja tagada pluralism; ning arvestades, et kõnealuste teenuste puhul tuleb neile antud ülesannete elluviimiseks olla suuteline kasutama uusi ringhäälinguplatvorme, et jõuda kõikide inimrühmadeni, kes moodustavad ühiskonna, ükskõik millist juurdepääsuvahendit ka ei kasutataks; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et avalikkuse üldine juurdepääs kvaliteetsele ja mitmekesisele infosisule muutub selles tehnoloogiliste muudatuste ja suurema koondumise kontekstis ning üha konkurentsitihedamas ja globaliseerunumas keskkonnas veel olulisemaks; arvestades, et avalik-õiguslikud audiovisuaalmeedia teenused on hädavajalikud demokraatliku arvamusekujundamise jaoks, et võimaldada inimestel tutvuda kultuurilise mitmekesisusega ja tagada pluralism; ning arvestades, et kõnealuste teenuste puhul tuleb neile antud ülesannete elluviimiseks olla suuteline kasutama uusi ringhäälinguplatvorme, et jõuda kõikide inimrühmadeni, kes moodustavad ühiskonna, ükskõik millist juurdepääsuvahendit ka ei kasutataks;

| AQ. | arvestades, et avalik-õiguslikku meediat tuleb piisavalt rahastada, et võimaldada sellel konkureerida kultuurilise ja uudiste infosisu tasemelt kommertsmeediaga; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et avalik-õiguslikku meediat tuleb piisavalt rahastada, et võimaldada sellel konkureerida kultuurilise ja uudiste infosisu tasemelt kommertsmeediaga;

| AR. | arvestades, et viimase kümnendi jooksul on tekkinud uued meediakanalid ning et Interneti-väljaannete reklaamitulude üha suurenev osakaal valmistab muret traditsioonilistele meediakanalitele; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et viimase kümnendi jooksul on tekkinud uued meediakanalid ning et Interneti-väljaannete reklaamitulude üha suurenev osakaal valmistab muret traditsioonilistele meediakanalitele;

| AS. | arvestades, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ja kommertsringhäälinguorganisatsioonid koos uute osalejatega mängivad uuel audiovisuaalmeedia maastikul, mida iseloomustab edastusplatvormide mitmekesisus, jätkuvalt vastastikku täiendavat rolli; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ja kommertsringhäälinguorganisatsioonid koos uute osalejatega mängivad uuel audiovisuaalmeedia maastikul, mida iseloomustab edastusplatvormide mitmekesisus, jätkuvalt vastastikku täiendavat rolli;

| AT. | arvestades, et ELil ei ole sisemist pädevust meediakanalite koondumise reguleerimiseks, kuid sellest hoolimata võimaldab tema pädevus eri poliitikavaldkondades mängida meedia pluralismi kaitsmisel ja edendamisel aktiivset rolli; arvestades, et konkurentsi ja riigiabi käsitlevad õigusaktid, audiovisuaal- ja telekommunikatsioonivaldkonna reguleerimine ning ka välis(kaubandus)suhted on valdkonnad, kus EL saab ja peab ajama aktiivselt meedia pluralismi tugevdamise ja edendamise poliitikat; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et ELil ei ole sisemist pädevust meediakanalite koondumise reguleerimiseks, kuid sellest hoolimata võimaldab tema pädevus eri poliitikavaldkondades mängida meedia pluralismi kaitsmisel ja edendamisel aktiivset rolli; arvestades, et konkurentsi ja riigiabi käsitlevad õigusaktid, audiovisuaal- ja telekommunikatsioonivaldkonna reguleerimine ning ka välis(kaubandus)suhted on valdkonnad, kus EL saab ja peab ajama aktiivselt meedia pluralismi tugevdamise ja edendamise poliitikat;

| AU. | arvestades sõnavabadust puudutavate konfliktide üha kasvavat arvu; |
| --- | --- |

AU.

arvestades sõnavabadust puudutavate konfliktide üha kasvavat arvu;

| AV. | arvestades, et infoühiskonnas on meediaalane haridus hädavajalik vahend andmaks kodanikele võimalust osaleda teadlikult ja aktiivselt demokraatias; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et infoühiskonnas on meediaalane haridus hädavajalik vahend andmaks kodanikele võimalust osaleda teadlikult ja aktiivselt demokraatias;

| AW. | arvestades, et teabe suurenenud pakkumine (eelkõige tänu Internetile) teeb selle tõlgendamise ja hindamise üha olulisemaks; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et teabe suurenenud pakkumine (eelkõige tänu Internetile) teeb selle tõlgendamise ja hindamise üha olulisemaks;

| AX. | arvestades, et Euroopa Liidu kodanike meediaalase asjatundlikkuse edendamine vajab palju suuremat toetust; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et Euroopa Liidu kodanike meediaalase asjatundlikkuse edendamine vajab palju suuremat toetust;

| AY. | arvestades, et Euroopa meediaettevõtjad tegutsevad nüüd globaliseerunud turul, mis tähendab, et neilt võtavad nende omandilist kuuluvust puudutavad laiahaardelised piirangud märkimisväärses ulatuses ära võime konkureerida kolmandate riikide ettevõtjatega, keda sarnased piirangud ei seo; arvestades, et seepärast on vaja ühelt poolt järjekindlalt rakendada õiglasi konkurentsieeskirju ja pakkuda mitmekesisuse kaitsemeetmeid ning teiselt poolt tagada, et ettevõtjatel on olemas vajalik paindlikkus rahvusvahelisel meediaturul konkureerimiseks; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et Euroopa meediaettevõtjad tegutsevad nüüd globaliseerunud turul, mis tähendab, et neilt võtavad nende omandilist kuuluvust puudutavad laiahaardelised piirangud märkimisväärses ulatuses ära võime konkureerida kolmandate riikide ettevõtjatega, keda sarnased piirangud ei seo; arvestades, et seepärast on vaja ühelt poolt järjekindlalt rakendada õiglasi konkurentsieeskirju ja pakkuda mitmekesisuse kaitsemeetmeid ning teiselt poolt tagada, et ettevõtjatel on olemas vajalik paindlikkus rahvusvahelisel meediaturul konkureerimiseks;

| AZ. | arvestades, et me elame ühiskonnas, mida pommitatakse pidevalt teabe, kiirsõnumite ja filtreerimata teadetega, samal ajal kui teabe selekteerimine nõuab erilisi oskusi; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et me elame ühiskonnas, mida pommitatakse pidevalt teabe, kiirsõnumite ja filtreerimata teadetega, samal ajal kui teabe selekteerimine nõuab erilisi oskusi;

| BA. | arvestades, et meetmed mitmekesisuse tugevdamiseks ja edendamiseks meediavaldkonnas peavad olema aluseks ELi välissuhetele (kaubandusvaldkonnas ja mujal), eelkõige Euroopa naabruspoliitika, laienemisstrateegia ja kahepoolsete partnerluslepingute kontekstis, |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et meetmed mitmekesisuse tugevdamiseks ja edendamiseks meediavaldkonnas peavad olema aluseks ELi välissuhetele (kaubandusvaldkonnas ja mujal), eelkõige Euroopa naabruspoliitika, laienemisstrateegia ja kahepoolsete partnerluslepingute kontekstis,

| 1. | palub tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel tagada meedia pluralism ning kõikidele ELi kodanikele juurdepääs vabale ja mitmekülgsele meediale kõikides liikmesriikides, samuti anda vajaduse korral soovitusi olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel tagada meedia pluralism ning kõikidele ELi kodanikele juurdepääs vabale ja mitmekülgsele meediale kõikides liikmesriikides, samuti anda vajaduse korral soovitusi olukorra parandamiseks;

| 2. | on veendunud, et pluralistlik meediasüsteem on põhieeldus demokraatliku, euroopaliku ühiskonnamudeli edasikestmiseks; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et pluralistlik meediasüsteem on põhieeldus demokraatliku, euroopaliku ühiskonnamudeli edasikestmiseks;

| 3. | nendib, et Euroopa meediamaastik on allutatud jätkuvale lähenemisele nii meediakanalite kui ka turgude osas; |
| --- | --- |

3.

nendib, et Euroopa meediamaastik on allutatud jätkuvale lähenemisele nii meediakanalite kui ka turgude osas;

| 4. | rõhutab, et meediaomandi koondumine loob keskkonna, kus soodustatakse reklaamituru monopoliseerimist, takistatakse uute osalejate turule sisenemist ning muudetakse meediakanalite sisu ühetaoliseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et meediaomandi koondumine loob keskkonna, kus soodustatakse reklaamituru monopoliseerimist, takistatakse uute osalejate turule sisenemist ning muudetakse meediakanalite sisu ühetaoliseks;

| 5. | täheldab, et meediasüsteemi arengut suunab üha rohkem kasumile orienteeritus ning seetõttu ei kaitsta piisaval määral ühiskondlikke, poliitilisi või majanduslikke protsesse ega ajakirjanike kutsealase tegevusjuhendi põhimõtteid; on seetõttu seisukohal, et konkurentsiõigus ja meediaõigus peavad olema omavahel seotud, et tagada ligipääs, konkurents ja kvaliteet, ning vältida huvide konflikte meediaomandi koondumise ja poliitilise võimu vahel, mis kahjustavad vaba konkurentsi, võrdset mänguruumi ja pluralismi; |
| --- | --- |

5.

täheldab, et meediasüsteemi arengut suunab üha rohkem kasumile orienteeritus ning seetõttu ei kaitsta piisaval määral ühiskondlikke, poliitilisi või majanduslikke protsesse ega ajakirjanike kutsealase tegevusjuhendi põhimõtteid; on seetõttu seisukohal, et konkurentsiõigus ja meediaõigus peavad olema omavahel seotud, et tagada ligipääs, konkurents ja kvaliteet, ning vältida huvide konflikte meediaomandi koondumise ja poliitilise võimu vahel, mis kahjustavad vaba konkurentsi, võrdset mänguruumi ja pluralismi;

| 6. | tuletab liikmesriikidele meelde, et riiklike reguleerivate asutuste otsustes tuleb alati taotleda tasakaalu nende kohustuste ja sõnavabaduse vahel, mille kaitsmine on lõppkokkuvõttes kohtute kohustus; |
| --- | --- |

6.

tuletab liikmesriikidele meelde, et riiklike reguleerivate asutuste otsustes tuleb alati taotleda tasakaalu nende kohustuste ja sõnavabaduse vahel, mille kaitsmine on lõppkokkuvõttes kohtute kohustus;

| 7. | 7 kutsub komisjoni üles võtma kohustust tegutseda stabiilse õigusliku raamistiku nimel, mis tagab pluralismi kaitse kõrge taseme kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

7.

7 kutsub komisjoni üles võtma kohustust tegutseda stabiilse õigusliku raamistiku nimel, mis tagab pluralismi kaitse kõrge taseme kõikides liikmesriikides;

| 8. | nõuab seetõttu tasakaalu tagamist avalik-õigusliku ja eraringhäälingu vahel neis liikmesriikides, kus avalik-õiguslik ringhääling käesoleval ajal eksisteerib, ning konkurentsi- ja meediaõiguse omavahelise sidumise tagamist, et tugevdada pluralismi meedias; |
| --- | --- |

8.

nõuab seetõttu tasakaalu tagamist avalik-õigusliku ja eraringhäälingu vahel neis liikmesriikides, kus avalik-õiguslik ringhääling käesoleval ajal eksisteerib, ning konkurentsi- ja meediaõiguse omavahelise sidumise tagamist, et tugevdada pluralismi meedias;

| 9. | on seisukohal, et ametivõimude peamine eesmärk peaks olema selliste tingimuste loomine, mis tagavad meedia (sealhulgas avalik-õiguslike meediakanalite) kõrge kvaliteedi, kindlustavad meedia mitmekesisuse ja garanteerivad ajakirjanike täieliku sõltumatuse; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ametivõimude peamine eesmärk peaks olema selliste tingimuste loomine, mis tagavad meedia (sealhulgas avalik-õiguslike meediakanalite) kõrge kvaliteedi, kindlustavad meedia mitmekesisuse ja garanteerivad ajakirjanike täieliku sõltumatuse;

| 10. | nõuab meetmeid Euroopa meediakontsernide konkurentsivõime parandamiseks, et märkimisväärselt toetada majanduskasvu, muu hulgas ka kodanike teadlikkuse ja teadmiste suurendamise kaudu majandus- ja finantsküsimuste teemal; |
| --- | --- |

10.

nõuab meetmeid Euroopa meediakontsernide konkurentsivõime parandamiseks, et märkimisväärselt toetada majanduskasvu, muu hulgas ka kodanike teadlikkuse ja teadmiste suurendamise kaudu majandus- ja finantsküsimuste teemal;

| 11. | rõhutab kolmandatest riikidest pärit meediainvestorite kasvavat mõju ELis, eriti uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

11.

rõhutab kolmandatest riikidest pärit meediainvestorite kasvavat mõju ELis, eriti uutes liikmesriikides;

| 12. | nõuab konkurentsiõiguse sätete järjepidevat kohaldamist ELi ja riikide tasandil, et tagada tihe konkurents ja võimaldada uute konkurentide turule tulekut; |
| --- | --- |

12.

nõuab konkurentsiõiguse sätete järjepidevat kohaldamist ELi ja riikide tasandil, et tagada tihe konkurents ja võimaldada uute konkurentide turule tulekut;

| 13. | on seisukohal, et ELi konkurentsiõigus on aidanud piirata meediaomandi koondumist; rõhutab siiski iseseisva, liikmesriigi teostatava meediakontrolli tähtsust ning nõuab seetõttu tungivalt, et meedia riiklikul tasandil reguleerimine oleks tulemuslik, selge, läbipaistev ja heal tasemel; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et ELi konkurentsiõigus on aidanud piirata meediaomandi koondumist; rõhutab siiski iseseisva, liikmesriigi teostatava meediakontrolli tähtsust ning nõuab seetõttu tungivalt, et meedia riiklikul tasandil reguleerimine oleks tulemuslik, selge, läbipaistev ja heal tasemel;

| 14. | kiidab heaks komisjoni kava töötada välja konkreetsed näitajad, et mõõta meedia pluralismi; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks komisjoni kava töötada välja konkreetsed näitajad, et mõõta meedia pluralismi;

| 15. | nõuab lisaks meedia pluralismile ka muude näitajate väljatöötamist, mida saaks kasutada kriteeriumidena meedia analüüsimisel, näiteks demokraatlikku, õigusriiklikku, inim- ja vähemusõiguslikku suunitlust ja ajakirjanike kutsealast tegevusjuhendit; |
| --- | --- |

15.

nõuab lisaks meedia pluralismile ka muude näitajate väljatöötamist, mida saaks kasutada kriteeriumidena meedia analüüsimisel, näiteks demokraatlikku, õigusriiklikku, inim- ja vähemusõiguslikku suunitlust ja ajakirjanike kutsealast tegevusjuhendit;

| 16. | on arvamusel, et meediaomandi koondumist käsitlevad eeskirjad peaksid lisaks omandile ja meediasisu tootmisele hõlmama ka (elektroonilisi) kanaleid ja mehhanisme Internetile ligipääsuks ja selle sisu levitamiseks, näiteks otsingumootoreid; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et meediaomandi koondumist käsitlevad eeskirjad peaksid lisaks omandile ja meediasisu tootmisele hõlmama ka (elektroonilisi) kanaleid ja mehhanisme Internetile ligipääsuks ja selle sisu levitamiseks, näiteks otsingumootoreid;

| 17. | rõhutab vajadust tagada puuetega inimeste jaoks juurdepääs teabele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust tagada puuetega inimeste jaoks juurdepääs teabele;

| 18. | tunnistab, et isereguleerimisel on oluline roll meedia pluralismi tagamisel; tervitab majandusharu olemasolevaid algatusi kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et isereguleerimisel on oluline roll meedia pluralismi tagamisel; tervitab majandusharu olemasolevaid algatusi kõnealuses valdkonnas;

| 19. | ergutab looma sõnavabaduse ja mitmekesisuse tagamiseks meediavabaduse hartat; |
| --- | --- |

19.

ergutab looma sõnavabaduse ja mitmekesisuse tagamiseks meediavabaduse hartat;

| 20. | nõuab, et austataks meediavabadust ja et meediareportaažid vastaksid järjekindlalt eetikakoodeksitele; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et austataks meediavabadust ja et meediareportaažid vastaksid järjekindlalt eetikakoodeksitele;

| 21. | rõhutab vajadust luua meedia pluralismi järelevalve- ja rakendussüsteemid, mis tuginevad usaldusväärsetele ja sõltumatutele näitajatele; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust luua meedia pluralismi järelevalve- ja rakendussüsteemid, mis tuginevad usaldusväärsetele ja sõltumatutele näitajatele;

| 22. | rõhutab, et EL ja liikmesriikide ametiasutused peavad kindlustama asjakohaste ja konkreetsete õiguslike ja sotsiaalsete tagatiste abil ajakirjanike ja toimetuste sõltumatuse, ning rõhutab, et on tähtis luua toimetuste põhikirjad ja neid liikmesriikides ja kõikidel turgudel, kus ELi meediaettevõtjad tegutsevad ühesuguselt kohaldada, et takistada omanikel, osanikel või välistel instantsidel, näiteks valitsustel, sekkuda uudiste infosisusse; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et EL ja liikmesriikide ametiasutused peavad kindlustama asjakohaste ja konkreetsete õiguslike ja sotsiaalsete tagatiste abil ajakirjanike ja toimetuste sõltumatuse, ning rõhutab, et on tähtis luua toimetuste põhikirjad ja neid liikmesriikides ja kõikidel turgudel, kus ELi meediaettevõtjad tegutsevad ühesuguselt kohaldada, et takistada omanikel, osanikel või välistel instantsidel, näiteks valitsustel, sekkuda uudiste infosisusse;

| 23. | kutsub liikmesriike üles tagama asjakohaste meetmete abil poliitiliselt ja sotsiaalselt tundlike teemade sobiv tasakaal, eelkõige uudiste ja aktuaalseid teemasid käsitlevate saadete puhul; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles tagama asjakohaste meetmete abil poliitiliselt ja sotsiaalselt tundlike teemade sobiv tasakaal, eelkõige uudiste ja aktuaalseid teemasid käsitlevate saadete puhul;

| 24. | tunneb heameelt uue meedia poolt meediamaastikule toodud dünaamika ja mitmekesisuse üle ning julgustab uue tehnoloogia, näiteks mobiil-TV kui platvormi kommerts-, avalik-õigusliku ja kogukonna meedia jaoks, vastutustundlikku kasutamist; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt uue meedia poolt meediamaastikule toodud dünaamika ja mitmekesisuse üle ning julgustab uue tehnoloogia, näiteks mobiil-TV kui platvormi kommerts-, avalik-õigusliku ja kogukonna meedia jaoks, vastutustundlikku kasutamist;

| 25. | ergutab avatud arutelu kõikides veebipäevikutega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

25.

ergutab avatud arutelu kõikides veebipäevikutega seotud küsimustes;

| 26. | toetab autoriõiguste kaitset Interneti-meedia tasandil, et kolmandad isikud peaksid väidete ülevõtmisel nimetama allika; |
| --- | --- |

26.

toetab autoriõiguste kaitset Interneti-meedia tasandil, et kolmandad isikud peaksid väidete ülevõtmisel nimetama allika;

| 27. | soovitab lisada meediaalane asjatundlikkus Euroopa peamiste pädevusvaldkondade hulka ja toetab meediaalase asjatundlikkuse põhiõppekava arendamist Euroopa tasandil, rõhutades selle rolli põlvkondadevahelisest digitaalsest lõhest ülesaamisel; |
| --- | --- |

27.

soovitab lisada meediaalane asjatundlikkus Euroopa peamiste pädevusvaldkondade hulka ja toetab meediaalase asjatundlikkuse põhiõppekava arendamist Euroopa tasandil, rõhutades selle rolli põlvkondadevahelisest digitaalsest lõhest ülesaamisel;

| 28. | väidab, et meediaalase hariduse eesmärk peab olema – nagu on sätestatud eespool nimetatud soovituses Rec 1466(2000) – tagada kodanikele vahendid neile edastatava üha kasvava teabemahu kriitiliseks tõlgendamiseks ja kasutamiseks; on seisukohal, et see õppimisprotsess võimaldab nõnda kodanikel sõnastada sõnumeid ja valida nende edastamiseks välja kõige sobivam meediakanal ning seega teostada täiel määral oma õigusi teabe- ja sõnavabaduse osas; |
| --- | --- |

28.

väidab, et meediaalase hariduse eesmärk peab olema – nagu on sätestatud eespool nimetatud soovituses Rec 1466(2000) – tagada kodanikele vahendid neile edastatava üha kasvava teabemahu kriitiliseks tõlgendamiseks ja kasutamiseks; on seisukohal, et see õppimisprotsess võimaldab nõnda kodanikel sõnastada sõnumeid ja valida nende edastamiseks välja kõige sobivam meediakanal ning seega teostada täiel määral oma õigusi teabe- ja sõnavabaduse osas;

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon pööraks meediaalase asjatundlikkuse Euroopa lähenemisviisi vastuvõtmisel piisavalt tähelepanu olulise tähtsusega infosisu hindamise standarditele ja sellega seotud heade tavade vahetamisele; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et komisjon pööraks meediaalase asjatundlikkuse Euroopa lähenemisviisi vastuvõtmisel piisavalt tähelepanu olulise tähtsusega infosisu hindamise standarditele ja sellega seotud heade tavade vahetamisele;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama objektiivset raamistikku ringhäälingulubade väljastamiseks kaabel- ja satelliittelevisiooni ning analoog- ja digitaalringhäälingu valdkonnas läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide alusel, et luua mitmekesine konkurents ja vältida monopolide või juhtivate ettevõtete poolset kuritarvitamist; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama objektiivset raamistikku ringhäälingulubade väljastamiseks kaabel- ja satelliittelevisiooni ning analoog- ja digitaalringhäälingu valdkonnas läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide alusel, et luua mitmekesine konkurents ja vältida monopolide või juhtivate ettevõtete poolset kuritarvitamist;

| 31. | tuletab komisjonile meelde, et teda on mitu korda palutud välja töötada direktiiv, mille eesmärk oleks tagada pluralism, edendada ja säilitada kultuurilist mitmekesisust, nagu on määratletud Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioonis, aga ka säilitada kõikide meediaettevõtjate juurdepääs tehnilistele vahenditele, mis võimaldavad neil jõuda üldsuseni tervikuna; |
| --- | --- |

31.

tuletab komisjonile meelde, et teda on mitu korda palutud välja töötada direktiiv, mille eesmärk oleks tagada pluralism, edendada ja säilitada kultuurilist mitmekesisust, nagu on määratletud Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioonis, aga ka säilitada kõikide meediaettevõtjate juurdepääs tehnilistele vahenditele, mis võimaldavad neil jõuda üldsuseni tervikuna;

| 32. | kutsub liikmesriike üles toetama kõrgekvaliteedilisi avalik-õigusliku ringhäälingu teenuseid, mis suudaksid võistelda kommertskanalite programmidega, ning mis, ilma et peaksid tingimata konkureerima turuosa ja reklaamitulude saamiseks, oleksid Euroopa plaanis silmatorkavamal kohal, täites massiteabevahendite mitmekesisust ja demokraatlikku dialoogi ning kõikide kodanike kvaliteetsele infosisule juurdepääsu säilitavate sammaste rolli; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles toetama kõrgekvaliteedilisi avalik-õigusliku ringhäälingu teenuseid, mis suudaksid võistelda kommertskanalite programmidega, ning mis, ilma et peaksid tingimata konkureerima turuosa ja reklaamitulude saamiseks, oleksid Euroopa plaanis silmatorkavamal kohal, täites massiteabevahendite mitmekesisust ja demokraatlikku dialoogi ning kõikide kodanike kvaliteetsele infosisule juurdepääsu säilitavate sammaste rolli;

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama suuremat koostööd Euroopa reguleerivate asutuste vahel ning intensiivistama ametlikke ning mitteametlikke arutelusid ja arvamuste vahetusi ringhäälingu valdkonda reguleerivate asutuste vahel; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama suuremat koostööd Euroopa reguleerivate asutuste vahel ning intensiivistama ametlikke ning mitteametlikke arutelusid ja arvamuste vahetusi ringhäälingu valdkonda reguleerivate asutuste vahel;

| 34. | soovitab liikmesriikide avalik-õiguslikel massiteabevahenditel sobivuse korral kajastada piirkondade multikultuurset olemust. |
| --- | --- |

34.

soovitab liikmesriikide avalik-õiguslikel massiteabevahenditel sobivuse korral kajastada piirkondade multikultuurset olemust.

| 35. | toetab kõikide meediaväljaannete omanike avalikustamist, et saavutada ringhäälinguorganisatsiooni ja väljaandja eesmärkide ja tausta osas suurem läbipaistvus; |
| --- | --- |

35.

toetab kõikide meediaväljaannete omanike avalikustamist, et saavutada ringhäälinguorganisatsiooni ja väljaandja eesmärkide ja tausta osas suurem läbipaistvus;

| 36. | soovitab liikmesriikidel tagada, et siseriikliku konkurentsiõiguse rakendamine meediale ning Interneti- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorile lihtsustaks ja edendaks meedia pluralismi; kutsub komisjoni üles võtma ELi konkurentsieeskirjade rakendamisel arvesse selle mõju meedia pluralismile; |
| --- | --- |

36.

soovitab liikmesriikidel tagada, et siseriikliku konkurentsiõiguse rakendamine meediale ning Interneti- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorile lihtsustaks ja edendaks meedia pluralismi; kutsub komisjoni üles võtma ELi konkurentsieeskirjade rakendamisel arvesse selle mõju meedia pluralismile;

| 37. | soovitab riigiabi käsitlevaid eeskirju koostada ja rakendada sellisel viisil, mis võimaldab avalik-õiguslikul meedial täita dünaamilises keskkonnas oma funktsiooni, tagades, et avalik-õiguslik meedia täidab läbipaistval ja aruandekohustuslikul viisil talle liikmesriikide poolt usaldatud ülesannet, vältides riiklike vahendite kuritarvitamist poliitilise või majandusliku kasu eesmärgil; |
| --- | --- |

37.

soovitab riigiabi käsitlevaid eeskirju koostada ja rakendada sellisel viisil, mis võimaldab avalik-õiguslikul meedial täita dünaamilises keskkonnas oma funktsiooni, tagades, et avalik-õiguslik meedia täidab läbipaistval ja aruandekohustuslikul viisil talle liikmesriikide poolt usaldatud ülesannet, vältides riiklike vahendite kuritarvitamist poliitilise või majandusliku kasu eesmärgil;

| 38. | palub komisjonil eespool nimetatud komisjoni 2001. aasta teatise läbivaatamise vajalikkuse üle otsustamisel võtta nõuetekohaselt arvesse Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni ja eespool nimetatud soovitust Rec (2007)3,; juhul kui komisjon otsustab olemasolevad suunised läbi vaadata, palub hinnata iga kavandatud meedet või täpsustust selle mõju osas meedia pluralismile ja võtta nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide pädevust; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil eespool nimetatud komisjoni 2001. aasta teatise läbivaatamise vajalikkuse üle otsustamisel võtta nõuetekohaselt arvesse Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni ja eespool nimetatud soovitust Rec (2007)3,; juhul kui komisjon otsustab olemasolevad suunised läbi vaadata, palub hinnata iga kavandatud meedet või täpsustust selle mõju osas meedia pluralismile ja võtta nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide pädevust;

| 39. | soovitab komisjonil kasutada eespool nimetatud komisjoni 2001. aasta teatise läbivaatamise protsessi – kui ta seda vajalikuks peab – viisina, kuidas tugevdada avalik-õiguslikku ringhäälingut kui meedia pluralismi olulist tagajat ELis; |
| --- | --- |

39.

soovitab komisjonil kasutada eespool nimetatud komisjoni 2001. aasta teatise läbivaatamise protsessi – kui ta seda vajalikuks peab – viisina, kuidas tugevdada avalik-õiguslikku ringhäälingut kui meedia pluralismi olulist tagajat ELis;

| 40. | on seisukohal, et selleks, et võimaldada avalik-õiguslikul audiovisuaalmeedial täita oma ülesannet digitaaltehnoloogia valdkonnas, on vaja töötada lisaks tavapärastele saadetele välja uusi teabeteenuseid ja meediat ning olla võimeline suhtlema iga digitaalse võrgu ja platvormiga; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et selleks, et võimaldada avalik-õiguslikul audiovisuaalmeedial täita oma ülesannet digitaaltehnoloogia valdkonnas, on vaja töötada lisaks tavapärastele saadetele välja uusi teabeteenuseid ja meediat ning olla võimeline suhtlema iga digitaalse võrgu ja platvormiga;

| 41. | tunneb heameelt teatavates liikmesriikides rakendatud sätete üle, mis nõuavad, et kaabeltelevisiooniteenuste pakkujad näitaksid riiklikke kanaleid ning eraldaksid osa digitaalspektrist avalik-õiguslikele teenuseosutajatele; |
| --- | --- |

41.

tunneb heameelt teatavates liikmesriikides rakendatud sätete üle, mis nõuavad, et kaabeltelevisiooniteenuste pakkujad näitaksid riiklikke kanaleid ning eraldaksid osa digitaalspektrist avalik-õiguslikele teenuseosutajatele;

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon kohaldaks laialdast arusaama avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide ülesannetest kooskõlas Amsterdami lepingu protokolli dünaamilise ja tuleviku suhtes kindla tõlgendamisega, eelkõige seoses avalik-õigusliku ringhäälingu piiranguteta osalusega tehnoloogilistes arengutes ja arendades välja infosisu tootmise ja esitamise vorme (nii lineaarsete kui ka mittelineaarsete teenuste kujul); arvestades, et see peaks sisaldama ka uute teenuste kui avaliku ringhäälingu ühe ülesande piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et komisjon kohaldaks laialdast arusaama avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide ülesannetest kooskõlas Amsterdami lepingu protokolli dünaamilise ja tuleviku suhtes kindla tõlgendamisega, eelkõige seoses avalik-õigusliku ringhäälingu piiranguteta osalusega tehnoloogilistes arengutes ja arendades välja infosisu tootmise ja esitamise vorme (nii lineaarsete kui ka mittelineaarsete teenuste kujul); arvestades, et see peaks sisaldama ka uute teenuste kui avaliku ringhäälingu ühe ülesande piisavat rahastamist;

| 43. | kordab, et spektri kasutuse reguleerimisel tuleb võtta arvesse avaliku huvi eesmärke, nagu meedia pluralism, ja seega ei saa seda allutada pelgalt turupõhisele korrale; leiab, et lisaks peaksid liikmesriigid olema edaspidigi pädevad otsustama sageduste eraldamise üle, et vastata ühiskonna konkreetsetele vajadustele, eelkõige seoses meedia pluralismi kaitsmise ja edendamisega; |
| --- | --- |

43.

kordab, et spektri kasutuse reguleerimisel tuleb võtta arvesse avaliku huvi eesmärke, nagu meedia pluralism, ja seega ei saa seda allutada pelgalt turupõhisele korrale; leiab, et lisaks peaksid liikmesriigid olema edaspidigi pädevad otsustama sageduste eraldamise üle, et vastata ühiskonna konkreetsetele vajadustele, eelkõige seoses meedia pluralismi kaitsmise ja edendamisega;

| 44. | soovitab telekommunikatsiooni paketi läbivaatamisel säilitada edastamiskohustust käsitlevad eeskirjad ja vajaduse korral neid laiendada; |
| --- | --- |

44.

soovitab telekommunikatsiooni paketi läbivaatamisel säilitada edastamiskohustust käsitlevad eeskirjad ja vajaduse korral neid laiendada;

| 45. | nõustub eespool nimetatud soovitusega Rec(2007)2, et infosisu pakkujatele tuleb tagada võrdne juurdepääs elektroonilistele sidevõrkudele; |
| --- | --- |

45.

nõustub eespool nimetatud soovitusega Rec(2007)2, et infosisu pakkujatele tuleb tagada võrdne juurdepääs elektroonilistele sidevõrkudele;

| 46. | juhib tähelepanu oma eespool nimetatud 13. novembri 2007. aasta resolutsioonile, kuna koostalitlusvõime on massiteabevahendite mitmekesisuse puhul väga oluline; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu oma eespool nimetatud 13. novembri 2007. aasta resolutsioonile, kuna koostalitlusvõime on massiteabevahendite mitmekesisuse puhul väga oluline;

| 47. | nõuab tasakaalustatud lähenemisviisi kasutamist digitaalse dividendi jaotamisel, et tagada õiglane juurdepääs kõikidele osalejatele, kaitstes sel viisil massiteabevahendite mitmekesisust; |
| --- | --- |

47.

nõuab tasakaalustatud lähenemisviisi kasutamist digitaalse dividendi jaotamisel, et tagada õiglane juurdepääs kõikidele osalejatele, kaitstes sel viisil massiteabevahendite mitmekesisust;

| 48. | tunneb muret asjaolu pärast, et mõnedel suurtel on-line osalejatel on turgu valitsev seisund, mis seab piiranguid uutele turule sisenejatele ning lämmatab loovust ja ettevõtlust selles sektoris; |
| --- | --- |

48.

tunneb muret asjaolu pärast, et mõnedel suurtel on-line osalejatel on turgu valitsev seisund, mis seab piiranguid uutele turule sisenejatele ning lämmatab loovust ja ettevõtlust selles sektoris;

| 49. | nõuab suuremat läbipaistvust kasutajate isikuandmete ja teabe osas, mida Interneti otsingumootorid, e-posti teenuse pakkujad ja suhtlusportaalid säilitavad; |
| --- | --- |

49.

nõuab suuremat läbipaistvust kasutajate isikuandmete ja teabe osas, mida Interneti otsingumootorid, e-posti teenuse pakkujad ja suhtlusportaalid säilitavad;

| 50. | on arvamusel, et reguleerimisega ELi tasandil tagatakse piisaval määral juurdepääs elektroonilistele programmijuhistele ning samalaadsetele ülevaate- ja navigatsioonivahenditele, aga seoses teabe esitamisviisiga saadaval olevate programmide kohta võiks kaaluda täiendavate meetmete võtmist tagamaks, et üldhuviteenustele kergesti juurde pääsetakse; kutsub komisjoni üles konsultatsioonide abil välja selgitama, kas massiteabevahendite mitmekesisuse kaitsmiseks on vaja minimaalseid suuniseid või sektoripõhist reguleerimist; |
| --- | --- |

50.

on arvamusel, et reguleerimisega ELi tasandil tagatakse piisaval määral juurdepääs elektroonilistele programmijuhistele ning samalaadsetele ülevaate- ja navigatsioonivahenditele, aga seoses teabe esitamisviisiga saadaval olevate programmide kohta võiks kaaluda täiendavate meetmete võtmist tagamaks, et üldhuviteenustele kergesti juurde pääsetakse; kutsub komisjoni üles konsultatsioonide abil välja selgitama, kas massiteabevahendite mitmekesisuse kaitsmiseks on vaja minimaalseid suuniseid või sektoripõhist reguleerimist;

| 51. | nõuab, et tagataks avalik-õigusliku ja eraringhäälingu vaheline tasakaal ning konkurentsi- ja meediaõiguse ühtne kohaldamine, et tugevdada meedia pluralismi; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et tagataks avalik-õigusliku ja eraringhäälingu vaheline tasakaal ning konkurentsi- ja meediaõiguse ühtne kohaldamine, et tugevdada meedia pluralismi;

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 340, 10.11.1997, lk 109.

(2)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

(3)  ELT C 25 E, 29.1.2004, lk 205.

(4)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1026.

(5)  EÜT C 320, 15.11.2001, lk 5.

(6)  EÜT C 30, 5.2.1999, lk 1.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0497.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/94

---

Neljapäev, 25. september 2008Energia hinna kontrolli alla võtmine

P6_TA(2008)0460

Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon energia hinna kontrolli alla võtmise kohta

2010/C 8 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni naftast sõltuvuse kohta (1) ja 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni kütuse hinna tõusust põhjustatud kriisi kohta kalandussektoris (2);

võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2008. aasta teatist pealkirjaga „Silmitsi kõrgemate naftahindadega” (KOM(2008)0384);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. juuni 2008. aasta Nice'i kohtumise eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse 12.–13. septembril 2008. toimunud majandus- ja rahandusministrite nõukogu mitteametliku kohtumise kokkulepet;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et nafta hind on sel suvel tõusnud kõigi aegade kõrgeimale tasemele, teiste energiatoodete hinnad on samuti tõusnud ja tarbijatele mõeldud kütuse hind on järginud toornafta hinna arengut; arvestades, et nõrk USA dollar on suurendanud survet nafta hinnale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nafta hind on sel suvel tõusnud kõigi aegade kõrgeimale tasemele, teiste energiatoodete hinnad on samuti tõusnud ja tarbijatele mõeldud kütuse hind on järginud toornafta hinna arengut; arvestades, et nõrk USA dollar on suurendanud survet nafta hinnale;

| B. | arvestades, et prognooside kohaselt jääb nafta hind keskpikas ja pikas perspektiivis kõrgeks ning et sellel on negatiivne mõju inflatsioonile ja ELi majanduse kasvule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et prognooside kohaselt jääb nafta hind keskpikas ja pikas perspektiivis kõrgeks ning et sellel on negatiivne mõju inflatsioonile ja ELi majanduse kasvule;

| C. | arvestades, et kõrgem energia hind vähendab ELi kodanike ostujõudu ning avaldab kõige halvemat mõju väikseima sissetulekuga majapidamistele ja energiamahukatele tööstussektoritele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõrgem energia hind vähendab ELi kodanike ostujõudu ning avaldab kõige halvemat mõju väikseima sissetulekuga majapidamistele ja energiamahukatele tööstussektoritele;

| D. | arvestades, et energia hinda mõjutab erinevatest teguritest koosnev kogum: struktuursed muutused nafta pakkumises ja nõudluses, uute naftaväljade arvu ja suuruse vähenemine, naftatootmise vähene laiendamine, geopoliitilised tegurid, vähem investeeringuid tehnoloogiaarendusse, suuremad investeerimiskulud ning kvalifitseeritud tööjõu puudus peamistes tootjariikides; arvestades, et mõned nafta tootjariigid tavatsevad oma loodusvarasid kasutada poliitilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et energia hinda mõjutab erinevatest teguritest koosnev kogum: struktuursed muutused nafta pakkumises ja nõudluses, uute naftaväljade arvu ja suuruse vähenemine, naftatootmise vähene laiendamine, geopoliitilised tegurid, vähem investeeringuid tehnoloogiaarendusse, suuremad investeerimiskulud ning kvalifitseeritud tööjõu puudus peamistes tootjariikides; arvestades, et mõned nafta tootjariigid tavatsevad oma loodusvarasid kasutada poliitilistel eesmärkidel;

| E. | arvestades, et kaubanduslikke naftavarusid käsitlevate andmete suurem läbipaistvus ja usaldusväärsus ning sagedasem avaldamine on oluline naftaturgude tõhusamaks toimimiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaubanduslikke naftavarusid käsitlevate andmete suurem läbipaistvus ja usaldusväärsus ning sagedasem avaldamine on oluline naftaturgude tõhusamaks toimimiseks;

| F. | arvestades, et praegune finantsturgude ebastabiilsus on sundinud investoreid otsima alternatiivseid investeerimisvõimalusi ja aidanud kaasa hindade lühiajalise volatiilsuse suurenemisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegune finantsturgude ebastabiilsus on sundinud investoreid otsima alternatiivseid investeerimisvõimalusi ja aidanud kaasa hindade lühiajalise volatiilsuse suurenemisele;

| G. | arvestades, et ELi majandus sõltub endiselt suurel määral imporditud naftast ja potentsiaalsed uued naftaväljad asuvad peamiselt „ebatavalistes maardlates”, mis suurendab nende arendamiseks vajalikke investeerimiskulusid, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi majandus sõltub endiselt suurel määral imporditud naftast ja potentsiaalsed uued naftaväljad asuvad peamiselt „ebatavalistes maardlates”, mis suurendab nende arendamiseks vajalikke investeerimiskulusid,

| H. | arvestades, et solidaarsusel ja varude mitmekesistamisel rajanev Euroopa ühine energiaalane välispoliitika looks sünergiat, tagades varustuskindluse Euroopa Liidus, ning suurendaks ELi tugevust, suutlikkust tegutseda välispoliitikas ja usaldusväärsust globaalse osalejana, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et solidaarsusel ja varude mitmekesistamisel rajanev Euroopa ühine energiaalane välispoliitika looks sünergiat, tagades varustuskindluse Euroopa Liidus, ning suurendaks ELi tugevust, suutlikkust tegutseda välispoliitikas ja usaldusväärsust globaalse osalejana,

| 1. | rõhutab, et kui energiapoliitikas ja -tarbimises ei toimu üldist kooskõlastatud muutust, kasvab energianõudlus ka järgmistel aastakümnetel; väljendab muret energia hinna tõusu pärast, sest see avaldab maailma majandusele ja tarbijatele negatiivset mõju, mis samuti takistab Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kui energiapoliitikas ja -tarbimises ei toimu üldist kooskõlastatud muutust, kasvab energianõudlus ka järgmistel aastakümnetel; väljendab muret energia hinna tõusu pärast, sest see avaldab maailma majandusele ja tarbijatele negatiivset mõju, mis samuti takistab Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist;

| 2. | rõhutab vajadust võtta meetmeid, mis aitavad ELi majandusel säilitada konkurentsivõimet ja kohaneda kõrge naftahinna tingimustega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust võtta meetmeid, mis aitavad ELi majandusel säilitada konkurentsivõimet ja kohaneda kõrge naftahinna tingimustega;

| 3. | nõuab tugevat poliitilist tahet võtta konkreetseid meetmeid energianõudluse vähendamises ning taastuvenergia ja energiatõhususe edendamiseks ning püüelda energiavarustuse mitmekesisuse poole ja vähendada sõltuvust imporditud fossiilkütustest; peab sellist muutust kõige sobivamaks vastuseks energia hinna tõusule, et suurendada energiaturgude stabiilsust, vähendada pikaajaliselt tarbijate kulusid ning täita ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja sellega seotud Kyoto protokolli eesmärgid; rõhutab, et nende strateegiliste meetmetega peab kindlasti kaasnema teadus- ja arendustegevuse vastav rahastamine; |
| --- | --- |

3.

nõuab tugevat poliitilist tahet võtta konkreetseid meetmeid energianõudluse vähendamises ning taastuvenergia ja energiatõhususe edendamiseks ning püüelda energiavarustuse mitmekesisuse poole ja vähendada sõltuvust imporditud fossiilkütustest; peab sellist muutust kõige sobivamaks vastuseks energia hinna tõusule, et suurendada energiaturgude stabiilsust, vähendada pikaajaliselt tarbijate kulusid ning täita ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja sellega seotud Kyoto protokolli eesmärgid; rõhutab, et nende strateegiliste meetmetega peab kindlasti kaasnema teadus- ja arendustegevuse vastav rahastamine;

| 4. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid võtma lühiajalisi ja eesmärgistatud meetmeid, et leevendada negatiivset mõju kõige vaesematele majapidamistele; rõhutab siiski, et vältida tuleks meetmeid, mis suurendavad inflatsiooni, sest need võivad kahjustada riikide rahanduse jätkusuutlikkust ja osutuda mõttetuks nafta kõrgema hinna tõttu; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid võtma lühiajalisi ja eesmärgistatud meetmeid, et leevendada negatiivset mõju kõige vaesematele majapidamistele; rõhutab siiski, et vältida tuleks meetmeid, mis suurendavad inflatsiooni, sest need võivad kahjustada riikide rahanduse jätkusuutlikkust ja osutuda mõttetuks nafta kõrgema hinna tõttu;

| 5. | kordab oma 18. juuni 2008. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (3) ja 9. juuli 2008. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (4); on seisukohal, et komisjon peaks esitama teatise, mis käsitleb võitlust energiavaesuse vastu Euroopa Liidus; palub liikmesriikidel riiklikult määratleda energiavaesus ja välja töötada riiklikud tegevuskavad energiavaesuse likvideerimiseks; palub komisjonil kontrollida ja koordineerida liikmesriikide esitatud andmeid ja lisaks sellele tagada universaal- ja avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmine; |
| --- | --- |

5.

kordab oma 18. juuni 2008. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (3) ja 9. juuli 2008. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (4); on seisukohal, et komisjon peaks esitama teatise, mis käsitleb võitlust energiavaesuse vastu Euroopa Liidus; palub liikmesriikidel riiklikult määratleda energiavaesus ja välja töötada riiklikud tegevuskavad energiavaesuse likvideerimiseks; palub komisjonil kontrollida ja koordineerida liikmesriikide esitatud andmeid ja lisaks sellele tagada universaal- ja avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmine;

| 6. | palub komisjonil tagada, et kavandatavas energiatarbijate hartas oleks selgelt sätestatud tarbijate õigused; palub riiklikel reguleerimisasutustel kasutada neile antud volitusi tarbijate abistamiseks; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil tagada, et kavandatavas energiatarbijate hartas oleks selgelt sätestatud tarbijate õigused; palub riiklikel reguleerimisasutustel kasutada neile antud volitusi tarbijate abistamiseks;

| 7. | märgib, et toornafta hind langes eelmistel nädalatel tasemele alla 100 USD barreli eest, murdes nafta hinna jätkuva tõusu trendi; märgib siiski murelikult, et tarbijad maksavad energia eest jätkuvalt kõrgemat hinda, mis alati ei kajasta täielikult toornafta hinna allapoole liikumisi; palub komisjonil jälgida hinna arengut, eriti seda, kuidas hinna tõus ja langus mõjutavad tarbijaid; |
| --- | --- |

7.

märgib, et toornafta hind langes eelmistel nädalatel tasemele alla 100 USD barreli eest, murdes nafta hinna jätkuva tõusu trendi; märgib siiski murelikult, et tarbijad maksavad energia eest jätkuvalt kõrgemat hinda, mis alati ei kajasta täielikult toornafta hinna allapoole liikumisi; palub komisjonil jälgida hinna arengut, eriti seda, kuidas hinna tõus ja langus mõjutavad tarbijaid;

| 8. | kutsub komisjoni üles tagama kehtivate ELi konkurentsieeskirjade täitmist, keskendudes konkurentsi kahjustava tegevuse uurimisele ja selle vastu võitlemisele gaasi- ja elektrisektoris, samuti rafineerimise ja turustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles tagama kehtivate ELi konkurentsieeskirjade täitmist, keskendudes konkurentsi kahjustava tegevuse uurimisele ja selle vastu võitlemisele gaasi- ja elektrisektoris, samuti rafineerimise ja turustamise valdkonnas;

| 9. | palub komisjonil uurida seost nafta ja gaasi hinna vahel pikaajalistes gaasilepingutes ning leida sobiv poliitiline vastus; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil uurida seost nafta ja gaasi hinna vahel pikaajalistes gaasilepingutes ning leida sobiv poliitiline vastus;

| 10. | palub ECOFINil vähendada energiat säästvate toodete ja teenuste käibemaksu; |
| --- | --- |

10.

palub ECOFINil vähendada energiat säästvate toodete ja teenuste käibemaksu;

| 11. | toetab meetmeid, mis aitavad muuta energiamahukad tööstusalad ja teenused energiatõhusamaks; palub komisjonil siiski jälgida selliste meetmete mõju ja astuda konkurentsi moonutamise korral sobivaid samme; |
| --- | --- |

11.

toetab meetmeid, mis aitavad muuta energiamahukad tööstusalad ja teenused energiatõhusamaks; palub komisjonil siiski jälgida selliste meetmete mõju ja astuda konkurentsi moonutamise korral sobivaid samme;

| 12. | rõhutab lisaks, et taastuvad energiaallikad koos energia säästmise meetmetega (sh stiimulid majapidamiste energiatõhususe suurendamiseks) vähendavad Euroopa sõltuvust energiaimpordist ning seeläbi ka selle impordiga seotud poliitilisi ja majanduslikke riske; |
| --- | --- |

12.

rõhutab lisaks, et taastuvad energiaallikad koos energia säästmise meetmetega (sh stiimulid majapidamiste energiatõhususe suurendamiseks) vähendavad Euroopa sõltuvust energiaimpordist ning seeläbi ka selle impordiga seotud poliitilisi ja majanduslikke riske;

| 13. | palub komisjonil tagada, et energia säästmine, energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on esmatähtsad ELi tulevase energiapoliitika kujundamisel ja eriti tulevases teises strateegilises energiaülevaates; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil tagada, et energia säästmine, energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on esmatähtsad ELi tulevase energiapoliitika kujundamisel ja eriti tulevases teises strateegilises energiaülevaates;

| 14. | on seisukohal, et Euroopa Investeerimispank peaks mängima olulisemat rolli energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ning teadus- ja arendustegevuse projektide rahastamises, seda eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et Euroopa Investeerimispank peaks mängima olulisemat rolli energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ning teadus- ja arendustegevuse projektide rahastamises, seda eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul;

| 15. | märgib energiaga seotud maksutulude kasvu mõnes liikmesriigis seoses nafta hinna hiljutise tõusuga; rõhutab, et adekvaatne fiskaalpoliitika on oluline vahend sõltuvuse vähendamiseks fossiilkütustest, kliimamuutusega tegelemiseks ning stiimulite loomiseks, mis suurendaksid investeeringuid energiatõhususse, taastuvenergiasse ja keskkonnasõbralikesse toodetesse; |
| --- | --- |

15.

märgib energiaga seotud maksutulude kasvu mõnes liikmesriigis seoses nafta hinna hiljutise tõusuga; rõhutab, et adekvaatne fiskaalpoliitika on oluline vahend sõltuvuse vähendamiseks fossiilkütustest, kliimamuutusega tegelemiseks ning stiimulite loomiseks, mis suurendaksid investeeringuid energiatõhususse, taastuvenergiasse ja keskkonnasõbralikesse toodetesse;

| 16. | palub komisjonil esitada ettepaneku nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (5) (nn energiamaksu direktiiv), läbivaatamise kohta pärast seda, kui komisjon on hoolikalt uurinud mõju, mida maksustamismeetmed võivad avaldada inflatsioonile, uutele investeeringutele ning üleminekule vähem süsihappegaasi heiteid tekitavale energiatõhusale ELi majandusele; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada ettepaneku nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (5) (nn energiamaksu direktiiv), läbivaatamise kohta pärast seda, kui komisjon on hoolikalt uurinud mõju, mida maksustamismeetmed võivad avaldada inflatsioonile, uutele investeeringutele ning üleminekule vähem süsihappegaasi heiteid tekitavale energiatõhusale ELi majandusele;

| 17. | rõhutab naftaturge ja kaubanduslikke naftavarusid käsitlevate andmete suurema läbipaistvuse ja usaldusväärsuse olulisust; peab oluliseks parandada arusaamist naftatoodete hinna kujunemisest; nõuab nafta julgeolekuvarusid käsitlevate ühenduse õigusaktide õigeaegset läbivaatamist; |
| --- | --- |

17.

rõhutab naftaturge ja kaubanduslikke naftavarusid käsitlevate andmete suurema läbipaistvuse ja usaldusväärsuse olulisust; peab oluliseks parandada arusaamist naftatoodete hinna kujunemisest; nõuab nafta julgeolekuvarusid käsitlevate ühenduse õigusaktide õigeaegset läbivaatamist;

| 18. | rõhutab, et EL peaks kõnelema energiapoliitikas ühel häälel; kordab ELi ühise energiapoliitika ning Euroopa naabruspoliitika tähtsust; on sellega seoses veendunud, et EL peaks olulisemate naftat ja gaasi tarnivate riikidega toimuvas energiaalases dialoogis võtma endale juhtrolli; tervitab mõtet korraldada naftat tarbivate ja naftat tootvate riikide tippkohtumine, eesmärgiga saavutada suurem hinnastabiilsus, pakkumise suurem prognoositavus ning tasumine eurodes; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et EL peaks kõnelema energiapoliitikas ühel häälel; kordab ELi ühise energiapoliitika ning Euroopa naabruspoliitika tähtsust; on sellega seoses veendunud, et EL peaks olulisemate naftat ja gaasi tarnivate riikidega toimuvas energiaalases dialoogis võtma endale juhtrolli; tervitab mõtet korraldada naftat tarbivate ja naftat tootvate riikide tippkohtumine, eesmärgiga saavutada suurem hinnastabiilsus, pakkumise suurem prognoositavus ning tasumine eurodes;

| 19. | ergutab ELi ettevõtjaid tegutsema ennetavalt – nimelt täiendavate investeeringute näol – ning võtma endale juhtrolli uute tehnoloogiate alase oskusteabe ja insenerioskuste puhul, et jääda peamiste naftat tootvate riikide tähtsaimaks partneriks; märgib, et investeeringuid on eriti vaja rafineerimissektori arendamisse ja uute maardlate kasutusele võtmiseks, et toime tulla suurenenud nõudlusega; |
| --- | --- |

19.

ergutab ELi ettevõtjaid tegutsema ennetavalt – nimelt täiendavate investeeringute näol – ning võtma endale juhtrolli uute tehnoloogiate alase oskusteabe ja insenerioskuste puhul, et jääda peamiste naftat tootvate riikide tähtsaimaks partneriks; märgib, et investeeringuid on eriti vaja rafineerimissektori arendamisse ja uute maardlate kasutusele võtmiseks, et toime tulla suurenenud nõudlusega;

| 20. | märgib, et tuleks tõsta peamiste energiaettevõtjate korporatiivset sotsiaalset vastutust, et suunata rohkem energiatööstuse erainvesteeringuid energiasäästu programmidesse, alternatiivsetesse energiatehnoloogiatesse ning sellega seotud teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

20.

märgib, et tuleks tõsta peamiste energiaettevõtjate korporatiivset sotsiaalset vastutust, et suunata rohkem energiatööstuse erainvesteeringuid energiasäästu programmidesse, alternatiivsetesse energiatehnoloogiatesse ning sellega seotud teadus- ja arendustegevusse;

| 21. | kutsub liikmesriike üles kooskõlastama poliitilist sekkumist võitluses energia hinna tõusu vastu; palub komisjonil viia läbi analüüs liikmesriikide parimate poliitiliste meetmete kohta, mida on võetud energia kõrge hinna vastu; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles kooskõlastama poliitilist sekkumist võitluses energia hinna tõusu vastu; palub komisjonil viia läbi analüüs liikmesriikide parimate poliitiliste meetmete kohta, mida on võetud energia kõrge hinna vastu;

| 22. | palub nõukogul saavutada võimalikult kiiresti kokkulepe järgmiste oluliste sammude osas täielikult liberaliseeritud energia siseturu suunas, sest see aitab vähendada ELi haavatavust energiahindadest ja suurendada varustuskindlust; kinnitab sellega seoses, et toetab kindlalt ELi energia siseturu väljakujundamist; |
| --- | --- |

22.

palub nõukogul saavutada võimalikult kiiresti kokkulepe järgmiste oluliste sammude osas täielikult liberaliseeritud energia siseturu suunas, sest see aitab vähendada ELi haavatavust energiahindadest ja suurendada varustuskindlust; kinnitab sellega seoses, et toetab kindlalt ELi energia siseturu väljakujundamist;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lK 580.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0308.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0294.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0347.

(5)  ELT L 283, 31.10.2003, lK 51.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/97 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/97

---

Neljapäev, 25. september 2008Valge raamat toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohta

P6_TA(2008)0461

Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon valge raamatu kohta toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohta (2007/2285(INI))

2010/C 8 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2007. aasta valget raamatut pealkirjaga „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia” (KOM(2007)0279);

võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise kohta (1);

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkondliku komitee poolt 17.–20. septembril 2007. aastal Belgradis vastu võetud WHO Euroopa toidu ja toitumise alast teist tegevusprogrammi ajavahemikuks 2007–2012 ning WHO Euroopa regionaalbüroo poolt 2006. aastal vastu võetud Euroopa rasvumisvastase võitluse hartat;

võttes arvesse 15.–17. novembril 2006. aastal Istanbulis peetud WHO Euroopa ministrite konverentsil seatud Euroopa rasvumisvastase võitluse harta eesmärke;

võttes arvesse viiekümne seitsmendal Maailma Tervishoiuassambleel 22. mail 2004. aastal vastu võetud tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu üleilmset strateegiat;

võttes arvesse 2. ja 3. juuni 2005. aasta tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldusi rasvumise, toitumise ja kehalise aktiivsuse kohta;

_ võttes arvesse 5. ja 6. detsembri 2007. aasta tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu lõppjäreldusi „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia rakendamine”;

võttes arvesse WHO Euroopa regionaalbüroo 2006. aasta trükist pealkirjaga „Kehaline tegevus ja tervishoid Euroopas – vajadus võtta meetmeid”;

võttes arvesse komisjoni 11. juuli 2007. aasta valget raamatut spordi kohta (KOM(2007)0391);

_ võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2007. aasta rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0256/2008),

| A. | arvestades, et ülekaalulisus ja rasvumine ja toitumisega seotud haigused on võtmas epideemiate vorme ning kuuluvad peamiste haigestumuse ja suremuse põhjuste hulka Euroopas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülekaalulisus ja rasvumine ja toitumisega seotud haigused on võtmas epideemiate vorme ning kuuluvad peamiste haigestumuse ja suremuse põhjuste hulka Euroopas;

| B. | arvestades, et on teaduslikult tõestatud, et toitumisest tingitud haiguste esinemissagedus ja tõsidus on naiste ja meeste puhul erinev; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on teaduslikult tõestatud, et toitumisest tingitud haiguste esinemissagedus ja tõsidus on naiste ja meeste puhul erinev;

| C. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on enam kui 50 % Euroopa täiskasvanud elanikkonnast ülekaalulised või rasvunud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on enam kui 50 % Euroopa täiskasvanud elanikkonnast ülekaalulised või rasvunud;

| D. | arvestades, et enam kui 5 miljonit last on rasvunud ja peaaegu 22 miljonit on ülekaalulised ning et need näitajad kasvavad kiiresti, nii et 2010. aastaks lisandub ennustuste kohaselt aastas 1,3 miljonit ülekaalulist või rasvunud last; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enam kui 5 miljonit last on rasvunud ja peaaegu 22 miljonit on ülekaalulised ning et need näitajad kasvavad kiiresti, nii et 2010. aastaks lisandub ennustuste kohaselt aastas 1,3 miljonit ülekaalulist või rasvunud last;

| E. | arvestades, et rasvumise ja ülekaalulisusega seotud haigused moodustavad mõnes liikmesriigis hinnanguliselt 6 % riigi tervishoiukulutustest; arvestades, et nende seisundite poolt põhjustatud kaudsed kulud, mis on tingitud näiteks vähenenud tööviljakusest ja haiguspuhkusest, on tunduvalt kõrgemad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rasvumise ja ülekaalulisusega seotud haigused moodustavad mõnes liikmesriigis hinnanguliselt 6 % riigi tervishoiukulutustest; arvestades, et nende seisundite poolt põhjustatud kaudsed kulud, mis on tingitud näiteks vähenenud tööviljakusest ja haiguspuhkusest, on tunduvalt kõrgemad;

| F. | arvestades, et kõhuõõne rasvumine on teaduslikult tunnistatud üheks peamiseks mitmeid niisuguseid kehakaaluga seotud haiguseid soodustavaks teguriks nagu südame-veresoonkonna haigused ja II tüübi diabeet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõhuõõne rasvumine on teaduslikult tunnistatud üheks peamiseks mitmeid niisuguseid kehakaaluga seotud haiguseid soodustavaks teguriks nagu südame-veresoonkonna haigused ja II tüübi diabeet;

| G. | arvestades, et lapsepõlves väljakujunenud toitumisharjumused jätkuvad sageli täiskasvanueas ja teadusuuringud on näidanud, et rasvunud lastest saavad suurema tõenäosusega rasvunud täiskasvanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lapsepõlves väljakujunenud toitumisharjumused jätkuvad sageli täiskasvanueas ja teadusuuringud on näidanud, et rasvunud lastest saavad suurema tõenäosusega rasvunud täiskasvanud;

| H. | arvestades, et Euroopa kodanikud elavad „rasvunud” keskkonnas, kus istuv elustiil on rasvumise ohtu suurendanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa kodanikud elavad „rasvunud” keskkonnas, kus istuv elustiil on rasvumise ohtu suurendanud;

| I. | arvestades, et ühekülgne toitumine on peamine riskitegur muude toitumisega seotud haiguste puhul, mis on peamiseks surmapõhjuseks kogu ELis, sealhulgas südame isheemiatõbi, vähkkasvajad, diabeet ja rabandus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühekülgne toitumine on peamine riskitegur muude toitumisega seotud haiguste puhul, mis on peamiseks surmapõhjuseks kogu ELis, sealhulgas südame isheemiatõbi, vähkkasvajad, diabeet ja rabandus;

| J. | arvestades, et WHO 2005. aasta aruanne tervise kohta Euroopas tõendab analüütiliselt, et suure osa surmajuhtumitest ja haigustest põhjustavad seitse peamist terviseriski, millest kuus (kõrgenenud vererõhk, kõrgenenud kolesteroolitase, normi ületav kehamassiindeks, vähene puu- ja köögiviljade tarbimine, vähene kehaline aktiivsus ja liigne alkoholitarbimine) on seotud toitumise ja kehalise tegevusega, ning arvestades, et kõnealuste tervist mõjutavate teguritega tuleb tegeleda samaaegselt, ennetamaks märkimisväärset arvu surmajuhtumeid ja haigusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et WHO 2005. aasta aruanne tervise kohta Euroopas tõendab analüütiliselt, et suure osa surmajuhtumitest ja haigustest põhjustavad seitse peamist terviseriski, millest kuus (kõrgenenud vererõhk, kõrgenenud kolesteroolitase, normi ületav kehamassiindeks, vähene puu- ja köögiviljade tarbimine, vähene kehaline aktiivsus ja liigne alkoholitarbimine) on seotud toitumise ja kehalise tegevusega, ning arvestades, et kõnealuste tervist mõjutavate teguritega tuleb tegeleda samaaegselt, ennetamaks märkimisväärset arvu surmajuhtumeid ja haigusi;

| K. | arvestades, et kehaline aktiivsus koos tervisliku tasakaalustatud toitumisega on peamine meetod ülekaalulisuse ennetamiseks; arvestades, et ärevust tekitavalt iga kolmas eurooplane ei tegele oma vabal ajal üldse spordiga, samas kui keskmine eurooplane veedab enam kui viis tundi oma päevast istudes ning paljud eurooplased ei tarbi tasakaalustatud toitu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kehaline aktiivsus koos tervisliku tasakaalustatud toitumisega on peamine meetod ülekaalulisuse ennetamiseks; arvestades, et ärevust tekitavalt iga kolmas eurooplane ei tegele oma vabal ajal üldse spordiga, samas kui keskmine eurooplane veedab enam kui viis tundi oma päevast istudes ning paljud eurooplased ei tarbi tasakaalustatud toitu;

| L. | arvestades, et kehalise kasvatuse tundide arv on nii alg-, põhi- kui ka keskkoolis viimase aastakümne jooksul langenud, ja arvestades, et liikmesriikide vahel valitsevad spordirajatiste ja -vahenditega varustatuse osas suured erinevused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kehalise kasvatuse tundide arv on nii alg-, põhi- kui ka keskkoolis viimase aastakümne jooksul langenud, ja arvestades, et liikmesriikide vahel valitsevad spordirajatiste ja -vahenditega varustatuse osas suured erinevused;

| M. | arvestades, et rasvumisvastase võitluse hartaga seadis WHO eesmärgi saavutada järgmise nelja või viie aasta jooksul nähtavat edu laste rasvumise vastases võitluses, eesmärgiga muuta see praegune suundumus hiljemalt 2015. aastaks vastupidiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rasvumisvastase võitluse hartaga seadis WHO eesmärgi saavutada järgmise nelja või viie aasta jooksul nähtavat edu laste rasvumise vastases võitluses, eesmärgiga muuta see praegune suundumus hiljemalt 2015. aastaks vastupidiseks;

| N. | arvestades, et tervislikul toitumisel peavad olema teatud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed omadused ning see peab vastama üksikisiku konkreetsetele vajadustele ning alati järgima rangelt toitumispõhimõtteid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tervislikul toitumisel peavad olema teatud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed omadused ning see peab vastama üksikisiku konkreetsetele vajadustele ning alati järgima rangelt toitumispõhimõtteid;

| O. | arvestades, et tervislik toitumine peab hõlmama järgmisi kriteeriumide kategooriaid: 1) toitainete- ja energiasisaldus (toiteväärtus), 2) tervisealased ja toksikoloogilised kriteeriumid (toiduohutus), 3) toidu loomulikud omadused (esteetilised/maitseomadused, seeditavus), 4) toiduainete tootmise ökoloogilisus (säästev põllumajandus); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tervislik toitumine peab hõlmama järgmisi kriteeriumide kategooriaid: 1) toitainete- ja energiasisaldus (toiteväärtus), 2) tervisealased ja toksikoloogilised kriteeriumid (toiduohutus), 3) toidu loomulikud omadused (esteetilised/maitseomadused, seeditavus), 4) toiduainete tootmise ökoloogilisus (säästev põllumajandus);

| P. | arvestades, et ülekaalulisuse ja rasvumise vastu tuleks võidelda tervikliku lähenemisviisi abil, mis oleks riiklike poliitikavaldkondade ülene ja hõlmaks valitsuse eri tasandeid, eelkõige riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku tasandit, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ülekaalulisuse ja rasvumise vastu tuleks võidelda tervikliku lähenemisviisi abil, mis oleks riiklike poliitikavaldkondade ülene ja hõlmaks valitsuse eri tasandeid, eelkõige riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku tasandit, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;

| Q. | arvestades, et tähelepanuta ei tohi jätta rohkelt kaloreid sisaldava alkoholi tarbimist ja suitsetamist, mis mõlemad muudavad söögiisu ja vedelikutarbimist ning põhjustavad mitmeid kindlakstehtud terviseohte; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tähelepanuta ei tohi jätta rohkelt kaloreid sisaldava alkoholi tarbimist ja suitsetamist, mis mõlemad muudavad söögiisu ja vedelikutarbimist ning põhjustavad mitmeid kindlakstehtud terviseohte;

| R. | arvestades probleemi sotsiaalset mõõdet ja eelkõige seda, et ülekaalulisuse ja rasvumise kõrgeimat esinemissagedust on täheldatud madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rühmades; arvestades, et see olukord võib viia tervishoiualase ja sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse suurenemiseni, eelkõige eriti haavatavates elanikkonnarühmades, näiteks puudega inimesed; |
| --- | --- |

R.

arvestades probleemi sotsiaalset mõõdet ja eelkõige seda, et ülekaalulisuse ja rasvumise kõrgeimat esinemissagedust on täheldatud madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rühmades; arvestades, et see olukord võib viia tervishoiualase ja sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse suurenemiseni, eelkõige eriti haavatavates elanikkonnarühmades, näiteks puudega inimesed;

| S. | arvestades, et sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus on veelgi suurenemas toorainete (näiteks teravili, või ja piim) hindade tõustes ning kõnealune hinnatõus on enneolematu nii sellesse haaratud toodete arvu kui ka hinnatõusu ulatuse osas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus on veelgi suurenemas toorainete (näiteks teravili, või ja piim) hindade tõustes ning kõnealune hinnatõus on enneolematu nii sellesse haaratud toodete arvu kui ka hinnatõusu ulatuse osas;

| T. | arvestades, et toorainete tõusnud hinnad ja suuremahulise turustamise läbipaistmatud eeskirjad mõnedes liikmesriikides on viinud kõrge toitaineväärtusega põhitoiduainete, näiteks puu- ja juurviljade ning suhkruvabade piimatoodete hindade ulatusliku tõusuni, mis koormab enamiku ELi leibkondade eelarvet, ning arvestades, et EL peab kõnealusele väljakutsele vastama; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et toorainete tõusnud hinnad ja suuremahulise turustamise läbipaistmatud eeskirjad mõnedes liikmesriikides on viinud kõrge toitaineväärtusega põhitoiduainete, näiteks puu- ja juurviljade ning suhkruvabade piimatoodete hindade ulatusliku tõusuni, mis koormab enamiku ELi leibkondade eelarvet, ning arvestades, et EL peab kõnealusele väljakutsele vastama;

| U. | arvestades, et puudega inimesed moodustavad 15 % ELi tööealisest elanikkonnast; arvestades lisaks, et uuringute kohaselt on puudega inimestel suurem oht rasvuda, seda muu hulgas keha ja ainevahetuse patofüsioloogiliste muutuste, lihaste kõhetumise ja kehalise tegevusetuse tõttu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et puudega inimesed moodustavad 15 % ELi tööealisest elanikkonnast; arvestades lisaks, et uuringute kohaselt on puudega inimestel suurem oht rasvuda, seda muu hulgas keha ja ainevahetuse patofüsioloogiliste muutuste, lihaste kõhetumise ja kehalise tegevusetuse tõttu;

| V. | arvestades, et toetada tuleks kõiki algatusi, mille on esitanud mitut tegevusala esindavad sidusrühmad, et parandada dialoogi, heade tavade vahetust ja iseregulatsiooni, näiteks tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu Euroopa tegevusprogrammi kaudu, aga ka spordi ja tervishoiu töörühma ning tervist parandava füüsilise tegevuse ELi võrgustiku (HEPA) kaudu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et toetada tuleks kõiki algatusi, mille on esitanud mitut tegevusala esindavad sidusrühmad, et parandada dialoogi, heade tavade vahetust ja iseregulatsiooni, näiteks tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu Euroopa tegevusprogrammi kaudu, aga ka spordi ja tervishoiu töörühma ning tervist parandava füüsilise tegevuse ELi võrgustiku (HEPA) kaudu;

| W. | arvestades, et erinevaid rahvuskööke tuleks propageerida osana meie kultuuripärandist, kuid samal ajal tuleks võtta meetmeid tagamaks, et tarbijad on teadlikud kõnealuste rahvusköökide tegelikust mõjust tervisele, et hõlbustada teadlike otsuste tegemist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et erinevaid rahvuskööke tuleks propageerida osana meie kultuuripärandist, kuid samal ajal tuleks võtta meetmeid tagamaks, et tarbijad on teadlikud kõnealuste rahvusköökide tegelikust mõjust tervisele, et hõlbustada teadlike otsuste tegemist;

| X. | arvestades, et Euroopa tarbijatel peaks olema juurdepääs vajalikule teabele, mis võimaldaks neil valida nende elustiili ja tervislikku seisundit silmas pidades optimaalseks toitumiseks kõige paremini sobivad toiduained; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa tarbijatel peaks olema juurdepääs vajalikule teabele, mis võimaldaks neil valida nende elustiili ja tervislikku seisundit silmas pidades optimaalseks toitumiseks kõige paremini sobivad toiduained;

| Y. | arvestades, et tööstuse hiljutised algatused reklaamialase iseregulatsiooni valdkonnas käsitlevad toidu- ja joogireklaami tasakaalustatust ja olemust; arvestades, et iseregulatsiooni meetmed peavad hõlmama kõiki turundusvorme Internetis ja muudes uutes meediakanalites; arvestades, et toidu reklaam moodustab ligikaudu poole kogu lastesaadete vaadatavuse aja reklaamist ning arvestades, et on olemas kindlad tõendid selle kohta, kuidas telereklaam mõjutab lühiajalisi tarbimisharjumusi lastel vanuserühmas 2–11 eluaastat; arvestades, et uued turundusvormid, mis kasutavad kõiki tehnoloogilisi vahendeid, eelkõige niinimetatud reklaammänge, kaasates mobiiltelefone, vahetut sõnumiedastust, videomänge ja interaktiivseid mänge Internetis on murettekitavad; arvestades, et paljud toiduainetetootjad, reklaami- ja turundusfirmad ning tervise- ja tarbijakaitseorganisatsioonid aitavad juba märkimisväärselt kaasa ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu tegevusprogrammile ning võivad juba osutada edukatele uuringutele ja projektidele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et tööstuse hiljutised algatused reklaamialase iseregulatsiooni valdkonnas käsitlevad toidu- ja joogireklaami tasakaalustatust ja olemust; arvestades, et iseregulatsiooni meetmed peavad hõlmama kõiki turundusvorme Internetis ja muudes uutes meediakanalites; arvestades, et toidu reklaam moodustab ligikaudu poole kogu lastesaadete vaadatavuse aja reklaamist ning arvestades, et on olemas kindlad tõendid selle kohta, kuidas telereklaam mõjutab lühiajalisi tarbimisharjumusi lastel vanuserühmas 2–11 eluaastat; arvestades, et uued turundusvormid, mis kasutavad kõiki tehnoloogilisi vahendeid, eelkõige niinimetatud reklaammänge, kaasates mobiiltelefone, vahetut sõnumiedastust, videomänge ja interaktiivseid mänge Internetis on murettekitavad; arvestades, et paljud toiduainetetootjad, reklaami- ja turundusfirmad ning tervise- ja tarbijakaitseorganisatsioonid aitavad juba märkimisväärselt kaasa ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu tegevusprogrammile ning võivad juba osutada edukatele uuringutele ja projektidele;

| Z. | arvestades, et alatoitlus, mis mõjutab eelkõige eakamaid inimesi, läheb Euroopa tervishoiusüsteemidele sama kalliks maksma kui rasvumine ja ülekaalulisus, |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et alatoitlus, mis mõjutab eelkõige eakamaid inimesi, läheb Euroopa tervishoiusüsteemidele sama kalliks maksma kui rasvumine ja ülekaalulisus,

| 1. | tervitab eespool nimetatud toitumisalast valget raamatut kui tähtsat sammu üldises strateegias suureneva rasvumise ja ülekaalulisuse piiramiseks ja toitumisega seotud krooniliste haigustega, näiteks südame-veresoonkonna haigused, sealhulgas südame isheemiatõbi ja ajurabandus, vähkkasvajad ja diabeet, tegelemiseks Euroopas; |
| --- | --- |

1.

tervitab eespool nimetatud toitumisalast valget raamatut kui tähtsat sammu üldises strateegias suureneva rasvumise ja ülekaalulisuse piiramiseks ja toitumisega seotud krooniliste haigustega, näiteks südame-veresoonkonna haigused, sealhulgas südame isheemiatõbi ja ajurabandus, vähkkasvajad ja diabeet, tegelemiseks Euroopas;

| 2. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele tunnistada rasvumist kroonilise haigusena; on veendunud, et tähelepanu tuleb pöörata nende isikute või elanikkonnarühmade häbimärgistamise vältimisele, kes on kultuuriliste tegurite, haiguste (nt diabeet) või patoloogiliste söömishäirete (nt anoreksia või buliimia) tõttu vastuvõtlikud toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseprobleemidele, ning soovitab liikmesriikidel tagada, et kõnealustel inimestel oleks nende riiklike süsteemide raames juurdepääs asjakohasele ravile; |
| --- | --- |

2.

kordab oma üleskutset liikmesriikidele tunnistada rasvumist kroonilise haigusena; on veendunud, et tähelepanu tuleb pöörata nende isikute või elanikkonnarühmade häbimärgistamise vältimisele, kes on kultuuriliste tegurite, haiguste (nt diabeet) või patoloogiliste söömishäirete (nt anoreksia või buliimia) tõttu vastuvõtlikud toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseprobleemidele, ning soovitab liikmesriikidel tagada, et kõnealustel inimestel oleks nende riiklike süsteemide raames juurdepääs asjakohasele ravile;

| 3. | on seisukohal, et parim viis rasvumise vastaseks võitluseks ELi elanikkonna hulgas on mitmetasandiline ja terviklik lähenemisviis, ja juhib tähelepanu asjaolule, et olemas on mitmed Euroopa programmid (teadusuuringute, tervise, hariduse ja elukestva õppe kohta), mis võivad meil aidata selle tõelise nuhtlusega võidelda; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et parim viis rasvumise vastaseks võitluseks ELi elanikkonna hulgas on mitmetasandiline ja terviklik lähenemisviis, ja juhib tähelepanu asjaolule, et olemas on mitmed Euroopa programmid (teadusuuringute, tervise, hariduse ja elukestva õppe kohta), mis võivad meil aidata selle tõelise nuhtlusega võidelda;

| 4. | on seisukohal, et toidu kvaliteedi alane poliitika võib tervise edendamisele ja rasvumise vähendamisele oluliselt kaasa aidata ja et kõikehõlmav teave tootemärgistusel on peamine vahend, mis aitab tarbijatel valida hea, parema ja halvema toitumisviisi vahel; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et toidu kvaliteedi alane poliitika võib tervise edendamisele ja rasvumise vähendamisele oluliselt kaasa aidata ja et kõikehõlmav teave tootemärgistusel on peamine vahend, mis aitab tarbijatel valida hea, parema ja halvema toitumisviisi vahel;

| 5. | kiidab heaks toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamise kõrgetasemelise töörühma ning Euroopa terviseuuringute süsteemide loomise, mille raames kogutakse füüsilisi ja bioloogilisi näitajaid, näiteks Euroopa tervisealase kontrollküsitluse ja tervishoiualase intervjuuküsitluse seiresüsteem, mis on poliitikakujundajate ja kõigi kaasatud isikute jaoks tõhusad abivahendid teadmiste ja heade tavade vahetuse parandamiseks rasvumise vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamise kõrgetasemelise töörühma ning Euroopa terviseuuringute süsteemide loomise, mille raames kogutakse füüsilisi ja bioloogilisi näitajaid, näiteks Euroopa tervisealase kontrollküsitluse ja tervishoiualase intervjuuküsitluse seiresüsteem, mis on poliitikakujundajate ja kõigi kaasatud isikute jaoks tõhusad abivahendid teadmiste ja heade tavade vahetuse parandamiseks rasvumise vastu võitlemisel;

| 6. | kutsub komisjoni üles tagama tulevases toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamise kõrgetasemelises töörühmas meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse, et käsitleda probleeme paremini ja pakkuda välja soolist mõõdet arvestavaid parimaid lahendusi, s.t parimaid lahendusi nii meeste kui naiste jaoks; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles tagama tulevases toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamise kõrgetasemelises töörühmas meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse, et käsitleda probleeme paremini ja pakkuda välja soolist mõõdet arvestavaid parimaid lahendusi, s.t parimaid lahendusi nii meeste kui naiste jaoks;

| 7. | tunnustab iseregulatsiooni olulist rolli rasvumise vastu võitlemisel ja rõhutab selgete ja konkreetsete eesmärkide vajadust kõigi asjaomaste isikute jaoks ning kõnealuste eesmärkide sõltumatu järelevalve vajadust; märgib, et vahel on reguleerimine vajalik kõikides tööstussektorites olulise ja tähendusliku muudatuse saavutamiseks, eelkõige juhul, kui asi puudutab lapsi, et tagada tarbijakaitse ja rahvatervise kõrge tase; märgib huviga 203 kohustust, mis on võetud tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu ELi tegevusprogrammi raames, mille eesmärgiks on toodete uuesti segamine, lastele suunatud reklaami vähendamine ja tasakaalustatud toitumise propageerimine märgistuse kasutamise abil; on seisukohal, et tegevusprogrammi liikmesust tuleks laiendada arvutimängude ja mängukonsoolide tootjatele ning Interneti-ühenduse pakkujatele; |
| --- | --- |

7.

tunnustab iseregulatsiooni olulist rolli rasvumise vastu võitlemisel ja rõhutab selgete ja konkreetsete eesmärkide vajadust kõigi asjaomaste isikute jaoks ning kõnealuste eesmärkide sõltumatu järelevalve vajadust; märgib, et vahel on reguleerimine vajalik kõikides tööstussektorites olulise ja tähendusliku muudatuse saavutamiseks, eelkõige juhul, kui asi puudutab lapsi, et tagada tarbijakaitse ja rahvatervise kõrge tase; märgib huviga 203 kohustust, mis on võetud tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu ELi tegevusprogrammi raames, mille eesmärgiks on toodete uuesti segamine, lastele suunatud reklaami vähendamine ja tasakaalustatud toitumise propageerimine märgistuse kasutamise abil; on seisukohal, et tegevusprogrammi liikmesust tuleks laiendada arvutimängude ja mängukonsoolide tootjatele ning Interneti-ühenduse pakkujatele;

| 8. | nõuab siiski konkreetsemaid meetmeid, mis oleksid suunatud eelkõige lastele ja riskirühmadele; |
| --- | --- |

8.

nõuab siiski konkreetsemaid meetmeid, mis oleksid suunatud eelkõige lastele ja riskirühmadele;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu terviklikuma lähenemisviisi toitumisele ning seaks alatoitluse koos rasvumisega prioriteediks toitumise ja tervise valdkonnas, kaasates need võimaluse korral ELi rahastatud uurimisalgatustesse ja partnerlustesse ELi tasandil; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu terviklikuma lähenemisviisi toitumisele ning seaks alatoitluse koos rasvumisega prioriteediks toitumise ja tervise valdkonnas, kaasates need võimaluse korral ELi rahastatud uurimisalgatustesse ja partnerlustesse ELi tasandil;

| 10. | on seisukohal, et Euroopa tarbijatel peaks olema juurdepääs vajalikule teabele, mis võimaldaks neil valida parimaid toitaineallikaid, mis on vajalikud nende individuaalse elustiili ja tervisliku seisundiga kõige paremini sobiva optimaalse toitumisviisi saavutamiseks ja säilitamiseks; on veendunud, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata kodanike tervisealase teadlikkuse tõstmisele, et nad saaksid langetada tulemuslikke otsuseid iseenda ja oma laste toitumisviiside osas; on seisukohal, et lapsevanemate teavitamine ja harimine toitumisalaste küsimuste osas peaks toimuma asjaomaste elukutseesindajate kaudu (õpetajad, kultuuriürituste korraldajad, tervishoiutöötajad) asjaomastes kohtades; on veendunud, et tarbijale suunatud teave, toitumis alane harimine ja toiduainete märgistamine peaks põhinema tarbijauuringutel; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et Euroopa tarbijatel peaks olema juurdepääs vajalikule teabele, mis võimaldaks neil valida parimaid toitaineallikaid, mis on vajalikud nende individuaalse elustiili ja tervisliku seisundiga kõige paremini sobiva optimaalse toitumisviisi saavutamiseks ja säilitamiseks; on veendunud, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata kodanike tervisealase teadlikkuse tõstmisele, et nad saaksid langetada tulemuslikke otsuseid iseenda ja oma laste toitumisviiside osas; on seisukohal, et lapsevanemate teavitamine ja harimine toitumisalaste küsimuste osas peaks toimuma asjaomaste elukutseesindajate kaudu (õpetajad, kultuuriürituste korraldajad, tervishoiutöötajad) asjaomastes kohtades; on veendunud, et tarbijale suunatud teave, toitumis alane harimine ja toiduainete märgistamine peaks põhinema tarbijauuringutel;

| 11. | juhib sellega seoses tähelepanu tulevase koolide puuviljaprogrammi sidumise tähtsusele laiaulatuslikuma haridusalase strateegiaga, näiteks toitumis- ja tervisealaste õppetundide abil algkoolides; |
| --- | --- |

11.

juhib sellega seoses tähelepanu tulevase koolide puuviljaprogrammi sidumise tähtsusele laiaulatuslikuma haridusalase strateegiaga, näiteks toitumis- ja tervisealaste õppetundide abil algkoolides;

| 12. | juhib tähelepanu esmatähtsale rollile, mida lapsevanemad perekonna toitumisalases harimises etendavad, ja otsustavale panusele, mida nad rasvumisvastases võitluses anda saavad; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu esmatähtsale rollile, mida lapsevanemad perekonna toitumisalases harimises etendavad, ja otsustavale panusele, mida nad rasvumisvastases võitluses anda saavad;

| 13. | kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke asutusi olema ennetavam liikumissõbralike kogukondade arendamisel, eelkõige linnaplaneerimise raames, et haldusüksused soodustaksid igapäevast kehalist tegevust ning luues võimalusi kohalikus keskkonnas, mis motiveeriksid inimesi vabal ajal füüsiliselt aktiivsed olema; seda on võimalik saavutada kohalike meetmete kehtestamisega autodest sõltuvuse vähendamiseks ja kõndimise edendamisega ning kaubanduspindade ja eluasemete arendamise mõistliku kombineerimisega, ühistranspordi, parkide ja avalike spordirajatiste, jalgrattateede ja ülekäiguradade edendamisega; kutsub haldusüksusi üles edendama tervisliku eluviisiga linnade võrku, kus pakutakse sarnaseid tegevusi rasvumise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke asutusi olema ennetavam liikumissõbralike kogukondade arendamisel, eelkõige linnaplaneerimise raames, et haldusüksused soodustaksid igapäevast kehalist tegevust ning luues võimalusi kohalikus keskkonnas, mis motiveeriksid inimesi vabal ajal füüsiliselt aktiivsed olema; seda on võimalik saavutada kohalike meetmete kehtestamisega autodest sõltuvuse vähendamiseks ja kõndimise edendamisega ning kaubanduspindade ja eluasemete arendamise mõistliku kombineerimisega, ühistranspordi, parkide ja avalike spordirajatiste, jalgrattateede ja ülekäiguradade edendamisega; kutsub haldusüksusi üles edendama tervisliku eluviisiga linnade võrku, kus pakutakse sarnaseid tegevusi rasvumise vastu võitlemiseks;

| 14. | julgustab liikmesriike juurutama õpilaste ja töötajate hulgas aktiivse liiklejana, st jalgsi või jalgrattaga või mõnel muul kehaliselt aktiivsel viisil tööl/koolis käimist; julgustab kohalikke asutusi kaaluma kõnealust tegevust prioriteedina linnatranspordi hindamisel ja planeerimisel; |
| --- | --- |

14.

julgustab liikmesriike juurutama õpilaste ja töötajate hulgas aktiivse liiklejana, st jalgsi või jalgrattaga või mõnel muul kehaliselt aktiivsel viisil tööl/koolis käimist; julgustab kohalikke asutusi kaaluma kõnealust tegevust prioriteedina linnatranspordi hindamisel ja planeerimisel;

| 15. | märgib, et alade rajamine, kus lapsed ja noored saavad olla kontaktis loodusega, annab neile alternatiivi tavapäraste puhketegevuste kõrval ja suurendab samal ajal nende kujutlusvõimet, loovust ning avastamisindu; |
| --- | --- |

15.

märgib, et alade rajamine, kus lapsed ja noored saavad olla kontaktis loodusega, annab neile alternatiivi tavapäraste puhketegevuste kõrval ja suurendab samal ajal nende kujutlusvõimet, loovust ning avastamisindu;

| 16. | palub, et spordiühendused pööraksid erilist tähelepanu tõsiasjale, et tütarlapsed jätavad teismeliseea lõpus tihti spordiga tegelemise pooleli; arvab, et spordiühendustel on oluline roll tüdrukute ja naiste huvi säilitamisel erinevate spordialadega tegelemise vastu; |
| --- | --- |

16.

palub, et spordiühendused pööraksid erilist tähelepanu tõsiasjale, et tütarlapsed jätavad teismeliseea lõpus tihti spordiga tegelemise pooleli; arvab, et spordiühendustel on oluline roll tüdrukute ja naiste huvi säilitamisel erinevate spordialadega tegelemise vastu;

| 17. | rõhutab, et erasektoril on oluline roll rasvumise vähendamisel uute ja tervislikumate toodete arendamise kaudu, ent erasektorit tuleks veelgi ergutada arendama välja selgeid infosüsteeme ja parandama märgistamist, et võimaldada tarbijatel teha teadlikku valikut; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et erasektoril on oluline roll rasvumise vähendamisel uute ja tervislikumate toodete arendamise kaudu, ent erasektorit tuleks veelgi ergutada arendama välja selgeid infosüsteeme ja parandama märgistamist, et võimaldada tarbijatel teha teadlikku valikut;

| 18. | rõhutab asjaolu, et Euroopa Liidul tuleks võtta juhtroll ühise lähenemisviisi sõnastamisel ning koordineerimise ja parimate tavade edendamisel liikmesriikide vahel; on veendunud, et olulist Euroopa lisandväärtust on võimalik pakkuda sellistes valdkondades nagu tarbijate teavitamine, toitumisalane harimine, reklaam meedias, põllumajandustoodang ja toidu märgistamine eelkõige koos transrasva sisalduse näitamisega; nõuab, et töötataks välja Euroopa näitajad, näiteks vööümbermõõt, ja muud ohutegurid, mis on seotud rasvumisega (eriti kõhuõõne rasvumisega); |
| --- | --- |

18.

rõhutab asjaolu, et Euroopa Liidul tuleks võtta juhtroll ühise lähenemisviisi sõnastamisel ning koordineerimise ja parimate tavade edendamisel liikmesriikide vahel; on veendunud, et olulist Euroopa lisandväärtust on võimalik pakkuda sellistes valdkondades nagu tarbijate teavitamine, toitumisalane harimine, reklaam meedias, põllumajandustoodang ja toidu märgistamine eelkõige koos transrasva sisalduse näitamisega; nõuab, et töötataks välja Euroopa näitajad, näiteks vööümbermõõt, ja muud ohutegurid, mis on seotud rasvumisega (eriti kõhuõõne rasvumisega);

Meie prioriteet – lapsed

| 19. | kutsub komisjoni ja kõiki osapooli seadma endale prioriteediks rasvumise vastase võitluse alates varasest noorusest, arvestades, et lapsepõlves väljakujunenud toitumisharjumused kestavad sageli aastaid; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja kõiki osapooli seadma endale prioriteediks rasvumise vastase võitluse alates varasest noorusest, arvestades, et lapsepõlves väljakujunenud toitumisharjumused kestavad sageli aastaid;

| 20. | nõuab teavituskampaaniate korraldamist teadlikkuse tõstmiseks rasedate naiste hulgas selle kohta, kui oluline on tasakaalustatud ja tervislik toitumine koos osade toitainete optimaalse tarbimisega raseduse ajal ning et naised ja nende partnerid oleksid teadlikud rinnaga toitmise tähtsusest; tuletab meelde, et rinnaga toitmine ja võõrutamise edasilükkamine kuni laste kuuenda elukuuni, lastele tervisliku toitumise tutvustamine ja toiduportsjonite suuruse kontrollimine aitavad kõik vältida laste ülekaaluliseks muutumist või rasvumist; rõhutab sellest hoolimata, et rinnaga toitmine ei ole ainuke rasvumise vastu võitlemise viis ning et tasakaalustatud toitumisharjumused omandatakse pika aja jooksul; rõhutab, et teadlikkuse tõstmise kampaaniate raames tuleks meenutada, et rinnaga toitmine on eraasi ja seejuures tuleks järgida naiste vaba tahet ja valikut; |
| --- | --- |

20.

nõuab teavituskampaaniate korraldamist teadlikkuse tõstmiseks rasedate naiste hulgas selle kohta, kui oluline on tasakaalustatud ja tervislik toitumine koos osade toitainete optimaalse tarbimisega raseduse ajal ning et naised ja nende partnerid oleksid teadlikud rinnaga toitmise tähtsusest; tuletab meelde, et rinnaga toitmine ja võõrutamise edasilükkamine kuni laste kuuenda elukuuni, lastele tervisliku toitumise tutvustamine ja toiduportsjonite suuruse kontrollimine aitavad kõik vältida laste ülekaaluliseks muutumist või rasvumist; rõhutab sellest hoolimata, et rinnaga toitmine ei ole ainuke rasvumise vastu võitlemise viis ning et tasakaalustatud toitumisharjumused omandatakse pika aja jooksul; rõhutab, et teadlikkuse tõstmise kampaaniate raames tuleks meenutada, et rinnaga toitmine on eraasi ja seejuures tuleks järgida naiste vaba tahet ja valikut;

| 21. | kutsub liikmesriikide üles tagama, et riiklikud tervishoiuteenused edendaksid spetsiifilise toitumisalase nõu andmist rasedatele ja menopausi läbivatele naistele, sest rasedus ja menopaus on naise elus kaks olulist eluetappi, kus esineb kaalus juurdevõtmise kõrgendatud oht; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriikide üles tagama, et riiklikud tervishoiuteenused edendaksid spetsiifilise toitumisalase nõu andmist rasedatele ja menopausi läbivatele naistele, sest rasedus ja menopaus on naise elus kaks olulist eluetappi, kus esineb kaalus juurdevõtmise kõrgendatud oht;

| 22. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid esildaksid asjatundjate koostatud suunised kehalise aktiivsuse suurendamiseks juba eelkooliealistele lastele ning edendaksid toitumisalast harimist juba sellises varajases eas; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid esildaksid asjatundjate koostatud suunised kehalise aktiivsuse suurendamiseks juba eelkooliealistele lastele ning edendaksid toitumisalast harimist juba sellises varajases eas;

| 23. | on seisukohal, et peamiselt kooli ajal tuleb võtta sammud tagamaks, et kehaline aktiivsus ja tasakaalustatud toitumine saaksid osaks lapse käitumisharjumustest; kutsub toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamise kõrgetasemelise töörühma üles koostama suunised toitumise kohta koolis ja toitumisalase harimise edendamiseks ning niisuguse harimise jätkumiseks koolijärgsel perioodil; kutsub liikmesriike üles lisama tasakaalustatud toitumise õpetuse ja kehalise kasvatuse koolide õppekavadesse; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et peamiselt kooli ajal tuleb võtta sammud tagamaks, et kehaline aktiivsus ja tasakaalustatud toitumine saaksid osaks lapse käitumisharjumustest; kutsub toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste lahendamise kõrgetasemelise töörühma üles koostama suunised toitumise kohta koolis ja toitumisalase harimise edendamiseks ning niisuguse harimise jätkumiseks koolijärgsel perioodil; kutsub liikmesriike üles lisama tasakaalustatud toitumise õpetuse ja kehalise kasvatuse koolide õppekavadesse;

| 24. | palub samuti liikmesriikidel, kohalikel asutustel ja koolidel jälgida ja parandada kooli- ja lasteaiasöögi kvaliteeti ning toitainete standardeid, sealhulgas toitlustustöötajate eriväljaõppe ja juhiste, toitlustajate kvaliteedikontrolli ja juhiste kaudu sööklate tervisliku toidu kohta; rõhutab, kui tähtis on portsjonite suuruse kohandamine vastavalt vajadustele ja kõnealusesse sööki puu- ja köögiviljade lisamine; palub tõsta toitumisalast teavitamist tasakaalustatud toitumise osas ja julgustab loobuma kõrge rasva-, soola- või suhkrusisalduse ning madala toiteväärtusega toitude ja jookide müügist koolides; propageerib selle asemel värskete puu- ja köögiviljade ulatuslikumat kättesaadavust müügipunktides; kutsub pädevaid asutusi üles tagama, et koolide õppekavas eraldataks vähemalt kolm tundi nädalas kehalisele tegevusele vastavalt eespool nimetatud sporti käsitleva valge raamatu eesmärkidele ning palub kõnealustel asutustel esitada kavad uute avalike spordirajatiste ehitamiseks, mis oleksid juurdepääsetavad ka puudega inimestele, ja tagada koolides olemasolevate spordirajatiste säilitamist; tunneb heameelt koolis puuvilja pakkumise võimaliku projekti üle, mida EL sarnaselt olemasoleva koolipiima programmiga rahaliselt toetaks; nõuab, et leitaks võimalusi, et 2008. aastal jätkataks tasuta puu- ja köögiviljade jagamist koolidele ja heategevusasutustele, nagu mõned liikmesriigid on taotlenud, kuni 1. jaanuaril 2009. aastal hakatakse kohaldama koolidele puuvilja jagamise korda; |
| --- | --- |

24.

palub samuti liikmesriikidel, kohalikel asutustel ja koolidel jälgida ja parandada kooli- ja lasteaiasöögi kvaliteeti ning toitainete standardeid, sealhulgas toitlustustöötajate eriväljaõppe ja juhiste, toitlustajate kvaliteedikontrolli ja juhiste kaudu sööklate tervisliku toidu kohta; rõhutab, kui tähtis on portsjonite suuruse kohandamine vastavalt vajadustele ja kõnealusesse sööki puu- ja köögiviljade lisamine; palub tõsta toitumisalast teavitamist tasakaalustatud toitumise osas ja julgustab loobuma kõrge rasva-, soola- või suhkrusisalduse ning madala toiteväärtusega toitude ja jookide müügist koolides; propageerib selle asemel värskete puu- ja köögiviljade ulatuslikumat kättesaadavust müügipunktides; kutsub pädevaid asutusi üles tagama, et koolide õppekavas eraldataks vähemalt kolm tundi nädalas kehalisele tegevusele vastavalt eespool nimetatud sporti käsitleva valge raamatu eesmärkidele ning palub kõnealustel asutustel esitada kavad uute avalike spordirajatiste ehitamiseks, mis oleksid juurdepääsetavad ka puudega inimestele, ja tagada koolides olemasolevate spordirajatiste säilitamist; tunneb heameelt koolis puuvilja pakkumise võimaliku projekti üle, mida EL sarnaselt olemasoleva koolipiima programmiga rahaliselt toetaks; nõuab, et leitaks võimalusi, et 2008. aastal jätkataks tasuta puu- ja köögiviljade jagamist koolidele ja heategevusasutustele, nagu mõned liikmesriigid on taotlenud, kuni 1. jaanuaril 2009. aastal hakatakse kohaldama koolidele puuvilja jagamise korda;

| 25. | kutsub liikmesriikide kohalikke asutusi üles edendama puhkerajatiste kättesaadavust ja taskukohasust ning võimaluste loomist kohalikus keskkonnas, mis motiveeriksid inimesi vabal ajal füüsiliselt aktiivsed olema; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriikide kohalikke asutusi üles edendama puhkerajatiste kättesaadavust ja taskukohasust ning võimaluste loomist kohalikus keskkonnas, mis motiveeriksid inimesi vabal ajal füüsiliselt aktiivsed olema;

| 26. | palub liikmesriikidel, kohalikel asutustel ja koolide juhtkondadel tagada, et koolide müügiautomaatides on saadaval tervislikud tooted; on seisukohal, et madala toiteväärtusega kõrge suhkru-, soola- ja rasvasisaldusega toodete sponsorlus ja reklaam koolis peaks eeldama kooli juhtkonna taotlust või selgesõnalist nõusolekut ja seda peaks jälgima õpilaste vanemate ühendused; on seisukohal, et spordiorganisatsioonid ja -võistkonnad peaksid kehalise tegevuse ja tervisliku toitumise osas eeskuju näitama ja kutsub kõiki spordiorganisatsioone ja -võistkondi üles võtma vabatahtlikku kohustust propageerida tasakaalustatud toitumist ja kehalist aktiivsust eelkõige laste seas; eeldab, et kõik spordiorganisatsioonid ja -võistkonnad propageerivad tasakaalustatud toitumist ja kehalist aktiivsust; rõhutab lisaks, et Euroopa spordiliikumist ei tohiks süüdistada Euroopas esinevas ülekaalulisuses ja rasvumises; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel, kohalikel asutustel ja koolide juhtkondadel tagada, et koolide müügiautomaatides on saadaval tervislikud tooted; on seisukohal, et madala toiteväärtusega kõrge suhkru-, soola- ja rasvasisaldusega toodete sponsorlus ja reklaam koolis peaks eeldama kooli juhtkonna taotlust või selgesõnalist nõusolekut ja seda peaks jälgima õpilaste vanemate ühendused; on seisukohal, et spordiorganisatsioonid ja -võistkonnad peaksid kehalise tegevuse ja tervisliku toitumise osas eeskuju näitama ja kutsub kõiki spordiorganisatsioone ja -võistkondi üles võtma vabatahtlikku kohustust propageerida tasakaalustatud toitumist ja kehalist aktiivsust eelkõige laste seas; eeldab, et kõik spordiorganisatsioonid ja -võistkonnad propageerivad tasakaalustatud toitumist ja kehalist aktiivsust; rõhutab lisaks, et Euroopa spordiliikumist ei tohiks süüdistada Euroopas esinevas ülekaalulisuses ja rasvumises;

| 27. | tervitab ühise põllumajanduspoliitika ühise turukorralduse reformi, mis võimaldab pakkuda koolides rohkem puu- ja köögiviljatooteid, tingimusel, et nende toodete kvaliteeti ja keemilist ohutust on kontrollitud; |
| --- | --- |

27.

tervitab ühise põllumajanduspoliitika ühise turukorralduse reformi, mis võimaldab pakkuda koolides rohkem puu- ja köögiviljatooteid, tingimusel, et nende toodete kvaliteeti ja keemilist ohutust on kontrollitud;

| 28. | nõuab tungivalt, et EL ja eelkõige ECOFINi nõukogu oleks paindlikum liikmesriikide poolt madalamate käibemaksumäärade kohaldamise suhtes sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste või tervisega seotud vajaduste tõttu; kutsub sellega seoses neid liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, alandama puu- ja köögiviljade käibemaksumäära, tuletades meelde, et see on lubatud ühenduse õigusaktide alusel; nõuab lisaks, et muudetaks ühenduse kehtivaid õigusakte nii, et puu- ja köögiviljade suhtes oleks võimalik kohaldada väga madalat käibemaksumäära (alla 5 %); |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et EL ja eelkõige ECOFINi nõukogu oleks paindlikum liikmesriikide poolt madalamate käibemaksumäärade kohaldamise suhtes sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste või tervisega seotud vajaduste tõttu; kutsub sellega seoses neid liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, alandama puu- ja köögiviljade käibemaksumäära, tuletades meelde, et see on lubatud ühenduse õigusaktide alusel; nõuab lisaks, et muudetaks ühenduse kehtivaid õigusakte nii, et puu- ja köögiviljade suhtes oleks võimalik kohaldada väga madalat käibemaksumäära (alla 5 %);

| 29. | tervitab selliseid ELi algatusi nagu veebilehe „EU Mini Chefs” (ELi noored kokad) käivitamine ning tervisliku toidu ja toiduvalmistamise Euroopa päev, mis toimus 8. novembril 2007. aastal; soovitab teavitamiskampaaniate korraldamist, et tõsta teadlikkust seosest energiarikaste toodete ja nende kalorite põletamiseks vajaliku füüsilise tegevuse aja vahel; |
| --- | --- |

29.

tervitab selliseid ELi algatusi nagu veebilehe „EU Mini Chefs” (ELi noored kokad) käivitamine ning tervisliku toidu ja toiduvalmistamise Euroopa päev, mis toimus 8. novembril 2007. aastal; soovitab teavitamiskampaaniate korraldamist, et tõsta teadlikkust seosest energiarikaste toodete ja nende kalorite põletamiseks vajaliku füüsilise tegevuse aja vahel;

Teadlikud valikud ja tervislike toodete kättesaadavus

| 30. | on veendunud, et toodete uuesti segamine on jõuline vahend rasva-, suhkru- ja soolasisalduse vähendamiseks meie toidus ning julgustab toidutootjaid veelgi ulatuslikumalt muutma energiarikaste, toitainevaeste toitude koostist, et vähendada rasva-, suhkru- ja soolasisaldust ning suurendada kiudainete-, puu- ja köögiviljade sisaldust; tervitab tootjate vabatahtlikult võetud toitumisalaste kriteeriumide rakendamise kohustusi toitude koostise määramisel; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et toodete uuesti segamine on jõuline vahend rasva-, suhkru- ja soolasisalduse vähendamiseks meie toidus ning julgustab toidutootjaid veelgi ulatuslikumalt muutma energiarikaste, toitainevaeste toitude koostist, et vähendada rasva-, suhkru- ja soolasisaldust ning suurendada kiudainete-, puu- ja köögiviljade sisaldust; tervitab tootjate vabatahtlikult võetud toitumisalaste kriteeriumide rakendamise kohustusi toitude koostise määramisel;

| 31. | rõhutab, et toiteväärtuse märgistus peab olema kohustuslik ja selge, et aidata tarbijatel tervislikku toitu valida; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et toiteväärtuse märgistus peab olema kohustuslik ja selge, et aidata tarbijatel tervislikku toitu valida;

| 32. | nõuab kunstlike transrasvhapete keelustamist kogu ELis ning nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid järgiksid toidu koostisosade (nt soolasisalduse) kontrollimise häid tavasid, ning kutsub komisjoni üles looma programmi heade tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et originaalsete retseptide säilitamiseks tuleks kehtestada erandid kaitstud päritolunimetustele, kaitstud geograafilistele tähistele, garanteeritud traditsioonilistele eritunnustele ja muudele traditsioonilistele toodetele; loodab kõnealuses kontekstis väga, et tulevane roheline raamat põllumajanduse kvaliteedipoliitika kohta aitab kaasa paremale kvaliteedile ja kaitstud geograafiliste tähiste süsteemile; |
| --- | --- |

32.

nõuab kunstlike transrasvhapete keelustamist kogu ELis ning nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid järgiksid toidu koostisosade (nt soolasisalduse) kontrollimise häid tavasid, ning kutsub komisjoni üles looma programmi heade tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et originaalsete retseptide säilitamiseks tuleks kehtestada erandid kaitstud päritolunimetustele, kaitstud geograafilistele tähistele, garanteeritud traditsioonilistele eritunnustele ja muudele traditsioonilistele toodetele; loodab kõnealuses kontekstis väga, et tulevane roheline raamat põllumajanduse kvaliteedipoliitika kohta aitab kaasa paremale kvaliteedile ja kaitstud geograafiliste tähiste süsteemile;

| 33. | rõhutab, et praegused teaduslikud teadmised näitavad, et transrasvhapete üleliigne tarbimine (üle 2 % kogu toidust saadud energiast) põhjustab märkimisväärselt suuremat südame-veresoonkonna haiguste ohtu; avaldab seetõttu sügavat kahetsust, vaid vähesed Euroopa valitsused on seni võtnud meetmeid, et vähendada Euroopa tarbijate kumulatiivset kokkupuudet paljudes madala toiteväärtusega töödeldud toodetes esinevate kunstlike transrasvhapetega ja küllastunud rasvhapetega; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et praegused teaduslikud teadmised näitavad, et transrasvhapete üleliigne tarbimine (üle 2 % kogu toidust saadud energiast) põhjustab märkimisväärselt suuremat südame-veresoonkonna haiguste ohtu; avaldab seetõttu sügavat kahetsust, vaid vähesed Euroopa valitsused on seni võtnud meetmeid, et vähendada Euroopa tarbijate kumulatiivset kokkupuudet paljudes madala toiteväärtusega töödeldud toodetes esinevate kunstlike transrasvhapetega ja küllastunud rasvhapetega;

| 34. | rõhutab, et transrasvhapped ja küllastunud rasvhapped kujutavad tõsist, dokumentaalselt tõestatud ja tarbetut ohtu eurooplaste tervisele ning neid tuleks käsitleda asjakohases õigusloomega seotud algatuses, mille eesmärgiks oleks vähendada transrasvhapete ja küllastunud rasvhapete sisaldust toiduainetes; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et transrasvhapped ja küllastunud rasvhapped kujutavad tõsist, dokumentaalselt tõestatud ja tarbetut ohtu eurooplaste tervisele ning neid tuleks käsitleda asjakohases õigusloomega seotud algatuses, mille eesmärgiks oleks vähendada transrasvhapete ja küllastunud rasvhapete sisaldust toiduainetes;

| 35. | nõuab, et uuritaks, millist rolli etendavad kunstlikud lõhna- ja maitsetugevdajad, nagu glutamaadid, guanülaadid ja inosinaadid, eelkõige valmistoitudes ja tööstuslikult toodetud toidus, et määrata kindlaks nende mõju tarbimisharjumustele; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et uuritaks, millist rolli etendavad kunstlikud lõhna- ja maitsetugevdajad, nagu glutamaadid, guanülaadid ja inosinaadid, eelkõige valmistoitudes ja tööstuslikult toodetud toidus, et määrata kindlaks nende mõju tarbimisharjumustele;

| 36. | kutsub tööstusharu üles vaatama läbi ühe portsjoni suurused ning pakkuma suuremat valikut väiksema suurusega portsjoneid; |
| --- | --- |

36.

kutsub tööstusharu üles vaatama läbi ühe portsjoni suurused ning pakkuma suuremat valikut väiksema suurusega portsjoneid;

| 37. | tunneb heameelt komisjoni uue ettepaneku üle vaadata läbi nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiiv 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (2); nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et märgistus oleks nähtav, selge ja tarbijale kergesti mõistetav, |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt komisjoni uue ettepaneku üle vaadata läbi nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiiv 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (2); nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et märgistus oleks nähtav, selge ja tarbijale kergesti mõistetav,

| 38. | palub komisjonil võtta lisaks ette ühise põllumajanduspoliitika põhjalik läbivaatamine selle mõju osas tervisele, et hinnata, kas saaks teha poliitilisi muudatusi, mis hõlbustaksid toitumise paranemist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil võtta lisaks ette ühise põllumajanduspoliitika põhjalik läbivaatamine selle mõju osas tervisele, et hinnata, kas saaks teha poliitilisi muudatusi, mis hõlbustaksid toitumise paranemist kogu Euroopas;

Meedia ja reklaam

| 39. | kutsub meediasektori ettevõtjaid üles looma koostöös liikmesriikide ja spordiorganisatsioonidega kõikides meediakanalites lisastiimuleid ulatuslikumaks kehaliseks tegevuseks ja spordialade harrastamiseks; |
| --- | --- |

39.

kutsub meediasektori ettevõtjaid üles looma koostöös liikmesriikide ja spordiorganisatsioonidega kõikides meediakanalites lisastiimuleid ulatuslikumaks kehaliseks tegevuseks ja spordialade harrastamiseks;

| 40. | on teadlik meedia olulisest rollist tervisliku ja tasakaalustatud toitumise alases teavitamises, harimises ja veenmises, ühtlasi meedia rollist stereotüüpide ja kehakuvandi loomises; on seisukohal, et audiovisuaalsete meediateenuste direktiivis (3) sätestatud vabatahtlik lähenemisviis madala toiteväärtusega toidu lastele suunatud reklaami kohta on samm õiges suunas ja seda tuleks konkreetselt jälgida, ning palub komisjonil esitada täpsemad ettepanekud, kui 2011. aastal teostatava direktiivi läbivaatamise järel selgub, et vabatahtlik lähenemisviis ei ole ennast kõnealuses valdkonnas õigustanud; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles julgustama meediateenuste pakkujaid töötama välja tegevusjuhendid toitude ja jookidega seonduvate kohatute audiovisuaalsete kommertsteadaannete kohta ning nõuab tungivalt, et ettevõtjad võtaksid konkreetseid meetmeid riiklikul tasandil, et rakendada või karmistada kõnealust direktiivi; |
| --- | --- |

40.

on teadlik meedia olulisest rollist tervisliku ja tasakaalustatud toitumise alases teavitamises, harimises ja veenmises, ühtlasi meedia rollist stereotüüpide ja kehakuvandi loomises; on seisukohal, et audiovisuaalsete meediateenuste direktiivis (3) sätestatud vabatahtlik lähenemisviis madala toiteväärtusega toidu lastele suunatud reklaami kohta on samm õiges suunas ja seda tuleks konkreetselt jälgida, ning palub komisjonil esitada täpsemad ettepanekud, kui 2011. aastal teostatava direktiivi läbivaatamise järel selgub, et vabatahtlik lähenemisviis ei ole ennast kõnealuses valdkonnas õigustanud; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles julgustama meediateenuste pakkujaid töötama välja tegevusjuhendid toitude ja jookidega seonduvate kohatute audiovisuaalsete kommertsteadaannete kohta ning nõuab tungivalt, et ettevõtjad võtaksid konkreetseid meetmeid riiklikul tasandil, et rakendada või karmistada kõnealust direktiivi;

| 41. | nõuab, et tööstusharu oleks konkreetselt lastele suunatud toidureklaami suhtes eriti ettevaatlik; palub reklaamivabu eetriaegu ja piiranguid ebatervisliku toidu reklaamile, mis on suunatud konkreetselt lastele; kõnealuseid piiranguid kohaldatakse ka uute meediavormide, näiteks Interneti-mängude, hüpikakende ja tekstisõnumite suhtes; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et tööstusharu oleks konkreetselt lastele suunatud toidureklaami suhtes eriti ettevaatlik; palub reklaamivabu eetriaegu ja piiranguid ebatervisliku toidu reklaamile, mis on suunatud konkreetselt lastele; kõnealuseid piiranguid kohaldatakse ka uute meediavormide, näiteks Interneti-mängude, hüpikakende ja tekstisõnumite suhtes;

Tervishoid ja teadusuuringud

| 42. | tunnistab, et tervishoiutöötajad, eelkõige lastearstid ja farmatseudid, peavad teadvustama oma keskset rolli ülekaalulisuse ja südame-veresoonkonna haiguste ohuga patsientide varajasel tuvastamisel ning on seisukohal, et nemad peaksid olema peamised osalejad rasvumisepideemia ja muude haiguste kui nakkushaiguste vastu võitlemisel; kutsub seega komisjoni üles töötama välja Euroopa antropomeetrilised näitajad ja juhised rasvumisega kaasnevate kardiometaboolsete riskitegurite kohta; rõhutab, et tähtis on teostada süstemaatiliselt korrapäraseid mõõtmisi koos muude kardiometaboolsete riskitegurite uurimisega, et hinnata ülekaalulisuse/rasvumisega kaasnevaid haigusi esmatasandi arstiabi raames; |
| --- | --- |

42.

tunnistab, et tervishoiutöötajad, eelkõige lastearstid ja farmatseudid, peavad teadvustama oma keskset rolli ülekaalulisuse ja südame-veresoonkonna haiguste ohuga patsientide varajasel tuvastamisel ning on seisukohal, et nemad peaksid olema peamised osalejad rasvumisepideemia ja muude haiguste kui nakkushaiguste vastu võitlemisel; kutsub seega komisjoni üles töötama välja Euroopa antropomeetrilised näitajad ja juhised rasvumisega kaasnevate kardiometaboolsete riskitegurite kohta; rõhutab, et tähtis on teostada süstemaatiliselt korrapäraseid mõõtmisi koos muude kardiometaboolsete riskitegurite uurimisega, et hinnata ülekaalulisuse/rasvumisega kaasnevaid haigusi esmatasandi arstiabi raames;

| 43. | juhib tähelepanu alatoitluse probleemile, seisundile, mille puhul toitainete vaegus, nendega liialdamine või nende tasakaalustamatus toitumises avaldab mõõdetavat kahjulikku mõju kudedele, kehakujule ja keha funktsioonidele; märgib samuti, et alatoitumine on raske koorem nii üksikisiku heaolule kui ka ühiskonnale, eelkõige tervishoiusüsteemile, ning et see põhjustab kõrgemat suremust, pikemat haiglasviibimist, tõsisemaid tüsistusi ja patsientide elukvaliteedi langust; tuletab meelde, et alatoitlusest tingitud lisahaiglapäevadele ja tüsistuste raviks kulutatakse riiklikest vahenditest igal aastal miljardeid eurosid; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu alatoitluse probleemile, seisundile, mille puhul toitainete vaegus, nendega liialdamine või nende tasakaalustamatus toitumises avaldab mõõdetavat kahjulikku mõju kudedele, kehakujule ja keha funktsioonidele; märgib samuti, et alatoitumine on raske koorem nii üksikisiku heaolule kui ka ühiskonnale, eelkõige tervishoiusüsteemile, ning et see põhjustab kõrgemat suremust, pikemat haiglasviibimist, tõsisemaid tüsistusi ja patsientide elukvaliteedi langust; tuletab meelde, et alatoitlusest tingitud lisahaiglapäevadele ja tüsistuste raviks kulutatakse riiklikest vahenditest igal aastal miljardeid eurosid;

| 44. | rõhutab hinnanguid, mille kohaselt on 40 % haiglapatsientidest ja 40–80 % vanurite hooldekodudes viibijatest alatoidetud; kutsub liikmesriike üles parandama haiglate ja vanurite hooldekodude toidu koguseid ja kvaliteeti, mis aitaks vähendada haiglas veedetavat aega; |
| --- | --- |

44.

rõhutab hinnanguid, mille kohaselt on 40 % haiglapatsientidest ja 40–80 % vanurite hooldekodudes viibijatest alatoidetud; kutsub liikmesriike üles parandama haiglate ja vanurite hooldekodude toidu koguseid ja kvaliteeti, mis aitaks vähendada haiglas veedetavat aega;

| 45. | on veendunud, et nii kliinilise dieedi nõustajate kui ka toitumisnõustajate kvalifitseerumist tervishoiuspetsialistidena tuleks täielikult reguleerida; |
| --- | --- |

45.

on veendunud, et nii kliinilise dieedi nõustajate kui ka toitumisnõustajate kvalifitseerumist tervishoiuspetsialistidena tuleks täielikult reguleerida;

| 46. | kutsub komisjoni üles edendama parimaid meditsiinilisi tavasid, näiteks ELi tervisefoorumi kaudu, ning teavituskampaaniaid rasvumisega seotud riskide ja kõhuõõne rasvumise kohta, juhtides erilist tähelepanu südame-veresoonkonna haiguste ohule; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks teavet koduste dieetide ohtlikkuse kohta, eriti kui need hõlmavad retseptivabade rasvumisvastaste ravimite kasutamist; kutsub komisjoni üles pöörama suuremat tähelepanu alatoitumise, ebapiisava toitumise ja vedelikupuuduse probleemidele; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles edendama parimaid meditsiinilisi tavasid, näiteks ELi tervisefoorumi kaudu, ning teavituskampaaniaid rasvumisega seotud riskide ja kõhuõõne rasvumise kohta, juhtides erilist tähelepanu südame-veresoonkonna haiguste ohule; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks teavet koduste dieetide ohtlikkuse kohta, eriti kui need hõlmavad retseptivabade rasvumisvastaste ravimite kasutamist; kutsub komisjoni üles pöörama suuremat tähelepanu alatoitumise, ebapiisava toitumise ja vedelikupuuduse probleemidele;

| 47. | kutsub liikmesriike üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4); |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4);

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama teadusuuringuid rasvumise ja krooniliste haiguste (näiteks vähkkasvaja ja diabeet) vaheliste seoste valdkonnas, sest epidemioloogilised uuringud peavad tegema kindlaks rasvumise suurenemisega kõige enam seotud tegurid, mille hulka kuulub ka mitme muutujaga biomarkerite kindlakstegemine ja hindamine uurimisaluste alarühmades, et saada selgust rasvumist põhjustava bioloogilise mehhanismi osas; nõuab samuti uuringute teostamist, kus võrreldakse ja hinnatakse erinevate sekkumisviiside tulemuslikkust, hõlmates ka psühholoogilisi teadusuuringuid; kutsub liikmesriike üles looma süsteemi, mille abil tagatakse juurdepääs ülekaalulisuse, rasvumise ning nendega seonduvate haiguste ennetamise, uurimise ja ohjeldamise teenustele ning kõnealuste teenuste osutamise kvaliteet; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama teadusuuringuid rasvumise ja krooniliste haiguste (näiteks vähkkasvaja ja diabeet) vaheliste seoste valdkonnas, sest epidemioloogilised uuringud peavad tegema kindlaks rasvumise suurenemisega kõige enam seotud tegurid, mille hulka kuulub ka mitme muutujaga biomarkerite kindlakstegemine ja hindamine uurimisaluste alarühmades, et saada selgust rasvumist põhjustava bioloogilise mehhanismi osas; nõuab samuti uuringute teostamist, kus võrreldakse ja hinnatakse erinevate sekkumisviiside tulemuslikkust, hõlmates ka psühholoogilisi teadusuuringuid; kutsub liikmesriike üles looma süsteemi, mille abil tagatakse juurdepääs ülekaalulisuse, rasvumise ning nendega seonduvate haiguste ennetamise, uurimise ja ohjeldamise teenustele ning kõnealuste teenuste osutamise kvaliteet;

| 49. | tunneb heameelt diabeedi ja rasvumise käsitlemise üle prioriteedina seitsmenda ELi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tervise teemavaldkonna raames; |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt diabeedi ja rasvumise käsitlemise üle prioriteedina seitsmenda ELi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tervise teemavaldkonna raames;

| 50. | julgustab täiendavaid teadusuuringuid ja järelevalvet kõhuõõne rasvumise valdkonnas seitsmenda raamprogrammi kontekstis; |
| --- | --- |

50.

julgustab täiendavaid teadusuuringuid ja järelevalvet kõhuõõne rasvumise valdkonnas seitsmenda raamprogrammi kontekstis;

| 51. | kutsub komisjoni üles edendama üldsusele ja eriti meditsiinitöötajatele suunatud üleeuroopalisi teavituskampaaniaid, et tõsta kõhuõõne rasvumisega kaasnevate ohtude alast teadlikkust; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles edendama üldsusele ja eriti meditsiinitöötajatele suunatud üleeuroopalisi teavituskampaaniaid, et tõsta kõhuõõne rasvumisega kaasnevate ohtude alast teadlikkust;

| 52. | nõuab, et toitumisküsimust võetaks kõikide Euroopa Liidu poliitikavaldkondade ja meetmete osas tõsiselt arvesse. |
| --- | --- |

52.

nõuab, et toitumisküsimust võetaks kõikide Euroopa Liidu poliitikavaldkondade ja meetmete osas tõsiselt arvesse.

*

* *

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, kandidaatriikidele ja Maailma Terviseorganisatsioonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, kandidaatriikidele ja Maailma Terviseorganisatsioonile.

---

(1)  ELT C 250 E, 25.10.2007, lK 93.

(2)  EÜT L 276, 6.10.1990, lK 40.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ (ELT L 332, 18.12.2007, lk 27).

(4)  EÜT L 183, 12.7.2002, lK 51.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/105 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/105

---

Neljapäev, 25. september 2008Autoriõiguste ühine haldamine Internetis

P6_TA(2008)0462

Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta resolutsioon seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühise piiriülese haldamise kohta

2010/C 8 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovitust 2005/737/EÜ, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (1) (edaspidi „2005. aasta soovitus”);

võttes arvesse võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 151;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid II-77 ja II-82;

võttes arvesse Lissaboni lepingu artiklit 97a;

võttes arvesse muusikateoste esitamisele kohaldatavaid rahvusvahelisi kokkuleppeid, täpsemalt 26. oktoobri 1961. aasta esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitse Rooma konventsiooni, kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni, 20. detsembri 1996. aasta WIPO autoriõiguse lepingut, 20. detsembri 1996. aasta WIPO esituse ja fonogrammide lepingut ning WTO 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS);

võttes arvesse muusikateoste esitamisele kohaldatavat EÜ õigusaktide kogumit („ühenduse õigustikku”) autoriõiguse ja sellega seotud õiguste valdkonnas, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (2), nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiivi 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (5);

võttes arvesse komisjoni 19. juuli 1995. aasta rohelist raamatut autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kohta infoühiskonnas (KOM(1995)0382);

võttes arvesse oma 15. mai 2003. aasta resolutsiooni audiovisuaalsete teoste esitajate kaitse kohta (6);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni autoriõiguse ja sellega seotud õiguste vallas ühise haldusteenuse pakkujate ühenduse raamistiku kohta (7);

võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2004. aasta teatist, mis käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamist siseturul (KOM(2004)0261);

võttes arvesse oma 5. juuli 2006. aasta resolutsiooni ühenduse Lissaboni kava rakendamise kohta: rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis (8);

võttes arvesse komisjoni 3. jaanuari 2008. aasta teatist Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ühtsel turul (KOM(2007)0836);

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Internetis (9);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse 2005/737/EÜ kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (10);

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni soovituslike õigusaktide kasutamise institutsioonilise ja õigusliku mõju kohta (11);

võttes arvesse komisjoni 2005. aasta soovituse tagasiside kohta esitatud koondaruannet (12);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament kutsus oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis komisjoni üles selgitama, et 2005. aasta soovitust kohaldatakse üksnes muusikasalvestiste müügile võrgus, ning niipea kui võimalik esitama – pärast laialdast konsulteerimist huvitatud pooltega – ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kaasotsustamismenetluses paindliku sisuga direktiiv, mille eesmärgiks oleks muusikatööstuses autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühishaldamise reguleerimine, võttes seejuures arvesse digitaalajastu iseärasusi ja toetades õiglase kohtlemise põhimõtte alusel Euroopa kultuurilist mitmekesisust, väikesi sidusrühmi ja kohalikku repertuaari; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament kutsus oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis komisjoni üles selgitama, et 2005. aasta soovitust kohaldatakse üksnes muusikasalvestiste müügile võrgus, ning niipea kui võimalik esitama – pärast laialdast konsulteerimist huvitatud pooltega – ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kaasotsustamismenetluses paindliku sisuga direktiiv, mille eesmärgiks oleks muusikatööstuses autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühishaldamise reguleerimine, võttes seejuures arvesse digitaalajastu iseärasusi ja toetades õiglase kohtlemise põhimõtte alusel Euroopa kultuurilist mitmekesisust, väikesi sidusrühmi ja kohalikku repertuaari;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis seisukohta, et autorite ja seega ka Euroopa kultuurilise mitmekesisuse huve saab kõige paremini teenida ausa ja läbipaistva konkurentsisüsteemi kehtestamisega, mis hoiab ära autorite sissetulekute vähendamise surve; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis seisukohta, et autorite ja seega ka Euroopa kultuurilise mitmekesisuse huve saab kõige paremini teenida ausa ja läbipaistva konkurentsisüsteemi kehtestamisega, mis hoiab ära autorite sissetulekute vähendamise surve;

| 1. | tuletab meelde, et autoriõiguse territoriaalse olemuse tõttu ja hoolimata sellest, et on olemas direktiiv 2001/29/EÜ, mis käsitleb autoriõigust infoühiskonnas, on olukord autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühise haldamise valdkonnas väga keeruline, tingituna peamiselt Euroopa litsentside puudumisest; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et autoriõiguse territoriaalse olemuse tõttu ja hoolimata sellest, et on olemas direktiiv 2001/29/EÜ, mis käsitleb autoriõigust infoühiskonnas, on olukord autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühise haldamise valdkonnas väga keeruline, tingituna peamiselt Euroopa litsentside puudumisest;

| 2. | on seisukohal, et õigusaktist hoidumine – hoolimata Euroopa Parlamendi mitmest resolutsioonist – ning otsus püüda sektorit reguleerida soovituse abil on tekitanud õiguste valdajate, kasutajate ja eelkõige ringhäälinguorganisatsioonide jaoks õiguskindlusetuse õhkkonna; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õigusaktist hoidumine – hoolimata Euroopa Parlamendi mitmest resolutsioonist – ning otsus püüda sektorit reguleerida soovituse abil on tekitanud õiguste valdajate, kasutajate ja eelkõige ringhäälinguorganisatsioonide jaoks õiguskindlusetuse õhkkonna;

| 3. | rõhutab teiselt poolt, et kasutajate kaebuse peale sekkus Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat, algatades menetluse Autorite ja Heliloojate Ühingute Rahvusvahelise Konföderatsiooni (CISAC) vastu, mille liikmete hulgas on 24 Euroopa autoritasu kogumise ühingut; rõhutab, et asjaomane otsus välistab osapoolte kõik katsed tegutseda üheskoos sobivate lahenduste leidmiseks – näiteks Euroopa tasandi õiguste selgitamise süsteem – ning jätab ukse avatuks oligopolile, kus rühm suuri autoritasu kogumise ühinguid on ainuõiguslepinguga seotud väljaandjatega, kes kuuluvad ülemaailmsesse repertuaari; usub, et tulemuseks on piiratud valik ja väikeste autoritasu kogumise ühingute kadumine, mis kahjustab vähemuskultuure; |
| --- | --- |

3.

rõhutab teiselt poolt, et kasutajate kaebuse peale sekkus Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat, algatades menetluse Autorite ja Heliloojate Ühingute Rahvusvahelise Konföderatsiooni (CISAC) vastu, mille liikmete hulgas on 24 Euroopa autoritasu kogumise ühingut; rõhutab, et asjaomane otsus välistab osapoolte kõik katsed tegutseda üheskoos sobivate lahenduste leidmiseks – näiteks Euroopa tasandi õiguste selgitamise süsteem – ning jätab ukse avatuks oligopolile, kus rühm suuri autoritasu kogumise ühinguid on ainuõiguslepinguga seotud väljaandjatega, kes kuuluvad ülemaailmsesse repertuaari; usub, et tulemuseks on piiratud valik ja väikeste autoritasu kogumise ühingute kadumine, mis kahjustab vähemuskultuure;

| 4. | on seisukohal, et komisjoni 2005. aasta soovituse tagasiside kohta esitatud aruanne ei peegelda täpselt tegelikku olukorda ega võta arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis esitatud arvamust; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et komisjoni 2005. aasta soovituse tagasiside kohta esitatud aruanne ei peegelda täpselt tegelikku olukorda ega võta arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis esitatud arvamust;

| 5. | on seisukohal, et olukord peegeldab asjaolu, et komisjon on otsustanud eirata hoiatusi, mida Euroopa Parlament on andnud, eelkõige 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis, mis sisaldab konkreetseid ettepanekuid kontrollitud konkurentsi ning Euroopa Liidu vähemuskultuuride kaitse ja edendamise kohta; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et olukord peegeldab asjaolu, et komisjon on otsustanud eirata hoiatusi, mida Euroopa Parlament on andnud, eelkõige 13. märtsi 2007. aasta resolutsioonis, mis sisaldab konkreetseid ettepanekuid kontrollitud konkurentsi ning Euroopa Liidu vähemuskultuuride kaitse ja edendamise kohta;

| 6. | palub komisjonil tagada, et Euroopa Parlament oleks kaasõigusloojana reaalselt kaasatud Interneti-põhise loomingulise infosisu algatusse; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil tagada, et Euroopa Parlament oleks kaasõigusloojana reaalselt kaasatud Interneti-põhise loomingulise infosisu algatusse;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile.

---

(1)  ELT L 276, 21.10.2005, lK 54.

(2)  ELT L 376, 27.12.2006, lK 28.

(3)  EÜT L 248, 6.10.1993, lK 15.

(4)  ELT L 372, 27.12.2006, lK 12.

(5)  EÜT L 167, 22.6.2001, lK 10.

(6)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lK 293.

(7)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lK 425.

(8)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lK 640.

(9)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lK 879.

(10)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lK 64.

(11)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lK 75.

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/management/monitoring-report_en.pdf.

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 24. september 2008

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/108

---

Kolmapäev, 24. september 2008Kodukorra artikli 121 (Menetlus Euroopa Kohtus) muutmine

P6_TA(2008)0440

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 121 (Menetlus Euroopa Kohtus) muutmise kohta (2007/2266(REG))

2010/C 8 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse õiguskomisjoni esimehe 26. septembri 2007. aasta kirja;

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0324/2008),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse;

| 2. | tuletab meelde, et nimetatud muudatus jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et nimetatud muudatus jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 121 – lõige 3a (uus) |
| | 3 a. | President esitab parlamendi nimel kohtuasjade kohta tähelepanekuid või astub nendes menetlusse pärast vastutava komisjoniga konsulteerimist.



  Kui president kavatseb vastutava komisjoni soovitusest kõrvale kalduda, teavitab ta sellest vastavat komisjoni ja edastab küsimuse esimeeste konverentsile, märkides ära oma otsuse põhjused.




  Kui esimeeste konverents on arvamusel, et Euroopa Kohtu menetluses olevas kohtuasjas, mis käsitleb parlamendi akti kehtivust, ei ole parlamendil erandkorras vaja tähelepanekuid esitada või menetlusse astuda, esitatakse küsimus arutamiseks viivitamata täiskogule.




  Edasilükkamatutel juhtudel võib president võtta ettevaatusabinõusid, et pidada kinni asjaomase kohtu seatud tähtaegadest. Sellistel juhtudel rakendatakse käesolevas lõikes sätestatud menetlust võimalikult kiiresti.




  Tõlgendamine:




  Kodukorra sätted ei takista vastutaval komisjonil otsustamast asjakohaste menetlusreeglite üle, et edasilükkamatutel juhtudel edastada oma soovitus õigeaegselt. |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 121 – lõige 3a (uus)

3 a.

Kui president kavatseb vastutava komisjoni soovitusest kõrvale kalduda, teavitab ta sellest vastavat komisjoni ja edastab küsimuse esimeeste konverentsile, märkides ära oma otsuse põhjused.

Kui esimeeste konverents on arvamusel, et Euroopa Kohtu menetluses olevas kohtuasjas, mis käsitleb parlamendi akti kehtivust, ei ole parlamendil erandkorras vaja tähelepanekuid esitada või menetlusse astuda, esitatakse küsimus arutamiseks viivitamata täiskogule.

Edasilükkamatutel juhtudel võib president võtta ettevaatusabinõusid, et pidada kinni asjaomase kohtu seatud tähtaegadest. Sellistel juhtudel rakendatakse käesolevas lõikes sätestatud menetlust võimalikult kiiresti.

Tõlgendamine:

Kodukorra sätted ei takista vastutaval komisjonil otsustamast asjakohaste menetlusreeglite üle, et edasilükkamatutel juhtudel edastada oma soovitus õigeaegselt.

---

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. september 2008

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/110 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/110

---

Teisipäev, 23. september 2008Ühenduse statistika väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ***I

P6_TA(2008)0414

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohtavõtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (KOM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

2010/C 8 E/21

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0653);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0395/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A6-0267/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0233

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

olles konsulteerinud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Statistiline teave liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kaubavoogude kohta on äärmiselt oluline ühenduse majandus- ja kaubanduspoliitika jaoks ning üksikute kaubaartiklite turusuundumuste analüüsiks. Statistikasüsteemi läbipaistvust tuleks parandada, et see suudaks reageerida muutuvale halduskeskkonnale ja vastata kasutajate uutele nõudmistele. Seetõttu tuleks nõukogu 22. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (3) asendada uue määrusega vastavalt asutamislepingu artikli 285 lõikes 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Statistiline teave liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kaubavoogude kohta on äärmiselt oluline ühenduse majandus- ja kaubanduspoliitika jaoks ning üksikute kaubaartiklite turusuundumuste analüüsiks. Statistikasüsteemi läbipaistvust tuleks parandada, et see suudaks reageerida muutuvale halduskeskkonnale ja vastata kasutajate uutele nõudmistele. Seetõttu tuleks nõukogu 22. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (3) asendada uue määrusega vastavalt asutamislepingu artikli 285 lõikes 2 sätestatud nõuetele.

| (2) | Väliskaubandusstatistika põhineb tollideklaratsioonidest saadud andmetel, nagu on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (4) edaspidi „tolliseadustik”. Edusammud Euroopa integratsioonis ning sellest tulenevad muudatused tollivormistuses, sealhulgas ühtsete lubade kasutuselevõtt lihtsustatud deklareerimise või kohapealse tollivormistuse otstarbel, mis saab alguse käimasolevast tolliseadustiku moderniseerimise protsessist, tingivad vajaduse kohandada väliskaubandusstatistika koostamisviisi, vaadata uuesti üle impordi- või ekspordiliikmesriigi mõiste ning määrata täpsemalt kindlaks ühenduse statistika koostamiseks vajalik andmeallikas. |
| --- | --- |

(2)

Väliskaubandusstatistika põhineb tollideklaratsioonidest saadud andmetel, nagu on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (4) edaspidi „tolliseadustik”. Edusammud Euroopa integratsioonis ning sellest tulenevad muudatused tollivormistuses, sealhulgas ühtsete lubade kasutuselevõtt lihtsustatud deklareerimise või kohapealse tollivormistuse otstarbel, mis saab alguse käimasolevast tolliseadustiku moderniseerimise protsessist, tingivad vajaduse kohandada väliskaubandusstatistika koostamisviisi, vaadata uuesti üle impordi- või ekspordiliikmesriigi mõiste ning määrata täpsemalt kindlaks ühenduse statistika koostamiseks vajalik andmeallikas.

| (3) | Et registreerida füüsilist kaubavoogu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning tagada, et impordi- ja ekspordiandmed on asjaomases liikmesriigis kättesaadavad, on vaja tolli- ja statistikaasutuste vahelisi kokkuleppeid ning need tuleb kindlaks määrata. See hõlmab ka eeskirju andmete vahetamise kohta liikmesriikide asutuste vahel. |
| --- | --- |

(3)

Et registreerida füüsilist kaubavoogu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning tagada, et impordi- ja ekspordiandmed on asjaomases liikmesriigis kättesaadavad, on vaja tolli- ja statistikaasutuste vahelisi kokkuleppeid ning need tuleb kindlaks määrata. See hõlmab ka eeskirju andmete vahetamise kohta liikmesriikide asutuste vahel.

| (4) | Et jaotada ELi eksport ja import liikmesriikide kaupa, on vaja koguda andmeid impordi puhul „lõppsihtkohaks oleva liikmesriigi” ja ekspordi puhul „tegeliku ekspordiliikmesriigi” kohta. Keskpikas perspektiivis peaksid need liikmesriigid saama väliskaubandusstatistika jaoks impordi- ja ekspordiliikmesriigiks. |
| --- | --- |

(4)

Et jaotada ELi eksport ja import liikmesriikide kaupa, on vaja koguda andmeid impordi puhul „lõppsihtkohaks oleva liikmesriigi” ja ekspordi puhul „tegeliku ekspordiliikmesriigi” kohta. Keskpikas perspektiivis peaksid need liikmesriigid saama väliskaubandusstatistika jaoks impordi- ja ekspordiliikmesriigiks.

| (5) | Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks kaubaartikleid väliskaubanduse otstarbel klassifitseerida vastavalt „kombineeritud nomenklatuurile”, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (5) edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks kaubaartikleid väliskaubanduse otstarbel klassifitseerida vastavalt „kombineeritud nomenklatuurile”, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (5) edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”.

| (6) | Et rahuldada Euroopa Keskpanga ja komisjoni vajadust teabe järele euro osakaalu kohta rahvusvahelises kaubavahetuses, tuleks ekspordi ja impordi puhul arve esitamise vääring näidata koondtasandil. |
| --- | --- |

(6)

Et rahuldada Euroopa Keskpanga ja komisjoni vajadust teabe järele euro osakaalu kohta rahvusvahelises kaubavahetuses, tuleks ekspordi ja impordi puhul arve esitamise vääring näidata koondtasandil.

| (7) | Kaubandusläbirääkimisteks ja siseturu juhtimiseks tuleks komisjonile pakkuda üksikasjalikku teavet Euroopa Liitu imporditud kaupade tariifse kohtlemise kohta, sealhulgas teavet kvootide kohta. |
| --- | --- |

(7)

Kaubandusläbirääkimisteks ja siseturu juhtimiseks tuleks komisjonile pakkuda üksikasjalikku teavet Euroopa Liitu imporditud kaupade tariifse kohtlemise kohta, sealhulgas teavet kvootide kohta.

| (8) | Väliskaubandusstatistika pakub andmeid maksebilansi ja rahvamajanduse arvepidamisstatistika koostamise jaoks. Tunnused, mis võimaldavad seda kohandada maksebilansi otstarbeks, peaksid saama osaks kohustuslikust standardsest andmestikust. |
| --- | --- |

(8)

Väliskaubandusstatistika pakub andmeid maksebilansi ja rahvamajanduse arvepidamisstatistika koostamise jaoks. Tunnused, mis võimaldavad seda kohandada maksebilansi otstarbeks, peaksid saama osaks kohustuslikust standardsest andmestikust.

| (9) | Liikmesriikide statistika tolliladude ja vabatsoonide kohta ei ole ühenduse sätetega ühtlustatud. Sellist statistikat võib vabatahtlikul alusel siseriiklikuks otstarbeks siiski koostada. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide statistika tolliladude ja vabatsoonide kohta ei ole ühenduse sätetega ühtlustatud. Sellist statistikat võib vabatahtlikul alusel siseriiklikuks otstarbeks siiski koostada.

| (10) | Liikmesriigid peaksid andma Eurostatile igal aastal koondandmed kaubanduse kohta, mis on jaotatud ettevõtete tunnuste järgi; selle üks kasutusvaldkondi on hõlbustada analüüsi selle kohta, kuidas Euroopa äriühingud tegutsevad globaliseerumise tingimustes. Seos ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel luuakse, ühendades importijalt ja eksportijalt saadud
  andmed
  , mis saadakse tollideklaratsioonilt,
  andmetega
  , mida nõutakse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik)

   (6), edaspidi „ettevõtteregistrite õigusakt”. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid andma Eurostatile igal aastal koondandmed kaubanduse kohta, mis on jaotatud ettevõtete tunnuste järgi; selle üks kasutusvaldkondi on hõlbustada analüüsi selle kohta, kuidas Euroopa äriühingud tegutsevad globaliseerumise tingimustes. Seos ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel luuakse, ühendades importijalt ja eksportijalt saadud
  andmed
  , mis saadakse tollideklaratsioonilt,
  andmetega
  , mida nõutakse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik)

   (6), edaspidi „ettevõtteregistrite õigusakt”.

| (11) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta)
   (7) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Kaubavahetust käsitleva teabe suur üksikasjalikkus nõuab siiski konkreetseid konfidentsiaalsuseeskirju, et tagada nende statistiliste andmete olulisus. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta)
   (7) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Kaubavahetust käsitleva teabe suur üksikasjalikkus nõuab siiski konkreetseid konfidentsiaalsuseeskirju, et tagada nende statistiliste andmete olulisus.

| (12) | Konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist reguleerivad määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) No 1588/90 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta)

   (8)

  sätestatud eeskirjad. Nende määruste kohaselt võetud meetmed kindlustavad konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse ja tagavad, et ühenduse statistika esitamisel ja levitamisel ei toimu ebaseaduslikku avaldamist ja mittestatistilist kasutust
  . |
| --- | --- |

(12)

Konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist reguleerivad määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) No 1588/90 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta)

   (8)

  sätestatud eeskirjad. Nende määruste kohaselt võetud meetmed kindlustavad konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse ja tagavad, et ühenduse statistika esitamisel ja levitamisel ei toimu ebaseaduslikku avaldamist ja mittestatistilist kasutust
  .

| (13) | Ühenduse statistika koostamiseks ja levitamiseks käesoleva määruse kohaselt peavad riiklikud ja ühenduse statistikaasutused võtma arvesse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistika tegevusjuhendites, mille statistikaprogrammi komitee võttis vastu 24. veebruaril 2005 ja mis lisati komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusse riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse statistika koostamiseks ja levitamiseks käesoleva määruse kohaselt peavad riiklikud ja ühenduse statistikaasutused võtma arvesse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistika tegevusjuhendites, mille statistikaprogrammi komitee võttis vastu 24. veebruaril 2005 ja mis lisati komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusse riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta.

| (14) | On vaja välja töötada konkreetsed eeskirjad kuni selle ajani, mil tolliõigusaktide muudatused võimaldavad saada tollideklaratsioonidest lisaandmeid ja kuni elektrooniline tolliandmete vahetus muutub ühenduse õigusaktide alusel nõutavaks. |
| --- | --- |

(14)

On vaja välja töötada konkreetsed eeskirjad kuni selle ajani, mil tolliõigusaktide muudatused võimaldavad saada tollideklaratsioonidest lisaandmeid ja kuni elektrooniline tolliandmete vahetus muutub ühenduse õigusaktide alusel nõutavaks.

| (15) | Kuna liikmesriigid ei saa käesoleva määruse eesmärke täielikult saavutada ning neid saaks paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Kuna liikmesriigid ei saa käesoleva määruse eesmärke täielikult saavutada ning neid saaks paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.

| (16) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)
   (9). |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)
   (9).

| (17) | Komisjonile tuleks eelkõige
  anda volitus kohandada tolliprotseduuride või tollikäitlusviisi või kasutuse loendit
  , millega tehakse kindlaks eksport või import väliskaubandusstatistika otstarbeks, võtta vastu teistsuguseid või erieeskirju kaupade või kaubaliikumiste kohta, mis metoodilistel põhjustel nõuavad erieeskirju,
  kohandada väliskaubandusstatistikast välja arvatud kauba ja kaubaliikumiste nimekirju, määrata kindlaks muud andmeallikad peale tollideklaratsiooni erikaupade või -liikumiste registreerimise kohta , määrata kindlaks statistilised andmed,
  sealhulgas kasutatavad koodid, kehtestada nõuded erikaupade ja -liikumiste andmete kohta, kehtestada statistiliste andmete koostamise nõuded, määrata kindlaks valimi tunnused, kehtestada aruandeperioodi ning partnerriikide, kaubaartiklite ja vääringute koondamise taseme, samuti kohandada statistiliste andmete esitamise tähtaega, sisu, katvust ja juba edastatud statistiliste andmete muutmise tingimusi ning määrata tähtaeg statistika edastamiseks kaubanduse kohta
  ettevõtete tunnuste alusel ja
  statistika edastamiseks kaubanduse kohta
  arve esitamise vääringu alusel ▐. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega , tuleb
  need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(17)

Komisjonile tuleks eelkõige
  anda volitus kohandada tolliprotseduuride või tollikäitlusviisi või kasutuse loendit
  , millega tehakse kindlaks eksport või import väliskaubandusstatistika otstarbeks, võtta vastu teistsuguseid või erieeskirju kaupade või kaubaliikumiste kohta, mis metoodilistel põhjustel nõuavad erieeskirju,
  kohandada väliskaubandusstatistikast välja arvatud kauba ja kaubaliikumiste nimekirju, määrata kindlaks muud andmeallikad peale tollideklaratsiooni erikaupade või -liikumiste registreerimise kohta , määrata kindlaks statistilised andmed,
  sealhulgas kasutatavad koodid, kehtestada nõuded erikaupade ja -liikumiste andmete kohta, kehtestada statistiliste andmete koostamise nõuded, määrata kindlaks valimi tunnused, kehtestada aruandeperioodi ning partnerriikide, kaubaartiklite ja vääringute koondamise taseme, samuti kohandada statistiliste andmete esitamise tähtaega, sisu, katvust ja juba edastatud statistiliste andmete muutmise tingimusi ning määrata tähtaeg statistika edastamiseks kaubanduse kohta
  ettevõtete tunnuste alusel ja
  statistika edastamiseks kaubanduse kohta
  arve esitamise vääringu alusel ▐. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega , tuleb
  need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik ühenduse kolmandate riikidega peetavat kaubavahetust käsitleva statistika (väliskaubandusstatistika) süstemaatiliseks koostamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kaup” – kõik vallasasjad, kaasa arvatud elektrivool; |
| --- | --- |

a)

„kaup” – kõik vallasasjad, kaasa arvatud elektrivool;

| b) | „ühenduse statistiline territoorium” – ühenduse tolliterritoorium tolliseadustikus määratletud tähenduses, millele on lisatud Helgolandi saar Saksamaa Liitvabariigi territooriumil; |
| --- | --- |

b)

„ühenduse statistiline territoorium” – ühenduse tolliterritoorium tolliseadustikus määratletud tähenduses, millele on lisatud Helgolandi saar Saksamaa Liitvabariigi territooriumil;

| c) | „riigi statistikaasutused” – riikide statistikaametid ja muud liikmesriigis ühenduse väliskaubandusstatistika koostamise eest vastutavad organid; |
| --- | --- |

c)

„riigi statistikaasutused” – riikide statistikaametid ja muud liikmesriigis ühenduse väliskaubandusstatistika koostamise eest vastutavad organid;

| d) | „tolliasutused” – „tolliasutused” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

d)

„tolliasutused” – „tolliasutused” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele;

| e) | „tollideklaratsioon” – „tollideklaratsioon” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

e)

„tollideklaratsioon” – „tollideklaratsioon” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele;

| f) | „tolli otsus” – tolliasutuste ametlik akt, mis on seotud vastuvõetud tollideklaratsiooniga ja millel on ühe või enama isiku jaoks õiguslik mõju. |
| --- | --- |

f)

„tolli otsus” – tolliasutuste ametlik akt, mis on seotud vastuvõetud tollideklaratsiooniga ja millel on ühe või enama isiku jaoks õiguslik mõju.

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Väliskaubandusstatistika registreerib kaupade importi ja eksporti.

Eksport registreeritakse liikmesriigis siis, kui kaubad väljuvad ühenduse statistiliselt territooriumilt vastavalt ühele järgmistest tolliseadustikus sätestatud tolliprotseduuridest või tollikäitlustest:

| a) | eksport, |
| --- | --- |

a)

eksport,

| b) | välistöötlemine, |
| --- | --- |

b)

välistöötlemine,

| c) | reeksport pärast seestöötlemist või tollikontrolli all töötlemist. |
| --- | --- |

c)

reeksport pärast seestöötlemist või tollikontrolli all töötlemist.

Import registreeritakse liikmesriigis siis, kui kaubad sisenevad ühenduse statistilisele territooriumile vastavalt ühele järgmistest tolliseadustikus sätestatud tolliprotseduuridest:

| d) | vabasse ringlusse lubamine, |
| --- | --- |

d)

vabasse ringlusse lubamine,

| e) | seestöötlemine, |
| --- | --- |

e)

seestöötlemine,

| f) | töötlemine tollikontrolli all. |
| --- | --- |

f)

töötlemine tollikontrolli all.

2.   
  Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid seoses
  lõikes 1 osutatud tolliprotseduuride või tollikäitluste
  loendi kohandamisega
  , et võtta arvesse muudatusi tolliseadustikus või rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevates sätetes, ▐ võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   ▐ Metoodilistel põhjustel nõuavad
  teatavad kaubad või kaubaliikumised
  erieeskirju („erikaubad või -liikumised”).
  See kehtib tööstusliku sisseseade, laevade ja õhusõidukite, meresaaduste, laevadele ja õhusõidukitele tarnitud kaupade, osasaadetiste, sõjavarustuse, mõlemas suunas avamererajatiste vahet liikuvate kaupade, kosmoseaparaatide, elektri ja gaasi ja jäätmesaaduste kohta.

▐Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid ,
  muu hulgas täiendades seda
  , seoses erikaupade ja -liikumistega ja nendele kohaldatavate erinevate või erisätetega,
  võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   
  Metoodilistel põhjustel jäetakse
  teatavad kaubad või kaubaliikumised ▐ väliskaubandusstatistikast välja.
  See puudutab rahalist kulda ja seaduslikke maksevahendeid, kaupu, millel on diplomaatiline või samalaadne otstarve, kaubaliikumist importiva ja eksportiva liikmesriigi ja nende välisriigis paiknevate relvajõudude vahel ning välisriigi relvajõudude poolt omandatud või mahajäetud teatavaid kaupu, eriti kaupu, mis ei ole ette nähtud äritehinguks, satelliitide kanderakettide liikumist enne nende kosmosesse saatmist, remonti minevaid kaupu ja remondis olnud kaupu, ajutiseks kasutuseks mõeldud kaupu või ajutises kasutuses olnud kaupu, tellija vajadustele kohandatud teabe ja allalaaditud teabe kandjaid, tollile suuliselt deklareeritud kaupu, mis on kaubandusliku otstarbega ja mille väärtus ei ületa statistilist ülemmäära 1 000 eurot või 1 000 kilogrammi, või millel puudub kaubanduslik otstarve.
  Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades, seda
  seoses kaupade või kaubaliikumiste väliskaubandusstatistikast välja jätmisega
  , võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Andmeallikad

1.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud kaupade impordi ja ekspordi registreerimisel kasutatakse andmeallikana tollideklaratsiooni, sealhulgas võimalikke muudatusi statistilistes andmetes, mis tulenevad tolliasutuste poolt selle suhtes tehtud otsustest.

Kui kasutatakse tolliseadustikus määratletud lihtsustatud menetlust ja esitatakse lisadeklaratsioon, siis on andmeallikaks kõnealune lisadeklaratsioon.

▐

2.   
  Artikli 3 lõikes 3 nimetatud
  erikaupade või -liikumiste puhul
  võidakse kasutada muid andmeallikaid
  kui tollideklaratsioonid.

▐Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda,
  seoses kõnealuste muude andmeallikate täpsustamisega,
  võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.
     
  Liikmesriigid võivad jätkata riigi statistika koostamiseks muude andmeallikate kasutamist peale lõigetes 1 ja 2 kindlaks määratute kuni artikli 7 lõikes 3 osutatud spetsiaalse elektroonilise andmevahetuse mehhanismi kasutusele võtmiseni. Artiklis 6 ette nähtud ühenduse väliskaubandusstatistika koostamine ei või siiski põhineda nendel muudel andmeallikatel.

Artikkel 5

Statistilised andmed

1.   Liikmesriigid võtavad artikli 3 lõikes 1 osutatud impordi- ja ekspordideklaratsioonidest järgmised andmed:

| a) | kaubavoog (import, eksport); |
| --- | --- |

a)

kaubavoog (import, eksport);

| b) | kuu pikkune vaatlusperiood; |
| --- | --- |

b)

kuu pikkune vaatlusperiood;

| c) | kaupade statistiline väärtus impordi- või ekspordiliikmesriigi piiril; |
| --- | --- |

c)

kaupade statistiline väärtus impordi- või ekspordiliikmesriigi piiril;

| d) | kogus netomassina ja täiendav mõõtühik, kui see on tollideklaratsioonis märgitud; |
| --- | --- |

d)

kogus netomassina ja täiendav mõõtühik, kui see on tollideklaratsioonis märgitud;

| e) | kaubandusettevõtja, kes on impordi puhul importija / kauba vastuvõtja ja ekspordi puhul eksportija / kauba saatja; |
| --- | --- |

e)

kaubandusettevõtja, kes on impordi puhul importija / kauba vastuvõtja ja ekspordi puhul eksportija / kauba saatja;

| f) | impordi- või ekspordiliikmesriik ehk liikmesriik, kus tollideklaratsioon esitatakse, ning kui tollideklaratsioonis on märgitud:






  i) | impordi puhul lõppsihtkohaks olev liikmesriik; |
| --- | --- | --- |

f)

impordi- või ekspordiliikmesriik ehk liikmesriik, kus tollideklaratsioon esitatakse, ning kui tollideklaratsioonis on märgitud:

i)

impordi puhul lõppsihtkohaks olev liikmesriik;

| ii) | ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik; |
| --- | --- |

ii)

ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik;

| g) | partnerriigid ehk impordi puhul päritoluriik ja lähteriik ning ekspordi puhul sihtriik; |
| --- | --- |

g)

partnerriigid ehk impordi puhul päritoluriik ja lähteriik ning ekspordi puhul sihtriik;

| h) | kaubaartikkel vastavalt kombineeritud nomenklatuurile ehk:






  i) | impordi puhul Tarici alamrubriigi kaubakood; |
| --- | --- | --- |

h)

kaubaartikkel vastavalt kombineeritud nomenklatuurile ehk:

i)

impordi puhul Tarici alamrubriigi kaubakood;

| ii) | ekspordi puhul kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi kaubakood; |
| --- | --- |

ii)

ekspordi puhul kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi kaubakood;

| i) | statistilise protseduuri kindlakstegemiseks vajalikud tolliprotseduuride koodid; |
| --- | --- |

i)

statistilise protseduuri kindlakstegemiseks vajalikud tolliprotseduuride koodid;

| j) | tehingu liik, kui see on tollideklaratsioonis märgitud; |
| --- | --- |

j)

tehingu liik, kui see on tollideklaratsioonis märgitud;

| k) | tolliasutuste poolt importimisel määratud tariifne kohtlemine, kui seda on võimaldatud, s.o sooduskohtlemise kood ▐; |
| --- | --- |

k)

tolliasutuste poolt importimisel määratud tariifne kohtlemine, kui seda on võimaldatud, s.o sooduskohtlemise kood ▐;

| l) | arve esitamise vääring, kui see on tollideklaratsioonis märgitud; |
| --- | --- |

l)

arve esitamise vääring, kui see on tollideklaratsioonis märgitud;

| m) | transpordiliik, kusjuures näidata:






  i) | transpordiliik piiril; |
| --- | --- | --- |

m)

transpordiliik, kusjuures näidata:

i)

transpordiliik piiril;

| ii) | sisetranspordiliik; |
| --- | --- |

ii)

sisetranspordiliik;

| iii) | konteiner. |
| --- | --- |

iii)

konteiner.

2.   ▐ Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ▐ täiendades seda,
  seoses lõikes 1 osutatud andmete, sealhulgas kasutatavad koodid, täiendava täpsustamisega,
  võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti ning ilma, et see kahjustaks tolliõigusaktide kohaldamist, peavad need andmed sisalduma tollideklaratsioonis.

4.   
  Artikli 3 lõikes 3 osutatud
  „erikaupade või -liikumiste”
  kohta võidakse nõuda piiratud andmekogumeid.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ▐ täiendades seda,
  seoses kõnealuste piiratud andmekogumitega,
  võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 6

Väliskaubandusstatistika koostamine

1.   Liikmesriigid koostavad iga ühe kuu pikkuse vaatlusperioodi kohta väärtuses ja koguses väljendatud kaupade impordi ja ekspordi statistika järgmiselt:

| a) | kaubaartiklite järgi; |
| --- | --- |

a)

kaubaartiklite järgi;

| b) | impordi-/ekspordiliikmesriigi järgi; |
| --- | --- |

b)

impordi-/ekspordiliikmesriigi järgi;

| c) | partnerriikide järgi; |
| --- | --- |

c)

partnerriikide järgi;

| d) | statistilise protseduuri järgi; |
| --- | --- |

d)

statistilise protseduuri järgi;

| e) | tehingu liigi järgi; |
| --- | --- |

e)

tehingu liigi järgi;

| f) | impordi puhul tariifse kohtlemise järgi; |
| --- | --- |

f)

impordi puhul tariifse kohtlemise järgi;

| g) | transpordiliigi järgi. |
| --- | --- |

g)

transpordiliigi järgi.

Komisjon võib statistika koostamise rakendussätted kindlaks määrata vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

2.   Liikmesriigid koostavad kaubanduse aastastatistikat ettevõtete tunnuste järgi
  , nimelt ettevõtte majandustegevus vastavalt Euroopa Ühenduses kehtestatud ühise majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) jaole või kahekohalisele tähtkoodile ja suurusklassile, mida mõõdetakse töötajate arvu järgi
  .

Statistika koostamiseks seostatakse ettevõtteregistri õigusakti kohaselt registreeritud ettevõtte tunnuseid käsitlevad andmed artikli 5 lõike 1 kohaselt registreeritud impordi- ja ekspordiandmetega.
  Siseriiklikud tolliasutused annavad selleks asjakohase kauplejate tunnusnumbri siseriiklikele statistikaasutustele.

▐ Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ▐ täiendades seda,
  seoses andmete ja kõnealuse koostatava statistika seostamisega,
  võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Iga kahe aasta tagant koostavad liikmesriigid kaubandusstatistika arve esitamise vääringu järgi.

Liikmesriigid koostavad selle statistika, kasutades representatiivset valimit impordi- ja ekspordiandmetest, mis on saadud tollideklaratsioonidest, mis sisaldavad andmeid arve esitamise vääringu kohta. Kui ekspordi puhul ei ole tollideklaratsioonis andmeid arve esitamise vääringu kohta, tehakse vaatlus nõutavate andmete kogumiseks.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, seoses
  valimi
  tunnuste
  , aruandeperioodi,
  kvaliteedinõuete
  ning partnerriikide, kaubaartiklite ja vääringute koondamise
  tasemega
  , võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Kui vastavad andmed on tollideklaratsioonidest kättesaadavad, võib ette näha täiendava statistika koostamise ▐ siseriiklikuks otstarbeks.

▐

5.   Liikmesriigid ei ole kohustatud koostama ja komisjonile (Eurostatile) edastama väliskaubandusstatistikat selliste statistiliste andmete kohta, mis tolliseadustiku või siseriiklike eeskirjade alusel ei ole veel
  registreeritud
  nende tolliasutustele
  komisjoni (Eurostat) jaoks
  esitatud
  tollideklaratsioonidel ning ei ole otseselt tuletatavad muudest andmetest. Selle statistika edastamine on liikmesriikide jaoks vabatahtlik.
  Siia hulka kuuluvad järgmised andmed:

| a) | impordi puhul lõppsihtkohaks olev liikmesriik; |
| --- | --- |

a)

impordi puhul lõppsihtkohaks olev liikmesriik;

| b) | ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik; |
| --- | --- |

b)

ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik;

| c) | tehingu liik. |
| --- | --- |

c)

tehingu liik.

Artikkel 7

Andmevahetus

1.   Riigi statistikaasutused nõuavad oma riigi tolliasutuselt viivitamata ja hiljemalt selle kuu jooksul, mis järgneb tollideklaratsioonide vastuvõtmise või nende kohta tolli otsuse tegemise kuule, andmeid impordi ja ekspordi kohta, mis põhinevad kõnealusele asutusele esitatud või talle edastatud deklaratsioonidel.

Need andmed peavad sisaldama vähemalt artiklis 5 loetletud statistilisi andmeid, mis on tolliseadustiku artikli 5 või siseriiklike eeskirjade kohaselt tollideklaratsioonist kättesaadavad.

2.   Liikmesriigid tagavad, et impordi- ja ekspordiandmed, mis põhinevad nende siseriiklikele tolliasutusele esitatud tollideklaratsioonidel, edastatakse
  viivitamata nimetatud tolliasutusest
  selle liikmesriigi
  tolliasutusele
  , mis on kõnealustes andmetes märgitud kui:

| a) | impordi puhul lõppsihtkohaks olev liikmesriik; |
| --- | --- |

a)

impordi puhul lõppsihtkohaks olev liikmesriik;

| b) | ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik. |
| --- | --- |

b)

ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik.

Liikmesriigi piires edastatakse tolliasutusele saabunud andmed siseriiklikele statistikaasutustele, nagu on sätestatud lõikes 1.

3.   ║ Lõike 2 alusel ei nõuta liikmesriikidelt impordi- ja ekspordiandmete edastamist teisele liikmesriigile, kuni asjaomaste liikmesriikide tolliasutused ei ole kehtestanud vastastikust elektroonilise andmevahetuse mehhanismi.

4.   Sellise andmeedastuse rakendussätted võib kindlaks määrata vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

5.
     
  Kui siseriiklik tolliasutus ei saa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 450/2008 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik))

   (10)

  ette nähtud mitmete lihtsustatud menetluste ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsuse nr 70/2008/EÜ (tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta)

   (11)

  tulemusel anda siseriiklikule statistikaasutusele kõiki artikli 5 lõikes 1 osutatud vajalikke andmeid, ei ole siseriiklik statistikaasutus kohustatud andma komisjonile (Eurostat) neid andmeid, mida ei ole võimalik siseriiklikult tolliasutuselt saada.

Artikkel 8

Väliskaubandusstatistika edastamine komisjonile (Eurostatile)

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 6 lõikes 1 osutatud statistika hiljemalt 40 päeva pärast iga ühe kuu pikkuse vaatlusperioodi lõppu.

Liikmesriigid tagavad, et statistika sisaldaks teavet kõnealuse vaatlusperioodi kogu impordi ja ekspordi kohta, tehes kohandusi, juhul kui andmed ei ole kättesaadavad.

Kui juba edastatud statistikasse tehakse muudatusi, edastavad liikmesriigid ajakohastatud statistika.

Liikmesriigid lisavad komisjonile (Eurostatile) edastatud tulemustesse kogu konfidentsiaalse statistilise teabe.

▐Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda,
  seoses statistika esitamistähtaja, sisu, katvuse ja muudatuste kohandamisega,
  võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   ▐ Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ▐ täiendades seda,
  seoses tähtajaga artikli 6 lõikes 2 osutatud statistika edastamiseks kaubanduse kohta ettevõtte tunnuste alusel ja artikli 6 lõikes 3 osutatud statistika edastamiseks kaubanduse kohta arve esitamise vääringu alusel
  , võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Liikmesriigid edastavad statistika elektroonilisel kujul kooskõlas andmevahetusstandarditega. Tulemuste edastamise praktilise korra võib kindlaks määrata vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

Artikkel 9

Kvaliteedi hindamine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad edastatavate andmete suhtes järgmised kvaliteedi hindamise näitajad:

| — | „asjakohasus” – statistika vastavus kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele; |
| --- | --- |

—

„asjakohasus” – statistika vastavus kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele;

| — | „täpsus” – hinnangute lähedus tundmatutele õigetele väärtustele; |
| --- | --- |

—

„täpsus” – hinnangute lähedus tundmatutele õigetele väärtustele;

| — | „õigeaegsus ning täpsus” – sündmuse või nähtuse toimumise ning seda kirjeldava teabe kättesaadavaks tegemise vaheline aeg; |
| --- | --- |

—

„õigeaegsus ning täpsus” – sündmuse või nähtuse toimumise ning seda kirjeldava teabe kättesaadavaks tegemise vaheline aeg;

| — | „kättesaadavus ja selgus” – tingimused ja kord, mille alusel saavad kasutajad andmetele juurdepääsu, neid andmeid kasutada ja tõlgendada; |
| --- | --- |

—

„kättesaadavus ja selgus” – tingimused ja kord, mille alusel saavad kasutajad andmetele juurdepääsu, neid andmeid kasutada ja tõlgendada;

| — | „võrreldavus” – kohaldatavate statistiliste mõistete ja mõõtevahendite ning meetodite erinevuste mõju mõõtmine, kui statistikat võrreldakse geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike kaupa; |
| --- | --- |

—

„võrreldavus” – kohaldatavate statistiliste mõistete ja mõõtevahendite ning meetodite erinevuste mõju mõõtmine, kui statistikat võrreldakse geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike kaupa;

| — | „ühtsus” – andmete piisavus, et neid andmeid saaks erineval viisil ja erinevaks otstarbeks usaldusväärselt kombineerida. |
| --- | --- |

—

„ühtsus” – andmete piisavus, et neid andmeid saaks erineval viisil ja erinevaks otstarbeks usaldusväärselt kombineerida.

2.   Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile (Eurostatile) aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta.

3.   Lõikes 1 sätestatud kvaliteedinäitajate kohaldamisel käesoleva määrusega hõlmatud andmete suhtes määratakse kvaliteediaruannete näitajad
  ja
  struktuur ▐ kindlaks vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti.

Artikkel 10

Väliskaubandusstatistika levitamine

1.   
  Ühenduse tasandil levitab
  artikli 6 lõike 1 kohaselt koostatud ning liikmesriikide poolt edastatud väliskaubandusstatistikat ▐ komisjon
  (Eurostat)
  vähemalt kombineeritud nomenklatuuri alamrubriikide kaupa.

Ainult importija või eksportija taotluse korral otsustavad asjaomase liikmesriigi asutused, kas kõnealuse riigi statistikat, mille alusel oleks võimalik vastavat importijat või eksportijat tuvastada, levitatakse või kas seda muudetakse selliselt, et selle levitamine ei kahjusta statistika konfidentsiaalsust.

2.   
  Ilma et see piiraks andmelevi siseriiklikul tasandil, ei levita komisjon (Eurostat) üksikasjalikke statistilisi andmeid Tarici alamrubriigi, soodustuste ja kvootide kohta, kui nende avalikustamine kahjustaks avalike huvide kaitset seoses ühenduse kaubandus- ja põllumajanduspoliitikaga.

▐

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab väliskaubandusstatistika komitee.

2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid. Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1172/95 tunnistatakse kehtetuks alates
  1. jaanuarist 2010
  .

Seda kohaldatakse jätkuvalt
  2010. aasta 1. jaanuarile
  eelnevate vaatlusperioodide andmete suhtes.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates
  1. jaanuarist 2010
  .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 70, 15.3.2008, lk 1
  .

1

ELT C 70, 15.3.2008, lk 1

(2)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10. ║.

3

(4)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. ║.

4

(5)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. ║.

5

(6)  

  ELT L 61, 5.3.2008, lk 6.

6

ELT L 61, 5.3.2008, lk 6.

(7)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. ║.

7

(8)  

  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

8

EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

9

(10)  

  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

10

ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

(11)  

  ELT L 23, 26.1.2008, lk 21.

11

ELT L 23, 26.1.2008, lk 21.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/120

---

Teisipäev, 23. september 2008Looduslike looma- ja taimeliikide kaitse nendega kauplemise reguleerimise teel (rakendusvolituste muutmine) ***I

P6_TA(2008)0415

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008 aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

2010/C 8 E/22

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0104);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0087/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0314/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/121

---

Teisipäev, 23. september 2008Kaupade autovedu käsitlevad statistilised aruanded seoses komisjoni rakendusvolitustega***I

P6_TA(2008)0416

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008 aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

2010/C 8 E/23

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0778);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0451/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0258/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0269

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr .../2009) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/122

---

Teisipäev, 23. september 2008Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) ***I

P6_TA(2008)0417

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta (KOM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

2010/C 8 E/24

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0159);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 251 lõiget 2 ning artikleid 149 ja 150, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0151/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0319/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0064

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1350/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/123

---

Teisipäev, 23. september 2008Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli *

P6_TA(2008)0418

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (KOM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

2010/C 8 E/25

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0305);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 291;

võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 16, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0214/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0339/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/123

---

Teisipäev, 23. september 2008Paranduseelarve nr 6/2008 projekt

P6_TA(2008)0419

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2008 projekti kohta, IIIjagu – Komisjon (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

2010/C 8 E/26

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi „finantsmäärus”), eriti selle artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 13. detsembril 2007 (2);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 1. juulil 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2008 esialgset projekti (KOM(2008)0429);

võttes arvesse nõukogu 15. septembril 2008. aastal koostatud paranduseelarve nr 6/2008 projekti (12984/2008 – C6-0317/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0353/2008),

| A. | arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6 projekt hõlmab järgmisi punkte:






  — | eelarve vajalikud kohandused (ametikohtade loetelu), mis tulenevad kolme rakendusameti – Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA), Rahvatervise Programmi Rakendusamet (PHEA) ning Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (TEN-T EA) – volituste laiendamisest; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6 projekt hõlmab järgmisi punkte:

—

eelarve vajalikud kohandused (ametikohtade loetelu), mis tulenevad kolme rakendusameti – Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA), Rahvatervise Programmi Rakendusamet (PHEA) ning Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (TEN-T EA) – volituste laiendamisest;

| — | vajaliku eelarvestruktuuri loomine, et paigutada eelarvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH JU) ning vastavate eelarveliste vajaduste jaoks assigneeringute eraldamine; |
| --- | --- |

—

vajaliku eelarvestruktuuri loomine, et paigutada eelarvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH JU) ning vastavate eelarveliste vajaduste jaoks assigneeringute eraldamine;

| — | kulukohustuste assigneeringute suurendamine 2 200 000 euro võrra, et katta osa Eurojusti uue hoonega seotud kuludest; |
| --- | --- |

—

kulukohustuste assigneeringute suurendamine 2 200 000 euro võrra, et katta osa Eurojusti uue hoonega seotud kuludest;

| — | kulukohustuste assigneeringute suurendamine 3 900 000 euro võrra konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile – ettevõtluse ja uuendustegevuse programm; |
| --- | --- |

—

kulukohustuste assigneeringute suurendamine 3 900 000 euro võrra konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile – ettevõtluse ja uuendustegevuse programm;

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 6/2008 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2008. aasta eelarvesse, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 6/2008 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2008. aasta eelarvesse,

| 1. | tuletab meelde, et ühisettevõtete assigneeringuid rahastatakse asjaomase programmi tegevuseelarvest; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ühisettevõtete assigneeringuid rahastatakse asjaomase programmi tegevuseelarvest;

| 2. | märgib, et vastavalt finantsmääruse artikli 179 lõikele 3 oleks Euroopa Parlamenti kui üht eelarvepädevat institutsiooni pidanud teavitama Eurojusti uue hoone rendikuludest, mis avaldavad eelarvele märkimisväärset finantsmõju; |
| --- | --- |

2.

märgib, et vastavalt finantsmääruse artikli 179 lõikele 3 oleks Euroopa Parlamenti kui üht eelarvepädevat institutsiooni pidanud teavitama Eurojusti uue hoone rendikuludest, mis avaldavad eelarvele märkimisväärset finantsmõju;

| 3. | eeldab komisjonilt sellise teabe esitamist tulevikus, kui peaks tekkima hoonetega seoses täiendavaid vajadusi, et võimaldada eelarvepädevatel institutsioonidel esitada finantsmääruse artikli 179 lõike 3 kohane arvamus; |
| --- | --- |

3.

eeldab komisjonilt sellise teabe esitamist tulevikus, kui peaks tekkima hoonetega seoses täiendavaid vajadusi, et võimaldada eelarvepädevatel institutsioonidel esitada finantsmääruse artikli 179 lõike 3 kohane arvamus;

| 4. | kiidab paranduseelarve nr 6/2008 projekti muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

4.

kiidab paranduseelarve nr 6/2008 projekti muutmata kujul heaks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lK 1.

(2)  ELT L 71, 14.3.2008, lK 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lK 1.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/125

---

Teisipäev, 23. september 2008Määruse (EÜ) nr 999/2001 muutmine komisjoni rakendusvolituste osas***I

P6_TA(2008)0427

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001 komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

2010/C 8 E/27

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0053);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0054/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0279/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0030

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 220/2009) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/126

---

Teisipäev, 23. september 2008Jäätmestatistika ***I

P6_TA(2008)0428

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr2150/2002 (jäätmestatistika kohta) komisjoni rakendusvolituste osas (KOM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

2010/C 8 E/28

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0777);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0456/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0282/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | palub komisjonil avaldada võimalikult kiiresti määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 8 lõikes 1 osutatud aruande; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil avaldada võimalikult kiiresti määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 8 lõikes 1 osutatud aruande;

| 4. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 8 lõikes 2 osutatud ettepaneku, et vältida kattuvaid aruandekohustusi; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 8 lõikes 2 osutatud ettepaneku, et vältida kattuvaid aruandekohustusi;

| 5. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti muud aruanded ja ettepanekud, mis täiendavad määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 8 lõike 3 kohaselt avaldatud aruandeid ja ettepanekuid kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 nimetatud prooviuuringute tulemuste kohta; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti muud aruanded ja ettepanekud, mis täiendavad määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 8 lõike 3 kohaselt avaldatud aruandeid ja ettepanekuid kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 nimetatud prooviuuringute tulemuste kohta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0271

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 221/2009) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/127

---

Teisipäev, 23. september 2008Teatavate õigusaktide kohandamine otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas (teine osa) ***I

P6_TA(2008)0429

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Teine osa (KOM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

2010/C 8 E/29

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0824);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 37, artikli 44 lõiget 1, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artiklit 95, artikli 152 lõike 4 punkti b, artikli 175 lõiget 1, artiklit 179 ja artiklit 285, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0476/2007);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 17. septembri 2008. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0100/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0293

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kontrolliga regulatiivmenetlusega kohandamine – 2. osa

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 219/2009) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/128

---

Teisipäev, 23. september 2008Loodusliku mineraalvee kasutamine ja turustamine (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0430

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

2010/C 8 E/30

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0858);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0005/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 17. septembri 2008. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0298/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lK 1.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2007)0292

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuestisõnastamine)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv .../.../EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/129

---

Teisipäev, 23. september 2008Värvained ravimites (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0431

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ravimites lubatud värvainete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

2010/C 8 E/31

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0001);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0026/2008);

võttes arvesse nõukogu esindaja võetud kohustust kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamust;

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0280/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega sisalda sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega sisalda sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/130

---

Teisipäev, 23. september 2008Eritoiduks ettenähtud toiduained (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0432

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

2010/C 8 E/32

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0003);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0030/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 17. septembri 2008. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0295/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lK 1.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0003

Euroopa parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (uuestisõnastatud versioon)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/39/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/131

---

Teisipäev, 23. september 2008Mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatus (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0433

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD))

2010/C 8 E/33

(Kaasotsustamismenetlus: uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0100);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0094/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 3. septembri 2008. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele,

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A6-0299/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lK 1.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0044

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuestisõnastatud versioon)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/40/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/132

---

Teisipäev, 23. september 2008Toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavad ekstrahendid (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0434

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

2010/C 8 E/34

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0154);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0150/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 17. septembri 2008. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele,

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0284/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekule; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekule;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lK 1.

---

Teisipäev, 23. september 2008P6_TC1-COD(2008)0060

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuestisõnastatud versioon)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/32/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/133

---

Teisipäev, 23. september 2008Terrorismivastane võitlus *

P6_TA(2008)0435

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, millega muudetakse raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (KOM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

2010/C 8 E/35

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2007)0650);

võttes arvesse nõukogu 18. aprilli 2008. aasta suuniseid (8707/2008);

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 29, artikli 31 lõike 1 punkti e ja artikli 34 lõike 2 punkti b;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0466/2007);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0323/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist käsitleda prioriteetsena kõiki hilisemaid ettepanekuid, mille eesmärk on muuta kõnealust teksti, vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatava üleminekusätete protokolli artiklile 10 ning deklaratsioonile nr 50 üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist käsitleda prioriteetsena kõiki hilisemaid ettepanekuid, mille eesmärk on muuta kõnealust teksti, vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatava üleminekusätete protokolli artiklile 10 ning deklaratsioonile nr 50 üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta;

| 6. | teatab, et on valmis pärast Lissaboni lepingu jõustumist vaatama vajadusel mis tahes sellise ettepaneku läbi kiirmenetluse raames, tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega; juhul, kui uus ettepanek kajastab käesoleva arvamuse sisu, tuleks kohaldada institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud kodifitseerimisalast menetlust; |
| --- | --- |

6.

teatab, et on valmis pärast Lissaboni lepingu jõustumist vaatama vajadusel mis tahes sellise ettepaneku läbi kiirmenetluse raames, tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega; juhul, kui uus ettepanek kajastab käesoleva arvamuse sisu, tuleks kohaldada institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud kodifitseerimisalast menetlust;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt


  Põhjendus 6a (uus) |
| | (6 a) | Euroopa Liidu tegevus terrorismivastase võitluse valdkonnas peab toimuma tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kellel on eelkõige ennetustegevuses võtmeroll, sest terrorismiaktide toimepanijad ja õhutajad elavad kohaliku omavalitsuse piirkonnas käivad läbi sealse elanikkonnaga ning kasutavad omavalitsuse teenuseid ja demokraatia vahendeid. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 6a (uus)

(6 a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 7

| (7) | Käesoleva ettepanekuga nähakse ette terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine, et aidata kaasa üldpoliitilise eesmärgi saavutamisele, milleks on terrorismi ennetamine, vähendades selliste materjalide levitamist,
  mis võiksid õhutada
  inimesi sooritama terroriakte. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine, et aidata kaasa üldpoliitilise eesmärgi saavutamisele, milleks on terrorismi ennetamine, vähendades selliste materjalide levitamist,
  mis võiksid õhutada
  inimesi sooritama terroriakte.

| (7) | Käesoleva ettepanekuga nähakse ette terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine, et aidata kaasa üldpoliitilise eesmärgi saavutamisele, milleks on terrorismi ennetamine, vähendades selliste materjalide levitamist,
  mis tahtlikult ja tõenäoliselt õhutavad
  inimesi sooritama terroriakte. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimine, et aidata kaasa üldpoliitilise eesmärgi saavutamisele, milleks on terrorismi ennetamine, vähendades selliste materjalide levitamist,
  mis tahtlikult ja tõenäoliselt õhutavad
  inimesi sooritama terroriakte.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 10

| (10) | Liikmesriikidel tuleks vastastikku ühtlustada terroriaktide, sealhulgas terroriaktidega seotud tegevuste mõiste, nii et see hõlmaks avalikku
  üleskutset
  panna toime terroriakte, värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud tahtlikult; |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidel tuleks vastastikku ühtlustada terroriaktide, sealhulgas terroriaktidega seotud tegevuste mõiste, nii et see hõlmaks avalikku
  üleskutset
  panna toime terroriakte, värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud tahtlikult;

| (10) | Liikmesriikidel tuleks vastastikku ühtlustada terroriaktide, sealhulgas terroriaktidega seotud tegevuste mõiste, nii et see hõlmaks avalikku
  õhutamist
  panna toime terroriakte, värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud tahtlikult;

  (Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu õigusakti ulatuses, välja arvatud põhjendus 9). |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidel tuleks vastastikku ühtlustada terroriaktide, sealhulgas terroriaktidega seotud tegevuste mõiste, nii et see hõlmaks avalikku
  õhutamist
  panna toime terroriakte, värbamist terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpet terroristlikel eesmärkidel, kui see on toime pandud tahtlikult;

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu õigusakti ulatuses, välja arvatud põhjendus 9).

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 11

| (11) | Õigusrikkumisi, nagu avalik
  üleskutse
  panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tahtlikult toime pannud
  või nende eest vastutavatele
  füüsilistele ja juriidilistele isikutele tuleks ette näha karistused ja sanktsioonid. Need tegevused peaksid olema kõikides liikmesriikides võrdselt karistatavad, sõltumata sellest, kas need pandi toime Interneti teel või mitte. |
| --- | --- |

(11)

Õigusrikkumisi, nagu avalik
  üleskutse
  panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tahtlikult toime pannud
  või nende eest vastutavatele
  füüsilistele ja juriidilistele isikutele tuleks ette näha karistused ja sanktsioonid. Need tegevused peaksid olema kõikides liikmesriikides võrdselt karistatavad, sõltumata sellest, kas need pandi toime Interneti teel või mitte.

| (11) | Õigusrikkumisi, nagu avalik
  õhutamine
  panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tahtlikult toime pannud füüsilistele ja juriidilistele isikutele tuleks ette näha karistused ja sanktsioonid. Need tegevused peaksid olema kõikides liikmesriikides võrdselt karistatavad, sõltumata sellest, kas need pandi toime Interneti teel või mitte. |
| --- | --- |

(11)

Õigusrikkumisi, nagu avalik
  õhutamine
  panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tahtlikult toime pannud füüsilistele ja juriidilistele isikutele tuleks ette näha karistused ja sanktsioonid. Need tegevused peaksid olema kõikides liikmesriikides võrdselt karistatavad, sõltumata sellest, kas need pandi toime Interneti teel või mitte.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 11a (uus)

| (11 a) | Kui nõukogul ei õnnestu kokku leppida protsessiõigustes kriminaalmenetluse valdkonnas, takistab see Euroopa õigusalast koostööd; selline ummikseis on vaja viivitamata lahendada. |
| --- | --- |

(11 a)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 12

| (12) | Tuleks kehtestada täiendavad kohtualluvust käsitlevad eeskirjad, et tagada liikmesriigi kohtualluvusse kuuluvate õigusrikkumiste, nagu avalik üleskutse panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tõhus uurimine, kui neid kasutatakse terroriakti toimepanemiseks või kui nende tulemusena pandi toime terroriakt
  . |
| --- | --- |

(12)

Tuleks kehtestada täiendavad kohtualluvust käsitlevad eeskirjad, et tagada liikmesriigi kohtualluvusse kuuluvate õigusrikkumiste, nagu avalik üleskutse panna toime terroriakte, värbamine terroristlikel eesmärkide ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel, tõhus uurimine, kui neid kasutatakse terroriakti toimepanemiseks või kui nende tulemusena pandi toime terroriakt
  .

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus – muutmisakt

Põhjendus 12a (uus)

| (12 a) | Käesolev raamotsus täiendab Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta terrorismi tõkestamise konventsiooni ning seetõttu on hädavajalik, et paralleelselt käesoleva raamotsuse jõustumisega ratifitseeriksid kõik liikmesriigid kõnealuse konventsiooni. |
| --- | --- |

(12 a)

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 14

| (14) | Liit järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja kajastatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle II ja VI peatükis. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata selliseid põhiõigusi ja -vabadusi, nagu sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus, õigus era- ja perekonnaelu austamisele ning kirjavahetuse konfidentsiaalsuse kaitsele. |
| --- | --- |

(14)

Liit järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja kajastatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle II ja VI peatükis. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata selliseid põhiõigusi ja -vabadusi, nagu sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus, õigus era- ja perekonnaelu austamisele ning kirjavahetuse konfidentsiaalsuse kaitsele.

| (14) | Liit järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja kajastatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle II ja IV peatükis. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata selliseid põhiõigusi ja -vabadusi, nagu sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus,
  ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus muudes meediakanalites,
  õigus era- ja perekonnaelu austamisele ning kirjavahetuse konfidentsiaalsuse kaitsele
  , mis hõlmab ka elektronkirjade ja muu elektroonilise kirjavahetuse sisu
  . |
| --- | --- |

(14)

Liit järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja kajastatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle II ja IV peatükis. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata selliseid põhiõigusi ja -vabadusi, nagu sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus,
  ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus muudes meediakanalites,
  õigus era- ja perekonnaelu austamisele ning kirjavahetuse konfidentsiaalsuse kaitsele
  , mis hõlmab ka elektronkirjade ja muu elektroonilise kirjavahetuse sisu
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 15

| (15) | Avalik
  üleskutse
  panna toime terroriakt, värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel on tahtlikud kuriteod. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata informatsiooni levitamist teaduslikel, akadeemilistel ja aruandluse eesmärkidel. Radikaalsete, poleemiliste ja vaidlust tekitavate vaadete väljendamine avalikel aruteludel tundlikes poliitilistes küsimustes, kaasa arvatud terrorism, jääb käesoleva määruse reguleerimisalast välja ning ei kuulu ka mõiste alla avaliku
  üleskutse
  kohta panna toime terroriakt; |
| --- | --- |

(15)

Avalik
  üleskutse
  panna toime terroriakt, värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel on tahtlikud kuriteod. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata informatsiooni levitamist teaduslikel, akadeemilistel ja aruandluse eesmärkidel. Radikaalsete, poleemiliste ja vaidlust tekitavate vaadete väljendamine avalikel aruteludel tundlikes poliitilistes küsimustes, kaasa arvatud terrorism, jääb käesoleva määruse reguleerimisalast välja ning ei kuulu ka mõiste alla avaliku
  üleskutse
  kohta panna toime terroriakt;

| (15) | Avalik
  õhutamine
  panna toime terroriakt, värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel on tahtlikud kuriteod. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata informatsiooni levitamist teaduslikel, akadeemilistel
  , kunstilistel
  ja aruandluse eesmärkidel. Radikaalsete, poleemiliste ja vaidlust tekitavate vaadete väljendamine avalikel aruteludel tundlikes poliitilistes küsimustes, kaasa arvatud terrorism, jääb käesoleva määruse reguleerimisalast välja ning ei kuulu ka mõiste alla avaliku
  õhutamise
  kohta panna toime terroriakt; |
| --- | --- |

(15)

Avalik
  õhutamine
  panna toime terroriakt, värbamine terroristlikel eesmärkidel ja väljaõpe terroristlikel eesmärkidel on tahtlikud kuriteod. Käesolevat raamotsust ei või mingil juhul tõlgendada nii, nagu püütaks sellega vähendada või piirata informatsiooni levitamist teaduslikel, akadeemilistel
  , kunstilistel
  ja aruandluse eesmärkidel. Radikaalsete, poleemiliste ja vaidlust tekitavate vaadete väljendamine avalikel aruteludel tundlikes poliitilistes küsimustes, kaasa arvatud terrorism, jääb käesoleva määruse reguleerimisalast välja ning ei kuulu ka mõiste alla avaliku
  õhutamise
  kohta panna toime terroriakt;

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Põhjendus 15a (uus)

| (15 a) | Käesolevas raamotsuses nimetatud tegude kriminaliseerimist tuleks teostada nii, et see oleks proportsionaalne taotletavate õiguspäraste eesmärkidega, demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja asjakohane ning mittediskrimineeriv; eriti peaks tegude kriminaliseerimine olema kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. |
| --- | --- |

(15 a)

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt –1 (uus)

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 1 – lõige 2

| (–1) | Artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:


  2.   Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. |
| --- | --- |

(–1)

2.   Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt a

| (a) | avalik
  üleskutse
  panna toime terroriakt – avalikkusele suunatud sõnumi levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine
  kavatsusega õhutada
  artikli 1 lõike 1 punktides a–h loetletud
  tegude toimepanemisele
  , kui selline
  terroriakte otseselt või kaudselt toetav
  teguviis tekitab ohu, et võidakse toime panna üks või mitu sellist õigusrikkumist; |
| --- | --- |

(a)

avalik
  üleskutse
  panna toime terroriakt – avalikkusele suunatud sõnumi levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine
  kavatsusega õhutada
  artikli 1 lõike 1 punktides a–h loetletud
  tegude toimepanemisele
  , kui selline
  terroriakte otseselt või kaudselt toetav
  teguviis tekitab ohu, et võidakse toime panna üks või mitu sellist õigusrikkumist;

| (a) | avalik
  õhutamine
  panna toime terroriakt – avalikkusele suunatud sõnumi levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine
  , mis toetab selgelt ja kavatsuslikult
  artikli 1 lõike 1 punktides a–h loetletud
  õigusrikkumiste toimepanemist
  , kui selline teguviis
  ilmselgelt
  tekitab ohu, et võidakse toime panna üks või mitu sellist õigusrikkumist; |
| --- | --- |

(a)

avalik
  õhutamine
  panna toime terroriakt – avalikkusele suunatud sõnumi levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine
  , mis toetab selgelt ja kavatsuslikult
  artikli 1 lõike 1 punktides a–h loetletud
  õigusrikkumiste toimepanemist
  , kui selline teguviis
  ilmselgelt
  tekitab ohu, et võidakse toime panna üks või mitu sellist õigusrikkumist;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b

| (b) | värbamine terroristlikel eesmärkidel – teise isiku agiteerimine artikli 1 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 2 loetletud
  tegude
  toimepanemisele; |
| --- | --- |

(b)

värbamine terroristlikel eesmärkidel – teise isiku agiteerimine artikli 1 lõikes 1 või artikli 2 lõikes 2 loetletud
  tegude
  toimepanemisele;

| (b) | värbamine terroristlikel eesmärkidel – teise isiku
  tahtlik
  agiteerimine artikli 1 lõike 1
  punktides a–h
  või artikli 2 lõikes 2 loetletud
  õigusrikkumiste
  toimepanemisele; |
| --- | --- |

(b)

värbamine terroristlikel eesmärkidel – teise isiku
  tahtlik
  agiteerimine artikli 1 lõike 1
  punktides a–h
  või artikli 2 lõikes 2 loetletud
  õigusrikkumiste
  toimepanemisele;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt c

| (c) | väljaõpe terroristlikel eesmärkidel – lõhkeainete, tulirelvade või teiste relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise õpetamine või muude erimeetodite või tehnikate õpetamine, et panna toime ühte artikli 1
  lõikes 1
  loetletud
  tegudest
  , teades, et neid oskusi kavatsetakse kasutada nimetatud eesmärgil. |
| --- | --- |

(c)

väljaõpe terroristlikel eesmärkidel – lõhkeainete, tulirelvade või teiste relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise õpetamine või muude erimeetodite või tehnikate õpetamine, et panna toime ühte artikli 1
  lõikes 1
  loetletud
  tegudest
  , teades, et neid oskusi kavatsetakse kasutada nimetatud eesmärgil.

| (c) | väljaõpe terroristlikel eesmärkidel – lõhkeainete, tulirelvade või teiste relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise õpetamine või muude erimeetodite või tehnikate õpetamine, et panna toime ühte artikli 1
  lõike 1 punktides a–h
  loetletud
  õigusrikkumistest
  , teades, et neid oskusi kavatsetakse kasutada nimetatud eesmärgil. |
| --- | --- |

(c)

väljaõpe terroristlikel eesmärkidel – lõhkeainete, tulirelvade või teiste relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise õpetamine või muude erimeetodite või tehnikate õpetamine, et panna toime ühte artikli 1
  lõike 1 punktides a–h
  loetletud
  õigusrikkumistest
  , teades, et neid oskusi kavatsetakse kasutada nimetatud eesmärgil.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d

| (d) | röövimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  teo
  toimepanemiseks; |
| --- | --- |

(d)

röövimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  teo
  toimepanemiseks;

| (d) | röövimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  õigusrikkumise
  toimepanemiseks; |
| --- | --- |

(d)

röövimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  õigusrikkumise
  toimepanemiseks;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt e

| (e) | väljapressimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  teo
  toimepanemiseks; |
| --- | --- |

(e)

väljapressimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  teo
  toimepanemiseks;

| (e) | väljapressimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  õigusrikkumise
  toimepanemiseks; |
| --- | --- |

(e)

väljapressimine artikli 1 lõikes 1 loetletud
  õigusrikkumise
  toimepanemiseks;

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt f

| (f) | valede haldusdokumentide koostamine artikli 1 lõike 1 punktides a–h ja artikli 2 lõike 2 punktis b loetletud
  teo
  toimepanemiseks. |
| --- | --- |

(f)

valede haldusdokumentide koostamine artikli 1 lõike 1 punktides a–h ja artikli 2 lõike 2 punktis b loetletud
  teo
  toimepanemiseks.

| (f) | valede haldusdokumentide koostamine artikli 1 lõike 1 punktides a–h ja artikli 2 lõike 2 punktis b loetletud
  õigusrikkumise
  toimepanemiseks. |
| --- | --- |

(f)

valede haldusdokumentide koostamine artikli 1 lõike 1 punktides a–h ja artikli 2 lõike 2 punktis b loetletud
  õigusrikkumise
  toimepanemiseks.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 3a (uus)

3 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli lõike 2 punktides a–c loetletud tegude kuritegudeks tunnistamine toimub sõnavabaduse ja ühinemisvabadusega seoses võetud kohustusi täites, austades eelkõige ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites, ning pidades silmas kirjavahetuse, sealhulgas elektronkirjade ja muu elektroonilise kirjavahetuse sisu konfidentsiaalsuse kaitset... Lõike 2 punktides a–c loetletud tegude kuritegudeks tunnistamine ei vähenda ega piira teabe levitamist teaduslikel, akadeemilistel, kunstilistel ja aruandluse eesmärkidel, radikaalsete, poleemiliste ja vaidlust tekitavate vaadete väljendamist avalikel aruteludel tundlikes poliitilistes küsimustes, kaasa arvatud terrorism.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 3 – lõige 3b (uus)

3 b.
     
  Lisaks sellele tagavad liikmesriigid, et käesoleva artikli lõike 2 punktides a–c loetletud tegude kuritegudeks tunnistamine viiakse läbi viisil, mis oleks proportsionaalne õigusrikkumise olemuse ja asjaoludega, võttes arvesse taotletavaid õiguspäraseid eesmärke ning nende vajadust demokraatlikus ühiskonnas, ning välistaks igasuguse omavoli ja diskrimineeriva või rassistliku kohtlemise.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu raamotsus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Raamotsus 2002/475/JSK

Artikkel 9 – lõige 1a

1 a.   
  Liikmesriigid määravad kindlaks jurisdiktsiooni
  artikli 3 lõike 2 punktides a–c osutatud õigusrikkumiste puhul,
  kui õigusrikkumine oli suunatud või viis artiklis 1 osutatud teo sooritamiseni ja see õigusrikkumine kuulub liikmesriigi jurisdiktsiooni alla käesoleva artikli lõike 1 punktides a–e sätestatud mis tahes kriteeriumi alusel
  .

1 a.   
  Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada või kohaldada üksnes konkreetsetel juhtudel või asjaoludel lõike 1 punktides d ja e sisalduvaid kohtualluvust käsitlevaid sätteid
  artikli 3 lõike 2 punktides a–c
  ja artiklis 4
  osutatud õigusrikkumiste puhul,
  kuivõrd need on seotud artikli 3 lõike 2 punktides a–c osutatud õigusrikkumistega
  .

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/138

---

Teisipäev, 23. september 2008Isikuandmete kaitse *

P6_TA(2008)0436

Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu raamotsuse kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta eelnõu kohta (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

2010/C 8 E/36

(Nõuandemenetlus – uuesti konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu eelnõud (16069/2007);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2005)0475);

võttes arvesse oma 27. septembri 2006. aasta seisukohta (1);

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta seisukohta (2);

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0010/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51 ning artikli 55 lõiget 3;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0322/2008),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, toimides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikes 2 sätestatud korras; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, toimides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikes 2 sätestatud korras;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist käsitleda prioriteetsena kõiki hilisemaid ettepanekuid, mille eesmärk on muuta kõnealust teksti, vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatava üleminekusätete protokolli artiklile 10 ning deklaratsioonile nr 50 üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta, eriti mis puudutab Euroopa Kohtu pädevust; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist käsitleda prioriteetsena kõiki hilisemaid ettepanekuid, mille eesmärk on muuta kõnealust teksti, vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatava üleminekusätete protokolli artiklile 10 ning deklaratsioonile nr 50 üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta, eriti mis puudutab Euroopa Kohtu pädevust;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele.

| NÕUKOGU ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Nõukogu raamotsuse eelnõu


  Põhjendus 4a (uus) |
| | (4a) | Lissaboni lepinguga sisse toodud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 16 võimaldab tugevdada andmekaitse-eeskirju kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö eesmärgil. |

NÕUKOGU ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 4a (uus)

(4a)

Muudatusettepanek 2

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 5

| (5) | Haagi programmis sätestatud teabe kättesaadavuse põhimõtte kohaselt peaksid isikuandmete vahetamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö käigus toetama selged ( ...) eeskirjad, mis edendavad pädevate asutuste vahelist vastastikust usaldust ja tagavad asjaomase teabe kaitse viisil, mis
  välistab mis tahes diskrimineerimise liikmesriikide vahelises koostöös ja
  tagab
  samal ajal
  isikute põhiõiguste austamise.
  Olemasolevatest Euroopa tasandi õigusaktidest ei piisa. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ei ole kohaldatav isikuandmete töötlemise suhtes sellise tegevuse käigus, mis ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse, näiteks Euroopa Liidu lepingu VI jaotises osutatud tegevus, ning mitte mingil juhul ei ole direktiiv kohaldatav sellise töötlemise suhtes, mis on seotud avaliku korra, riigikaitse, riigi julgeoleku ja riigi tegevusega kriminaalõiguse valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Haagi programmis sätestatud teabe kättesaadavuse põhimõtte kohaselt peaksid isikuandmete vahetamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö käigus toetama selged ( ...) eeskirjad, mis edendavad pädevate asutuste vahelist vastastikust usaldust ja tagavad asjaomase teabe kaitse viisil, mis
  välistab mis tahes diskrimineerimise liikmesriikide vahelises koostöös ja
  tagab
  samal ajal
  isikute põhiõiguste austamise.
  Olemasolevatest Euroopa tasandi õigusaktidest ei piisa. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ei ole kohaldatav isikuandmete töötlemise suhtes sellise tegevuse käigus, mis ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse, näiteks Euroopa Liidu lepingu VI jaotises osutatud tegevus, ning mitte mingil juhul ei ole direktiiv kohaldatav sellise töötlemise suhtes, mis on seotud avaliku korra, riigikaitse, riigi julgeoleku ja riigi tegevusega kriminaalõiguse valdkonnas.

| (5) | Haagi programmis sätestatud teabe kättesaadavuse põhimõtte kohaselt peaksid isikuandmete vahetamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö käigus toetama selged ( ...) eeskirjad, mis edendavad pädevate asutuste vahelist vastastikust usaldust ja tagavad asjaomase teabe kaitse viisil, mis tagab isikute põhiõiguste täieliku austamise. |
| --- | --- |

(5)

Haagi programmis sätestatud teabe kättesaadavuse põhimõtte kohaselt peaksid isikuandmete vahetamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö käigus toetama selged ( ...) eeskirjad, mis edendavad pädevate asutuste vahelist vastastikust usaldust ja tagavad asjaomase teabe kaitse viisil, mis tagab isikute põhiõiguste täieliku austamise.

Muudatusettepanek 3

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 5a

| (5a) | Raamotsust kohaldatakse üksnes andmete suhtes, mida kogutakse või töödeldakse pädevate asutuste poolt kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil.
  Raamotsusega jäetakse liikmesriikidele õigus määrata riiklikul tasandil täpsemalt, milliseid muid eesmärke peetakse kokkusobimatuks eesmärgiga, milleks isikuandmeid esialgselt koguti.
  Üldiselt ei ole isikuandmete täiendav töötlemine ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel töötlemise esialgse eesmärgiga vastuolus. |
| --- | --- |

(5a)

Raamotsust kohaldatakse üksnes andmete suhtes, mida kogutakse või töödeldakse pädevate asutuste poolt kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil.
  Raamotsusega jäetakse liikmesriikidele õigus määrata riiklikul tasandil täpsemalt, milliseid muid eesmärke peetakse kokkusobimatuks eesmärgiga, milleks isikuandmeid esialgselt koguti.
  Üldiselt ei ole isikuandmete täiendav töötlemine ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel töötlemise esialgse eesmärgiga vastuolus.

| (5a) | Raamotsust kohaldatakse üksnes andmete suhtes, mida kogutakse või töödeldakse pädevate asutuste poolt kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil. Üldiselt ei ole isikuandmete täiendav töötlemine ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel töötlemise esialgse eesmärgiga vastuolus. |
| --- | --- |

(5a)

Raamotsust kohaldatakse üksnes andmete suhtes, mida kogutakse või töödeldakse pädevate asutuste poolt kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil. Üldiselt ei ole isikuandmete täiendav töötlemine ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel töötlemise esialgse eesmärgiga vastuolus.

Muudatusettepanek 4

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 6b

| (6b) | Käesolevat raamotsust ei kohaldata isikuandmete suhtes, mis liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse kohaldamisel ning mis pärinevad samast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(6b)

välja jäetud

Muudatusettepanek 5

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 7

| (7) | Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise tulemusena ei tohiks langeda liikmesriikide andmekaitse tase, vaid sellega tuleks tagada kõrgetasemeline kaitse Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise tulemusena ei tohiks langeda liikmesriikide andmekaitse tase, vaid sellega tuleks tagada kõrgetasemeline kaitse Euroopa Liidu tasandil.

| (7) | Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise tulemusena ei tohiks langeda liikmesriikide andmekaitse tase, vaid sellega tuleks tagada kõrgetasemeline kaitse Euroopa Liidu tasandil
  vastavat Euroopa Nõukogu konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel (edaspidi „konventsioon 108”)
  . |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise tulemusena ei tohiks langeda liikmesriikide andmekaitse tase, vaid sellega tuleks tagada kõrgetasemeline kaitse Euroopa Liidu tasandil
  vastavat Euroopa Nõukogu konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel (edaspidi „konventsioon 108”)
  .

Muudatusettepanek 6

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 8b

| (8b) | Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud üksnes siis, kui andmeid enam ei vajata ega kasutata kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud samuti siis, kui arhiveeritud andmeid säilitatakse andmebaasis koos teiste andmetega selliselt, et neid ei saa enam kasutada kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimisperioodi kestus sõltub arhiveerimise otstarbest ning andmesubjektide õigustatud huvidest.
  Ajaloolisel eesmärgil arhiveerimise korral võib näha ette väga pika arhiveerimisperioodi. |
| --- | --- |

(8b)

Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud üksnes siis, kui andmeid enam ei vajata ega kasutata kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud samuti siis, kui arhiveeritud andmeid säilitatakse andmebaasis koos teiste andmetega selliselt, et neid ei saa enam kasutada kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimisperioodi kestus sõltub arhiveerimise otstarbest ning andmesubjektide õigustatud huvidest.
  Ajaloolisel eesmärgil arhiveerimise korral võib näha ette väga pika arhiveerimisperioodi.

| (8b) | Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud üksnes siis, kui andmeid enam ei vajata ega kasutata kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud samuti siis, kui arhiveeritud andmeid säilitatakse andmebaasis koos teiste andmetega selliselt, et neid ei saa enam kasutada kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimisperioodi kestus sõltub arhiveerimise otstarbest ning andmesubjektide õigustatud huvidest. |
| --- | --- |

(8b)

Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud üksnes siis, kui andmeid enam ei vajata ega kasutata kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimine eraldi andmekogumis on lubatud samuti siis, kui arhiveeritud andmeid säilitatakse andmebaasis koos teiste andmetega selliselt, et neid ei saa enam kasutada kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimisperioodi kestus sõltub arhiveerimise otstarbest ning andmesubjektide õigustatud huvidest.

Muudatusettepanek 7

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 11a

| (11a) | Kui isikuandmeid võib edasi töödelda pärast nõusoleku saamist liikmesriigilt, kellelt andmed saadi, võib iga liikmesriik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad
  , sealhulgas andes näiteks üldise nõusoleku teabekategooriate või edasitöötlemise kategooriate kaupa
  . |
| --- | --- |

(11a)

Kui isikuandmeid võib edasi töödelda pärast nõusoleku saamist liikmesriigilt, kellelt andmed saadi, võib iga liikmesriik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad
  , sealhulgas andes näiteks üldise nõusoleku teabekategooriate või edasitöötlemise kategooriate kaupa
  .

| (11a) | Kui isikuandmeid võib edasi töödelda pärast nõusoleku saamist liikmesriigilt, kellelt andmed saadi, võib iga liikmesriik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad. |
| --- | --- |

(11a)

Kui isikuandmeid võib edasi töödelda pärast nõusoleku saamist liikmesriigilt, kellelt andmed saadi, võib iga liikmesriik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad.

Muudatusettepanek 8

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Põhjendus 13a

| (13a) | Liikmesriik peaks tagama andmesubjekti teavitamise sellest, et isikuandmeid võidakse koguda, töödelda või edastada teisele liikmesriigile või seda tehakse kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kuritegude eest mõistetud sanktsioonide täideviimise eesmärgil. Viisid, kuidas tagatakse andmesubjekti õigus olla teavitatud, ja sellega seotud erandid määratakse kindlaks siseriikliku õigusega. See võib toimuda üldisel viisil, näiteks õigusaktide alusel või töötlemistoimingute loetelu avaldamise kaudu. |
| --- | --- |

(13a)

Liikmesriik peaks tagama andmesubjekti teavitamise sellest, et isikuandmeid võidakse koguda, töödelda või edastada teisele liikmesriigile või seda tehakse kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kuritegude eest mõistetud sanktsioonide täideviimise eesmärgil. Viisid, kuidas tagatakse andmesubjekti õigus olla teavitatud, ja sellega seotud erandid määratakse kindlaks siseriikliku õigusega. See võib toimuda üldisel viisil, näiteks õigusaktide alusel või töötlemistoimingute loetelu avaldamise kaudu.

| (13a) | Liikmesriik peaks tagama andmesubjekti teavitamise sellest, et isikuandmeid võidakse koguda, töödelda või edastada teisele liikmesriigile
  , kolmandale riigile või eraõiguslikule isikule
  või seda tehakse kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil. Viisid, kuidas tagatakse andmesubjekti õigus olla teavitatud, ja sellega seotud erandid määratakse kindlaks siseriikliku õigusega. See võib toimuda üldisel viisil, näiteks õigusaktide alusel või töötlemistoimingute loetelu avaldamise kaudu. |
| --- | --- |

(13a)

Liikmesriik peaks tagama andmesubjekti teavitamise sellest, et isikuandmeid võidakse koguda, töödelda või edastada teisele liikmesriigile
  , kolmandale riigile või eraõiguslikule isikule
  või seda tehakse kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil. Viisid, kuidas tagatakse andmesubjekti õigus olla teavitatud, ja sellega seotud erandid määratakse kindlaks siseriikliku õigusega. See võib toimuda üldisel viisil, näiteks õigusaktide alusel või töötlemistoimingute loetelu avaldamise kaudu.

Muudatusettepanek 9

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt ca (uus)

| ca) | isikuandmeid töödeldakse riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

ca)

Muudatusettepanek 10

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 1 – lõige 4

4.
     
  Käesoleva otsusega ei piirata riigi julgeoleku olulisi huve ega riigi julgeolekuga seotud luuretegevust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 11

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 2 – punkt 1

| l) | „anonüümseks muutma” – isikuandmete selline muutmine, mille tulemusel ei ole enam võimalik tuvastada isiklike või materiaalsete asjaolude üksikasjade seost tuvastatud või tuvastatava üksikisikuga
  või see on võimalik üksnes ebaproportsionaalselt suure aja–, rahalise ja tööjõukulu kasutamise abil
  . |
| --- | --- |

l)

„anonüümseks muutma” – isikuandmete selline muutmine, mille tulemusel ei ole enam võimalik tuvastada isiklike või materiaalsete asjaolude üksikasjade seost tuvastatud või tuvastatava üksikisikuga
  või see on võimalik üksnes ebaproportsionaalselt suure aja–, rahalise ja tööjõukulu kasutamise abil
  .

| l) | „anonüümseks muutma” – isikuandmete selline muutmine, mille tulemusel ei ole enam võimalik tuvastada isiklike või materiaalsete asjaolude üksikasjade seost tuvastatud või tuvastatava üksikisikuga. |
| --- | --- |

l)

„anonüümseks muutma” – isikuandmete selline muutmine, mille tulemusel ei ole enam võimalik tuvastada isiklike või materiaalsete asjaolude üksikasjade seost tuvastatud või tuvastatava üksikisikuga.

Muudatusettepanek 12

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 7

Selliste isikuandmete töötlemine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise ning tervisliku seisundi või seksuaalelu, on
  lubatud üksnes juhul, kui see on hädavajalik ning kui siseriikliku õigusega on tagatud piisavad kaitsemeetmed
  .

1.
     Selliste isikuandmete töötlemine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise ning tervisliku seisundi või seksuaalelu, on
  keelatud
  .

2.
     
  Erandina võib selliseid andmeid töödelda, kui:

| — | töötlemine on seadusega ette nähtud, pärast pädevalt õigusasutuselt eelneva loa saamist, juhtumipõhiselt ning kui see on vältimatult vajalik terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

töötlemine on seadusega ette nähtud, pärast pädevalt õigusasutuselt eelneva loa saamist, juhtumipõhiselt ning kui see on vältimatult vajalik terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil;

| — | liikmesriigid näevad ette sobivad erilised kaitsemeetmed, nt asjaomastele andmetele juurdepääsu andmine ainult nendele töötajatele, kes vastutavad õiguspäraste ülesannete täitmise eest, mis õigustavad andmete töötlemist. |
| --- | --- |

—

liikmesriigid näevad ette sobivad erilised kaitsemeetmed, nt asjaomastele andmetele juurdepääsu andmine ainult nendele töötajatele, kes vastutavad õiguspäraste ülesannete täitmise eest, mis õigustavad andmete töötlemist.

Kõnealuseid andmete eriliike ei ole lubatud töödelda automaatselt, välja arvatud juhul, kui siseriikliku õigusega on tagatud asjakohased kaitsemeetmed. Sama lisatingimus kehtib ka süüdimõistva kohtuotsusega seotud isikuandmete suhtes.

Muudatusettepanek 13

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 11 – lõige 1

1.   Isikuandmete igasugune edastamine tuleb registreerida või dokumenteerida, et kontrollida andmete töötlemise õiguspärasust, läbi viia sisekontroll ning tagada andmete nõuetekohane terviklikkus ja turvalisus.

1.   Isikuandmete igasugune edastamine
  , nendele juurdepääs ja nende järgnev töötlemine
  tuleb registreerida või dokumenteerida, et kontrollida andmete töötlemise õiguspärasust, läbi viia sisekontroll ning tagada andmete nõuetekohane terviklikkus ja turvalisus.

Muudatusettepanek 14

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib vastavalt artikli 3 lõikes 2 sätestatud nõuetele edasi töödelda üksnes järgmistel, edastamise või kättesaadavaks tegemise eesmärkidest erinevatel eesmärkidel:

1.   Teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib vastavalt artikli 3 lõikes 2 sätestatud nõuetele edasi töödelda üksnes
  siis, kui see on vajalik,
  järgmistel, edastamise või kättesaadavaks tegemise eesmärkidest erinevatel eesmärkidel:

Muudatusettepanek 15

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 12 – lõike 1 punkt d

| d) | mis tahes muul eesmärgil ja üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneva nõusoleku korral või andmesubjekti nõusoleku korral, mis on antud kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muul eesmärgil ja üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneva nõusoleku korral või andmesubjekti nõusoleku korral, mis on antud kooskõlas siseriikliku õigusega.

| d) | mis tahes muul
  täpsustatud
  eesmärgil
  , tingimusel et see on seadusega ette nähtud ja on demokraatlikus ühiskonnas vajalik konventsiooni 108 artiklis 9 sätestatud mis tahes huvi kaitsmiseks,
  ja üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneva nõusoleku korral või andmesubjekti nõusoleku korral, mis on antud kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muul
  täpsustatud
  eesmärgil
  , tingimusel et see on seadusega ette nähtud ja on demokraatlikus ühiskonnas vajalik konventsiooni 108 artiklis 9 sätestatud mis tahes huvi kaitsmiseks,
  ja üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneva nõusoleku korral või andmesubjekti nõusoleku korral, mis on antud kooskõlas siseriikliku õigusega.

Muudatusettepanek 16

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Liikmesriigid sätestavad, et teise liikmesriigi pädeva asutuse edastatud või kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele või rahvusvaheliste lepingute alusel loodud organisatsioonidele või rahvusvaheliste organisatsioonidena tunnustatud organisatsioonidele üksnes juhul, kui:

1.   Liikmesriigid sätestavad, et teise liikmesriigi pädeva asutuse
  poolt juhtumipõhiselt
  edastatud või kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele või rahvusvaheliste lepingute alusel loodud organisatsioonidele või rahvusvaheliste organisatsioonidena tunnustatud organisatsioonidele üksnes juhul, kui:

Muudatusettepanek 17

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14 – lõike 1 punkt d

| d) | asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab kavandatava andmetöötluse piisaval tasemel kaitse. |
| --- | --- |

d)

asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab kavandatava andmetöötluse piisaval tasemel kaitse.

| d) | asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab kavandatava andmetöötluse piisaval tasemel kaitse
  , mis on samaväärne sellega, mida võimaldatakse vastavalt konventsiooni 108 lisaprotokolli artiklile 2 ning asjaomasele pretsedendiõigusele Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 raames
  . |
| --- | --- |

d)

asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab kavandatava andmetöötluse piisaval tasemel kaitse
  , mis on samaväärne sellega, mida võimaldatakse vastavalt konventsiooni 108 lisaprotokolli artiklile 2 ning asjaomasele pretsedendiõigusele Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 raames
  .

Muudatusettepanek 18

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14 – lõige 2

2.   Lõike 1 punkti c kohaselt andmete edastamine ilma eelneva nõusolekuta on lubatav ainult juhul, kui andmete edastamine on äärmiselt vajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut või liikmesriigi olulisi huve ähvardava vahetu ja tõsise ohu vältimiseks ning kui eelnevat nõusolekut ei ole võimalik saada õigeaegselt. Nõusoleku andmise eest vastutavat asutust teavitatakse sellest viivitamata.

2.   Lõike 1 punkti c kohaselt andmete edastamine ilma eelneva nõusolekuta on lubatav ainult juhul, kui andmete edastamine on äärmiselt vajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut või liikmesriigi olulisi huve ähvardava vahetu ja tõsise ohu vältimiseks ning kui eelnevat nõusolekut ei ole võimalik saada õigeaegselt.
  Sellisel juhul tohib vastuvõtja töödelda isikuandmeid üksnes juhul, kui see on vältimatult vajalik andmete edastamise konkreetsel eesmärgil.
  Nõusoleku andmise eest vastutavat asutust teavitatakse sellest viivitamata.
  Nimetatud andmete edastamisest teavitatakse pädevat järelevalveasutust.

Muudatusettepanek 19

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14 – lõige 3

3.   Erandina lõike 1 punktist d võib isikuandmeid edastada, kui

3.   Erandina lõike 1 punktist d võib isikuandmeid
  erandkorras
  edastada, kui

| a) | andmeid edastava liikmesriigi õigusega nähakse seda ettei |
| --- | --- |

a)

andmeid edastava liikmesriigi õigusega nähakse seda ettei

| a) | andmeid edastava liikmesriigi õigusega nähakse seda ette: |
| --- | --- |

a)

andmeid edastava liikmesriigi õigusega nähakse seda ette:

| i. | andmesubjekti õiguspäraste erihuvide tõttu või |
| --- | --- |

i.

andmesubjekti õiguspäraste erihuvide tõttu või

| i) | andmesubjekti õiguspäraste erihuvide tõttu või |
| --- | --- |

i)

andmesubjekti õiguspäraste erihuvide tõttu või

| ii. | õiguspäraste huvide, eelkõige oluliste
  üldiste
  huvide tõttu või |
| --- | --- |

ii.

õiguspäraste huvide, eelkõige oluliste
  üldiste
  huvide tõttu või

| ii) | õiguspäraste huvide, eelkõige
  liikmesriigi kiireloomuliste ja
  oluliste huvide tõttu või
  selleks, et hoida ära ähvardavat tõsist ohtu avalikule julgeolekule, ja |
| --- | --- |

ii)

õiguspäraste huvide, eelkõige
  liikmesriigi kiireloomuliste ja
  oluliste huvide tõttu või
  selleks, et hoida ära ähvardavat tõsist ohtu avalikule julgeolekule, ja

| b) | kolmas riik või andmeid vastuvõttev rahvusvaheline organ või organisatsioon tagab kaitsemeetmed,
  mida
  asjaomane liikmesriik
  peab oma
  siseriikliku õiguse kohaselt
  piisavateks
  . |
| --- | --- |

b)

kolmas riik või andmeid vastuvõttev rahvusvaheline organ või organisatsioon tagab kaitsemeetmed,
  mida
  asjaomane liikmesriik
  peab oma
  siseriikliku õiguse kohaselt
  piisavateks
  .

| b) | kolmas riik või andmeid vastuvõttev rahvusvaheline organ või organisatsioon tagab kaitsemeetmed,
  mille puhul
  asjaomane liikmesriik
  tagab, et need on tema
  siseriikliku õiguse kohaselt
  piisavad; |
| --- | --- |

b)

kolmas riik või andmeid vastuvõttev rahvusvaheline organ või organisatsioon tagab kaitsemeetmed,
  mille puhul
  asjaomane liikmesriik
  tagab, et need on tema
  siseriikliku õiguse kohaselt
  piisavad;

| ba) | liikmesriigid tagavad arvepidamise selliste andmete edastamise kohta ja teevad selle nõudmise korral kättesaadavaks riiklikele andmekaitseasutustele
  . |
| --- | --- |

ba)

liikmesriigid tagavad arvepidamise selliste andmete edastamise kohta ja teevad selle nõudmise korral kättesaadavaks riiklikele andmekaitseasutustele
  .

Muudatusettepanek 20

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14 – lõige 4

4.   Lõike 1 punktis d osutatud kaitsemeetmete piisava taseme hindamisel võetakse arvesse kõiki andmete edastamistoimingute või edastamistoimingute kogumi asjaolusid. Tähelepanu pööratakse eelkõige andmete laadile, kavandatud töötlemistoimingu või töötlemistoimingute eesmärgile ja kestusele, andmete päritolu riigile ning andmete lõpliku sihtkoha riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kõnealuses kolmandas riigis või kõnealuse rahvusvahelise organisatsiooni suhtes kehtivatele nii üldistele kui ka konkreetse sektori õigusnormidele ja kõnealuses kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis järgitavatele ametieeskirjadele ja turvameetmetele.

4.   Lõike 1 punktis d osutatud kaitsemeetmete piisava taseme hindamisel
  sõltumatu asutuse poolt
  võetakse arvesse kõiki andmete edastamistoimingute või edastamistoimingute kogumi asjaolusid. Tähelepanu pööratakse eelkõige andmete laadile, kavandatud töötlemistoimingu või töötlemistoimingute eesmärgile ja kestusele, andmete päritolu riigile ning andmete lõpliku sihtkoha riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kõnealuses kolmandas riigis või kõnealuse rahvusvahelise organisatsiooni suhtes kehtivatele nii üldistele kui ka konkreetse sektori õigusnormidele ja kõnealuses kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis järgitavatele ametieeskirjadele ja turvameetmetele.

Muudatusettepanek 21

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14a – pealkiri

Andmete edastamine liikmesriigi eraõiguslikule isikule

Andmete edastamine liikmesriigi eraõiguslikule isikule
  ja juurdepääs eraõigusliku isiku saadud andmetele

Muudatusettepanek 22

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14a – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Liikmesriigid sätestavad, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib edastada eraõiguslikule isikule üksnes juhul, kui:

1.   Liikmesriigid sätestavad, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt
  juhtumipõhiselt
  saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib edastada eraõiguslikule isikule üksnes juhul, kui:

Muudatusettepanek 23

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 14a – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Liikmesriigid näevad ette, et nende asjaomased pädevad asutused võivad pääseda juurde eraõiguslike isikute kontrollitavatele isikuandmetele ja neid töödelda üksnes juhtumipõhiselt, ereolukordades, täpsustatud eesmärkidel ja liikmesriikide kohtuliku kontrolli all.

Muudatusettepanek 24

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikli 14a – lõige 2b (uus)

2b.
     
  Liikmesriikide õigusaktides nähakse ette, et kui eraõiguslikud isikud saavad ja töötlevad andmeid osana avaliku teenuse osutamisest, peavad nad vastama nõuetele, mis on vähemalt samaväärsed või rangemad pädevate asutuste suhtes kehtestatud nõuetest.

Muudatusettepanek 25

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt a

| a) | volitatud töötajalt või siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust selle kohta, kas teda
  puudutavad andmed on edastatud või tehtud kättesaadavaks
  , ning teavet vastuvõtjate või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid on avalikustatud, ning teavet selle kohta, milliseid andmeid töödeldakse;
  või |
| --- | --- |

a)

volitatud töötajalt või siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust selle kohta, kas teda
  puudutavad andmed on edastatud või tehtud kättesaadavaks
  , ning teavet vastuvõtjate või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid on avalikustatud, ning teavet selle kohta, milliseid andmeid töödeldakse;
  või

| a) | volitatud töötajalt või siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust selle kohta, kas teda
  puudutavaid andmeid töödeldakse
  , ning teavet
  töötlemise eesmärgi,
  vastuvõtjate või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid on avalikustatud, ning teavet selle kohta, milliseid andmeid töödeldakse
  , ning teavet automatiseeritud otsuste põhjuste kohta
  ; |
| --- | --- |

a)

volitatud töötajalt või siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust selle kohta, kas teda
  puudutavaid andmeid töödeldakse
  , ning teavet
  töötlemise eesmärgi,
  vastuvõtjate või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid on avalikustatud, ning teavet selle kohta, milliseid andmeid töödeldakse
  , ning teavet automatiseeritud otsuste põhjuste kohta
  ;

Muudatusettepanek 26

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 22 – lõige 2 – punkt h

| h) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate vedamise ajal (transpordi kontroll); |
| --- | --- |

h)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate vedamise ajal (transpordi kontroll);

| h) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate vedamise ajal
  , sealhulgas asjakohaste krüpteerimistehnikate abil
  (transpordikontroll); |
| --- | --- |

h)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate vedamise ajal
  , sealhulgas asjakohaste krüpteerimistehnikate abil
  (transpordikontroll);

Muudatusettepanek 27

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 22 – lõige 2 – punkt ja (uus)

| ja) | kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust ning võtta vajalikud sisejärelevalvega seotud organisatsioonilised meetmed, et tagada vastavus käesolevale raamotsusele (sisekontroll). |
| --- | --- |

ja)

Muudatusettepanek 28

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 24

Liikmesriigid võtavad sobivaid meetmeid, et tagada käesoleva raamotsuse sätete täielik rakendamine, ja sätestavad eelkõige tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva raamotsuse kohaselt vastuvõetud sätete rikkumise puhul.

Liikmesriigid võtavad sobivaid meetmeid, et tagada käesoleva raamotsuse sätete täielik rakendamine, ja sätestavad eelkõige tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid,
  sealhulgas siseriikliku õiguse kohased haldus- ja/või kriminaalkaristused,
  mida kohaldatakse käesoleva raamotsuse kohaselt vastuvõetud sätete rikkumise puhul.

Muudatusettepanek 29

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 25 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  Iga liikmesriik tagab, et järelevalveasutustega konsulteeritakse selliste haldusmeetmete võtmisel või õigusaktide koostamisel, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitset seoses isikuandmete töötlemisega kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil
  .

Muudatusettepanek 30

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 25a (uus)

Artikkel 25a

Töörühm, mis käsitleb üksikisikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil

1.
     
  Käesolevaga luuakse töörühm, mis käsitleb üksikisikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega kuritegude kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil (edaspidi „töörühm”). Tal on nõuandev funktsioon ja ta on oma töös sõltumatu.

2.
     
  Töörühma kuuluvad iga liikmesriigi määratud järelevalveasutuse või järelevalveasutuste esindaja, Euroopa Andmekaitseinspektori esindaja ja komisjoni esindaja.

Töörühma iga liikme määrab institutsioon, asutus või asutused, mida asjaomane liige esindab. Kui liikmesriik on määranud mitu järelevalveasutust, nimetavad need ühise esindaja.

Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel loodud ühiste järelevalveasutuste esimeestel on õigus osaleda või olla esindatud töörühma koosolekutel. Islandi, Norra ja Šveitsi määratud järelevalveasutusel või järelevalveasutustel on õigus olla esindatud töörühma koosolekutel, kui käsitletakse Schengeni õigustiku küsimusi.

3.
     
  Töörühm võtab otsused vastu järelevalveasutuste esindajate lihthäälteenamusega.

4.
     
  Töörühm valib endale esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat. Teda võib ametisse tagasi nimetada.

5.
     
  Töörühma sekretariaadi eest hoolitseb komisjon.

6.
     
  Töörühm võtab vastu oma töökorra.

7.
     
  Töörühm arutab küsimusi, mille esimees on päevakorda võtnud omal algatusel või järelevalveasutuste esindaja, komisjoni, Euroopa Andmekaitseinspektori või ühiste järelevalveasutuste esimeeste taotlusel.

Muudatusettepanek 31

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 25b (uus)

Artikkel 25b

Ülesanded

1.
     
  Töörühm:

| a) | avaldab arvamust siseriiklike meetmete kohta, kui see on vajalik, tagamaks, et siseriikliku andmetöötluse andmekaitsestandardid on samaväärsed käesolevas raamotsuses sätestatutega; |
| --- | --- |

a)

avaldab arvamust siseriiklike meetmete kohta, kui see on vajalik, tagamaks, et siseriikliku andmetöötluse andmekaitsestandardid on samaväärsed käesolevas raamotsuses sätestatutega;

| b) | avaldab arvamust liikmesriikide ja kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise kaitsetaseme kohta, eelkõige et tagada isikuandmete edastamine vastavalt käesoleva raamotsuse artiklile 14 kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes kindlustavad piisava andmekaitse taseme; |
| --- | --- |

b)

avaldab arvamust liikmesriikide ja kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise kaitsetaseme kohta, eelkõige et tagada isikuandmete edastamine vastavalt käesoleva raamotsuse artiklile 14 kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes kindlustavad piisava andmekaitse taseme;

| c) | annab komisjonile ja liikmesriikidele nõu käesoleva raamotsuse kavandatud muutmise, täiendavate või erimeetmete kohta füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks seoses isikuandmete töötlemisega kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil, ning mis tahes muude kavandatud meetmete kohta, mis mõjutavad selliseid õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

c)

annab komisjonile ja liikmesriikidele nõu käesoleva raamotsuse kavandatud muutmise, täiendavate või erimeetmete kohta füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks seoses isikuandmete töötlemisega kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil, ning mis tahes muude kavandatud meetmete kohta, mis mõjutavad selliseid õigusi ja vabadusi.

2.
     
  Kui töörühm leiab liikmesriikide õigusaktide ja tavade vahel erinevusi, mis tõenäoliselt mõjutavad isikute kaitse samaväärsust isikuandmete töötlemisel Euroopa Liidus, teatab ta sellest nõukogule ja komisjonile.

3.
     
  Töörühm võib omal algatusel või komisjoni või nõukogu algatusel anda soovitusi kõigis küsimustes, mis käsitlevad isikute kaitsmist isikuandmete töötlemisel Euroopa Liidus seoses kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimisega
  .

4.
     
  Töörühma arvamused ja soovitused edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

5.
     
  Komisjon annab liikmesriikide esitatud teabe põhjal töörühmale aru, milliseid meetmeid on võetud vastuseks töörühma arvamustele ja soovitustele. Aruanne avalikustatakse ning edastatakse nii Euroopa Parlamendile kui nõukogule. Liikmesriigid teavitavad töörühma igast meetmest, mille nad on võtnud lõike 1 kohaselt.

6.
     
  Töörühm koostab aastaaruande füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel seoses kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimisega Euroopa Liidus ja kolmandates riikides. Aruanne avalikustatakse ning edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 32

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 27a – lõige 1

1.   Kolm aastat pärast artikli 28 lõikes 1 kehtestatud ajavahemiku lõppemist annavad liikmesriigid komisjonile aru meetmetest, mis nad on võtnud käesoleva raamotsuse täieliku järgimise tagamiseks ning eelkõige seoses sätetega, mida tuleb järgida juba andmete kogumisel. Komisjon uurib eelkõige
  reguleerimisala käsitlevate
  artikli 1 lõike 2
  sätete mõju
  .

1.   Kolm aastat pärast artikli 28 lõikes 1 kehtestatud ajavahemiku lõppemist annavad liikmesriigid komisjonile aru meetmetest, mis nad on võtnud käesoleva raamotsuse täieliku järgimise tagamiseks ning eelkõige seoses sätetega, mida tuleb järgida juba andmete kogumisel. Komisjon uurib eelkõige artikli 1 lõike 2
  kohaldamist
  .

Muudatusettepanek 33

Nõukogu raamotsuse eelnõu

Artikkel 27a – lõige 2a (uus)

2a.
     
  Selleks võtab komisjon arvesse märkusi, mille on edastanud liikmesriikide parlamendid ja valitsused, Euroopa Parlament, direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel moodustatud töörühm, Euroopa Andmekaitseinspektor ja käesoleva raamotsuse artikli 25a alusel loodud töörühm.

---

(1)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 263.

(2)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 154.

---

Kolmapäev, 24. september 2008

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/150

---

Kolmapäev, 24. september 2008Migratsioon teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) *

P6_TA(2008)0441

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

2010/C 8 E/37

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12059/1/2008);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2008)0196);

võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0188/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0351/2008),

| 1. | kiidab nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| NÕUKOGU ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Nõukogu otsuse eelnõu


  Artikkel 11Aa (uus) |
| | Artikkel 11A a


  Aruandlus



  Iga kuue kuu järel ja esimest korda 2009. aasta esimese poolaasta lõpus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule eduaruande, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamist ja migreerumist Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II). |
| Muudatusettepanek 2 |
| Nõukogu otsuse eelnõu


  Artikkel 12 |
| Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2. | Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2
  ning igal juhul hiljemalt 30. juunil 2010. |

NÕUKOGU ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Nõukogu otsuse eelnõu

Artikkel 11Aa (uus)

Artikkel 11A a

Aruandlus

Iga kuue kuu järel ja esimest korda 2009. aasta esimese poolaasta lõpus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule eduaruande, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamist ja migreerumist Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II).

Muudatusettepanek 2

Nõukogu otsuse eelnõu

Artikkel 12

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2.

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2
  ning igal juhul hiljemalt 30. juunil 2010.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/151

---

Kolmapäev, 24. september 2008Migratsioon teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) *

P6_TA(2008)0442

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

2010/C 8 E/38

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (11925/2/2008);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2008)0197);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 66, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0189/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0352/2008),

| 1. | kiidab nõukogu määruse eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu määruse eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| NÕUKOGU ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Nõukogu määruse eelnõu


  Artikkel 11Aa (uus) |
| | Artikkel 11A a


  Aruandlus



  Iga kuue kuu järel ja esimest korda 2009. aasta esimese poolaasta lõpus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule eduaruande, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamist ja migreerumist Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II). |
| Muudatusettepanek 2 |
| Nõukogu määruse eelnõu


  Artikkel 12 – esimene lõik |
| Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2. | Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2
  ning igal juhul hiljemalt 30. juunil 2010
  . |

NÕUKOGU ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Nõukogu määruse eelnõu

Artikkel 11Aa (uus)

Artikkel 11A a

Aruandlus

Iga kuue kuu järel ja esimest korda 2009. aasta esimese poolaasta lõpus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule eduaruande, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamist ja migreerumist Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II).

Muudatusettepanek 2

Nõukogu määruse eelnõu

Artikkel 12 – esimene lõik

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2.

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2
  ning igal juhul hiljemalt 30. juunil 2010
  .

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/152

---

Kolmapäev, 24. september 2008Ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ***II

P6_TA(2008)0443

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

2010/C 8 E/39

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5719/3/2008 – C6-0225/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0589) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0334/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 184 E, 22.7.2008, lK 1.

(2)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lK 533.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0239

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2002/59/EÜ (4) vastuvõtmisega sai Euroopa Liit täiendavad vahendid merel inimelusid ohustavate olukordade ärahoidmiseks ja merekeskkonna kaitseks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2002/59/EÜ (4) vastuvõtmisega sai Euroopa Liit täiendavad vahendid merel inimelusid ohustavate olukordade ärahoidmiseks ja merekeskkonna kaitseks.

| (2) | Kuna käesolev direktiiv käsitleb direktiivi 2002/59/EÜ muutmist, ei kohaldata enamikku selles sisalduvatest kohustustest nende liikmesriikide suhtes, kellel mererannik ja meresadamad puuduvad. Seetõttu on ainsad kohustused, mida kohaldatakse Austria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Luksemburgi ja Slovakkia suhtes, nende liikmesriikide lipu all sõitvate laevadega seonduvad kohustused, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust teha koostööd selleks, et tagada ühilduvus muude transpordiliikide liikluskorraldusteenustega, eelkõige jõeteabeteenustega. |
| --- | --- |

(2)

Kuna käesolev direktiiv käsitleb direktiivi 2002/59/EÜ muutmist, ei kohaldata enamikku selles sisalduvatest kohustustest nende liikmesriikide suhtes, kellel mererannik ja meresadamad puuduvad. Seetõttu on ainsad kohustused, mida kohaldatakse Austria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Luksemburgi ja Slovakkia suhtes, nende liikmesriikide lipu all sõitvate laevadega seonduvad kohustused, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust teha koostööd selleks, et tagada ühilduvus muude transpordiliikide liikluskorraldusteenustega, eelkõige jõeteabeteenustega.

| (3) | Käesoleva direktiivi kohaselt peab rannikualade liikmesriikidel olema võimalik vahetada teavet, mida nad koguvad oma alluvusalasse kuuluvates piirkondades teostatavatel laevaliikluse seire missioonidel. Komisjoni ja liikmesriikide vahelisel kokkuleppel välja arendatud ühenduse teabevahetussüsteem SafeSeaNet (edaspidi „SafeSeaNet”) hõlmab ühelt poolt andmevahetusvõrku ja teiselt poolt laevade ja nende lasti kohta kättesaadavate põhiliste andmete standardiseerimist (eelteated ja aruanded). Nii võimaldab see kindlaks määrata laevade asukohta ning edastada ametivõimudele täpset ja ajakohast teavet Euroopa vetes olevate laevade kohta, nende liikumise ja ohtliku või saastava lasti kohta, samuti merel aset leidvate ohtlike juhtumite kohta. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiivi kohaselt peab rannikualade liikmesriikidel olema võimalik vahetada teavet, mida nad koguvad oma alluvusalasse kuuluvates piirkondades teostatavatel laevaliikluse seire missioonidel. Komisjoni ja liikmesriikide vahelisel kokkuleppel välja arendatud ühenduse teabevahetussüsteem SafeSeaNet (edaspidi „SafeSeaNet”) hõlmab ühelt poolt andmevahetusvõrku ja teiselt poolt laevade ja nende lasti kohta kättesaadavate põhiliste andmete standardiseerimist (eelteated ja aruanded). Nii võimaldab see kindlaks määrata laevade asukohta ning edastada ametivõimudele täpset ja ajakohast teavet Euroopa vetes olevate laevade kohta, nende liikumise ja ohtliku või saastava lasti kohta, samuti merel aset leidvate ohtlike juhtumite kohta.

| (4) | Sellega seoses on selliselt kogutud teabe operatiivse ärakasutamise tagamiseks peamine, et käesolevas direktiivis osutatud andmekogumiseks ja -vahetuseks vajalik ning siseriiklike haldusasutuste poolt rakendatav infrastruktuur oleks integreeritud SafeSeaNeti. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses on selliselt kogutud teabe operatiivse ärakasutamise tagamiseks peamine, et käesolevas direktiivis osutatud andmekogumiseks ja -vahetuseks vajalik ning siseriiklike haldusasutuste poolt rakendatav infrastruktuur oleks integreeritud SafeSeaNeti.

| (5) | Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt teatavaks tehtud ja vahetatud teabe hulgas on erilise tähtsusega teave merel veetavate ohtlike või saastavate kaupade täpsete omaduste kohta. Seda ning hiljutisi laevaõnnetusjuhtumeid silmas pidades tuleks rannikualade ametivõimudele võimaldada lihtsam juurdepääs teabele meritsi veetavate süsivesinike omaduste kohta, mis on peamine kõige sobivamate kontrollimeetodite valikul, ning tagada neile hädaolukorras otseühendus käitajatega, kes on veetavate toodete alal parimad asjatundjad. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt teatavaks tehtud ja vahetatud teabe hulgas on erilise tähtsusega teave merel veetavate ohtlike või saastavate kaupade täpsete omaduste kohta. Seda ning hiljutisi laevaõnnetusjuhtumeid silmas pidades tuleks rannikualade ametivõimudele võimaldada lihtsam juurdepääs teabele meritsi veetavate süsivesinike omaduste kohta, mis on peamine kõige sobivamate kontrollimeetodite valikul, ning tagada neile hädaolukorras otseühendus käitajatega, kes on veetavate toodete alal parimad asjatundjad.

| (6) | 1. novembri 1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel („SOLAS konventsioon”) osutatud automaatsed laevade identifitseerimise süsteemid (AIS – automaatne identifitseerimissüsteem) võimaldavad mitte üksnes parandada nende laevade seiret, vaid eelkõige muuta neid tiheda laevaliikluse oludes turvalisemaks. Seega on automaatsed identifitseerimissüsteemid lisatud direktiivi 2002/59/EÜ jõustamistingimustesse. Võttes arvesse selliste kokkupõrgete suurt arvu, mille puhul kaubalaevad ei ole kalalaevu märganud või mille puhul kalalaevad ei ole märganud enda ümber kaubalaevu, on kõnealuse meetme laiendamine üle 15-meetrise pikkusega kalalaevadele väga soovitav. Euroopa Kalandusfondi raames võib anda rahalist toetust automaatsete identifitseerimissüsteemide taoliste ohutusseadmete paigaldamiseks kalalaevade pardale.
  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on tunnistanud, et laevade edastatud automaatsete identifitseerimissüsteemide andmete avaldamine kaubanduslikel eesmärkidel Internetis või mujal võib kahjustada laevade ja sadamarajatiste ohutust ja turvalisust, ning nõudnud tungivalt, et IMO liikmesriikide valitsused takistaksid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele nende isikute tegevust, kes võimaldavad automaatsete identifitseerimissüsteemide andmetele juurdepääsu Internetis või mujal. Lisaks ei tohiks laevateid ja lasti käsitlevate automaatsete identifitseerimissüsteemide andmete kättesaadavus kahjustada mereveonduses osalejate vahelist ausat konkurentsi. |
| --- | --- |

(6)

1. novembri 1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel („SOLAS konventsioon”) osutatud automaatsed laevade identifitseerimise süsteemid (AIS – automaatne identifitseerimissüsteem) võimaldavad mitte üksnes parandada nende laevade seiret, vaid eelkõige muuta neid tiheda laevaliikluse oludes turvalisemaks. Seega on automaatsed identifitseerimissüsteemid lisatud direktiivi 2002/59/EÜ jõustamistingimustesse. Võttes arvesse selliste kokkupõrgete suurt arvu, mille puhul kaubalaevad ei ole kalalaevu märganud või mille puhul kalalaevad ei ole märganud enda ümber kaubalaevu, on kõnealuse meetme laiendamine üle 15-meetrise pikkusega kalalaevadele väga soovitav. Euroopa Kalandusfondi raames võib anda rahalist toetust automaatsete identifitseerimissüsteemide taoliste ohutusseadmete paigaldamiseks kalalaevade pardale.
  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on tunnistanud, et laevade edastatud automaatsete identifitseerimissüsteemide andmete avaldamine kaubanduslikel eesmärkidel Internetis või mujal võib kahjustada laevade ja sadamarajatiste ohutust ja turvalisust, ning nõudnud tungivalt, et IMO liikmesriikide valitsused takistaksid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele nende isikute tegevust, kes võimaldavad automaatsete identifitseerimissüsteemide andmetele juurdepääsu Internetis või mujal. Lisaks ei tohiks laevateid ja lasti käsitlevate automaatsete identifitseerimissüsteemide andmete kättesaadavus kahjustada mereveonduses osalejate vahelist ausat konkurentsi.

| (7) | Kohustust paigaldada automaatsed identifitseerimissüsteemid tuleks käsitada ka kohustusena tagada automaatsete identifitseerimissüsteemide pidev toimimine, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelised eeskirjad või normid näevad ette navigatsiooniteabe kaitse. |
| --- | --- |

(7)

Kohustust paigaldada automaatsed identifitseerimissüsteemid tuleks käsitada ka kohustusena tagada automaatsete identifitseerimissüsteemide pidev toimimine, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelised eeskirjad või normid näevad ette navigatsiooniteabe kaitse.

| (8) | Komisjoni tellimusel läbi viidud uuringutest nähtub selgelt, et ei ole kasulik ega võimalik inkorporeerida automaatseid identifitseerimissüsteeme ühise kalanduspoliitika raames kasutatavatesse asukohamääramis- ja sidesüsteemidesse. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni tellimusel läbi viidud uuringutest nähtub selgelt, et ei ole kasulik ega võimalik inkorporeerida automaatseid identifitseerimissüsteeme ühise kalanduspoliitika raames kasutatavatesse asukohamääramis- ja sidesüsteemidesse.

| (9) | Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt on liikmesriigil taotluse korral õigus küsida teiselt liikmesriigilt teavet laeva ja sellel veetava ohtliku või saastava lasti kohta. Tähelepanu tuleks juhtida sellele, et see ei tähenda ühe liikmesriigi süstemaatilisi päringuid teisele, vaid pigem et sellist teavet võib taotleda üksnes meresõiduohutusega, -turvalisusega või merekeskkonna kaitsega seotud põhjustel. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt on liikmesriigil taotluse korral õigus küsida teiselt liikmesriigilt teavet laeva ja sellel veetava ohtliku või saastava lasti kohta. Tähelepanu tuleks juhtida sellele, et see ei tähenda ühe liikmesriigi süstemaatilisi päringuid teisele, vaid pigem et sellist teavet võib taotleda üksnes meresõiduohutusega, -turvalisusega või merekeskkonna kaitsega seotud põhjustel.

| (10) | Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma erimeetmeid oma käitumise või seisukorra poolest endast võimalikku ohtu kujutavate laevade suhtes. Sellest lähtuvalt näib soovitatav lisada nende laevade nimekirja laevad, millel ei ole rahuldavat kindlustuskatet või finantstagatisi või mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad kahjustada nende ohutut navigeerimist või ohustada keskkonda. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma erimeetmeid oma käitumise või seisukorra poolest endast võimalikku ohtu kujutavate laevade suhtes. Sellest lähtuvalt näib soovitatav lisada nende laevade nimekirja laevad, millel ei ole rahuldavat kindlustuskatet või finantstagatisi või mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad kahjustada nende ohutut navigeerimist või ohustada keskkonda.

| (11) | Vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ erakordselt halbadest ilmastikuoludest tingitud ohtude kohta näib vajalik võtta arvesse merelaevandusele jäätumisest tingitud võimalikke ohtusid. Seega, kui liikmesriigi poolt määratud pädev asutus leiab kvalifitseeritud meteoroloogiliselt teabetalituselt saadud jääolude prognoosi alusel, et meresõiduolud kujutavad tõsist ohtu inimeludele või tõsist saastusohtu, peaks ta sellest teatama oma territoriaalvetes viibivate või vastavas piirkonnas asuvatesse sadamatesse siseneda või nendest väljuda soovivate laevade kaptenitele. Nimetatud asutus peaks suutma võtta kõik asjakohased meetmed inimelude ohutuse tagamiseks merel ja keskkonna kaitsmiseks.
  Vastavalt SOLAS konventsiooni peatüki II-1 osa A-1 reeglile 3.1 vastutavad liikmesriigid selle tagamise eest, et nende lipu all sõitvad laevad on projekteeritud, ehitatud ja neid hooldatakse kooskõlas nende haldusasutuste poolt tunnustatud klassifikatsiooniühingute struktuuriliste, mehhaaniliste ja elektriliste nõuetega. Seetõttu peaksid liikmesriigid kehtestama nõuded laevaliiklusele jäistes vetes vastavalt nõuetele, mida kohaldavad nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (5) kohaselt tunnustatud organisatsioonid, või samaväärsed siseriiklikud standardid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kontrollida, kas vajalik pardal olev dokumentatsioon tõendab, et laev vastab asjaomases piirkonnas valitsevatele jääoludele vastavatele vastupidavus- ja võimsusnõuetele. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ erakordselt halbadest ilmastikuoludest tingitud ohtude kohta näib vajalik võtta arvesse merelaevandusele jäätumisest tingitud võimalikke ohtusid. Seega, kui liikmesriigi poolt määratud pädev asutus leiab kvalifitseeritud meteoroloogiliselt teabetalituselt saadud jääolude prognoosi alusel, et meresõiduolud kujutavad tõsist ohtu inimeludele või tõsist saastusohtu, peaks ta sellest teatama oma territoriaalvetes viibivate või vastavas piirkonnas asuvatesse sadamatesse siseneda või nendest väljuda soovivate laevade kaptenitele. Nimetatud asutus peaks suutma võtta kõik asjakohased meetmed inimelude ohutuse tagamiseks merel ja keskkonna kaitsmiseks.
  Vastavalt SOLAS konventsiooni peatüki II-1 osa A-1 reeglile 3.1 vastutavad liikmesriigid selle tagamise eest, et nende lipu all sõitvad laevad on projekteeritud, ehitatud ja neid hooldatakse kooskõlas nende haldusasutuste poolt tunnustatud klassifikatsiooniühingute struktuuriliste, mehhaaniliste ja elektriliste nõuetega. Seetõttu peaksid liikmesriigid kehtestama nõuded laevaliiklusele jäistes vetes vastavalt nõuetele, mida kohaldavad nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (5) kohaselt tunnustatud organisatsioonid, või samaväärsed siseriiklikud standardid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kontrollida, kas vajalik pardal olev dokumentatsioon tõendab, et laev vastab asjaomases piirkonnas valitsevatele jääoludele vastavatele vastupidavus- ja võimsusnõuetele.

| (12) | Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad, kui olukord seda nõuab, koostama plaanid merehätta sattunud laevade parimais võimalikes tingimustes vastuvõtmiseks oma sadamates või muus kaitstud paigas, et piirata merel toimuvate õnnetusjuhtumite tagajärgede ulatust. Siiski, võttes arvesse abivajavate laevade ohutute paikade suuniseid, mis on lisatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 13. detsembri 2003. aasta resolutsioonile A.949(23) (edaspidi „IMO resolutsioon A.949(23)”), mis võeti vastu pärast direktiivi 2002/59/EÜ vastuvõtmist ja mis osutavad pigem abivajavatele laevadele ▐ kui merehätta sattunud laevadele, tuleks kõnealust direktiivi vastavalt muuta.
  Käesoleva direktiiviga ei piirata eeskirju, mida kohaldatakse päästeoperatsioonide suhtes, nagu näiteks 1979. aasta rahvusvahelises mereotsingute ja -pääste konventsioonis sätestatud eeskirju, kui inimelud on ohus. Nimetatud konventsioon kehtib seega täies ulatuses edasi. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad, kui olukord seda nõuab, koostama plaanid merehätta sattunud laevade parimais võimalikes tingimustes vastuvõtmiseks oma sadamates või muus kaitstud paigas, et piirata merel toimuvate õnnetusjuhtumite tagajärgede ulatust. Siiski, võttes arvesse abivajavate laevade ohutute paikade suuniseid, mis on lisatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 13. detsembri 2003. aasta resolutsioonile A.949(23) (edaspidi „IMO resolutsioon A.949(23)”), mis võeti vastu pärast direktiivi 2002/59/EÜ vastuvõtmist ja mis osutavad pigem abivajavatele laevadele ▐ kui merehätta sattunud laevadele, tuleks kõnealust direktiivi vastavalt muuta.
  Käesoleva direktiiviga ei piirata eeskirju, mida kohaldatakse päästeoperatsioonide suhtes, nagu näiteks 1979. aasta rahvusvahelises mereotsingute ja -pääste konventsioonis sätestatud eeskirju, kui inimelud on ohus. Nimetatud konventsioon kehtib seega täies ulatuses edasi.

| (13) | IMO resolutsiooni A.949(23) kohaselt ning komisjoni, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet”) ja liikmesriikide ühiselt tehtud tööst lähtuvalt on siiski vajalik kehtestada peamised sätted, mida hättasattunud laevade vastuvõtmise plaanid peaksid sisaldama, et tagada nende plaanide ühtlustatud ja tõhus rakendamine, ning selgitada liikmesriikide kohustuste ulatust. |
| --- | --- |

(13)

IMO resolutsiooni A.949(23) kohaselt ning komisjoni, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet”) ja liikmesriikide ühiselt tehtud tööst lähtuvalt on siiski vajalik kehtestada peamised sätted, mida hättasattunud laevade vastuvõtmise plaanid peaksid sisaldama, et tagada nende plaanide ühtlustatud ja tõhus rakendamine, ning selgitada liikmesriikide kohustuste ulatust.

| (14) | IMO resolutsioon A.949(23) on aluseks liikmesriikide poolt koostatavatele mis tahes plaanidele selle kohta, kuidas tõhusalt reageerida abivajavatest laevadest tingitud ohtudele. Selliste ohtudega seotud riskide hindamisel võivad liikmesriigid siiski oma eriolukorda silmas pidades võtta arvesse muid tegureid, nagu merevee kasutamine joogiveega varustamiseks ning elektrienergia tootmine. |
| --- | --- |

(14)

IMO resolutsioon A.949(23) on aluseks liikmesriikide poolt koostatavatele mis tahes plaanidele selle kohta, kuidas tõhusalt reageerida abivajavatest laevadest tingitud ohtudele. Selliste ohtudega seotud riskide hindamisel võivad liikmesriigid siiski oma eriolukorda silmas pidades võtta arvesse muid tegureid, nagu merevee kasutamine joogiveega varustamiseks ning elektrienergia tootmine.

| (15) | Laevade kaptenite ja meeskonna täieliku koostöö ja usalduse saavutamiseks on vajalik tagada abivajavate laevade kaptenitele ja meeskonnale hea ja õiglane kohtlemine asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste poolt. Selleks on liikmesriikidel soovitatav kohaldada kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega meremeeste õiglast kohtlemist laevaõnnetusjuhtumi korral käsitlevate IMO suuniste asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

(15)

Laevade kaptenite ja meeskonna täieliku koostöö ja usalduse saavutamiseks on vajalik tagada abivajavate laevade kaptenitele ja meeskonnale hea ja õiglane kohtlemine asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste poolt. Selleks on liikmesriikidel soovitatav kohaldada kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega meremeeste õiglast kohtlemist laevaõnnetusjuhtumi korral käsitlevate IMO suuniste asjakohaseid sätteid.

| (16) | Kui laev vajab abi, võib vastu võtta otsuse selle laeva ohutusse paika paigutamise kohta.
  See on eriti oluline merehäda korral, see tähendab olukorras, kus võib järgneda laeva hukkumine või tekkida oht keskkonnale või laevaliiklusele. Kõikidel sellistel juhtudel peab olema võimalik igas liikmesriigis või piirkonnas (sõltuvalt liikmesriigi sisemisest struktuurist) paluda abi sõltumatult asutuselt, kellel on vajalikud volitused ja eriteadmised kõikide vajalike otsuste tegemiseks, ning aidata abivajavat laeva eesmärgiga kaitsta inimelusid ja keskkonda ning vähendada majanduslikku kahju. Soovitav on, et asjakohased pädevad asutused oleksid alalised. Eelkõige peaks kõnealune asutus olema volitatud sõltumatult otsustama abivajava laeva paigutamise üle ohutusse paika.
  Selleks tuleks
  tal
  vastavas laevade ohutusse paika paigutamise plaanis sisalduva teabe põhjal olukorda eelnevalt hinnata. |
| --- | --- |

(16)

Kui laev vajab abi, võib vastu võtta otsuse selle laeva ohutusse paika paigutamise kohta.
  See on eriti oluline merehäda korral, see tähendab olukorras, kus võib järgneda laeva hukkumine või tekkida oht keskkonnale või laevaliiklusele. Kõikidel sellistel juhtudel peab olema võimalik igas liikmesriigis või piirkonnas (sõltuvalt liikmesriigi sisemisest struktuurist) paluda abi sõltumatult asutuselt, kellel on vajalikud volitused ja eriteadmised kõikide vajalike otsuste tegemiseks, ning aidata abivajavat laeva eesmärgiga kaitsta inimelusid ja keskkonda ning vähendada majanduslikku kahju. Soovitav on, et asjakohased pädevad asutused oleksid alalised. Eelkõige peaks kõnealune asutus olema volitatud sõltumatult otsustama abivajava laeva paigutamise üle ohutusse paika.
  Selleks tuleks
  tal
  vastavas laevade ohutusse paika paigutamise plaanis sisalduva teabe põhjal olukorda eelnevalt hinnata.

| (17) | Abivajavate laevade paigutamise plaanid peaksid täpselt kirjeldama otsustusahelat hädasignaali andmise või sellistes olukordades tegutsemise korral. Asjaomased ametiasutused ja nende ülesanded ning asjassepuutuvate osapoolte vahelised sidevahendid peaksid olema selgelt kirjeldatud. Kohaldatav kord peaks tagama võimaluse võtta kiiresti vastu asjakohane
  otsus, mis põhineb
  pädevatele asutustele kättesaadavatel
  spetsiifilistel merendusalastel
  teadmistel
  selliste juhtumitega tegelemisel, millel võivad olla tõsiselt kahjulikud tagajärjed,
  ja piisaval teabel ▐. |
| --- | --- |

(17)

Abivajavate laevade paigutamise plaanid peaksid täpselt kirjeldama otsustusahelat hädasignaali andmise või sellistes olukordades tegutsemise korral. Asjaomased ametiasutused ja nende ülesanded ning asjassepuutuvate osapoolte vahelised sidevahendid peaksid olema selgelt kirjeldatud. Kohaldatav kord peaks tagama võimaluse võtta kiiresti vastu asjakohane
  otsus, mis põhineb
  pädevatele asutustele kättesaadavatel
  spetsiifilistel merendusalastel
  teadmistel
  selliste juhtumitega tegelemisel, millel võivad olla tõsiselt kahjulikud tagajärjed,
  ja piisaval teabel ▐.

| (18) | Liikmesriigid peaksid nende plaanide koostamisel koguma teavet võimalikest ohututest paikadest rannikul, selleks et võimaldada pädeval asutusel õnnetusjuhtumi või ohtliku juhtumi korral selgesti ja kiiresti kindlaks teha kõige sobivamad piirkonnad abivajavate laevade paigutamiseks. Selline teave peaks sisaldama kaalumisel olevate paikade teatud tunnusjoonte kirjeldust ning abivajavate laevade paigutamist või õnnetusjuhtumi või reostuse tagajärgedega võitlemist lihtsustavate olemasolevate seadmete ja rajatiste kirjeldust. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid nende plaanide koostamisel koguma teavet võimalikest ohututest paikadest rannikul, selleks et võimaldada pädeval asutusel õnnetusjuhtumi või ohtliku juhtumi korral selgesti ja kiiresti kindlaks teha kõige sobivamad piirkonnad abivajavate laevade paigutamiseks. Selline teave peaks sisaldama kaalumisel olevate paikade teatud tunnusjoonte kirjeldust ning abivajavate laevade paigutamist või õnnetusjuhtumi või reostuse tagajärgedega võitlemist lihtsustavate olemasolevate seadmete ja rajatiste kirjeldust.

| (19) | On oluline, et laeva ohutusse paika paigutamise üle otsustavate pädevate asutuste ning hädasignaalide vastuvõtmise ning nende töötlemise eest vastutavate asutuste nimekiri avaldatakse sobival viisil. Samuti võib osutuda kasulikuks, et kõnealune teave oleks kättesaadav ka merel abioperatsioonides osalejatele, sealhulgas abi andvatele ja pukseerimisteenust osutavatele ettevõtetele ning nende naaberliikmesriikide asutustele, keda võib merel tekkinud hädaolukord mõjutada. |
| --- | --- |

(19)

On oluline, et laeva ohutusse paika paigutamise üle otsustavate pädevate asutuste ning hädasignaalide vastuvõtmise ning nende töötlemise eest vastutavate asutuste nimekiri avaldatakse sobival viisil. Samuti võib osutuda kasulikuks, et kõnealune teave oleks kättesaadav ka merel abioperatsioonides osalejatele, sealhulgas abi andvatele ja pukseerimisteenust osutavatele ettevõtetele ning nende naaberliikmesriikide asutustele, keda võib merel tekkinud hädaolukord mõjutada.

| (20) | Finantstagatiste või kindlustuse puudumine ei vabasta liikmesriiki kohustusest aidata abivajavat laeva ja paigutada see ohutusse paika, kui sellega vähendatakse ohtu meeskonnale ja keskkonnale. Kuigi pädevad asutused võivad kontrollida, kas laeval on kindlustuskate või muu finantstagatis, mis võimaldab selle ohutusse paika paigutamisega seotud kulude ja kahju asjakohast hüvitamist, ei või sellise teabe nõudmine päästeoperatsiooni edasi lükata. |
| --- | --- |

(20)

Finantstagatiste või kindlustuse puudumine ei vabasta liikmesriiki kohustusest aidata abivajavat laeva ja paigutada see ohutusse paika, kui sellega vähendatakse ohtu meeskonnale ja keskkonnale. Kuigi pädevad asutused võivad kontrollida, kas laeval on kindlustuskate või muu finantstagatis, mis võimaldab selle ohutusse paika paigutamisega seotud kulude ja kahju asjakohast hüvitamist, ei või sellise teabe nõudmine päästeoperatsiooni edasi lükata.

| (21) | Sadamad, mis võtavad vastu abivajava laeva, peavad saama arvestada sellega, et neile hüvitatakse kiiresti kõik päästeoperatsiooniga seotud kulud ja kahju. Selleks on oluline kohaldada mitte ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2008/.../EÜ [laevaomanike tsiviilvastutuse ja finantstagatiste kohta] (6) ja rahvusvahelise naftareostuse hüvitusfondi eeskirju, vaid ka 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutusest ja kahju hüvitamisest ohtlike ja kahjulike ainete mereveol, 2001. aasta rahvusvahelist konventsiooni punkrikütuse reostusekahjudega seotud tsiviilvastutuse kohta ja 2007. aasta laevavraki eemaldamist käsitlevat konventsiooni. Seetõttu peaksid liikmesriigid kõnealused konventsioonid võimalikult kiiresti ratifitseerima. Erandjuhtudel, eriti kui laeva ohutusse paika paigutamisega sadamale tekitatud kulusid ja majanduslikku kahju ei kaeta laevaomanike finantstagatiste või muude hüvitamisvahendite abil, peaksid liikmesriigid tagama kõnealuste kulude ja kahju hüvitamise. |
| --- | --- |

(21)

Sadamad, mis võtavad vastu abivajava laeva, peavad saama arvestada sellega, et neile hüvitatakse kiiresti kõik päästeoperatsiooniga seotud kulud ja kahju. Selleks on oluline kohaldada mitte ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2008/.../EÜ [laevaomanike tsiviilvastutuse ja finantstagatiste kohta] (6) ja rahvusvahelise naftareostuse hüvitusfondi eeskirju, vaid ka 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutusest ja kahju hüvitamisest ohtlike ja kahjulike ainete mereveol, 2001. aasta rahvusvahelist konventsiooni punkrikütuse reostusekahjudega seotud tsiviilvastutuse kohta ja 2007. aasta laevavraki eemaldamist käsitlevat konventsiooni. Seetõttu peaksid liikmesriigid kõnealused konventsioonid võimalikult kiiresti ratifitseerima. Erandjuhtudel, eriti kui laeva ohutusse paika paigutamisega sadamale tekitatud kulusid ja majanduslikku kahju ei kaeta laevaomanike finantstagatiste või muude hüvitamisvahendite abil, peaksid liikmesriigid tagama kõnealuste kulude ja kahju hüvitamise.

| (22) | Laevaliikluse seire ja korraldamise meetmete eriotstarve on võimaldada liikmesriikidel saada tegelikku teavet nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes viibivate laevade kohta ja seega võimaldada neil vajadusel võtta tõhusamaid meetmeid võimalike ohtude vältimiseks. Kogutud teabe jagamine aitab parandada selle kvaliteeti ning lihtsustab selle töötlemist. |
| --- | --- |

(22)

Laevaliikluse seire ja korraldamise meetmete eriotstarve on võimaldada liikmesriikidel saada tegelikku teavet nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes viibivate laevade kohta ja seega võimaldada neil vajadusel võtta tõhusamaid meetmeid võimalike ohtude vältimiseks. Kogutud teabe jagamine aitab parandada selle kvaliteeti ning lihtsustab selle töötlemist.

| (23) | Liikmesriigid ja komisjon on vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ teinud olulisi edusamme elektroonilise andmevahetuse ühtlustamisel, eelkõige ohtliku või saastava kauba vedude osas. Alates 2002. aastast välja töötatud SafeSeaNet peaks tänaseks olema kasutusele võetud ühenduse ulatusega vahejaamade võrgustikuna.
  Oluline on tagada, et SafeSeaNeti kasutamisega ei kaasneks merendussektori suurenenud haldus- või finantskoormus, et toimub ühtlustamine rahvusvaheliste eeskirjadega ja arvesse võetakse konfidentsiaalsust seoses võimalike mis tahes kaubanduslike mõjudega. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid ja komisjon on vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ teinud olulisi edusamme elektroonilise andmevahetuse ühtlustamisel, eelkõige ohtliku või saastava kauba vedude osas. Alates 2002. aastast välja töötatud SafeSeaNet peaks tänaseks olema kasutusele võetud ühenduse ulatusega vahejaamade võrgustikuna.
  Oluline on tagada, et SafeSeaNeti kasutamisega ei kaasneks merendussektori suurenenud haldus- või finantskoormus, et toimub ühtlustamine rahvusvaheliste eeskirjadega ja arvesse võetakse konfidentsiaalsust seoses võimalike mis tahes kaubanduslike mõjudega.

| (24) | Uute tehnoloogiate ja eriti nende kosmoserakenduste alal tehtud edusammud, näiteks
  satelliidipõhised
  laevaseiresüsteemid, pildistussüsteemid või ka
  Galileo
  , võimaldavad tänapäeval laiendada liiklusjärelevalvet ka avamerele ja tagada sellega Euroopa vete parem hõlmatus.
  Lisaks on IMO muutnud SOLAS konventsiooni meresõiduohutuse ja -turvalisuse ja merekeskkonna arengute arvessevõtmiseks, et töötada välja süsteemid ülemaailmseks laevade kaugtuvastuseks ja jälgimiseks (LRIT). Vastavalt IMO poolt heaks kiidetud kavale, võimalusele rajada piirkondlikke LRIT andmekeskusi, ja arvestades SafeSeaNetist saadud kogemusi, tuleks LRIT andmete kogumiseks ja haldamiseks rajada LRIT Euroopa andmekeskus. LRIT andmete kasutamiseks peavad liikmesriigid olema ühendatud LRIT Euroopa andmekeskusega. |
| --- | --- |

(24)

Uute tehnoloogiate ja eriti nende kosmoserakenduste alal tehtud edusammud, näiteks
  satelliidipõhised
  laevaseiresüsteemid, pildistussüsteemid või ka
  Galileo
  , võimaldavad tänapäeval laiendada liiklusjärelevalvet ka avamerele ja tagada sellega Euroopa vete parem hõlmatus.
  Lisaks on IMO muutnud SOLAS konventsiooni meresõiduohutuse ja -turvalisuse ja merekeskkonna arengute arvessevõtmiseks, et töötada välja süsteemid ülemaailmseks laevade kaugtuvastuseks ja jälgimiseks (LRIT). Vastavalt IMO poolt heaks kiidetud kavale, võimalusele rajada piirkondlikke LRIT andmekeskusi, ja arvestades SafeSeaNetist saadud kogemusi, tuleks LRIT andmete kogumiseks ja haldamiseks rajada LRIT Euroopa andmekeskus. LRIT andmete kasutamiseks peavad liikmesriigid olema ühendatud LRIT Euroopa andmekeskusega.

| (25) | Selleks, et hoida kulusid kokku ja vältida seadmete mittevajalikku paigaldamist automaatsete identifitseerimissüsteemide seirejaamadega hõlmatud merepiirkondades liikuvate laevade pardale, tuleks automaatsete identifitseerimissüsteemide andmed integreerida LRIT süsteemi. Selleks peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema kõik asjakohased algatused, eelkõige IMO raames. |
| --- | --- |

(25)

Selleks, et hoida kulusid kokku ja vältida seadmete mittevajalikku paigaldamist automaatsete identifitseerimissüsteemide seirejaamadega hõlmatud merepiirkondades liikuvate laevade pardale, tuleks automaatsete identifitseerimissüsteemide andmed integreerida LRIT süsteemi. Selleks peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema kõik asjakohased algatused, eelkõige IMO raames.

| (26) | Direktiivi 2002/59/EÜ alusel kogutud meresõiduohutust käsitleva teabe parimal võimalikul viisil ja ühenduse tasandil ühtlustatud ärakasutamise kindlustamiseks peaks komisjonil olema võimalik vajadusel neid andmeid töödelda ja kasutada ning edastada neid liikmesriikide määratud ametiasutustele. |
| --- | --- |

(26)

Direktiivi 2002/59/EÜ alusel kogutud meresõiduohutust käsitleva teabe parimal võimalikul viisil ja ühenduse tasandil ühtlustatud ärakasutamise kindlustamiseks peaks komisjonil olema võimalik vajadusel neid andmeid töödelda ja kasutada ning edastada neid liikmesriikide määratud ametiasutustele.

| (27) | Sellega seoses näitas süsteemi Equasis väljaarendamine, kui tähtis on meresõiduohutuskultuuri edendamine, eelkõige merevedude käitajate hulgas. Komisjon peaks olema võimeline kaasa aitama meresõiduohutusega seotud mis tahes teabe levitamisele, eelkõige nimetatud süsteemi kaudu. |
| --- | --- |

(27)

Sellega seoses näitas süsteemi Equasis väljaarendamine, kui tähtis on meresõiduohutuskultuuri edendamine, eelkõige merevedude käitajate hulgas. Komisjon peaks olema võimeline kaasa aitama meresõiduohutusega seotud mis tahes teabe levitamisele, eelkõige nimetatud süsteemi kaudu.

| (28) | Käesoleva direktiivi alusel kogutud andmeid võib levitada ja kasutada ainult eesmärgiga ennetada merel inimeludele ohtliku olukorra teket või merekeskkonna kaitsmise eesmärgil. Seetõttu on soovitav, et komisjon uuriks, kuidas lahendada võimalikke võrgu- ja infoturbe probleeme. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiivi alusel kogutud andmeid võib levitada ja kasutada ainult eesmärgiga ennetada merel inimeludele ohtliku olukorra teket või merekeskkonna kaitsmise eesmärgil. Seetõttu on soovitav, et komisjon uuriks, kuidas lahendada võimalikke võrgu- ja infoturbe probleeme.

| (29) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), (7) koondatakse meresõiduohutust, laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning laevade pardal elu- ja töötingimuste kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide alusel loodud komiteede ülesanded. Seetõttu tuleks olemasolev komitee asendada laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteega (COSS). |
| --- | --- |

(29)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), (7) koondatakse meresõiduohutust, laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning laevade pardal elu- ja töötingimuste kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide alusel loodud komiteede ülesanded. Seetõttu tuleks olemasolev komitee asendada laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteega (COSS).

| (30) | Samuti tuleks arvesse võtta osutatud rahvusvaheliste õigusaktide muudatusi. |
| --- | --- |

(30)

Samuti tuleks arvesse võtta osutatud rahvusvaheliste õigusaktide muudatusi.

| (31) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8). |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

| (32) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta direktiivi 2002/59/EÜ, et kohaldada sellega seotud hilisemaid rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtud muudatusi,

  muuta I, III ja IV lisa vastavalt saadud kogemustele, kehtestada nõudeid LRIT seadmete paigaldamise kohta liikmesriikide automaatsete identifitseerimissüsteemide püsijaamadega hõlmatud vetes liikuvate laevade pardale, kehtestada poliitikat ja põhimõtteid, mis reguleerivad juurdepääsu LRIT Euroopa andmekeskuses hoitavale teabele, ning muuta määratlusi, viiteid või lisasid, et viia need kooskõlla ühenduse või rahvusvahelise õigusega
  . Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse direktiivi ║ vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(32)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta direktiivi 2002/59/EÜ, et kohaldada sellega seotud hilisemaid rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtud muudatusi,

  muuta I, III ja IV lisa vastavalt saadud kogemustele, kehtestada nõudeid LRIT seadmete paigaldamise kohta liikmesriikide automaatsete identifitseerimissüsteemide püsijaamadega hõlmatud vetes liikuvate laevade pardale, kehtestada poliitikat ja põhimõtteid, mis reguleerivad juurdepääsu LRIT Euroopa andmekeskuses hoitavale teabele, ning muuta määratlusi, viiteid või lisasid, et viia need kooskõlla ühenduse või rahvusvahelise õigusega
  . Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse direktiivi ║ vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (33) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) (9) annab amet komisjonile ja liikmesriikidele direktiivi 2002/59/EÜ rakendamisel vajalikku abi. |
| --- | --- |

(33)

▐

| (34) | Direktiivi 2002/59/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(34)

Direktiivi 2002/59/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Muudatused

Direktiivi 2002/59/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:










  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:


  „
  Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada ühenduses laevaliikluse seire- ja teabesüsteem, et suurendada mereliikluse ohutust ja tõhusust, tõsta sadamate ja meresõidu turvalisust, parandada asutuste tegevust ohtlike juhtumite, õnnetusjuhtumite või võimalike ohuolukordade korral merel, kaasa arvatud otsingu- ja päästetegevus, ning aidata kaasa laevade põhjustatud reostuse paremale tõkestamisele ja avastamisele.
  ” |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„
  Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada ühenduses laevaliikluse seire- ja teabesüsteem, et suurendada mereliikluse ohutust ja tõhusust, tõsta sadamate ja meresõidu turvalisust, parandada asutuste tegevust ohtlike juhtumite, õnnetusjuhtumite või võimalike ohuolukordade korral merel, kaasa arvatud otsingu- ja päästetegevus, ning aidata kaasa laevade põhjustatud reostuse paremale tõkestamisele ja avastamisele.
  ”

| b) | lisatakse järgmine lõik:


  „
  Käesoleva direktiiviga kehtestatakse mereveoahela ettevõtjate kohustuste teatavate aspektide suhtes kohaldatavad tsiviilvastutusalased eeskirjad ning nähakse ette asjakohane meremeeste finantskaitse laeva mahajätu korral.
  ” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„
  Käesoleva direktiiviga kehtestatakse mereveoahela ettevõtjate kohustuste teatavate aspektide suhtes kohaldatavad tsiviilvastutusalased eeskirjad ning nähakse ette asjakohane meremeeste finantskaitse laeva mahajätu korral.
  ”

| 3) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Käesolevat direktiivi kohaldatakse:








  — | laevade suhtes, mille kogumahutavus on 300 tonni või rohkem, kui ei ole sätestatud teisiti, ja |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

—

laevade suhtes, mille kogumahutavus on 300 tonni või rohkem, kui ei ole sätestatud teisiti, ja

| — | vastavalt rahvusvahelisele õigusele liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevate merealade suhtes.
  ” |
| --- | --- |

—

vastavalt rahvusvahelisele õigusele liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevate merealade suhtes.
  ”

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:







  i) | sissejuhatavad sõnad asendatakse järgmisega:
  „Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat direktiivi:” |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatavad sõnad asendatakse järgmisega:

„Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat direktiivi:”

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:








  „
  c) | laeval kasutatava proviandi ja seadmete suhtes.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„
  c)

laeval kasutatava proviandi ja seadmete suhtes.
  ”

| 4) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „asjakohased rahvusvahelised dokumendid – järgmised dokumendid nende ajakohastatud versioonis:” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti a muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„asjakohased rahvusvahelised dokumendid – järgmised dokumendid nende ajakohastatud versioonis:”

| ii) | neljanda taande järele lisatakse järgmine taane:








  „— | „1996. aasta konventsioon”
  –
  IMO 1976. aasta merinõuete korral vastutuse piiramise konventsiooni, mida on muudetud 1996. aasta protokolliga, konsolideeritud versioon;
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

neljanda taande järele lisatakse järgmine taane:

„—

„1996. aasta konventsioon”
  –
  IMO 1976. aasta merinõuete korral vastutuse piiramise konventsiooni, mida on muudetud 1996. aasta protokolliga, konsolideeritud versioon;
  ”

| iii) | lisatakse järgmised taanded:






  „— | „IMO resolutsioon A.917(22)” - Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 917(22) „Automaatsete identifitseerimissüsteemide laevapardal kasutamise suunised”, mida on muudetud IMO resolutsiooniga A.956(23); |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised taanded:

„—

„IMO resolutsioon A.917(22)” - Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 917(22) „Automaatsete identifitseerimissüsteemide laevapardal kasutamise suunised”, mida on muudetud IMO resolutsiooniga A.956(23);

| — | „IMO resolutsioon A.930(22)”
  –
  IMO ja Rahvusvahelise Tööbüroo haldusnõukogu resolutsioon pealkirjaga „Finantstagatise andmise eeskirjad laeva mahajätu korral meremeeste poolt” |
| --- | --- |

—

„IMO resolutsioon A.930(22)”
  –
  IMO ja Rahvusvahelise Tööbüroo haldusnõukogu resolutsioon pealkirjaga „Finantstagatise andmise eeskirjad laeva mahajätu korral meremeeste poolt”

| — | „IMO resolutsioon A.949(23)” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 949(23) „Abivajavate laevade ohutute paikade suunised”; |
| --- | --- |

—

„IMO resolutsioon A.949(23)” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 949(23) „Abivajavate laevade ohutute paikade suunised”;

| — | „IMO resolutsioon A.950(23)” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 950(23) „Mereabiteenistused (MAS)”; |
| --- | --- |

—

„IMO resolutsioon A.950(23)” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 950(23) „Mereabiteenistused (MAS)”;

| — | „meremeeste õiglast kohtlemist laevaõnnetusjuhtumi korral käsitlevad IMO suunised” – IMO juriidilise komitee ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu 27. aprilli 2006. aasta resolutsioonile LEG.3(91) lisatud suunised;
  ”; |
| --- | --- |

—

„meremeeste õiglast kohtlemist laevaõnnetusjuhtumi korral käsitlevad IMO suunised” – IMO juriidilise komitee ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu 27. aprilli 2006. aasta resolutsioonile LEG.3(91) lisatud suunised;
  ”;

| b) | punkti k asendatakse järgmisega:






  „k) | k pädevad asutused – liikmesriikide poolt käesolevas direktiivis sätestatud ülesandeid täitma määratud asutused ja organisatsioonid;” |
| --- | --- | --- |

b)

punkti k asendatakse järgmisega:

„k)

k pädevad asutused – liikmesriikide poolt käesolevas direktiivis sätestatud ülesandeid täitma määratud asutused ja organisatsioonid;”

| c) | lisatakse järgmine punkt:








  „
  k a) | „laevaomanik” – laeva omanik või mõni muu organisatsioon või isik, nagu laeva käitaja, agent või laevapereta prahtija, kellele laevaomanik on andnud vastutuse laeva käitamise eest ja kes sellist vastutust võttes on nõustunud enda kanda võtma kõik sellega kaasnevad kohustused ja kogu vastutuse;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt:

„
  k a)

„laevaomanik” – laeva omanik või mõni muu organisatsioon või isik, nagu laeva käitaja, agent või laevapereta prahtija, kellele laevaomanik on andnud vastutuse laeva käitamise eest ja kes sellist vastutust võttes on nõustunud enda kanda võtma kõik sellega kaasnevad kohustused ja kogu vastutuse;
  ”

| d) | lisatakse järgmised punktid:






  „s) | „SafeSeaNet” – komisjoni ja liikmesriikide koostöös välja arendatud ühenduse meresõiduohutuse teabevahetussüsteem ühenduse õigusaktide rakendamise tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmised punktid:

„s)

„SafeSeaNet” – komisjoni ja liikmesriikide koostöös välja arendatud ühenduse meresõiduohutuse teabevahetussüsteem ühenduse õigusaktide rakendamise tagamiseks;

| t) | „regulaarvedu” – avaliku sõidugraafiku alusel või sellise regulaarsuse või sagedusega kahe või mitme sadama vahelise ühenduse tagamiseks korraldatavaid laevade ülesõitude seeria, mis moodustavad äratuntava süstemaatilise ülesõiduteenuse; |
| --- | --- |

t)

„regulaarvedu” – avaliku sõidugraafiku alusel või sellise regulaarsuse või sagedusega kahe või mitme sadama vahelise ühenduse tagamiseks korraldatavaid laevade ülesõitude seeria, mis moodustavad äratuntava süstemaatilise ülesõiduteenuse;

| u) | „kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud vee-elusressursside ärieesmärgil kasutamiseks; |
| --- | --- |

u)

„kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud vee-elusressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

| v) | „abivajav laev” – laev, mis on sellises olukorras, kus võib järgneda laeva hukkumine või tekkida oht keskkonnale või laevaliiklusele.
  Pardal olevate isikute päästmist reguleerib vajaduse korral SAR konventsioon, mis on käesoleva direktiivi sätete suhtes ülimuslik; |
| --- | --- |

v)

„abivajav laev” – laev, mis on sellises olukorras, kus võib järgneda laeva hukkumine või tekkida oht keskkonnale või laevaliiklusele.
  Pardal olevate isikute päästmist reguleerib vajaduse korral SAR konventsioon, mis on käesoleva direktiivi sätete suhtes ülimuslik;

| w) | „tsiviilvastutus” – 1996. aasta konventsiooni tähenduses vastutus, mille kohaselt on kolmandal isikul, kes pole kahju tekitanud mereveotoimingu osaline, õigus antud konventsiooni artikli 2 alusel esitada piiratud nõue, välja arvatud nõuded, mida reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2008 [reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumi korral] (10); |
| --- | --- |

w)

„tsiviilvastutus” – 1996. aasta konventsiooni tähenduses vastutus, mille kohaselt on kolmandal isikul, kes pole kahju tekitanud mereveotoimingu osaline, õigus antud konventsiooni artikli 2 alusel esitada piiratud nõue, välja arvatud nõuded, mida reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2008 [reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumi korral] (10);

| x) | „LRIT” – süsteem, mis automaatselt edastab laevade kaugtuvastuse ja jälgimise teavet vastavalt SOLAS konventsiooni reegli 19 V peatükile meresõiduohutuse, -turvalisuse ning merekeskkonna kaitse eesmärgil. |
| --- | --- |

x)

„LRIT” – süsteem, mis automaatselt edastab laevade kaugtuvastuse ja jälgimise teavet vastavalt SOLAS konventsiooni reegli 19 V peatükile meresõiduohutuse, -turvalisuse ning merekeskkonna kaitse eesmärgil.

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 4 a


  Erandid



  1.
     
  Liikmesriigid võivad teha artiklis 4 sätestatud nõuetest erandeid nende territooriumil asuvate sadamate vahel sõitvate regulaarliinilaevade puhul, kui on täidetud järgmised tingimused:










  a) | regulaarliini käitav ettevõtja peab ja ajakohastab sellega seotud laevade nimekirja ning saadab selle asjaomasele pädevale asutusele; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4 a

Erandid

1.
     
  Liikmesriigid võivad teha artiklis 4 sätestatud nõuetest erandeid nende territooriumil asuvate sadamate vahel sõitvate regulaarliinilaevade puhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

regulaarliini käitav ettevõtja peab ja ajakohastab sellega seotud laevade nimekirja ning saadab selle asjaomasele pädevale asutusele;

| b) | iga tehtud reisi kohta hoitakse I lisa punktis 1 loetletud teave taotluse korral pädevale asutusele kättesaadavana. Ettevõtja loob sisesüsteemi tagamaks, et nimetatud teavet saab taotluse korral ööpäevaringselt ja viivitamata saata pädevale asutusele elektrooniliselt vastavalt artikli 4 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

iga tehtud reisi kohta hoitakse I lisa punktis 1 loetletud teave taotluse korral pädevale asutusele kättesaadavana. Ettevõtja loob sisesüsteemi tagamaks, et nimetatud teavet saab taotluse korral ööpäevaringselt ja viivitamata saata pädevale asutusele elektrooniliselt vastavalt artikli 4 lõikele 1;

| c) | kuue tunni pikkusest või pikemast kõrvalekaldumisest sihtsadamasse või lootsijaama eeldatava saabumise ajast teavitatakse asjaomast sadamat kooskõlas artikliga 4; |
| --- | --- |

c)

kuue tunni pikkusest või pikemast kõrvalekaldumisest sihtsadamasse või lootsijaama eeldatava saabumise ajast teavitatakse asjaomast sadamat kooskõlas artikliga 4;

| d) | erandeid tehakse ainult konkreetsetele laevadele kindlal liinil; |
| --- | --- |

d)

erandeid tehakse ainult konkreetsetele laevadele kindlal liinil;

| e) | liin loetakse regulaarliiniks tingimusel, et seda teenindatakse vähemalt ühe kuu jooksul; |
| --- | --- |

e)

liin loetakse regulaarliiniks tingimusel, et seda teenindatakse vähemalt ühe kuu jooksul;

| f) | artiklis 4 sätestatud nõuetest tehakse erandeid reisidele, mille kavandatav kestus on kuni 12 tundi. |
| --- | --- |

f)

artiklis 4 sätestatud nõuetest tehakse erandeid reisidele, mille kavandatav kestus on kuni 12 tundi.

2.
     
  Kui rahvusvahelist regulaarliini käitatakse kahe või mitme riigi vahel, millest vähemalt üks on liikmesriik, võib iga asjaomane liikmesriik taotleda teistelt liikmesriikidelt sellele regulaarliinile erandi tegemist. Kõik asjaomased liikmesriigid, kaasa arvatud asjaomased rannikuäärsed riigid, teevad koostööd kõnealusele regulaarliinile erandi tegemisel vastavalt lõikes 1 sätestatud tingimustele.

3.
     
  Liikmesriigid kontrollivad korrapäraselt lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste täitmist. Kui vähemalt üht neist tingimustest enam ei täideta, lõpetavad liikmesriigid viivitamatult kõnealusele ettevõtjale erandi tegemise.

4.
     
  Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva artikli alusel erandi saanud ettevõtjate ja laevade nimekirja, samuti kõik selle nimekirja ajakohastused.
  ”

| 6) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 6 a


  Automaatsete identifitseerimissüsteemide kasutamine kalalaevadel

  Kõik kalalaevad, mille kogupikkus ületab 15 meetrit ning mis sõidavad liikmesriigi lipu all ja on ühenduses registreeritud või tegutsevad liikmesriigi sisevetes või territoriaalmeres või lossivad oma saaki liikmesriigi sadamates, varustatakse II lisa I osa punktis 3 kehtestatud ajakava alusel IMO toimimisnormidele vastava A klassi automaatse identifitseerimissüsteemiga.
  Automaatse identifitseerimissüsteemiga varustatud kalalaevad tagavad selle pideva toimimise. Automaatse identifitseerimissüsteemi võib välja lülitada erandjuhtudel, kui kapten peab seda vajalikuks oma laeva ohutuse või julgeoleku huvides.

  Artikkel 6 b


  Laevade kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemi (LRIT) kasutamine



  1.
     
  Kõikidele rahvusvahelistel liinidel sõitvatele laevadele, mis külastavad liikmesriigi sadamat, paigaldatakse LRIT süsteem vastavalt SOLAS konventsiooni V peatüki reeglile 19 ja IMO toimimisnormidele ja rakendusnõuetele.




  Komisjon kehtestab vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning koostöös liikmesriikidega üksikasjad ja nõuded LRIT seadmete paigaldamise kohta liikmesriikide automaatsete identifitseerimissüsteemide püsijaamadega hõlmatud vetes liikuvate laevade pardale ja esitab IMOle asjakohased meetmed.




  2.
     
  Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et rajada LRIT Euroopa andmekeskus, mille ülesandeks on kaugtuvastuse ja jälgimise andmete töötlemine.




  LRIT Euroopa andmekeskus on Euroopa mereohutusalase andmevahetussüsteemi SafeSeaNet osa. Kulud, mis on seotud SafeSeaNeti siseriiklike elementide muudatustega LRIT teabe lisamise tõttu, katavad liikmesriigid.




  Liikmesriigid loovad ühenduse LRIT Euroopa andmekeskusega ja säilitavad seda.




  3.
     
  Komisjon määrab kindlaks LRIT Euroopa andmekeskuses hoitavale teabele juurdepääsu poliitika ja põhimõtted vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 6 a

Automaatsete identifitseerimissüsteemide kasutamine kalalaevadel

Kõik kalalaevad, mille kogupikkus ületab 15 meetrit ning mis sõidavad liikmesriigi lipu all ja on ühenduses registreeritud või tegutsevad liikmesriigi sisevetes või territoriaalmeres või lossivad oma saaki liikmesriigi sadamates, varustatakse II lisa I osa punktis 3 kehtestatud ajakava alusel IMO toimimisnormidele vastava A klassi automaatse identifitseerimissüsteemiga.

Automaatse identifitseerimissüsteemiga varustatud kalalaevad tagavad selle pideva toimimise. Automaatse identifitseerimissüsteemi võib välja lülitada erandjuhtudel, kui kapten peab seda vajalikuks oma laeva ohutuse või julgeoleku huvides.

Artikkel 6 b

Laevade kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemi (LRIT) kasutamine

1.
     
  Kõikidele rahvusvahelistel liinidel sõitvatele laevadele, mis külastavad liikmesriigi sadamat, paigaldatakse LRIT süsteem vastavalt SOLAS konventsiooni V peatüki reeglile 19 ja IMO toimimisnormidele ja rakendusnõuetele.

Komisjon kehtestab vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning koostöös liikmesriikidega üksikasjad ja nõuded LRIT seadmete paigaldamise kohta liikmesriikide automaatsete identifitseerimissüsteemide püsijaamadega hõlmatud vetes liikuvate laevade pardale ja esitab IMOle asjakohased meetmed.

2.
     
  Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et rajada LRIT Euroopa andmekeskus, mille ülesandeks on kaugtuvastuse ja jälgimise andmete töötlemine.

LRIT Euroopa andmekeskus on Euroopa mereohutusalase andmevahetussüsteemi SafeSeaNet osa. Kulud, mis on seotud SafeSeaNeti siseriiklike elementide muudatustega LRIT teabe lisamise tõttu, katavad liikmesriigid.

Liikmesriigid loovad ühenduse LRIT Euroopa andmekeskusega ja säilitavad seda.

3.
     
  Komisjon määrab kindlaks LRIT Euroopa andmekeskuses hoitavale teabele juurdepääsu poliitika ja põhimõtted vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 7) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12


  Lastisaatja kohustused



  1.
     
  Lastisaatjad, kes
  liikmesriigi sadamas
  pakuvad
  vedamiseks ohtlikke või saastavaid kaupu,
  peavad enne kauba võtmist pardale ning sõltumata laeva suurusest esitama laeva
  kaptenile või käitajale järgmist teavet
  sisaldava
  deklaratsiooni:






  a) | I lisa punktis 2 loetletud teave; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Lastisaatja kohustused

1.
     
  Lastisaatjad, kes
  liikmesriigi sadamas
  pakuvad
  vedamiseks ohtlikke või saastavaid kaupu,
  peavad enne kauba võtmist pardale ning sõltumata laeva suurusest esitama laeva
  kaptenile või käitajale järgmist teavet
  sisaldava
  deklaratsiooni:

a)

I lisa punktis 2 loetletud teave;

| b) | MARPOLi konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toote füüsikalis-keemilised omadused
  (vajaduse korral)
  , sealhulgas sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50 °C ja tihedus temperatuuril 15 °C
  ning ohutuskaardil toodud muud andmed vastavalt IMO resolutsioonile MSC.150(77)
  ; |
| --- | --- |

b)

MARPOLi konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toote füüsikalis-keemilised omadused
  (vajaduse korral)
  , sealhulgas sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50 °C ja tihedus temperatuuril 15 °C
  ning ohutuskaardil toodud muud andmed vastavalt IMO resolutsioonile MSC.150(77)
  ;

| c) | lastisaatja või muu sellise isiku või asutuse hädaabinumbrid, kes omab teavet toodete füüsikalis-keemiliste omaduste või kiireloomulistel juhtudel võetavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

c)

lastisaatja või muu sellise isiku või asutuse hädaabinumbrid, kes omab teavet toodete füüsikalis-keemiliste omaduste või kiireloomulistel juhtudel võetavate meetmete kohta.

2.
     
  Ohtlikke või saastavaid kaupu vedavad laevad, mis tulevad väljaspool ühendust asuvast sadamast ja suunduvad liikmesriigi sadamasse või liikmesriigi territoriaalvetes asuvasse ankrupaika, peavad omama lastisaatja väljastatud deklaratsiooni, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | I lisa punktis 3 loetletud teave; |
| --- | --- |

a)

I lisa punktis 3 loetletud teave;

| b) | käesoleva artikli lõike 1 punktide b ja c kohaselt nõutav teave. |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõike 1 punktide b ja c kohaselt nõutav teave.

3
  .   Lastisaatja on kohustatud ▐ tagama
  ja vastutab selle eest
  , et veoks pakutud saadetis vastab
  lõigete 1 ja 2
  kohaselt deklareeritud kaubale.”

| 8) | Artikli 14 teise lõigu punkt c asendatakse järgmisega:








  „
  c) | iga liikmesriik peab saama taotluse korral viivitamatult saata SafeSeaNeti teavet laeva ja pardal olevate ohtlike või saastavate kaupade kohta teise liikmesriigi riiklikele või kohalikele pädevatele asutustele, kui see on rangelt vajalik meresõiduohutuse, -turvalisuse või merekeskkonna kaitsega seotud põhjustel.
  ” |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 14 teise lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

„
  c)

iga liikmesriik peab saama taotluse korral viivitamatult saata SafeSeaNeti teavet laeva ja pardal olevate ohtlike või saastavate kaupade kohta teise liikmesriigi riiklikele või kohalikele pädevatele asutustele, kui see on rangelt vajalik meresõiduohutuse, -turvalisuse või merekeskkonna kaitsega seotud põhjustel.
  ”

| 9) | Artikli 16 lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:






  „d) | laevad, mis ei ole
  käesoleva direktiivi
  ja rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt kindlustustunnistustest või finantstagatistest teatanud või millel need puuduvad; |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 16 lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:

„d)

laevad, mis ei ole
  käesoleva direktiivi
  ja rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt kindlustustunnistustest või finantstagatistest teatanud või millel need puuduvad;

| e) | laevad, mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad laevade navigeerimise ohtu seada või tekitada ohtu keskkonnale.” |
| --- | --- |

e)

laevad, mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad laevade navigeerimise ohtu seada või tekitada ohtu keskkonnale.”

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 18 a


  Meetmed jääoludest tingitud ohu korral

  1.   Kui pädevad asutused leiavad seoses jääoludega, et inimelud merel või nende mere- või rannikualade või teiste liikmesriikide mere- või rannikualade kaitse on tõsiselt ohustatud:






  a) | annavad nad oma territoriaalvetes viibivate või nende sadamasse siseneda või sellest väljuda soovivate laevade kaptenitele asjaomast teavet jääseisundi, soovitatavate marsruutide ja jäämurdeteenuste kohta oma territoriaalvetes; |
| --- | --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18 a

Meetmed jääoludest tingitud ohu korral

1.   Kui pädevad asutused leiavad seoses jääoludega, et inimelud merel või nende mere- või rannikualade või teiste liikmesriikide mere- või rannikualade kaitse on tõsiselt ohustatud:

a)

annavad nad oma territoriaalvetes viibivate või nende sadamasse siseneda või sellest väljuda soovivate laevade kaptenitele asjaomast teavet jääseisundi, soovitatavate marsruutide ja jäämurdeteenuste kohta oma territoriaalvetes;

| b) | võivad nad, ilma et see piiraks nende kohustust abivajavatele laevadele abi osutada ning muid asjakohastest rahvusvahelistest eeskirjadest tulenevaid kohustusi täita, nõuda, et asjaomastes vetes asuvad ja sadamasse või terminali siseneda või nendest väljuda või ankrupaigast lahkuda soovivad laevad
  dokumentaalselt tõestaksid, et laev vastab
  asjaomases piirkonnas valitsevatele jääoludele vastavatele vastupidavus- ja võimsusnõuetele. |
| --- | --- |

b)

võivad nad, ilma et see piiraks nende kohustust abivajavatele laevadele abi osutada ning muid asjakohastest rahvusvahelistest eeskirjadest tulenevaid kohustusi täita, nõuda, et asjaomastes vetes asuvad ja sadamasse või terminali siseneda või nendest väljuda või ankrupaigast lahkuda soovivad laevad
  dokumentaalselt tõestaksid, et laev vastab
  asjaomases piirkonnas valitsevatele jääoludele vastavatele vastupidavus- ja võimsusnõuetele.

2.   Lõike 1 kohaselt võetavad meetmed põhinevad jääolude andmete osas liikmesriigi poolt tunnustatud kvalifitseeritud meteoroloogiliselt teabetalituselt saadud jää- ja ilmastikuolude prognoosidel.”

| 11) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:







  a) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Selleks edastavad nad pädevatele siseriiklikele asutustele nende taotlusel artiklis 12 osutatud teabe.” |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Selleks edastavad nad pädevatele siseriiklikele asutustele nende taotlusel artiklis 12 osutatud teabe.”

| b) | lisatakse järgmine lõige:


  „3 a.   Liikmesriigid järgivad kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega meremeeste õiglast kohtlemist laevaõnnetusjuhtumi korral käsitlevate IMO suuniste asjakohaseid sätteid, eelkõige mis puudutab abivajava laeva kaptenit ja meeskonda nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3 a.   Liikmesriigid järgivad kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega meremeeste õiglast kohtlemist laevaõnnetusjuhtumi korral käsitlevate IMO suuniste asjakohaseid sätteid, eelkõige mis puudutab abivajava laeva kaptenit ja meeskonda nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 19 a


  Pädev asutus abivajavate laevade vastuvõtmiseks



  1.
     
  Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, millel on nõutavad teadmised ja sõltumatus, mis tagab talle volitused võtta päästeoperatsiooni ajal omaalgatuslikult otsuseid seoses laevade vastuvõtmisega, pidades silmas:








  — | inimelude kaitset; |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 19 a

Pädev asutus abivajavate laevade vastuvõtmiseks

1.
     
  Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, millel on nõutavad teadmised ja sõltumatus, mis tagab talle volitused võtta päästeoperatsiooni ajal omaalgatuslikult otsuseid seoses laevade vastuvõtmisega, pidades silmas:

—

inimelude kaitset;

| — | ranniku kaitset; |
| --- | --- |

—

ranniku kaitset;

| — | merekeskkonna kaitset; |
| --- | --- |

—

merekeskkonna kaitset;

| — | mereohutust; |
| --- | --- |

—

mereohutust;

| — | majandusliku kahju vähendamist. |
| --- | --- |

—

majandusliku kahju vähendamist.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud asutus vastutab artiklis 20 a osutatud plaanide täitmise eest.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud asutus võib muu hulgas:

| a) | piirata laeva liikumist või suunata see konkreetsele kursile. See nõue ei mõjuta kapteni kohustust tagada laeva ohutu juhtimine; |
| --- | --- |

a)

piirata laeva liikumist või suunata see konkreetsele kursile. See nõue ei mõjuta kapteni kohustust tagada laeva ohutu juhtimine;

| b) | teha laeva kaptenile ametlik märkus lõpetada meresõiduohutuse või keskkonna ohustamine; |
| --- | --- |

b)

teha laeva kaptenile ametlik märkus lõpetada meresõiduohutuse või keskkonna ohustamine;

| c) | tulla laeva pardale või saata laeva pardale hindamismeeskond, et hinnata laeva kahjustusi ja ohu suurust, aidata kaptenil olukorda parandada ja teavitada sellest pidevalt pädevat kaldajaama; |
| --- | --- |

c)

tulla laeva pardale või saata laeva pardale hindamismeeskond, et hinnata laeva kahjustusi ja ohu suurust, aidata kaptenil olukorda parandada ja teavitada sellest pidevalt pädevat kaldajaama;

| d) | vajadusel kutsuda ja paigutada päästetöötajaid; |
| --- | --- |

d)

vajadusel kutsuda ja paigutada päästetöötajaid;

| e) | lasta laeva vedada või juhtida lootsil.
  ” |
| --- | --- |

e)

lasta laeva vedada või juhtida lootsil.
  ”

| 13) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 20


  Abivajavate laevade paigutamine ohutusse paika

  1.   
  Artiklis 19 a osutatud asutus otsustab
  laeva
  vastuvõtu ohutusse paika. Kõnealune asutus tagab, et hädaolukorras oleva laeva olukorda hinnatakse eelnevalt vastavalt
  artiklis 20a osutatud
  plaanile ning laev võetakse ohutusse paika vastu juhul, kui sellega on võimalik kaasnevaid ohte vähendada või ära hoida
  .
  2.   Lõikes 1 osutatud asutused korraldavad regulaarselt kohtumisi, et vahetada kogemusi ja täiendada käesoleva artikli alusel võetavaid meetmeid. Nad võivad erakorralisi asjaolusid arvesse võttes kohtuda igal ajal.” |
| --- | --- |

13)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Abivajavate laevade paigutamine ohutusse paika

1.   
  Artiklis 19 a osutatud asutus otsustab
  laeva
  vastuvõtu ohutusse paika. Kõnealune asutus tagab, et hädaolukorras oleva laeva olukorda hinnatakse eelnevalt vastavalt
  artiklis 20a osutatud
  plaanile ning laev võetakse ohutusse paika vastu juhul, kui sellega on võimalik kaasnevaid ohte vähendada või ära hoida
  .

2.   Lõikes 1 osutatud asutused korraldavad regulaarselt kohtumisi, et vahetada kogemusi ja täiendada käesoleva artikli alusel võetavaid meetmeid. Nad võivad erakorralisi asjaolusid arvesse võttes kohtuda igal ajal.”

| 14) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 20 a


  Plaanid abivajavate laevade paigutamiseks

  1.   Liikmesriigid koostavad plaanid selle kohta, kuidas tegutseda oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes asuvatest abivajavatest laevadest tulenevate ohtude korral
  ning tagada laevade vastuvõtmine ja inimelude kaitse
  .
  2.   Lõikes 1 osutatud plaanid koostatakse pärast konsulteerimist asjaomaste osapooltega ja IMO resolutsioonide A.949(23) ja A.950(23) alusel ning need sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:






  a) | hädasignaalide vastuvõtmise ja nende töötlemise eest vastutava asutuse või asutuste andmed; |
| --- | --- | --- |

14)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 20 a

Plaanid abivajavate laevade paigutamiseks

1.   Liikmesriigid koostavad plaanid selle kohta, kuidas tegutseda oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes asuvatest abivajavatest laevadest tulenevate ohtude korral
  ning tagada laevade vastuvõtmine ja inimelude kaitse
  .

2.   Lõikes 1 osutatud plaanid koostatakse pärast konsulteerimist asjaomaste osapooltega ja IMO resolutsioonide A.949(23) ja A.950(23) alusel ning need sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:

a)

hädasignaalide vastuvõtmise ja nende töötlemise eest vastutava asutuse või asutuste andmed;

| b) | olukorra hindamise ja abivajava laeva valitud ohutusse paika vastuvõtmise või sellest keeldumise üle otsustava pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

b)

olukorra hindamise ja abivajava laeva valitud ohutusse paika vastuvõtmise või sellest keeldumise üle otsustava pädeva asutuse andmed;

| c) | liikmesriikide rannajoont käsitlev teave
  ning kõik üksikasjad
  , mis
  aitavad kiirelt
  hinnata
  ja otsustada ohutu paiga valiku üle abivajavale laevale
  , sealhulgas keskkonna-, majanduslikud ja sotsiaalsed tegurid ning looduslikud tingimused; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide rannajoont käsitlev teave
  ning kõik üksikasjad
  , mis
  aitavad kiirelt
  hinnata
  ja otsustada ohutu paiga valiku üle abivajavale laevale
  , sealhulgas keskkonna-, majanduslikud ja sotsiaalsed tegurid ning looduslikud tingimused;

| d) | abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmisel või sellest keeldumisel rakendatav hindamiskord; |
| --- | --- |

d)

abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmisel või sellest keeldumisel rakendatav hindamiskord;

| e) | asjakohased abi- ja päästevahendid ja -rajatised ning reostuse vastu võitlemise vahendid ning rajatised; |
| --- | --- |

e)

asjakohased abi- ja päästevahendid ja -rajatised ning reostuse vastu võitlemise vahendid ning rajatised;

| f) | rahvusvaheliseks koordineerimiseks ja otsustamiseks vajalikud menetlused; |
| --- | --- |

f)

rahvusvaheliseks koordineerimiseks ja otsustamiseks vajalikud menetlused;

| g) | ohutusse paika paigutatavate laevade suhtes kehtiv finantstagatis ja vastutuse kord. |
| --- | --- |

g)

ohutusse paika paigutatavate laevade suhtes kehtiv finantstagatis ja vastutuse kord.

3.   Liikmesriigid avaldavad
  artiklis 19 a
  osutatud pädeva asutuse nime ning hädasignaalide vastuvõtmiseks ja nende töötlemiseks määratud asutused

  ja nende kontaktaadressid
  .

Taotluse korral edastavad liikmesriigid naaberliikmesriikidele asjakohase teabe plaanide kohta.

Abivajavate laevade paigutamise plaanides sätestatud toimingute teostamisel tagavad liikmesriigid, et asjakohane teave plaanide kohta on operatsioonidesse kaasatud osapooltele kättesaadav.

Liikmesriikide taotlusel on teise ja kolmanda lõigu kohaselt teavet saavad osapooled kohustatud hoidma kõnealust teavet konfidentsiaalsena.

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt ... (11) käesoleva artikli kohaldamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 20 b

Vastutuse ja finantstagatiste süsteem

1.
     
  Liikmesriigid kehtestavad laevaomanike tsiviilvastutuskorra ja tagavad, et laevaomanike õigust oma vastutuse piiramisel kohaldatakse vastavalt 1996. aasta konventsiooni sätetele.

2.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selleks, et kõik nende lipu all sõitvate laevade omanikud sõlmiksid tsiviilvastutust katva finantstagatise vastavalt 1996. aasta konventsioonis kehtestatud ülemmäärale.

3.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selleks, et kõik kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade omanikud oleksid vastavalt lõikele 2 sõlminud finantstagatise hetkest, kui kõnealune laev siseneb liikmesriigi ainuõiguslikku majandusvööndisse või samaväärsesse vööndisse. Nimetatud finantstagatis peab olema kehtiv vähemalt kolme kuu jooksul alates selle nõutavaks muutumise kuupäevast.

Artikkel 20 c

Finantstagatis laeva mahajätu korral meremeeste poolt

1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selleks, et kõik nende lipu all sõitvate laevade omanikud sõlmiksid vastavalt IMO resolutsioonile A.930(22) finantstagatise nende laevade pardal töötavate või pardale võetud meremeeste kaitseks laeva mahajätu korral.

2.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selleks, et kõik kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade omanikud oleksid vastavalt lõikele 1 sõlminud finantstagatise hetkest, kui kõnealune laev siseneb liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevasse sadamasse või mereterminali või jääb ankrusse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas alas.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad ligipääsu finantstagatiste süsteemile laeva mahajätu korral meremeeste poolt vastavalt IMO resolutsioonile A.930(22).

Artikkel 20 d

Finantstagatise tunnistus

1.
     
  Artiklites 20 b ja 20 c osutatud finantstagatise olemasolu ja selle kehtivust tõendab üks või mitu tunnistust.

2.
     
  Tunnistusi väljastavad liikmesriikide pädevad asutused, kui nad on veendunud, et laeva omanik täidab käesoleva direktiivi nõudeid. Tunnistust väljastades võtavad pädevad asutused arvesse ka seda, kas tagatise andjal on tegevuskoht ELis.

Kui tegemist on liikmesriigis registreeritud laevaga, väljastab või kinnitab tunnistused selle liikmesriigi pädev asutus, kus laev on registreeritud.

Kolmandas riigis registreeritud laeva puhul võib tunnistuse väljastada või kinnitada ükskõik millise liikmesriigi pädev asutus.

3.
     
  Tunnistuste väljastamise ja kehtivuse tingimused, eelkõige väljastamise kriteeriumid ja korra, ning finantstagatiste andjaid käsitlevad sätted määrab kindlaks komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendades, võetakse vastu vastavalt artikli 28 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.
     
  Tunnistusel märgitakse järgmine teave:

| a) | laeva nimi ja registreerimissadam; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi ja registreerimissadam;

| b) | laevaomaniku nimi ja peamine tegevuskoht; |
| --- | --- |

b)

laevaomaniku nimi ja peamine tegevuskoht;

| c) | tagatise liik; |
| --- | --- |

c)

tagatise liik;

| d) | kindlustusandja või muu rahalise tagatise andnud isiku nimi ja peamine tegevuskoht ning vajaduse korral tegevuskoht, kus kindlustus või muu rahaline tagatis on sisse seatud; |
| --- | --- |

d)

kindlustusandja või muu rahalise tagatise andnud isiku nimi ja peamine tegevuskoht ning vajaduse korral tegevuskoht, kus kindlustus või muu rahaline tagatis on sisse seatud;

| e) | tunnistuse kehtivusaeg, mis ei või ületada kindlustuse või tagatise kehtivusaega. |
| --- | --- |

e)

tunnistuse kehtivusaeg, mis ei või ületada kindlustuse või tagatise kehtivusaega.

5.
     
  Tunnistused koostatakse väljastava liikmesriigi riigikeeles või -keeltes. Kui kasutatav keel ei ole ei inglise ega prantsuse keel, peab tekst olema tõlgitud ühte nendest keeltest.

Artikkel 20 e

Finantstagatise tunnistusest teatamine

1.
     
  Tunnistus peab asuma laeva pardal ja selle koopia antakse hoiule laevaregistrit pidavale asutusele või, kui laev ei ole registreeritud mõnes liikmesriigis, siis tunnistuse väljastanud või kinnitanud liikmesriigi asutusele. Asjaomane asutus edastab tunnistuse ja sellega seotud dokumentide koopiad artiklis 20i osutatud ühenduse ametile, et viimane need registrisse kannaks.

2.
     
  Artiklis 20 b osutatud liikmesriigi ainuõiguslikku majandusvööndisse või samaväärsesse vööndisse siseneva laeva käitaja, agent või kapten teatab selle liikmesriigi ametiasutustele finantstagatise tunnistuse olemasolust laeva pardal.

3.
     
  Liikmesriigi sadamasse või mereterminali sõitva või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluval alal ankrusse heitva laeva käitaja, agent või kapten teatab artiklis 20c osutatud juhtudel selle liikmesriigi ametiasutustele finantstagatise tunnistuse olemasolust laeva pardal.

4.
     
  Liikmesriikide pädevatel asutustel peab olema võimalik vahetada lõikes 1 sätestatud teavet SafeSeaNeti kaudu.

Artikkel 20 f

Karistused

Liikmesriigid tagavad käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade täitmise ning kehtestavad karistused nende rikkumise eest. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 20 g

Finantstagatise tunnistuste vastastikune tunnustamine liikmesriikide vahel

Liikmesriigid tunnustavad artikli 20d kohaselt teise liikmesriigi väljastatud või kinnitatud tunnistusi käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkidel ning peavad neid võrdväärseks nende endi väljastatud ja kinnitatud tunnistustega, isegi kui tegemist on laevaga, mis ei ole registreeritud mõnes liikmesriigis.

Liikmesriik võib igal ajal tunnistuse väljastanud või kinnitanud riigiga nõu pidada, kui ta leiab, et kindlustaja või tunnistusele kantud tagatise andja finantssuutlikkus ei ole piisav käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustuste täitmiseks.

Artikkel 20 h

Vahetu hagi tsiviilvastutust katva finantstagatise andja vastu

Kõik nõuded laeva põhjustatud kahju hüvitamiseks võib esitada vahetult laevaomaniku tsiviilvastutust katva finantstagatise andja vastu.

Finantstagatise andja võib esitada vastuväiteid, mida laevaomanik ise oleks õigustatud esitama, välja arvatud laevaomaniku pankrotist või likvideerimisest tulenevad vastuväited.

Finantstagatise andja võib ka esitada vastuväite, et kahju tuleneb laevaomaniku tahtlikust teost või tegevusetusest. Ta ei või siiski esitada ühtegi vastuväidet, mida ta oleks võinud esitada laevaomaniku poolt tema vastu algatatud hagis.

Finantstagatise andja võib igal juhul nõuda laevaomaniku osalemist menetluses.

Artikkel 20 i

Ühenduse amet

Luuakse ühenduse amet, mille eesmärk on pidada väljastatud finantstagatiste tunnistuste täielikku registrit, kontrollida tunnistuste kehtivust ja neid uuendada ning kontrollida kolmandates riikides registreeritud finantstagatiste olemasolu.

Artikkel 20 j

Finantstagatised ja hüvitis

1.
     
  Kindlustustunnistuse või finantstagatise puudumine ei vabasta liikmesriiki eelneva hindamise ja otsuse tegemise kohustusest vastavalt artikli 20 lõikele 1 ega ole liikmesriigile piisav põhjus keelduda laeva ohutusse paika vastuvõtmisest.

2.
     
  Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib liikmesriik enne laeva ohutusse paika vastuvõtmist nõuda laeva käitajalt, agendilt või kaptenilt käesoleva direktiivi kohast kindlustustunnistust või finantstagatist, mis katab laeva käitaja, agendi või kapteni vastutuse laeva tekitatud kahju eest. Kõnealuse tunnistuse nõudmine ei tohi põhjustada viivitust abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmisel.

3.
     
  Liikmesriik tagab sadamale artikli 20 lõike 1 alusel tehtud otsusest tingitud kulude ja võimaliku majandusliku kahju hüvitamise, kui laeva omanik või käitaja ei ole käesoleva direktiivi kohaselt ja kehtivaid kompensatsioonimehhanisme kasutades kõnealuseid kulusid või kahju mõistliku aja jooksul hüvitanud.
  ”

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 22 a


  SafeSeaNet

  1.   Liikmesriigid loovad siseriiklikud või kohalikud meresõiduohutuse teabehaldussüsteemid käesolevas direktiivis osutatud teabe töötlemiseks.
  2.   Lõike 1 alusel loodud sidesüsteemid võimaldavad kogutud teabe operatiivset kasutamist ja täidavad eelkõige artiklis 14 sätestatud tingimusi.
  3.   Käesolevas direktiivis osutatud teabevahetuse tõhusa toimimise tagamiseks kindlustavad liikmesriigid, et nimetatud teabe kogumiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks loodud siseriiklikke või kohalikke süsteeme saab ühendada SafeSeaNetiga. Komisjon tagab, et SafeSeaNet toimib 24 tundi ööpäevas.
  SafeSeaNeti toimimise peamised põhimõtted on sätestatud III lisas.




  4.
     
  Piirkondlike lepingute või piirkondade vaheliste või riikidevaheliste piiriüleste projektide raames tegutsedes tagavad liikmesriigid, et infosüsteemid või -võrgustikud vastaksid käesoleva direktiivi nõuetele ning oleksid ühilduvad ja ühendatud SafeSeaNetiga
  ” |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 22 a

SafeSeaNet

1.   Liikmesriigid loovad siseriiklikud või kohalikud meresõiduohutuse teabehaldussüsteemid käesolevas direktiivis osutatud teabe töötlemiseks.

2.   Lõike 1 alusel loodud sidesüsteemid võimaldavad kogutud teabe operatiivset kasutamist ja täidavad eelkõige artiklis 14 sätestatud tingimusi.

3.   Käesolevas direktiivis osutatud teabevahetuse tõhusa toimimise tagamiseks kindlustavad liikmesriigid, et nimetatud teabe kogumiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks loodud siseriiklikke või kohalikke süsteeme saab ühendada SafeSeaNetiga. Komisjon tagab, et SafeSeaNet toimib 24 tundi ööpäevas.
  SafeSeaNeti toimimise peamised põhimõtted on sätestatud III lisas.

4.
     
  Piirkondlike lepingute või piirkondade vaheliste või riikidevaheliste piiriüleste projektide raames tegutsedes tagavad liikmesriigid, et infosüsteemid või -võrgustikud vastaksid käesoleva direktiivi nõuetele ning oleksid ühilduvad ja ühendatud SafeSeaNetiga
  ”

| 16) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ulatuse laiendamine ja/või selle ajakohastamine laevade identifitseerimise ja seire parandamiseks, võttes arvesse side- ja infotehnoloogia arengut. Selleks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et vajadusel luua kohustuslikud aruandlussüsteemid, kohustuslikud laevaliiklusteenistused ja asjakohased laevade marsruutimissüsteemid, mis esitatakse kinnitamiseks IMOle. Samuti teevad nad asjaomastes piirkondlikes või rahvusvahelistes organites koostööd kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemide arendamisel;” |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ulatuse laiendamine ja/või selle ajakohastamine laevade identifitseerimise ja seire parandamiseks, võttes arvesse side- ja infotehnoloogia arengut. Selleks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et vajadusel luua kohustuslikud aruandlussüsteemid, kohustuslikud laevaliiklusteenistused ja asjakohased laevade marsruutimissüsteemid, mis esitatakse kinnitamiseks IMOle. Samuti teevad nad asjaomastes piirkondlikes või rahvusvahelistes organites koostööd kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemide arendamisel;”

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „e) | I lisas osutatud teabe haldamiseks kasutatavate siseriiklike süsteemide ühendatavuse ja koostalitlusvõime tagamine, SafeSeaNeti arendamine ja ajakohastamine.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„e)

I lisas osutatud teabe haldamiseks kasutatavate siseriiklike süsteemide ühendatavuse ja koostalitlusvõime tagamine, SafeSeaNeti arendamine ja ajakohastamine.”

| 17) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 23 a


  Meresõiduohutusteabe töötlemine ja haldamine

  1.   Komisjon tagab vajadusel käesoleva direktiivi alusel kogutud teabe töötlemise, kasutamise ja liikmesriikide poolt määratud ametiasutustele edastamise.
  2.   Vajaduse korral aitab komisjon kaasa meresõiduohutusandmete kogumise ja levitamise süsteemide arendamisele ja toimimisele, eelkõige süsteemi Equasis või mis tahes muu samaväärse avaliku süsteemi kaudu.” |
| --- | --- |

17)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23 a

Meresõiduohutusteabe töötlemine ja haldamine

1.   Komisjon tagab vajadusel käesoleva direktiivi alusel kogutud teabe töötlemise, kasutamise ja liikmesriikide poolt määratud ametiasutustele edastamise.

2.   Vajaduse korral aitab komisjon kaasa meresõiduohutusandmete kogumise ja levitamise süsteemide arendamisele ja toimimisele, eelkõige süsteemi Equasis või mis tahes muu samaväärse avaliku süsteemi kaudu.”

| 18) | Artiklile 24 lisatakse järgmised lõiked:


  „
  Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega, et laevadelt edastatud automaatsetest identifitseerimissüsteemidest ja LRITist pärit teabe avalikustamine ei tekitaks riski ohutusele, julgeolekule või keskkonnakaitsele ega mõjutaks laevade käitajate vahelist konkurentsi. Eelkõige ei luba nad lasti ja laeva pardal viibivaid isikuid puudutava teabe avalikku levitamist, välja arvatud juhul, kui laeva kapten või käitaja on niisugust kasutamist lubanud.




  Komisjon uurib võimalikke võrgu- ja infoturbe probleeme, mis võivad olla seotud käesolevas direktiivis sätestatud meetmetega, eriti artiklites 6, 6 a, 14 ja 22 a esitatud meetmetega, ning teeb ettepaneku asjakohaste muudatuste tegemiseks III lisasse, et võrgustiku turvalisust parandada.
  ” |
| --- | --- |

18)

Artiklile 24 lisatakse järgmised lõiked:

„
  Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega, et laevadelt edastatud automaatsetest identifitseerimissüsteemidest ja LRITist pärit teabe avalikustamine ei tekitaks riski ohutusele, julgeolekule või keskkonnakaitsele ega mõjutaks laevade käitajate vahelist konkurentsi. Eelkõige ei luba nad lasti ja laeva pardal viibivaid isikuid puudutava teabe avalikku levitamist, välja arvatud juhul, kui laeva kapten või käitaja on niisugust kasutamist lubanud.

Komisjon uurib võimalikke võrgu- ja infoturbe probleeme, mis võivad olla seotud käesolevas direktiivis sätestatud meetmetega, eriti artiklites 6, 6 a, 14 ja 22 a esitatud meetmetega, ning teeb ettepaneku asjakohaste muudatuste tegemiseks III lisasse, et võrgustiku turvalisust parandada.
  ”

| 19) | Artiklid 27 ja 28
  asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27


  Muutmise kord



  1.
     
  Artiklis 3 sisalduvaid määratlusi, viiteid ühenduse ja IMO dokumentidele ning lisasid võib muuta vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, et viia need kooskõlla vastuvõetud, muudetud või jõustatud ühenduse või rahvusvaheliste õigusaktidega, kui selliste muudatustega ei laiendata käesoleva direktiivi kohaldamisala.




  2.
     
  Lisaks võib muuta I, III ja IV lisa vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, pidades silmas käesoleva direktiiviga saadud kogemusi, kui selliste muudatustega ei laiendata käesoleva direktiivi kohaldamisala.



  Artikkel 28



  Komiteemenetlus


  1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (12).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

19)

Artiklid 27 ja 28
  asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Muutmise kord

1.
     
  Artiklis 3 sisalduvaid määratlusi, viiteid ühenduse ja IMO dokumentidele ning lisasid võib muuta vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, et viia need kooskõlla vastuvõetud, muudetud või jõustatud ühenduse või rahvusvaheliste õigusaktidega, kui selliste muudatustega ei laiendata käesoleva direktiivi kohaldamisala.

2.
     
  Lisaks võib muuta I, III ja IV lisa vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, pidades silmas käesoleva direktiiviga saadud kogemusi, kui selliste muudatustega ei laiendata käesoleva direktiivi kohaldamisala.

Artikkel 28

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (12).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

| 20) | I lisa punkti 4 taane X asendatakse järgmisega:








  „— | X. muu teave: |
| --- | --- | --- |

20)

I lisa punkti 4 taane X asendatakse järgmisega:

„—

X. muu teave:

| — | kõikide laevamasuuti vedavate aluste puhul laevamasuudi omadused ja eeldatav kogus, |
| --- | --- |

—

kõikide laevamasuuti vedavate aluste puhul laevamasuudi omadused ja eeldatav kogus,

| — | navigatsiooniseisund
  ” |
| --- | --- |

—

navigatsiooniseisund
  ”

| 21) | II lisa I osasse lisatakse järgmine punkt:






  „3. | Kalalaevad
  Kalalaevadel, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu järgmise ajakava alusel:






  — | kalalaev, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt ... (13); |
| --- | --- | --- | --- |

21)

II lisa I osasse lisatakse järgmine punkt:

„3.

Kalalaevad

Kalalaevadel, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu järgmise ajakava alusel:

—

kalalaev, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt ... (13);

| — | kalalaev, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt ... (14); |
| --- | --- |

—

kalalaev, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt ... (14);

| — | kalalaev, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt ... (15). |
| --- | --- |

—

kalalaev, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt ... (15).

Uutel kalalaevadel, mille kogupikkus on üle 15 meetri, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu alates ... (16).

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (17). Liikmesriigid edastavad nende sätete teksti
  koos kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeliga
  komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 533), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 184 E, 22.7.2008, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

3

seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 533)

6. juuni 2008. aasta

(ELT C 184 E, 22.7.2008, lk 1)

24. septembri 2008. aasta

(4)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

4

(5)  

  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20.

5

EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20.

(6)  
  ELT L ...

6

ELT L ...

(7)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. ║.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

8

(9)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. ║.

9

(10)  
  ELT L ...
  ”

10

ELT L ...

(11)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

11

pärast

jõustumise kuupäeva

(12)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. ║”

12

(13)  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

13

pärast

jõustumist

(14)  Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

14

pärast

jõustumist

(15)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

15

pärast

jõustumist

(16)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.”

16

pärast

jõustumist

(17)  
  12 kuud

  pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

17

12 kuud

pärast

jõustumise kuupäeva

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/171 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/171

---

Kolmapäev, 24. september 2008Meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdlus ***II

P6_TA(2008)0444

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

2010/C 8 E/40

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5721/5/2008 – C6-0226/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0590) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0332/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 184 E, 22.7.2008, lK 23.

(2)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lK 546.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0240

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa meretranspordis tuleks säilitada kõrge üldine ohutustase ning teha kõik selleks, et vähendada laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite arvu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa meretranspordis tuleks säilitada kõrge üldine ohutustase ning teha kõik selleks, et vähendada laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite arvu.

| (2) | Laevaõnnetuste viivitamatu tehniline juurdlus parandab mereohutust, aidates ära hoida selliste õnnetuste kordumist, mille tagajärjeks on inimohvrid, laevahukk või merekeskkonna reostus. |
| --- | --- |

(2)

Laevaõnnetuste viivitamatu tehniline juurdlus parandab mereohutust, aidates ära hoida selliste õnnetuste kordumist, mille tagajärjeks on inimohvrid, laevahukk või merekeskkonna reostus.

| (3) | Euroopa Parlament kutsus oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis meresõiduohutuse parandamise kohta (4) komisjoni üles esitama ettepanekut võtta vastu direktiiv laevaõnnetuste juurdluse teostamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament kutsus oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis meresõiduohutuse parandamise kohta (4) komisjoni üles esitama ettepanekut võtta vastu direktiiv laevaõnnetuste juurdluse teostamise kohta.

| (4) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (║ „UNCLOS”) artiklis 2 on kehtestatud rannikuäärsete riikide õigus uurida põhjusi nende territoriaalmeres toimuvate laevaõnnetuste puhul, mis võivad seada ohtu inimelud või keskkonna, nõuda rannikuäärse riigi otsingu- ja päästeasutuste kaasamist või rannikuäärset riiki muul viisil mõjutada. |
| --- | --- |

(4)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (║ „UNCLOS”) artiklis 2 on kehtestatud rannikuäärsete riikide õigus uurida põhjusi nende territoriaalmeres toimuvate laevaõnnetuste puhul, mis võivad seada ohtu inimelud või keskkonna, nõuda rannikuäärse riigi otsingu- ja päästeasutuste kaasamist või rannikuäärset riiki muul viisil mõjutada.

| (5) | UNCLOSi artiklis 94 on sätestatud, et lipuriigid peavad algatama pädeva(te) isiku(te) juhtimisel või nende kontrolli all teatavate avamerel toimunud navigatsiooniga seotud õnnetuste või ohtlike juhtumite uurimise. |
| --- | --- |

(5)

UNCLOSi artiklis 94 on sätestatud, et lipuriigid peavad algatama pädeva(te) isiku(te) juhtimisel või nende kontrolli all teatavate avamerel toimunud navigatsiooniga seotud õnnetuste või ohtlike juhtumite uurimise.

| (6) | 1. novembri 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLAS 74 konventsioon”) reeglis I/21, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvahelises laadungimärgi konventsioonis ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvahelises konventsioonis on sätestatud lipuriikide kohustus teostada õnnetuste juurdlusi ning teavitada Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni („IMO”) vastavatest tulemustest. |
| --- | --- |

(6)

1. novembri 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLAS 74 konventsioon”) reeglis I/21, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvahelises laadungimärgi konventsioonis ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvahelises konventsioonis on sätestatud lipuriikide kohustus teostada õnnetuste juurdlusi ning teavitada Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni („IMO”) vastavatest tulemustest.

| (7) | IMO assamblee poolt 1. detsembri 2005. aasta resolutsioonile A.973(24) lisatud kohustuslike IMO meetmete rakendamise koodeksis meenutatakse lipuriikide kohustust tagada, et meresõiduohutuse juurdlusi teostavad piisavalt kvalifitseeritud juurdlejad, kes on pädevad laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud küsimustes. Samuti on kõnealuses koodeksis ette nähtud, et lipuriigid peavad olema valmis pakkuma selleks otstarbeks kvalifitseeritud juurdlejaid, olenemata õnnetuse või ohtliku juhtumi toimumise kohast. |
| --- | --- |

(7)

IMO assamblee poolt 1. detsembri 2005. aasta resolutsioonile A.973(24) lisatud kohustuslike IMO meetmete rakendamise koodeksis meenutatakse lipuriikide kohustust tagada, et meresõiduohutuse juurdlusi teostavad piisavalt kvalifitseeritud juurdlejad, kes on pädevad laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud küsimustes. Samuti on kõnealuses koodeksis ette nähtud, et lipuriigid peavad olema valmis pakkuma selleks otstarbeks kvalifitseeritud juurdlejaid, olenemata õnnetuse või ohtliku juhtumi toimumise kohast.

| (8) | Arvesse tuleks võtta 27. novembril 1997. aastal IMO assamblee resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit (║ 'IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks), millega nähakse ette ühtse lähenemisviisi rakendamine laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluse puhul ning riikide koostöö laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid põhjustavate tegurite väljaselgitamisel. Samuti tuleks arvesse võtta IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsiooni A.861(20) ja IMO meresõiduohutuse komitee 17. mai 2004. aasta resolutsiooni MSC.163(78), kus on määratletud mõiste „reisiinfo salvesti”. |
| --- | --- |

(8)

Arvesse tuleks võtta 27. novembril 1997. aastal IMO assamblee resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit (║ 'IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks), millega nähakse ette ühtse lähenemisviisi rakendamine laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluse puhul ning riikide koostöö laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid põhjustavate tegurite väljaselgitamisel. Samuti tuleks arvesse võtta IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsiooni A.861(20) ja IMO meresõiduohutuse komitee 17. mai 2004. aasta resolutsiooni MSC.163(78), kus on määratletud mõiste „reisiinfo salvesti”.

| (9) | Liikmesriigid peaksid laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluste läbiviimisel võtma arvesse IMO õiguskomitee ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu 27. aprilli 2006. aasta resolutsioonile LEG.3(91) lisatud suuniseid meremeeste õiglase kohtlemise kohta laevaõnnetuse korral. ▐ |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluste läbiviimisel võtma arvesse IMO õiguskomitee ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu 27. aprilli 2006. aasta resolutsioonile LEG.3(91) lisatud suuniseid meremeeste õiglase kohtlemise kohta laevaõnnetuse korral. ▐

| (10) | Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiviga 1999/35/EÜ regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta (5) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad oma vastavate õigussüsteemide raames määratlema õigusliku seisundi, mis võimaldab neil ja igal teisel oluliselt huvitatud liikmesriigil osaleda ro-ro-reisiparvlaevaga või kiirreisilaevaga seotud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi juurdluses või teha selle raames koostööd või, kui see on ette nähtud IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksiga, läbi viia vastav juurdlus. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiviga 1999/35/EÜ regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta (5) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad oma vastavate õigussüsteemide raames määratlema õigusliku seisundi, mis võimaldab neil ja igal teisel oluliselt huvitatud liikmesriigil osaleda ro-ro-reisiparvlaevaga või kiirreisilaevaga seotud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi juurdluses või teha selle raames koostööd või, kui see on ette nähtud IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksiga, läbi viia vastav juurdlus.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (6), on ette nähtud, et liikmesriigid peavad järgima IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit ning tagama, et ║juurdluse tulemused avaldatakse võimalikult kiiresti pärast juurdluse lõppu. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (6), on ette nähtud, et liikmesriigid peavad järgima IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit ning tagama, et ║juurdluse tulemused avaldatakse võimalikult kiiresti pärast juurdluse lõppu.

| (12) | Ülimalt tähtis on merelaevade või muude sadamas või muudes piiratud merepiirkondades asuvate laevadega seotud õnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdlus viia läbi erapooletul viisil, et teha tõhusalt kindlaks sellise õnnetuse või ohtliku juhtumi asjaolud ja põhjused. Seetõttu peaksid sellist juurdlust viima läbi kvalifitseeritud juurdlejad, keda kontrollib sõltumatu organ või üksus,
  kellele on antud alalised volitused otsuste tegemiseks,
  et vältida mis tahes huvide konflikti. |
| --- | --- |

(12)

Ülimalt tähtis on merelaevade või muude sadamas või muudes piiratud merepiirkondades asuvate laevadega seotud õnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdlus viia läbi erapooletul viisil, et teha tõhusalt kindlaks sellise õnnetuse või ohtliku juhtumi asjaolud ja põhjused. Seetõttu peaksid sellist juurdlust viima läbi kvalifitseeritud juurdlejad, keda kontrollib sõltumatu organ või üksus,
  kellele on antud alalised volitused otsuste tegemiseks,
  et vältida mis tahes huvide konflikti.

| (13) | Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma kehtivate kohtuliku uurimise eest vastutavate asutuste volitusi käsitlevate õigusaktidega ja vajaduse korral koostöös nende asutustega tagama, et tehnilise juurdluse eest vastutajatel võimaldatakse oma kohustusi täita parimates võimalikes tingimustes. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma kehtivate kohtuliku uurimise eest vastutavate asutuste volitusi käsitlevate õigusaktidega ja vajaduse korral koostöös nende asutustega tagama, et tehnilise juurdluse eest vastutajatel võimaldatakse oma kohustusi täita parimates võimalikes tingimustes.

| (14) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende õigussüsteemid võimaldavad neil ja teistel oluliselt huvitatud liikmesriikidel osaleda või teha koostööd ohutusjuurdluses või seda juhtida IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi sätete alusel. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende õigussüsteemid võimaldavad neil ja teistel oluliselt huvitatud liikmesriikidel osaleda või teha koostööd ohutusjuurdluses või seda juhtida IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi sätete alusel.

| (15) | Liikmesriik võib vastastikusel kokkuleppel delegeerida laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdluse („ohutusjuurdlus”) juhtimise või selle juurdlusega seotud konkreetsed ülesanded teisele liikmesriigile. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriik võib vastastikusel kokkuleppel delegeerida laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdluse („ohutusjuurdlus”) juhtimise või selle juurdlusega seotud konkreetsed ülesanded teisele liikmesriigile.

| (16) | Liikmesriigid peaksid tegema kõik jõupingutused selleks, et kahte või enamat liikmesriiki hõlmavate ohutusjuurdluste korral mitte nõuda tasu taotletud abi kulude eest. Juhul, kui vajatakse ohutusjuurdluses mitteosaleva liikmesriigi abi, peaksid liikmesriigid leppima kokku tekkinud kulude hüvitamise suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid tegema kõik jõupingutused selleks, et kahte või enamat liikmesriiki hõlmavate ohutusjuurdluste korral mitte nõuda tasu taotletud abi kulude eest. Juhul, kui vajatakse ohutusjuurdluses mitteosaleva liikmesriigi abi, peaksid liikmesriigid leppima kokku tekkinud kulude hüvitamise suhtes.

| (17) | SOLAS 74 konventsiooni reegli V/20 alusel peavad reisilaevad ja muud laevad, mis ei ole reisilaevad ja mille kogumahutavus on 3 000tonni ja rohkem ning mis on ehitatud 2002. aasta 1. juulil või pärast seda, olema varustatud reisiinfo salvestiga, mis hõlbustab õnnetusjuhtumite juurdlust. Arvestades selle tähtsust laevaõnnetuste vältimise poliitika väljatöötamisel, tuleks järjekindlalt nõuda selle seadme olemasolu riigisiseseid või rahvusvahelisi reise tegevatel laevadel, mis külastavad ühenduse sadamaid. |
| --- | --- |

(17)

SOLAS 74 konventsiooni reegli V/20 alusel peavad reisilaevad ja muud laevad, mis ei ole reisilaevad ja mille kogumahutavus on 3 000tonni ja rohkem ning mis on ehitatud 2002. aasta 1. juulil või pärast seda, olema varustatud reisiinfo salvestiga, mis hõlbustab õnnetusjuhtumite juurdlust. Arvestades selle tähtsust laevaõnnetuste vältimise poliitika väljatöötamisel, tuleks järjekindlalt nõuda selle seadme olemasolu riigisiseseid või rahvusvahelisi reise tegevatel laevadel, mis külastavad ühenduse sadamaid.

| (18) | Reisiinfo salvesti süsteemi, nagu ka muude elektronseadiste abil saadavaid andmeid saab kasutada tagasiulatuvalt nii toimunud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi põhjuste uurimiseks kui ka ennetavalt vajalike kogemuste saamiseks asjaolude kohta, mis võivad selliseid olukordi põhjustada. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliseid andmeid, kui need on kättesaadavad, kasutataks nõuetekohaselt mõlemal eesmärgil. |
| --- | --- |

(18)

Reisiinfo salvesti süsteemi, nagu ka muude elektronseadiste abil saadavaid andmeid saab kasutada tagasiulatuvalt nii toimunud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi põhjuste uurimiseks kui ka ennetavalt vajalike kogemuste saamiseks asjaolude kohta, mis võivad selliseid olukordi põhjustada. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliseid andmeid, kui need on kättesaadavad, kasutataks nõuetekohaselt mõlemal eesmärgil.

| (19) | Laevade hädakutseid või mis tahes allikast saadud teavet selle kohta, et laev või isikud laeval või laevalt on ohus või eksisteerib tõsine risk, et laeva käitamisprobleemi tõttu võivad kahjustada saada isikud, laeva konstruktsioon või keskkond, tuleks uurida või neid muul moel kontrollida. |
| --- | --- |

(19)

Laevade hädakutseid või mis tahes allikast saadud teavet selle kohta, et laev või isikud laeval või laevalt on ohus või eksisteerib tõsine risk, et laeva käitamisprobleemi tõttu võivad kahjustada saada isikud, laeva konstruktsioon või keskkond, tuleks uurida või neid muul moel kontrollida.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002 (7) on sätestatud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet (║ 'amet peab tegema liikmesriikidega koostööd tehniliste lahenduste väljaarendamiseks ning osutama tehnilist abi seoses ühenduse õigusaktide rakendamisega. Ohutusjuurdluse vallas on ameti konkreetne ülesanne soodustada liikmesriikide ja komisjoni vahelist koostööd laevaõnnetuste juurdluse ühise metoodika väljatöötamisel kokkulepitud rahvusvaheliste põhimõtete kohaselt, võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002 (7) on sätestatud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet (║ 'amet peab tegema liikmesriikidega koostööd tehniliste lahenduste väljaarendamiseks ning osutama tehnilist abi seoses ühenduse õigusaktide rakendamisega. Ohutusjuurdluse vallas on ameti konkreetne ülesanne soodustada liikmesriikide ja komisjoni vahelist koostööd laevaõnnetuste juurdluse ühise metoodika väljatöötamisel kokkulepitud rahvusvaheliste põhimõtete kohaselt, võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme.

| (21) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1406/2002 hõlbustab amet liikmesriikide koostööd abi osutamisel juurdlustega seotud tegevuste puhul ning õnnetusjuhtumite olemasolevate juurdluskokkuvõtete analüüsimisel. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1406/2002 hõlbustab amet liikmesriikide koostööd abi osutamisel juurdlustega seotud tegevuste puhul ning õnnetusjuhtumite olemasolevate juurdluskokkuvõtete analüüsimisel.

| (22) | Õnnetusjuhtumite olemasolevate juurdluskokkuvõtete analüüsi tulemusi, mis võivad osutuda kasulikuks tulevaste õnnetuste ennetamisel ja Euroopa Liidu meresõiduohutuse täiustamisel, tuleks arvestada laevaõnnetuste uurimise ühise metoodika väljatöötamisel või muutmisel. |
| --- | --- |

(22)

Õnnetusjuhtumite olemasolevate juurdluskokkuvõtete analüüsi tulemusi, mis võivad osutuda kasulikuks tulevaste õnnetuste ennetamisel ja Euroopa Liidu meresõiduohutuse täiustamisel, tuleks arvestada laevaõnnetuste uurimise ühise metoodika väljatöötamisel või muutmisel.

| (23) | Liikmesriigid
  ja ühendus
  peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma ohutusjuurdluse põhjal tehtud ohutuse tagamise soovitusi. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid
  ja ühendus
  peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma ohutusjuurdluse põhjal tehtud ohutuse tagamise soovitusi.

| (24) | Kuna ║ ohutusjuurdluse eesmärk on vältida laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid, ei tohiks juurdlustulemusi ega ohutuse tagamise soovitusi mingil juhul kasutada süü või vastutuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(24)

Kuna ║ ohutusjuurdluse eesmärk on vältida laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid, ei tohiks juurdlustulemusi ega ohutuse tagamise soovitusi mingil juhul kasutada süü või vastutuse kindlaksmääramiseks.

| (25) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt parandada ühenduse meresõiduohutust ja seeläbi vähendada laevaõnnetuste ohtu tulevikus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt parandada ühenduse meresõiduohutust ja seeläbi vähendada laevaõnnetuste ohtu tulevikus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (26) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8). |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

| (27) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et kohaldada sellega seotud tulevasi rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtavaid muudatusi ning võtta vastu või muuta laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühist metodoloogiat. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et kohaldada sellega seotud tulevasi rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtavaid muudatusi ning võtta vastu või muuta laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühist metodoloogiat. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

▐

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada meresõiduohutust ja vältida laevade põhjustatud merereostust ning vähendada seega laevaõnnetuste riski tulevikus; selleks tuleb:

| a) | hõlbustada ohutusjuurdluste viivitamatut läbiviimist ning laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite nõuetekohast analüüsi, et teha kindlaks nende põhjused, ning |
| --- | --- |

a)

hõlbustada ohutusjuurdluste viivitamatut läbiviimist ning laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite nõuetekohast analüüsi, et teha kindlaks nende põhjused, ning

| b) | tagada õigeaegne ja täpne aruandlus ohutusjuurdluste kohta ning ettepanekute esitamine heastavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

b)

tagada õigeaegne ja täpne aruandlus ohutusjuurdluste kohta ning ettepanekute esitamine heastavate meetmete kohta.

2.   Käesoleva direktiivi alusel algatatud ohutusjuurdluste eesmärk ei ole vastutuse ega süü kindlaksmääramine. Liikmesriigid peavad siiski tagama, et juurdlusorgan või -üksus (║ „juurdlusorgan”) ei hoidu täielikust õnnetuse või ohtliku juhtumi põhjustest aru andmisest põhjusel, et juurdluse tulemused võivad osutada süüle või vastutusele.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse laevaõnnetuste, ohtlike juhtumite
  ja hädakutsete
  suhtes, mis:

| a) | on seotud liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega, |
| --- | --- |

a)

on seotud liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega,

| b) | leiavad aset liikmesriigi territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, või |
| --- | --- |

b)

leiavad aset liikmesriigi territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, või

| c) | on seotud liikmesriikide muude oluliste huvidega. |
| --- | --- |

c)

on seotud liikmesriikide muude oluliste huvidega.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata laevaõnnetuste, ohtlike juhtumite
  ja hädakutsete
  suhtes, mis on seotud üksnes:

| a) | sõjalaevade ja sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevade ning muude liikmesriigile kuuluvate või liikmesriigi poolt käitavate laevadega, mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

sõjalaevade ja sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevade ning muude liikmesriigile kuuluvate või liikmesriigi poolt käitavate laevadega, mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel;

| b) | mehaanilise jõuajamita laevade, primitiivse ehitusega puust laevade, lõbusõidujahtide ja -laevadega, mis ei ole seotud kaubandusega, kui need laevad ei ole mehitatud või neid ei mehitata ning kui need ei vea ärilistel eesmärkidel rohkem kui 12 reisijat; |
| --- | --- |

b)

mehaanilise jõuajamita laevade, primitiivse ehitusega puust laevade, lõbusõidujahtide ja -laevadega, mis ei ole seotud kaubandusega, kui need laevad ei ole mehitatud või neid ei mehitata ning kui need ei vea ärilistel eesmärkidel rohkem kui 12 reisijat;

| c) | siseveelaevadega, mis sõidavad siseveeteedel; |
| --- | --- |

c)

siseveelaevadega, mis sõidavad siseveeteedel;

| d) | kalalaevadega, mille pikkus on alla 15 meetri; |
| --- | --- |

d)

kalalaevadega, mille pikkus on alla 15 meetri;

| e) | seisvate merepuurplatvormidega. |
| --- | --- |

e)

seisvate merepuurplatvormidega.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks” – IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi ajakohastatud versioon. |
| --- | --- |

1)

„IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks” – IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi ajakohastatud versioon.

| 2) | Järgmisi mõisteid kasutatakse vastavalt IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksis esitatud määratlustele:






  a) | „laevaõnnetus”, |
| --- | --- | --- |

2)

Järgmisi mõisteid kasutatakse vastavalt IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksis esitatud määratlustele:

a)

„laevaõnnetus”,

| b) | „väga raske laevaõnnetus”, |
| --- | --- |

b)

„väga raske laevaõnnetus”,

| c) | „ohtlik juhtum”, |
| --- | --- |

c)

„ohtlik juhtum”,

| d) | „laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdlus”, |
| --- | --- |

d)

„laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdlus”,

| e) | „juurdlust juhtiv riik”, |
| --- | --- |

e)

„juurdlust juhtiv riik”,

| f) | „oluliselt huvitatud riik”. |
| --- | --- |

f)

„oluliselt huvitatud riik”.

| 3) | Mõistete „raske õnnetus” ja „kerge õnnetus” puhul kohaldatakse IMO meresõiduohutuse komitee ringkirjas 953 esitatud ajakohastatud määratlusi. |
| --- | --- |

3)

Mõistete „raske õnnetus” ja „kerge õnnetus” puhul kohaldatakse IMO meresõiduohutuse komitee ringkirjas 953 esitatud ajakohastatud määratlusi.

| 4) | Mõisteid „ro-ro-reisiparvlaev” ja „kiirreisilaev” käsitatakse vastavalt direktiivi 1999/35/EÜ artiklis 2 sätestatud määratlustele. |
| --- | --- |

4)

Mõisteid „ro-ro-reisiparvlaev” ja „kiirreisilaev” käsitatakse vastavalt direktiivi 1999/35/EÜ artiklis 2 sätestatud määratlustele.

| 5) | Mõistet „reisiinfo salvesti” käsitatakse vastavalt IMO assamblee resolutsioonis A.861(20) ja IMO mereohutuse komitee resolutsioonis MSC.163(78) sätestatud määratlustele. |
| --- | --- |

5)

Mõistet „reisiinfo salvesti” käsitatakse vastavalt IMO assamblee resolutsioonis A.861(20) ja IMO mereohutuse komitee resolutsioonis MSC.163(78) sätestatud määratlustele.

| 6) | „Hädakutse” – laevalt antav märguanne või mis tahes allikast saadud teave, mis osutab sellele, et laev või isikud laeval või laevalt on merehädas. |
| --- | --- |

6)

„Hädakutse” – laevalt antav märguanne või mis tahes allikast saadud teave, mis osutab sellele, et laev või isikud laeval või laevalt on merehädas.

| 7) | „Ohutuse tagamise soovitus” – ettepanek
  , sealhulgas ka registreerimise ja kontrolli eesmärgil
  , mis on tehtud järgnevalt:






  a) | ohutusjuurdlust teostava või seda juhtiva riigi juurdlusorgani ettepanek, mis põhineb nimetatud juurdluse käigus kogutud teabel; või vajaduse korral |
| --- | --- | --- |

7)

„Ohutuse tagamise soovitus” – ettepanek
  , sealhulgas ka registreerimise ja kontrolli eesmärgil
  , mis on tehtud järgnevalt:

a)

ohutusjuurdlust teostava või seda juhtiva riigi juurdlusorgani ettepanek, mis põhineb nimetatud juurdluse käigus kogutud teabel; või vajaduse korral

| b) | komisjoni ettepanek, mis
  on tehtud ameti kaasabil ning
  põhineb andmete abstraktse analüüsi põhjal saadud teabel
  ja läbiviidud ohutusjuurdluste tulemustel
  ... |
| --- | --- |

b)

komisjoni ettepanek, mis
  on tehtud ameti kaasabil ning
  põhineb andmete abstraktse analüüsi põhjal saadud teabel
  ja läbiviidud ohutusjuurdluste tulemustel
  ...

Artikkel 4

Ohutusjuurdluse õiguslik seisund

1.   Liikmesriigid määratlevad kooskõlas oma õigussüsteemiga ohutusjuurdluse õigusliku seisundi sellisel viisil, et seda oleks võimalik läbi viia nii tõhusalt ja kiiresti kui võimalik.

Liikmesriigid tagavad kooskõlas oma õigusaktidega ning vajadusel kohtuliku uurimise eest vastutavate asutuste koostöö kaudu, et ohutusjuurdlus:

| a) | ei sõltu juhtumi uurimisest kriminaalmenetluse raames või muudest paralleelsetest uurimistest, mida teostatakse vastutuse või süü kindlaksmääramiseks
  , lubades kohtuliku uurimise tarvis kasutada ainult käesoleva direktiivi alusel algatatud ohutusjuurdluste järeldusi või soovitusi
  , ja |
| --- | --- |

a)

ei sõltu juhtumi uurimisest kriminaalmenetluse raames või muudest paralleelsetest uurimistest, mida teostatakse vastutuse või süü kindlaksmääramiseks
  , lubades kohtuliku uurimise tarvis kasutada ainult käesoleva direktiivi alusel algatatud ohutusjuurdluste järeldusi või soovitusi
  , ja

| b) | ei ole eelnimetatud uurimiste tõttu põhjendamatult välistatud ning seda ei katkestata ega lükata nende uurimiste tõttu edasi. |
| --- | --- |

b)

ei ole eelnimetatud uurimiste tõttu põhjendamatult välistatud ning seda ei katkestata ega lükata nende uurimiste tõttu edasi.

2.   Kooskõlas artiklis 10 osutatud alalise koostööraamistikuga sisaldavad liikmesriikide poolt kehtestatavad eeskirjad sätteid, millega lubatakse:

| a) | teha koostööd ja osutada vastastikust abi teiste liikmesriikide juhitavate ohutusjuurdluste käigus või delegeerida sellise juurdluse juhtimine teisele liikmesriigile vastavalt artiklile 7; ja |
| --- | --- |

a)

teha koostööd ja osutada vastastikust abi teiste liikmesriikide juhitavate ohutusjuurdluste käigus või delegeerida sellise juurdluse juhtimine teisele liikmesriigile vastavalt artiklile 7; ja

| b) | kooskõlastada liikmesriikide vastavate juurdlusorganite töö niivõrd, kuivõrd seda on vaja käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

kooskõlastada liikmesriikide vastavate juurdlusorganite töö niivõrd, kuivõrd seda on vaja käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks.

Artikkel 5

Juurdluse läbiviimise kohustus

1.   Iga liikmesriik tagab, et artiklis 8 osutatud juurdlusorgan viib läbi ohutusjuurdluse pärast
  raskete või
  väga raskete laevaõnnetuste toimumist:

| a) | mis on seotud selle liikmesriigi lipu all sõitva laevaga, sõltumata õnnetuse asukohast; |
| --- | --- |

a)

mis on seotud selle liikmesriigi lipu all sõitva laevaga, sõltumata õnnetuse asukohast;

| b) | mis leiab aset tema territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, olenemata õnnetuses osalenud laeva(de) päritolust; või |
| --- | --- |

b)

mis leiab aset tema territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, olenemata õnnetuses osalenud laeva(de) päritolust; või

| c) | mis on seotud selle liikmesriigi oluliste huvidega, sõltumata õnnetuse toimumiskohast ja sellega seotud laeva(de) päritolust. |
| --- | --- |

c)

mis on seotud selle liikmesriigi oluliste huvidega, sõltumata õnnetuse toimumiskohast ja sellega seotud laeva(de) päritolust.

2.   Lisaks
  raskete ja väga raskete õnnetuste juurdlusele
  otsustab
  artiklis 8 osutatud
  juurdlusorgan
  pärast seda, kui ta on tuvastanud juhtumi esialgsed asjaolud
  , kas algatatakse
  kerge õnnetuse,
  ohtliku juhtumi
  või hädakutse
  ohutusjuurdlus.

Oma otsuses võtab juurdlusorgan arvesse õnnetuse või ohtliku juhtumi raskusastet,
  hädakutsega
  seotud laeva ja/või lasti tüüpi
  ja otsingu- ja päästeasutuste mis tahes taotlust
  .

3.   Juurdlust juhtiva liikmesriigi juurdlusorgan määrab koostöös muude oluliselt huvitatud riikide samaväärsete asutustega kindlaks ohutusjuurdluse teostamise sellise ulatuse ja korra, mis tunduvad kõnealusele juurdlusorganile kõige tõhusamad käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks ning õnnetuste ja ohtlike juhtumite vältimiseks tulevikus.

4.   Ohutusjuurdlusel järgitakse laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse
  ühist metoodikat
  , mis on välja töötatud määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 2 punkti e alusel. Komisjon võtab nimetatud metoodika vastu või muudab seda seoses käesoleva direktiiviga.

Meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Komisjon
  võtab
  ühise metoodika
  muutmisel arvesse õnnetusjuhtumi kokkuvõtete järeldusi ja neis sisalduvaid ohutuse tagamise soovitusi.
  ▐

5.   Ohutusjuurdlus algatatakse nii kiiresti kui praktiliselt võimalik pärast laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumist
  ja mitte mingil juhul hiljem kui kaks kuud pärast selle toimumist
  .

Artikkel 6

Teavitamiskohustus

Liikmesriigid näevad oma õigussüsteemi raames ette, et vastutavad asutused või kaasatud osapooled teavitavad viivitamata nende juurdlusorganit kõikidest käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatest õnnetustest, ohtlikest juhtumitest
  ja hädakutsetest
  .

Artikkel 7

Ohutusjuurdluse juhtimine ja selles osalemine

1.   
  Raskete või väga raskete õnnetuste puhul, mis puudutavad kahe või enama liikmesriigi olulisi huve, lepivad
  asjaomased liikmesriigid ▐ viivitamata kokku, millisest liikmesriigist saab juurdlust juhtiv liikmesriik.
  Kui nad ei suuda kokku leppida, milline liikmesriik juurdlust juhib, teeb komisjon ameti arvamusel põhineva sellekohase otsuse, mida rakendatakse viivitamata.

▐

2.   Olenemata lõikest 1 vastutab iga liikmesriik ohutusjuurdluse teostamise ja teiste oluliselt huvitatud liikmesriikidega koostöö tegemise eest, kuni
  liikmesriigid lepivad kokku või kuni komisjon otsustab
  , milline neist on juurdlust juhtiv riik.

3.   Ilma et see piiraks käesolevast direktiivist ja rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, võib liikmesriik iga üksikjuhtumi puhul eraldi ja vastastikusel kokkuleppel delegeerida teisele liikmesriigile ülesande juhtida ohutusjuurdlust või konkreetseid ülesandeid sellise juurdluse läbiviimiseks.

4.   Kui ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev on osaline laevaõnnetuses, ohtlikus juhtumis või saadab hädakutse
  , algatab ohutusjuurdluse liikmesriik, kelle territoriaalmeres või sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, laevaõnnetus või ohtlik juhtum toimus või hädakutse anti, või kui see toimus muudes vetes, algatab juurdluse liikmesriik, mida kõnealune parvlaev või reisilaev viimasena külastas. Kõnealune liikmesriik vastutab ohutusjuurdluse teostamise ja teiste oluliselt huvitatud liikmesriikidega koostöö tegemise eest, kuni
  liikmesriigid lepivad kokku või kuni komisjon otsustab
  , milline neist on juurdlust juhtiv riik.

Artikkel 8

Juurdlusorganid

1.   Liikmesriigid tagavad, et ohutusjuurdluste teostamise eest vastutavad erapooletud alalised juurdlusorganid
  või -üksused, millele on antud vajalikud volitused ja mis koosnevad juurdlejatest
  , kes on
  nõutava ettevalmistusega
  laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud küsimustes.

▐Kõnealune juurdlusorgan
  on talitluslikult
  sõltumatu
  eelkõige riiklikest ametiasutustest, mis vastutavad merekõlblikkuse, sertifitseerimise, ülevaatuse, mehitamise, laeva ohutu juhtimise, hoolduse, mereliikluse juhtimise, sadamajärelevalve ja meresadamate töö eest, ja organitest, mis teostavad juurdlusi vastutuse kindlaksmääramise või õigusjärelevalve eesmärgil, ning
  mis tahes
  muust
  osapoolest, kelle huvid võiksid olla vastuolus talle usaldatud ülesandega.

Sisemaal paiknevad liikmesriigid, kellel ei ole nende lipu all sõitvaid laevu, määravad artikli 5 lõike 1 punkti c kohases ohutusjuurdluses osalemiseks sõltumatu kontrollkeskuse.

2.   Juurdlusorgan tagab, et juurdlejatel on oma tavaliste juurdlusülesannetega seotud valdkondades tööalased teadmised ja praktilised kogemused. Lisaks sellele tagab juurdlusorgan, et asjakohane teave on neile vajaduse korral hõlpsasti kättesaadav.

3.   Juurdlusorganile usaldatud tegevust võib laiendada meresõiduohutusega seotud andmete kogumisele ja analüüsimisele, eelkõige ennetaval eesmärgil niivõrd, kuivõrd see tegevus ei mõjuta nimetatud organi sõltumatust ega too kaasa vastutust õiguslikes, halduslikes või standardimisega seotud küsimustes.

4.   Tegutsedes oma õigussüsteemide raamistikus, tagavad liikmesriigid, et nende riikliku juurdlusorgani või mis tahes muu juurdlusorgani juurdlejatel, kellele on tehtud ülesandeks ohutusjuurdlust teostada, on vajaduse korral kohtuliku uurimise eest vastutavate asutustega koostöös õigus:

| a) | omada vaba juurdepääsu kõikidele asjakohastele piirkondadele või õnnetuse toimumiskohale, samuti mis tahes laevale, vrakile või rajatisele, sealhulgas lastile, seadmetele või rusudele; |
| --- | --- |

a)

omada vaba juurdepääsu kõikidele asjakohastele piirkondadele või õnnetuse toimumiskohale, samuti mis tahes laevale, vrakile või rajatisele, sealhulgas lastile, seadmetele või rusudele;

| b) | tagada tõendusmaterjalide loetelu kohene koostamine ja vraki, rusude või muude komponentide või ainete kontrollitud otsimine ja kõrvaldamine nende kontrollimise või analüüsimise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

tagada tõendusmaterjalide loetelu kohene koostamine ja vraki, rusude või muude komponentide või ainete kontrollitud otsimine ja kõrvaldamine nende kontrollimise või analüüsimise eesmärgil;

| c) | nõuda punktis b osutatud esemete kontrollimist või analüüsimist ning tagada vaba juurdepääs sellise kontrolli või analüüsi tulemustele; |
| --- | --- |

c)

nõuda punktis b osutatud esemete kontrollimist või analüüsimist ning tagada vaba juurdepääs sellise kontrolli või analüüsi tulemustele;

| d) | omada vaba juurdepääsu laeva, merereisi, lasti, laevapere või mis tahes muu isiku, eseme, tingimuse või asjaoluga seotud asjakohasele teabele ning salvestatud andmetele, sealhulgas reisiinfo salvesti andmetele, neid paljundada ja kasutada; |
| --- | --- |

d)

omada vaba juurdepääsu laeva, merereisi, lasti, laevapere või mis tahes muu isiku, eseme, tingimuse või asjaoluga seotud asjakohasele teabele ning salvestatud andmetele, sealhulgas reisiinfo salvesti andmetele, neid paljundada ja kasutada;

| e) | omada vaba juurdepääsu ohvrite surnukehade kontrollimistulemustele või ohvrite surnukehadest võetud proovide analüüsi tulemustele; |
| --- | --- |

e)

omada vaba juurdepääsu ohvrite surnukehade kontrollimistulemustele või ohvrite surnukehadest võetud proovide analüüsi tulemustele;

| f) | nõuda ja omada vaba juurdepääsu laeva käitamisega seotud isikute või muude asjaomaste isikute kontrollimise tulemustele või nendelt võetud proovide analüüsi tulemustele; |
| --- | --- |

f)

nõuda ja omada vaba juurdepääsu laeva käitamisega seotud isikute või muude asjaomaste isikute kontrollimise tulemustele või nendelt võetud proovide analüüsi tulemustele;

| g) | kuulata üle tunnistajad ilma selliste isikute kohalolekuta, kelle huvides võiks olla ohutusjuurdluse takistamine; |
| --- | --- |

g)

kuulata üle tunnistajad ilma selliste isikute kohalolekuta, kelle huvides võiks olla ohutusjuurdluse takistamine;

| h) | saada lipuriigi, laevaomanike, klassifikatsiooniühingute või muude asjaomaste osapoolte valduses olevaid kontrolliandmeid ja asjakohast teavet, kui need osapooled või nende esindajad asuvad asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

h)

saada lipuriigi, laevaomanike, klassifikatsiooniühingute või muude asjaomaste osapoolte valduses olevaid kontrolliandmeid ja asjakohast teavet, kui need osapooled või nende esindajad asuvad asjaomases liikmesriigis;

| i) | paluda liikmesriikide asjaomaste asutuste, sealhulgas lipu- ja sadamariigi laevakontrolliinspektorite, rannavalveametnike, laevaliikluse juhtimise keskuse operaatorite, otsingu- ja päästemeeskondade, lootside või muu sadama- või merenduspersonali abi. |
| --- | --- |

i)

paluda liikmesriikide asjaomaste asutuste, sealhulgas lipu- ja sadamariigi laevakontrolliinspektorite, rannavalveametnike, laevaliikluse juhtimise keskuse operaatorite, otsingu- ja päästemeeskondade, lootside või muu sadama- või merenduspersonali abi.

5.   Juurdlusorganil peab olema võimalik õnnetuseteatele reageerida viivitamata mis tahes ajal ning saada piisavaid vahendeid, et oma ülesannet sõltumatult täita. Selle organi juurdlejatele antakse selline pädevus, mis tagab neile vajaliku sõltumatuse.

6.   Peale laevaõnnetuste võib juurdlusorgan käesoleva direktiivi alusel teostada juurdlust ka muude juhtumite üle, tingimusel et sellised juurdlused ei ohusta tema sõltumatust.

Artikkel 9

Andmete mitteavalikustamine

Liikmesriigid tagavad oma õigussüsteemide raames, et järgmised andmed tehakse kättesaadavaks üksnes ohutusjuurdluse eesmärgil ▐:

| a) | kõik tunnistajate ütlused ja muud seletused, aruanded ja märkused, mille juurdlusorgan on salvestanud või saanud ohutusjuurdluse käigus; |
| --- | --- |

a)

kõik tunnistajate ütlused ja muud seletused, aruanded ja märkused, mille juurdlusorgan on salvestanud või saanud ohutusjuurdluse käigus;

| b) | ohutusjuurdluse käigus tunnistusi andnud isikute tuvastamist võimaldavad andmed; |
| --- | --- |

b)

ohutusjuurdluse käigus tunnistusi andnud isikute tuvastamist võimaldavad andmed;

| c) | andmed õnnetuse või ohtliku juhtumiga seotud isikute tervisliku seisundi kohta või muu isiklik teave. |
| --- | --- |

c)

andmed õnnetuse või ohtliku juhtumiga seotud isikute tervisliku seisundi kohta või muu isiklik teave.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et ohutusjuurdluse käigus saadud tunnistajate ütlusi ja tunnistajatelt saadud muud teavet ei avaldata kolmandate riikide ametiasutustele, et takistada seeläbi selliste ütluste või teabe kasutamist kriminaaljuurdlustes kõnealustes riikides.

Artikkel 10

Alaline koostööraamistik

1.   Liikmesriigid kehtestavad tihedas koostöös komisjoniga alalise koostööraamistiku, mis võimaldab nende vastavatel juurdlusorganitel teha omavahel koostööd niivõrd, kuivõrd see on vajalik käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks.

2.   Alalise koostööraamistiku töökord ja nõutav organisatsiooniline kord määratakse kindlaks vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

3.   Liikmesriikide juurdlusorganid lepivad alalise koostööraamistiku piires kokku eelkõige parimates koostööviisides, et:

| a) | võimaldada juurdlusorganitel jagada laevarusude ja -varustuse tehniliseks juurdluseks vajalikke seadmeid, vahendeid ja varustust ning muid ohutusjuurdlusega seotud esemeid, sealhulgas reisiinfo salvesti ja muude elektronseadiste andmetest väljavõtete tegemist ning teabe hindamist; |
| --- | --- |

a)

võimaldada juurdlusorganitel jagada laevarusude ja -varustuse tehniliseks juurdluseks vajalikke seadmeid, vahendeid ja varustust ning muid ohutusjuurdlusega seotud esemeid, sealhulgas reisiinfo salvesti ja muude elektronseadiste andmetest väljavõtete tegemist ning teabe hindamist;

| b) | teha tehnilist koostööd või jagada teadmisi, mida on vaja eriülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

teha tehnilist koostööd või jagada teadmisi, mida on vaja eriülesannete täitmiseks;

| c) | saada ja jagada teavet, mis on vajalik selleks, et analüüsida õnnetuse andmeid ja anda ühenduse tasandil asjakohaseid ohutuse tagamise soovitusi; |
| --- | --- |

c)

saada ja jagada teavet, mis on vajalik selleks, et analüüsida õnnetuse andmeid ja anda ühenduse tasandil asjakohaseid ohutuse tagamise soovitusi;

| d) | koostada ühised põhimõtted, et jälgida ohutuse tagamise soovituste täitmist ning kohandada juurdlusmeetodeid vastavalt tehnika ja teaduse arengule; |
| --- | --- |

d)

koostada ühised põhimõtted, et jälgida ohutuse tagamise soovituste täitmist ning kohandada juurdlusmeetodeid vastavalt tehnika ja teaduse arengule;

| e) | kehtestada kiirhoiatusmeetmed laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi puhul; |
| --- | --- |

e)

kehtestada kiirhoiatusmeetmed laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi puhul;

| f) | kehtestada konfidentsiaalsusnõuded artiklis 9 osutatud tunnistajate ütluste ning töödeldud andmete ja muude dokumentide jagamiseks, ▐ järgides siseriiklikke eeskirju; |
| --- | --- |

f)

kehtestada konfidentsiaalsusnõuded artiklis 9 osutatud tunnistajate ütluste ning töödeldud andmete ja muude dokumentide jagamiseks, ▐ järgides siseriiklikke eeskirju;

| g) | korraldada vajaduse korral juurdlejate asjakohast koolitust; |
| --- | --- |

g)

korraldada vajaduse korral juurdlejate asjakohast koolitust;

| h) | edendada koostööd kolmandate riikide juurdlusorganitega ja rahvusvaheliste laevaõnnetuste juurdlusorganitega käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades.
  ▐ |
| --- | --- |

h)

edendada koostööd kolmandate riikide juurdlusorganitega ja rahvusvaheliste laevaõnnetuste juurdlusorganitega käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades.

▐

4.
     
  Iga liikmesriik, kelle teeninduskohti või teenuseid laev kasutas või oleks tavaliselt kasutanud enne õnnetuse või ohtliku juhtumi toimumist ja kellel on ohutusjuurdlusega seotud teavet, esitab selle teabe kõnealust juurdlust teostavale juurdlusorganile.

Artikkel 11

Kulud

1.   Kui ohutusjuurdlusega tegelevad kaks või enam liikmesriiki, toimub vastav tegevus tasuta.

2.   Juhul, kui vajatakse ohutusjuurdluses mitteosaleva liikmesriigi abi, lepivad liikmesriigid kokku tekkinud kulude hüvitamises.

Artikkel 12

Koostöö oluliselt huvitatud kolmandate riikidega

1.   Liikmesriigid teevad võimalikult tihedat koostööd ohutusjuurdlusest oluliselt huvitatud kolmandate riikidega.

2.   Oluliselt huvitatud kolmandatel riikidel lubatakse vastastikusel kokkuleppel võtta osa liikmesriigi juhitava ohutusjuurdluse mis tahes etapist käesoleva direktiivi tingimuste kohaselt.

3.   Liikmesriigi osalemine oluliselt huvitatud kolmanda riigi poolt teostatavas ohutusjuurdluses ei piira ohutusjuurdluse teostamise ja sellest teavitamise kohustust vastavalt käesolevale direktiivile. Kui oluliselt huvitatud kolmas riik juhib ohutusjuurdlust, milles osaleb üks või mitu liikmesriiki, võivad liikmesriigid otsustada mitte viia läbi paralleelset juurdlust, eeldusel et kolmanda riigi juhitav ohutusjuurdlus viiakse läbi kooskõlas IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksiga.

Artikkel 13

Tõendite säilitamine

Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate õnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud osapooled teevad kõik võimaliku, et:

| a) | säilitada kaartidelt, logiraamatutest, elektrooniliste ja magnetsalvestuste teel, videokassettidelt, sealhulgas reisiinfo salvestitelt ja muudelt elektronseadistelt saadud teavet, mis on seotud õnnetusjuhtumi eelse, aegse ja järgse ajaga; |
| --- | --- |

a)

säilitada kaartidelt, logiraamatutest, elektrooniliste ja magnetsalvestuste teel, videokassettidelt, sealhulgas reisiinfo salvestitelt ja muudelt elektronseadistelt saadud teavet, mis on seotud õnnetusjuhtumi eelse, aegse ja järgse ajaga;

| b) | vältida sellise teabe ülekirjutamist või muul viisil muutmist; |
| --- | --- |

b)

vältida sellise teabe ülekirjutamist või muul viisil muutmist;

| c) | kaitsta häirete eest teisi seadmeid, mida võiks põhjendatult pidada õnnetusjuhtumi ohutusjuurdlusel asjakohasteks; |
| --- | --- |

c)

kaitsta häirete eest teisi seadmeid, mida võiks põhjendatult pidada õnnetusjuhtumi ohutusjuurdlusel asjakohasteks;

| d) | kiiresti koguda ja säilitada kõik ohutusjuurdluse jaoks vajalikud tõendid. |
| --- | --- |

d)

kiiresti koguda ja säilitada kõik ohutusjuurdluse jaoks vajalikud tõendid.

Artikkel 14

Õnnetusjuhtumi kokkuvõte

1.   Käesoleva direktiivi alusel läbiviidud ohutusjuurdluse lõppemisel avaldatakse kokkuvõte, mille vormi määrab kindlaks pädev juurdlusorgan ning mis on kooskõlas I lisa asjakohaste jaotistega.

Juurdlusorganid võivad otsustada, et ohutusjuurdluse puhul, mis ei ole seotud
  raske või
  väga raske laevaõnnetusega ning mille tulemused ei võimalda vältida tulevikus toimuvaid õnnetusi ja ohtlikke juhtumeid, avaldatakse lihtsustatud kokkuvõte.

2.   Juurdlusorganid püüavad teha lõikes 1 osutatud kokkuvõtted üldsusele
  ja eriti merendussektorile, mis saab taotluse korral täpsemad järeldused ja soovitused,
  kättesaadavaks 12 kuu jooksul õnnetuse toimumise päevast. Kui lõppkokkuvõtet ei ole võimalik selle aja jooksul koostada, avaldatakse vahekokkuvõte 12 kuu jooksul õnnetuse toimumise päevast.

3.   Juurdlust juhtiva liikmesriigi juurdlusorgan saadab komisjonile lihtsustatud, lõpp- või vahekokkuvõtte koopia. Selles võetakse arvesse komisjoni võimalikke märkusi selle kohta, kuidas parandada
  kokkuvõtte kvaliteeti
  nii, et see aitaks kaasa käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamisele.

4.
     
  Komisjon edastab iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile aruande, milles esitatakse andmed käesoleva direktiivi sätete rakendamise ja järgimise taseme kohta ning järgnevad sammud, mida peetakse vajalikuks seoses kõnealuses aruandes esitatud soovitustega.

Artikkel 15

Ohutuse tagamise soovitused

1.   Liikmesriigid tagavad, et adressaadid võtavad juurdlusorganite esitatud ohutuse tagamise soovitusi nõuetekohaselt arvesse ning vajaduse korral võtavad piisavaid järelmeetmeid vastavalt ühenduse ja rahvusvahelisele õigusele.

2.   Vajaduse korral esitab juurdlusorgan või komisjon
  ameti kaasabil
  ohutuse tagamise soovitused andmete abstraktse analüüsi
  ja läbiviidud ohutusjuurdluste tulemuste
  põhjal.

3.   Ohutuse tagamise soovitust ei või mingil juhul kasutada õnnetuse eest vastutuse või süü kindlaksmääramiseks.

Artikkel 16

Varajase hoiatamise süsteem

Ilma et see piiraks liikmesriigi juurdlusorgani õigust anda varajast hoiatusteadet, teavitab ta ohutusjuurdluse mis tahes etapil, kui ta leiab, et ühenduse tasandil tuleb uute õnnetuste ohu vältimiseks viivitamatult tegutseda, viivitamata komisjoni varajase hoiatamise vajadusest.

Komisjon väljastab vajaduse korral hoiatusteate kõikidele teiste liikmesriikide vastutavatele asutustele, meretranspordisektorile ja teistele asjaomastele isikutele.

Artikkel 17

Euroopa laevaõnnetuste andmebaas

1.   Laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite andmed salvestatakse ja neid analüüsitakse komisjoni poolt loodavas Euroopa elektroonilises andmebaasis, mida tuntakse kui Euroopa laevaõnnetuste teabeplatvormi (EMCIP).

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni asutustest, kellel on juurdepääs nimetatud andmebaasile.

3.   Liikmesriikide juurdlusorganid teatavad komisjonile laevaõnnetustest ja ohtlikest juhtumitest II lisas esitatud vorminõuete kohaselt. Samuti esitavad nad EMCIPi andmebaasi süsteemi kohaselt komisjonile ka ohutusjuurdluste tulemusel saadud andmed.

4.   Komisjon ja liikmesriigid töötavad välja andmebaasi süsteemi ning meetodi andmete esitamiseks sobiva tähtaja jooksul.

Artikkel 18

Meremeeste õiglane kohtlemine

Vastavalt siseriiklikule õigusele kohaldavad liikmesriigid laevaõnnetuse korral meremeeste õiglast kohtlemist käsitlevate IMO suuniste asjakohaseid sätteid.

Artikkel 19

Komitee

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (9) asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 20

Muutmisvolitused

Komisjon võib käesoleva direktiivi mõisteid ning viiteid ühenduse ja IMO õigusaktidele ajakohastada vastavalt ühenduse või IMO jõustunud meetmetele käesoleva direktiivi sätete piires.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Komisjon võib vastavalt samale menetlusele muuta ka lisasid.

IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi muudatused võib käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta vastavalt määruse (EÜ) nr 2099/2002 artiklile 5.

Artikkel 21

Täiendavad meetmed

Käesoleva direktiivi sätted ei keela liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid mereohutuse kohta, mida käesolev direktiiv ei hõlma, tingimusel et sellised meetmed ei ole vastuolus käesoleva direktiiviga
  ning ei
  raskenda
  direktiivi
  eesmärgi
  ega liidu eesmärkide saavutamist
  .

Artikkel 22

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 23

Kehtivate õigusaktide muudatused

1.   Direktiivi 1999/35/EÜ artikkel 12 jäetakse välja.

2.   Direktiivi 2002/59/EÜ artikkel 11 jäetakse välja.

Artikkel 24

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (10)

  Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning õigusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 25

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 26

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 546), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

3

seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 546)

6. juuni 2008. aasta

24. septembri 2008. aasta

(4)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 730.

4

(5)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 1.

5

(6)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

6

(7)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

8

(9)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. ║.

9

(10)  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

10

pärast

Kolmapäev, 24. september 2008I LISA

OHUTUSJUURDLUSE KOKKUVÕTTE SISU

Eessõna

Kokkuvõtte eessõnas määratakse kindlaks ohutusjuurdluse ainus eesmärk, nimelt et ohutuse tagamise soovitus ei anna mingil juhul alust vastutuse või süü eeldamiseks ning et juurdluskokkuvõte ei ole ei sisult ega stiililt koostatud kavatsusega kasutada seda kohtumenetluses.

(Juurdluskokkuvõttes ei tohiks viidata tunnistajate ütlustele ega kokku viia kokkuvõttes mainitud isikuid ohutusjuurdluse käigus tunnistusi andnud isikutega.)

1.   Lühikokkuvõte

Selles osas kirjeldatakse laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi põhilisi asjaolusid: mis juhtus, millal, kus ja kuidas see juhtus; ning märgitakse, kas see põhjustas surmajuhtumeid, vigastusi, kahjustas laevu, lasti, kolmandaid isikuid või keskkonda.

2.   Faktiline teave

Selles osas esitatakse punkthaaval piisav teave, mida juurdlusorgan käsitab faktilisena, ning põhjendatakse analüüsi ja hõlbustatakse mõistmist.

Kõnealused punktid sisaldavad eelkõige järgmist teavet:

2.1   Laevaandmed

lipp/register;

identifitseerimisandmed;

põhiandmed;

omandiline kuuluvus ja juhtkond;

andmed konstruktsiooni kohta;

minimaalne ohutu mehitatus;

lubatud last.

2.2   Andmed merereisi kohta

külastatavad sadamad;

merereisi tüüp;

teave lasti kohta;

mehitatus.

2.3   Teave laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kohta

laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi tüüp;

kuupäev ja kellaaeg;

laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumiskoht ja selle koordinaadid;

välis- ja sisekeskkond;

laeva käitamine ja merereisi etapp;

koht pardal;

andmed inimtegurite kohta;

tagajärjed (inimestele, laevale, lastile, keskkonnale, muule).

2.4   Maal asuva asutuse kaasamine ja reageerimine hädakutsele

keda kaasati;

kasutatud vahendid;

reageerimise kiirus;

võetud meetmed;

saadud tulemused.

3.   Kirjeldus

Selles osas esitatakse laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kulg selle ajalises järgnevuses ning kirjeldatakse laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ajal aset leidnud, sellele eelnenud ja järgnenud sündmusi ja kõike laevaõnnetuse või ohtliku juhtumiga seotut (nt isikud, materjal, keskkond, seadmed või välismõjurid). Kirjeldusega hõlmatud ajavahemik sõltub laevaõnnetust või ohtlikku juhtumit vahetult mõjutanud õnnetusjuhtumite toimumise ajast. Selles osas esitatakse ka kõik läbiviidud ohutusjuurdluse asjakohased üksikasjad, kaasa arvatud kontrollimiste ja analüüside tulemused.

4.   Analüüs

Analüüsi osas analüüsitakse punkthaaval iga õnnetusjuhtumit eraldi ning esitatakse märkused ohutusjuurdluse käigus teostatud asjakohaste kontrollimiste või analüüside tulemuste kohta ning kõigi ohutusmeetmete kohta, mis võisid olla juba võetud laevaõnnetuste vältimiseks.

Kõnealused punktid peaksid käsitlema näiteks järgmisi teemasid:

| — | õnnetusjuhtumi taust ja ümbrus; |
| --- | --- |

—

õnnetusjuhtumi taust ja ümbrus;

| — | ebaõige inimtegevus ja tegevusetus, juhtumid, mis on seotud ohtlike materjalide, keskkonnamõju, seadmete rikete ja välismõjutustega; |
| --- | --- |

—

ebaõige inimtegevus ja tegevusetus, juhtumid, mis on seotud ohtlike materjalide, keskkonnamõju, seadmete rikete ja välismõjutustega;

| — | kaasaaitavad tegurid, sealhulgas inimtegevus, pardatoimingud, maapealne juhtimine või õigusnormide mõju. |
| --- | --- |

—

kaasaaitavad tegurid, sealhulgas inimtegevus, pardatoimingud, maapealne juhtimine või õigusnormide mõju.

Analüüs ja märkused võimaldavad kokkuvõttes jõuda loogiliste järeldusteni ning välja selgitada kõik kaasaaitavad tegurid, sealhulgas need, millega kaasneb risk ja mille puhul peetakse olemasolevaid õnnetusjuhtumi vältimise ja/või selle tagajärgede ärahoidmise või minimeerimise vastuabinõusid ebapiisavateks või puuduvateks.

5.   Järeldused

Selles osas kirjeldatakse väljaselgitatud kaasaaitavaid tegureid ja puuduvaid või ebapiisavaid vastuabinõusid (materiaalsed, funktsionaalsed, sümboolsed või menetluslikud), mille suhtes tuleks välja töötada ohutusmeetmed laevaõnnetuste vältimiseks.

6.   Ohutuse tagamise soovitused

Vajaduse korral sisaldab see kokkuvõtte osa analüüsi ja järelduste põhjal tehtavaid ohutuse tagamise soovitusi, mis on seotud kindla valdkonnaga nagu õigusaktid, projekteerimine, toimingud, kontroll, juhtimine, töötervishoid ja tööohutus, koolitus, parandustööd, hooldus, maapealne abi ja hädaolukordadele reageerimine.

Ohutuse tagamise soovitused adresseeritakse neile, kes oskavad neid kõige paremini rakendada, näiteks laevaomanikud, juhtkond, tunnustatud organisatsioonid, merendusametkonnad, laevaliikluse juhtimise keskused, merepäästeteenistused, rahvusvahelised mereorganisatsioonid ja Euroopa institutsioonid, eesmärgiga vältida laevaõnnetusi.

See osa sisaldab ka kõiki võimalikke ajutisi ohutuse tagamise soovitusi, mis on antud ohutusjuurdluse käigus, ning kõiki ohutusjuurdluse käigus võetud ohutuse tagamise meetmeid.

7.   Lisad

Vajaduse korral lisatakse kokkuvõttele mitteammendav nimekiri järgmistest andmetest kirjalikus ja/või elektroonilises vormis:

| — | fotod, videod, helisalvestused, kaardid, joonised; |
| --- | --- |

—

fotod, videod, helisalvestused, kaardid, joonised;

| — | kohaldatavad standardid; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad standardid;

| — | kasutatud tehnilised mõisted ja lühendid; |
| --- | --- |

—

kasutatud tehnilised mõisted ja lühendid;

| — | ohutuse eriuuringud; |
| --- | --- |

—

ohutuse eriuuringud;

| — | muu teave. |
| --- | --- |

—

muu teave.

Kolmapäev, 24. september 2008II LISA

LAEVAÕNNETUSEST VÕI OHTLIKUST JUHTUMIST TEAVITAMISEL ESITATAVAD ANDMED

(Euroopa laevaõnnetuste teabeplatvormi osa)

Märkus: rasvases kirjas numbrite puhul tuleb esitada andmed iga laeva kohta, kui laevaõnnetuse või ohtliku juhtumiga on seotud rohkem kui üks laev.

| 01. | Vastutav liikmesriik / kontaktisik |
| --- | --- |

01.

Vastutav liikmesriik / kontaktisik

| 02. | Liikmesriigi juurdleja |
| --- | --- |

02.

Liikmesriigi juurdleja

| 03. | Liikmesriigi roll |
| --- | --- |

03.

Liikmesriigi roll

| 04. | Mõjutatud rannikuäärne riik |
| --- | --- |

04.

Mõjutatud rannikuäärne riik

| 05. | Oluliselt huvitatud riikide arv |
| --- | --- |

05.

Oluliselt huvitatud riikide arv

| 06. | Oluliselt huvitatud riigid |
| --- | --- |

06.

Oluliselt huvitatud riigid

| 07. | Teavitav ametkond |
| --- | --- |

07.

Teavitav ametkond

| 08. | Teavitamise kellaaeg |
| --- | --- |

08.

Teavitamise kellaaeg

| 09. | Teavitamise kuupäev |
| --- | --- |

09.

Teavitamise kuupäev

| 10. | Laeva nimi |
| --- | --- |

10.

Laeva nimi

| 11. | Laeva IMO number / kutsung |
| --- | --- |

11.

Laeva IMO number / kutsung

| 12. | Laeva lipp |
| --- | --- |

12.

Laeva lipp

| 13. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi tüüp |
| --- | --- |

13.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi tüüp

| 14. | Laevatüüp |
| --- | --- |

14.

Laevatüüp

| 15. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kuupäev |
| --- | --- |

15.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kuupäev

| 16. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kellaaeg |
| --- | --- |

16.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kellaaeg

| 17. | Koordinaadid: laiuskraad |
| --- | --- |

17.

Koordinaadid: laiuskraad

| 18. | Koordinaadid: pikkuskraad |
| --- | --- |

18.

Koordinaadid: pikkuskraad

| 19. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumiskoht |
| --- | --- |

19.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumiskoht

| 20. | Lähtesadam |
| --- | --- |

20.

Lähtesadam

| 21. | Sihtsadam |
| --- | --- |

21.

Sihtsadam

| 22. | Liikluseraldusskeem |
| --- | --- |

22.

Liikluseraldusskeem

| 23. | Merereisi etapp |
| --- | --- |

23.

Merereisi etapp

| 24. | Laeva käitamine |
| --- | --- |

24.

Laeva käitamine

| 25. | Koht pardal |
| --- | --- |

25.

Koht pardal

| 26. | Inimohvrid:






  — | Laevapere |
| --- | --- | --- |

26.

Inimohvrid:

—

Laevapere

| — | Reisijad |
| --- | --- |

—

Reisijad

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

| 27. | Rasked vigastused:






  — | Laevapere |
| --- | --- | --- |

27.

Rasked vigastused:

—

Laevapere

| — | Reisijad |
| --- | --- |

—

Reisijad

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

| 28. | Reostus |
| --- | --- |

28.

Reostus

| 29. | Laevale tekitatud kahju |
| --- | --- |

29.

Laevale tekitatud kahju

| 30. | Lastile tekitatud kahju |
| --- | --- |

30.

Lastile tekitatud kahju

| 31. | Muu kahju |
| --- | --- |

31.

Muu kahju

| 32. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi lühikirjeldus |
| --- | --- |

32.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi lühikirjeldus

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/188 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/188

---

Kolmapäev, 24. september 2008Reisijate meritsi vedajate vastutus õnnetusjuhtumite korral ***II

P6_TA(2008)0445

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

2010/C 8 E/41

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (6389/2/2008 – C6-0227/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0592) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2007)0645);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0333/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 190 E, 29.7.2008, lK 17.

(2)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lK 562.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0241

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumikorral

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühise transpordipoliitika raames on vaja võtta lisameetmeid, et suurendada meretranspordi ohutust. Nimetatud meetmed hõlmavad vastutuse eeskirju reisijatele tekitatud kahju eest, kuna on oluline tagada, et laevaõnnetusjuhtumisse sattunud reisijad saavad kohase suurusega hüvitise. |
| --- | --- |

(1)

Ühise transpordipoliitika raames on vaja võtta lisameetmeid, et suurendada meretranspordi ohutust. Nimetatud meetmed hõlmavad vastutuse eeskirju reisijatele tekitatud kahju eest, kuna on oluline tagada, et laevaõnnetusjuhtumisse sattunud reisijad saavad kohase suurusega hüvitise.

| (2) | Reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni 2002. aasta protokoll võeti vastu 1. novembril 2002. aastal Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) egiidi all. Ühendus ja selle liikmesriigid on otsustamas kõnealuse protokolliga ühinemise või selle ratifitseerimise üle. |
| --- | --- |

(2)

Reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni 2002. aasta protokoll võeti vastu 1. novembril 2002. aastal Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) egiidi all. Ühendus ja selle liikmesriigid on otsustamas kõnealuse protokolliga ühinemise või selle ratifitseerimise üle.

| (3) | 2002. aasta protokolliga muudetud reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni (edaspidi „Ateena konventsioon”) kohaldatakse ainult rahvusvahelise veo suhtes. Meretranspordi teenuste siseturul ei eristata kohalikke ja rahvusvahelisi vedusid ning seetõttu on asjakohane, et vastutuse tase ja olemus oleksid ühenduses ühesugused nii rahvusvahelise kui ka riigisisese veo puhul. |
| --- | --- |

(3)

2002. aasta protokolliga muudetud reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni (edaspidi „Ateena konventsioon”) kohaldatakse ainult rahvusvahelise veo suhtes. Meretranspordi teenuste siseturul ei eristata kohalikke ja rahvusvahelisi vedusid ning seetõttu on asjakohane, et vastutuse tase ja olemus oleksid ühenduses ühesugused nii rahvusvahelise kui ka riigisisese veo puhul.

| (4) | Ateena konventsiooniga ette nähtud kindlustusnõuded peavad olema vastavuses laevaomanike ja kindlustusseltside rahaliste vahenditega. Laevaomanikel peab olema võimalik täita neile kehtestatud kindlustusnõudeid majanduslikult vastuvõetaval viisil ning samuti tuleb arvesse võtta, eelkõige riigisiseseid transporditeenuseid osutavate väikeste laevandusettevõtjate puhul, nende tegevuse hooajalist olemust. Käesoleva määruse kohaldamiseks ette nähtud üleminekuaeg peab olema piisavalt pikk, et oleks võimalik viia sisse Ateena konventsiooniga ette nähtud kohustuslik kindlustus, ilma et see mõjutaks juba olemasolevaid kindlustusskeeme. |
| --- | --- |

(4)

Ateena konventsiooniga ette nähtud kindlustusnõuded peavad olema vastavuses laevaomanike ja kindlustusseltside rahaliste vahenditega. Laevaomanikel peab olema võimalik täita neile kehtestatud kindlustusnõudeid majanduslikult vastuvõetaval viisil ning samuti tuleb arvesse võtta, eelkõige riigisiseseid transporditeenuseid osutavate väikeste laevandusettevõtjate puhul, nende tegevuse hooajalist olemust. Käesoleva määruse kohaldamiseks ette nähtud üleminekuaeg peab olema piisavalt pikk, et oleks võimalik viia sisse Ateena konventsiooniga ette nähtud kohustuslik kindlustus, ilma et see mõjutaks juba olemasolevaid kindlustusskeeme.

| (5) | On asjakohane kohustada vedajat tegema ettemaksu reisija surma või isikukahju korral, seejuures ei tähenda ettemaks vastutuse tunnistamist. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane kohustada vedajat tegema ettemaksu reisija surma või isikukahju korral, seejuures ei tähenda ettemaks vastutuse tunnistamist.

| (6) | Asjakohast, täielikku ja arusaadavat teavet uute reisijatele antud õiguste kohta tuleks anda reisijatele enne reisi. |
| --- | --- |

(6)

Asjakohast, täielikku ja arusaadavat teavet uute reisijatele antud õiguste kohta tuleks anda reisijatele enne reisi.

| (7) | Kõik Ateena konventsiooni muudatused inkorporeeritakse ühenduse õigusaktidesse, kui neid muudatusi ei välistata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002 (millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS))

   (4)

  artikli 5 lõikes 2 sätestatud korras
  . |
| --- | --- |

(7)

Kõik Ateena konventsiooni muudatused inkorporeeritakse ühenduse õigusaktidesse, kui neid muudatusi ei välistata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002 (millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS))

   (4)

  artikli 5 lõikes 2 sätestatud korras
  .

| (8) | IMO juriidiline komitee võttis 19. oktoobril 2006. aastal vastu IMO reservatsiooni ja Ateena konventsiooni rakendamise suunised (edaspidi „IMO suunised”), et täpsustada teatavaid Ateena konventsiooniga, eelkõige näiteks terrorismiga seotud kahju hüvitamisega seotud küsimusi. Seega saab IMO suuniseid pidada lex specialis'eks. |
| --- | --- |

(8)

IMO juriidiline komitee võttis 19. oktoobril 2006. aastal vastu IMO reservatsiooni ja Ateena konventsiooni rakendamise suunised (edaspidi „IMO suunised”), et täpsustada teatavaid Ateena konventsiooniga, eelkõige näiteks terrorismiga seotud kahju hüvitamisega seotud küsimusi. Seega saab IMO suuniseid pidada lex specialis'eks.

| (9) | Käesoleva määrusega inkorporeeritakse osa IMO suuniseid ja muudetakse need siduvaks. Sel eesmärgil mõistetakse IMO suuniste sätetes eelkõige sõna „tuleks” all sõna „tuleb”. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega inkorporeeritakse osa IMO suuniseid ja muudetakse need siduvaks. Sel eesmärgil mõistetakse IMO suuniste sätetes eelkõige sõna „tuleks” all sõna „tuleb”.

| (10) | Ateena konventsiooni sätteid (I lisa) ja IMO suuniseid (II lisa) tuleks tõlgendada ühenduse õigusaktide raames mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(10)

Ateena konventsiooni sätteid (I lisa) ja IMO suuniseid (II lisa) tuleks tõlgendada ühenduse õigusaktide raames mutatis mutandis.

| (11) | Ateena konventsiooni artiklitega 17 ja 17a hõlmatud küsimused on ühenduse ainupädevuses üksnes niivõrd, kuivõrd need artiklid mõjutavad nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (5) kehtestatud eeskirju. Kui ühendus ühineb Ateena konventsiooniga, on kõnealused artiklid nimetatud ulatuses ühenduse õiguskorra osa. |
| --- | --- |

(11)

Ateena konventsiooni artiklitega 17 ja 17a hõlmatud küsimused on ühenduse ainupädevuses üksnes niivõrd, kuivõrd need artiklid mõjutavad nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (5) kehtestatud eeskirju. Kui ühendus ühineb Ateena konventsiooniga, on kõnealused artiklid nimetatud ulatuses ühenduse õiguskorra osa.

| (12) | Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks väljendit „või on liikmesriigis registreeritud” tõlgendada selliselt, et laevapereta väljaprahtimise registreerimise ║mõttes on lipuriik kas liikmesriik või Ateena konventsiooni osalisriik. Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma vajalikke samme, et kutsuda IMOd üles töötama välja suuniseid laevapereta väljaprahtimise registreerimise süsteemi kohta. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks väljendit „või on liikmesriigis registreeritud” tõlgendada selliselt, et laevapereta väljaprahtimise registreerimise ║mõttes on lipuriik kas liikmesriik või Ateena konventsiooni osalisriik. Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma vajalikke samme, et kutsuda IMOd üles töötama välja suuniseid laevapereta väljaprahtimise registreerimise süsteemi kohta.

| (13) | Käesoleva määruse kohaldamisel ei tohiks mõiste „liikumisvarustus” tähendada ei pagasit ega sõidukeid Ateena konventsiooni artikli 8 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määruse kohaldamisel ei tohiks mõiste „liikumisvarustus” tähendada ei pagasit ega sõidukeid Ateena konventsiooni artikli 8 tähenduses.

| (14) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

| (15) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat määrust, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi käesoleva määrusega seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat määrust, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi käesoleva määrusega seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (7) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) peaks komisjoni abistama uute eeskirjade toimimise eduaruande ettevalmistamisel ja koostamisel. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (7) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) peaks komisjoni abistama uute eeskirjade toimimise eduaruande ettevalmistamisel ja koostamisel.

| (17) | Tulenevalt vajadusest konsulteerida meresõiduohutuse küsimusi liikmesriikide vahel põhjalikumalt on ameti pädevuse ümberhindamine hädavajalik ja võimalusel tuleb kaaluda selle volituste laiendamist. |
| --- | --- |

(17)

Tulenevalt vajadusest konsulteerida meresõiduohutuse küsimusi liikmesriikide vahel põhjalikumalt on ameti pädevuse ümberhindamine hädavajalik ja võimalusel tuleb kaaluda selle volituste laiendamist.

| (18) | Meresõiduohutuse erinevate riskide kindlaksmääramisel ja nende riskide juhtimisel on otsustav ja peamine roll siseriiklikel ametiasutustel, eelkõige sadamate valdajatel.


  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Meresõiduohutuse erinevate riskide kindlaksmääramisel ja nende riskide juhtimisel on otsustav ja peamine roll siseriiklikel ametiasutustel, eelkõige sadamate valdajatel.

▐

| (19) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt õnnetusjuhtumi korral meritsi vedajate ja nende reisijate õiguste suhtes kohaldatavate ühtsete eeskirjade loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning vajaduse tõttu tagada õnnetusjuhtumi korral ühesugused vastutuse piirid kõigis liikmesriikides on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt õnnetusjuhtumi korral meritsi vedajate ja nende reisijate õiguste suhtes kohaldatavate ühtsete eeskirjade loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning vajaduse tõttu tagada õnnetusjuhtumi korral ühesugused vastutuse piirid kõigis liikmesriikides on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse vastutuse ja kindlustuse kord reisijate meritsi veol vastavalt järgmistele asjakohastele sätetele:

| a) | 2002. aasta protokolliga muudetud reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni (edaspidi „Ateena konventsioon”) sätted, mis esitatakse I lisas, ning |
| --- | --- |

a)

2002. aasta protokolliga muudetud reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni (edaspidi „Ateena konventsioon”) sätted, mis esitatakse I lisas, ning

| b) | IMO reservatsioon ja IMO juriidilise komitee poolt 19. oktoobril 2006. aastal vastu võetud Ateena konventsiooni rakendamise suunised (edaspidi „IMO suunised”), mis esitatakse II lisas.
  Lisaks laiendatakse käesoleva määrusega kõnealuste sätete kohaldamisala reisijate merevedude suhtes ühe liikmesriigi piires ▐ ja sätestatakse teatavad täiendavad nõuded. |
| --- | --- |

b)

IMO reservatsioon ja IMO juriidilise komitee poolt 19. oktoobril 2006. aastal vastu võetud Ateena konventsiooni rakendamise suunised (edaspidi „IMO suunised”), mis esitatakse II lisas.

Lisaks laiendatakse käesoleva määrusega kõnealuste sätete kohaldamisala reisijate merevedude suhtes ühe liikmesriigi piires ▐ ja sätestatakse teatavad täiendavad nõuded.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse igasuguse rahvusvahelise veo suhtes Ateena konventsiooni artikli 1 lõike 9 tähenduses ja ühe liikmesriigi piires ▐ toimuvate merevedude suhtes järgmistel juhtudel:

| a) | laev sõidab liikmesriigi lipu all või on liikmesriigis registreeritud; või |
| --- | --- |

a)

laev sõidab liikmesriigi lipu all või on liikmesriigis registreeritud; või

| b) | veoleping on sõlmitud liikmesriigis; või |
| --- | --- |

b)

veoleping on sõlmitud liikmesriigis; või

| c) | lähte- või sihtkoht on vastavalt veolepingule liikmesriigis.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

lähte- või sihtkoht on vastavalt veolepingule liikmesriigis.

▐

Artikkel 3

Vastutus ja kindlustus

1.   Vastutus reisijate, nende pagasi ja sõidukite suhtes ja kindlustust või muud rahalist tagatist käsitlevad eeskirjad on reguleeritud käesoleva määrusega ning I lisas esitatud Ateena konventsiooni artiklitega 1 ja 1a, artikli 2 lõikega 2, artiklitega 3 kuni 16,
  välja arvatud artikli 7 lõige 2,

  artiklitega 18, 20 ja 21 ning II lisas esitatud IMO suuniste sätetega.

Ateena konventsiooni artikli 7 lõiget 2 ei kohaldata reisijateveo suhtes, mis kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu muudavad vastavalt käesolevat määrust, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras.

2.   II lisas sätestatud IMO suunised loetakse siduvateks.

Artikkel 4

Liikumisvahendite või muu erivarustusega seotud hüvitis

Liikumispuudega reisija poolt kasutatava liikumisvarustuse või muu erivarustuse kaotsimineku või kahjustumise korral on vedaja vastutus reguleeritud Ateena konventsiooni artikli 3 lõikega 3. Hüvitis vastab asjaomase varustuse asendusväärtusele või vajadusel parandamiskuludele.

▐

Artikkel 5

Ettemakse

Kui reisija surma või isikukahju põhjustas ▐ meresõidu ohtlik juhtum, teeb vedaja, kes tegelikult viis läbi
  kogu
  veo
  või osa sellest
  , mille jooksul toimus meresõidu ohtlik juhtum, 15 päeva jooksul alates hüvitise õigust omava isiku kindlakstegemisest ettemakse, mis katab viivitamatud majanduslikud vajadused proportsionaalselt kahju suurusega.
  Reisija
  surma
  või täieliku ja püsiva invaliidsuse või kliiniliselt väga tõsiste kuni 75 % või rohkem reisija kehast hõlmavate vigastuste
  korral ei ole see makse vähem kui 21 000 eurot.

Käesolevat artiklit kohaldatakse ka juhul, kui vedaja asukoht on ühenduses.

Ettemakse ei tähenda vastutuse tunnustamist. Ettemakse võib käesoleva määruse alusel makstavatest hilisematest summadest maha arvata ning see ei kuulu tagasimaksmisele, välja arvatud Ateena konventsiooni artikli 3 lõikes 1 ja artiklis 6 ning IMO suuniste A liites kirjeldatud juhtudel või kui ettemakse saanud isikul ei olnud õigust hüvitisele.

Ettemakse tegemine või asjakohasel juhul ettemakse saamine võimaldab vedajal, tegelikul vedajal või reisijal alustada kohtumenetlust, et määrata kindlaks vastutus ja süü.

Artikkel 6

Reisijate teavitamine

Vedaja ja/või tegelik vedaja tagavad, et reisijatele antakse asjakohast,

  täielikku
  ja arusaadavat teavet nende õiguste kohta vastavalt käesolevale määrusele
  enne väljumist
  . Selles ulatuses, milles vedaja või tegelik vedaja on kõnealust teavet andnud, ei ole teine kohustatud teavet andma.
  Kõnealust
  teavet antakse
  sobivas, täielikus ja arusaadavas vormis, ning kui teavitajateks on reisikorraldajad, kooskõlas nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta

   (8).

Selleks, et kõnealust teavitamise nõuet täita, võib vedaja ja/või tegelik vedaja kasutada komisjoni poolt koostatud ja avalikustatud käesoleva määruse sätete kokkuvõtet.

Artikkel 7

Aruanne

Komisjon koostab hiljemalt ... (9)
  käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande, milles arvestatakse muu hulgas majanduse arengut ja arengusuundumusi rahvusvahelistel foorumitel.

Koos kõnealuse aruandega võib teha ettepaneku muuta käesolevat määrust või et ühendus esitaks ettepaneku asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel.

Artikkel 8

Menetlus

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, mis on seotud Ateena konventsiooni artikli 3 lõikes 1, artikli 4a lõikes 1, artikli 7 lõikes 1 ja artiklis 8 sätestatud piirmäärade muutmise sisseviimisega, et võtta arvesse Ateena konventsiooni artikli 23 kohaselt vastu võetud otsuseid ja vastavaid I lisa kohandusi, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, mis on seotud II lisas esitatud IMO suuniste muudatuste sisseviimisega, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2099/2002║ asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 10

Üleminekusäte

Ühe liikmesriigi piires ▐ toimuvate merevedude suhtes võivad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamist
  regulaarsete parvlaevaliinide vedude osas
  edasi lükata
  kuni kaheks aastaks alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast ja asutamislepingu artikli 299 lõikega 2 hõlmatud piirkondades toimuvate regulaarsete parvlaevaliinide vedude osas
  kuni neljaks aastaks alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates Ateena konventsiooni jõustumise kuupäevast ühenduse jaoks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 562), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 190 E, 29.7.2008, lk 17) ja Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

3

seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 562)

6. juuni 2008. aasta

(ELT C 190 E, 29.7.2008, lk 17)

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

(4)  

  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

4

EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. ║.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

6

(7)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. ║.

7

(8)  

  EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

8

EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

(9)  Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

9

Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

Kolmapäev, 24. september 2008I LISA

KÄESOLEVA MÄÄRUSE KOHALDAMISEKS ASJAKOHASED REISIJATE JA NENDE PAGASI MEREVEO ATEENA KONVENTSIOONI SÄTTED

(Reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni ja konventsiooni 2002. aasta protokolli konsolideeritud tekst)

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | a) | „vedaja” – isik, kellega või kelle nimel on sõlmitud veoleping, olenemata sellest, kas veo viib läbi tema või tegelik vedaja; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„vedaja” – isik, kellega või kelle nimel on sõlmitud veoleping, olenemata sellest, kas veo viib läbi tema või tegelik vedaja;

| b) | „tegelik vedaja” – muu isik kui vedaja, kes on laeva omanik, prahtija või operaator ja kes tegelikult viib läbi kogu veo või osa veost, ja |
| --- | --- |

b)

„tegelik vedaja” – muu isik kui vedaja, kes on laeva omanik, prahtija või operaator ja kes tegelikult viib läbi kogu veo või osa veost, ja

| c) | „vedaja, kes tegelikult viib läbi kogu või osa veost” – tegelik vedaja või vedaja sellises ulatuses, millises ta tegelikkuses vedu läbi viib; |
| --- | --- |

c)

„vedaja, kes tegelikult viib läbi kogu või osa veost” – tegelik vedaja või vedaja sellises ulatuses, millises ta tegelikkuses vedu läbi viib;

| 2. | „veoleping” – vedaja või vedaja nimel sõlmitud leping reisija ja tema pagasi mereveo kohta; |
| --- | --- |

2.

„veoleping” – vedaja või vedaja nimel sõlmitud leping reisija ja tema pagasi mereveo kohta;

| 3. | „laev” – ainult merelaev, laevaks ei loeta õhkpadjal veesõidukit; |
| --- | --- |

3.

„laev” – ainult merelaev, laevaks ei loeta õhkpadjal veesõidukit;

| 4. | „reisija” – laeval viibiv isik,






  a) | keda veetakse veolepingu alusel; või |
| --- | --- | --- |

4.

„reisija” – laeval viibiv isik,

a)

keda veetakse veolepingu alusel; või

| b) | kes vedaja nõusolekul on saatjaks sõidukile või elusloomadele, mida veetakse konventsiooniga reguleerimata kaubaveolepingu alusel; |
| --- | --- |

b)

kes vedaja nõusolekul on saatjaks sõidukile või elusloomadele, mida veetakse konventsiooniga reguleerimata kaubaveolepingu alusel;

| 5. | „pagas” – ese või sõiduk, mida veetakse vastavalt veolepingule, välja arvatud:






  a) | esemed või sõidukid, mida veetakse vastavalt merekaubaveolepingule, konossemendile või muule peamiselt kaubaveoga seotud lepingule; ja |
| --- | --- | --- |

5.

„pagas” – ese või sõiduk, mida veetakse vastavalt veolepingule, välja arvatud:

a)

esemed või sõidukid, mida veetakse vastavalt merekaubaveolepingule, konossemendile või muule peamiselt kaubaveoga seotud lepingule; ja

| b) | elusloomad; |
| --- | --- |

b)

elusloomad;

| 6. | „käsipagas” – pagas, mis on reisija kajutis või muul viisil tema valduses, järelevalve või kontrolli all. Käsipagas hõlmab ka pagasit, mis on reisija sõidukis või sõidukil, välja arvatud käesoleva artikli lõike 8 ja artikli 8 kohaldamise korral; |
| --- | --- |

6.

„käsipagas” – pagas, mis on reisija kajutis või muul viisil tema valduses, järelevalve või kontrolli all. Käsipagas hõlmab ka pagasit, mis on reisija sõidukis või sõidukil, välja arvatud käesoleva artikli lõike 8 ja artikli 8 kohaldamise korral;

| 7. | „pagasi kaotsiminek või pagasi kahjustumine” – varaline kahju, mis tuleneb pagasi reisijale mõistliku aja jooksul tagastamata jätmisest pärast selle laeva saabumist, mille pardal pagasit veeti või oleks tulnud vedada, välja arvatud töövaidluse tulemusena tekkinud viivitusest tekkinud kahju; |
| --- | --- |

7.

„pagasi kaotsiminek või pagasi kahjustumine” – varaline kahju, mis tuleneb pagasi reisijale mõistliku aja jooksul tagastamata jätmisest pärast selle laeva saabumist, mille pardal pagasit veeti või oleks tulnud vedada, välja arvatud töövaidluse tulemusena tekkinud viivitusest tekkinud kahju;

| 8. | „vedu” – hõlmab järgmisi ajavahemikke:






  a) | reisija ja tema käsipagasi suhtes ajavahemikku, mille jooksul reisija ja/või tema käsipagas on laeva pardal, samuti laevalemineku ja maalemineku aega, ning ajavahemikku, mille jooksul reisijat ja tema käsipagasit transporditakse veeteed mööda maalt laevale või vastupidi, eeldusel et sellise transpordi maksumus sisaldub piletihinnas, või kui vedaja on andnud reisijate käsutusse sellel eesmärgil kasutatava abitranspordilaeva. Vedu ei hõlma siiski reisija suhtes ajavahemikku, mille kestel reisija on meresadama terminalis või vaksalis või kail või mis tahes muus sadamarajatises; |
| --- | --- | --- |

8.

„vedu” – hõlmab järgmisi ajavahemikke:

a)

reisija ja tema käsipagasi suhtes ajavahemikku, mille jooksul reisija ja/või tema käsipagas on laeva pardal, samuti laevalemineku ja maalemineku aega, ning ajavahemikku, mille jooksul reisijat ja tema käsipagasit transporditakse veeteed mööda maalt laevale või vastupidi, eeldusel et sellise transpordi maksumus sisaldub piletihinnas, või kui vedaja on andnud reisijate käsutusse sellel eesmärgil kasutatava abitranspordilaeva. Vedu ei hõlma siiski reisija suhtes ajavahemikku, mille kestel reisija on meresadama terminalis või vaksalis või kail või mis tahes muus sadamarajatises;

| b) | käsipagasi suhtes ka ajavahemikku, mille jooksul reisija on meresadama terminalis või vaksalis või kail või mis tahes muus sadamarajatises, kui pagasi on üle võtnud vedaja või tema teenistuses olev isik või agent ja seda ei ole uuesti reisijale tagastatud; |
| --- | --- |

b)

käsipagasi suhtes ka ajavahemikku, mille jooksul reisija on meresadama terminalis või vaksalis või kail või mis tahes muus sadamarajatises, kui pagasi on üle võtnud vedaja või tema teenistuses olev isik või agent ja seda ei ole uuesti reisijale tagastatud;

| c) | pagasi suhtes, mis ei ole käsipagas, ajavahemikku alates hetkest, mil vedaja või tema teenistuses olev isik või agent võtab pagasi kaldal või laeva pardal üle, kuni hetkeni, mil vedaja või tema teenistuses olev isik või agent pagasi reisijale tagastab; |
| --- | --- |

c)

pagasi suhtes, mis ei ole käsipagas, ajavahemikku alates hetkest, mil vedaja või tema teenistuses olev isik või agent võtab pagasi kaldal või laeva pardal üle, kuni hetkeni, mil vedaja või tema teenistuses olev isik või agent pagasi reisijale tagastab;

| 9. | „rahvusvaheline vedu” – vedu, mille puhul lähtesadam ja sihtsadam asuvad vastavalt veolepingule eri riikides, või samas riigis juhul, kui vastavalt veolepingule või graafikujärgsele reisiplaanile on ette nähtud sissesõit vahesadamasse muus riigis; |
| --- | --- |

9.

„rahvusvaheline vedu” – vedu, mille puhul lähtesadam ja sihtsadam asuvad vastavalt veolepingule eri riikides, või samas riigis juhul, kui vastavalt veolepingule või graafikujärgsele reisiplaanile on ette nähtud sissesõit vahesadamasse muus riigis;

| 10. | „organisatsioon” – Rahvusvaheline Mereorganisatsioon; |
| --- | --- |

10.

„organisatsioon” – Rahvusvaheline Mereorganisatsioon;

| 11. | „peasekretär” – organisatsiooni peasekretär. |
| --- | --- |

11.

„peasekretär” – organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 1 a

Lisa

Käesoleva konventsiooni lisa moodustab konventsiooni lahutamatu osa.

Artikkel 2

Kohaldamine

1.   [...] (1)

2.   Olenemata käesoleva artikli lõikest 1, ei kohaldata käesolevat konventsiooni, kui reisijate või pagasi veole kohaldub mingi muu veoliigi rahvusvahelise konventsiooni sätete alusel tsiviilvastutus, juhul kui nimetatud sätete kohaldamine merevedudele on kohustuslik.

Artikkel 3

Vedaja vastutus

1.   Vedaja vastutab kahju eest, mis tuleneb meresõidu ohtliku juhtumi tõttu reisija surma põhjustamisest või temale isikukahju tekitamisest sellises ulatuses, mis kõnealuse reisija suhtes iga juhtumi korral ei ületa 250 000 arvestusühikut, kui vedaja ei tõesta, et ohtlik juhtum:

| a) | oli sõjategevuse, vaenu, kodusõja, vastuhaku või erandliku, vältimatu ja vääramatu olemusega loodusnähtuse tulemus või |
| --- | --- |

a)

oli sõjategevuse, vaenu, kodusõja, vastuhaku või erandliku, vältimatu ja vääramatu olemusega loodusnähtuse tulemus või

| b) | oli täielikult põhjustatud kolmanda isiku tahtlikust tegevusest või tegevusetusest eesmärgiga põhjustada ohtlik juhtum. |
| --- | --- |

b)

oli täielikult põhjustatud kolmanda isiku tahtlikust tegevusest või tegevusetusest eesmärgiga põhjustada ohtlik juhtum.

Kui kahju ületab eespool toodud piirmäära, on vedaja vastavas ulatuses täiendavalt vastutav, kui ta ei tõesta, et kahju põhjustanud ohtlik juhtum toimus ilma tema süü või hooletuseta.

2.   Reisija surma või isikukahju tõttu tekkinud kahju eest, mida ei põhjustanud meresõidu ohtlik juhtum, on vedaja vastutav juhul, kui kahju põhjustanud ohtlik juhtum toimus vedaja süü või hooletuse tõttu. Süü või hooletuse tõendamise kohustus lasub hagejal.

3.   Käsipagasi kaotsimineku või kahjustumise tagajärjel kannatatud kahju eest on vedaja vastutav juhul, kui kahju põhjustanud ohtlik juhtum toimus vedaja süü või hooletuse tõttu. Vedaja süüd või hooletust eeldatakse meresõidu ohtlik juhtumi poolt põhjustatud kahju puhul.

4.   Pagasi, välja arvatud käsipagasi, kaotsimineku või kahjustumise tagajärjel kannatatud kahju eest on vedaja vastutav juhul, kui ta ei tõesta, et kahju põhjustanud ohtlik juhtum toimus ilma tema süü või hooletuseta.

5.   Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „meresõidu ohtlik juhtum” – laevahukk, kaadumine, otsasõit või laeva madalikulesõit, plahvatus või tulekahju laevas või laeva defekt; |
| --- | --- |

a)

„meresõidu ohtlik juhtum” – laevahukk, kaadumine, otsasõit või laeva madalikulesõit, plahvatus või tulekahju laevas või laeva defekt;

| b) | „vedaja süü või hooletus” – hõlmab töösuhte raames tegutsevate vedaja teenistuses olevate isikute süüd või hooletust; |
| --- | --- |

b)

„vedaja süü või hooletus” – hõlmab töösuhte raames tegutsevate vedaja teenistuses olevate isikute süüd või hooletust;

| c) | „laeva defekt” – igasugune alatalitus, rike või kohaldatavatele ohutuseeskirjadele mittevastavus ükskõik millises laeva osas või selle seadmetes, kui neid kasutatakse reisijate väljapääsemiseks, evakueerimiseks, laevale minemiseks ja laevalt tulemiseks; või kui neid kasutatakse käitamiseks, roolimiseks, ohutuks meresõiduks, sildumiseks, ankurdamiseks, kaile või ankurdamiskohta saabumiseks või sealt lahkumiseks või vigastuse kontrolli alla saamiseks vee sissevoolu korral; või kui neid kasutatakse päästevahendite veeskamiseks; ja |
| --- | --- |

c)

„laeva defekt” – igasugune alatalitus, rike või kohaldatavatele ohutuseeskirjadele mittevastavus ükskõik millises laeva osas või selle seadmetes, kui neid kasutatakse reisijate väljapääsemiseks, evakueerimiseks, laevale minemiseks ja laevalt tulemiseks; või kui neid kasutatakse käitamiseks, roolimiseks, ohutuks meresõiduks, sildumiseks, ankurdamiseks, kaile või ankurdamiskohta saabumiseks või sealt lahkumiseks või vigastuse kontrolli alla saamiseks vee sissevoolu korral; või kui neid kasutatakse päästevahendite veeskamiseks; ja

| d) | „kahju” – ei hõlma karistuseks või hoiatuseks määratud kahjuhüvitisi. |
| --- | --- |

d)

„kahju” – ei hõlma karistuseks või hoiatuseks määratud kahjuhüvitisi.

6.   Vedaja vastutus käesoleva artikli alusel on seotud ainult nendest ohtlikest juhtumitest tekkinud kahjuga, mis tekkisid veo käigus. Veo käigus kahju põhjustanud ohtliku juhtumi esinemise ja kahju ulatuse tõendamise kohustus lasub hagejal.

7.   Mitte miski käesolevas konventsioonis ei piira vedaja regressiõigust ühegi kolmanda isiku vastu või kaitset hooletuse tõttu tekkinud kahju eest käesoleva konventsiooni artikli 6 alusel. Mitte miski käesolevas artiklis ei piira mis tahes piirmäärade kehtestamise õigust käesoleva konventsiooni artikli 7 või 8 alusel.

8.   Osalise süü või hooletuse eeldamine või osalisele tõendamiskohustuse panemine ei takista nimetatud osalise kasuks rääkivate tõendite arvessevõtmist.

Artikkel 4

Tegelik vedaja

1.   Kui vedu või osa sellest on usaldatud tegelikule vedajale, vastutab vedaja sellest hoolimata kogu veo eest vastavalt käesoleva konventsiooni sätetele. Lisaks kohaldatakse tegelikule vedajale tema teostatava veo ulatuses konventsioonist tulenevaid õigusi ja kohustusi.

2.   Vedaja vastutab tegeliku vedaja läbiviidud veo puhul tegeliku vedaja ja nende tema teenistuses olevate isikute ja agentide tegude või tegevusetuse eest, kes on tegutsenud oma tööülesannete piires.

3.   Mis tahes erikokkulepe, mille kohaselt vedaja võtab konventsioonist mittetulenevaid kohustusi või loobub konventsiooniga ettenähtud õigusest, mõjutab tegelikku vedajat üksnes juhul, kui ta on selleks väljendanud oma nõusolekut selgelt ja kirjalikult.

4.   Kui vastutavad nii vedaja kui ka tegelik vedaja, on nende vastutus samas ulatuses ja solidaarne.

5.   Käesolev artikkel ei välista ega piira regressiõigust vedaja ja tegeliku vedaja vahelises suhtes.

Artikkel 4 a

Kohustuslik kindlustus

1.   Kui reisijaid veetakse osalisriigis registreeritud laeva pardal, mis on litsentseeritud vedama rohkem kui kahtteist reisijat, ning kohaldatakse käesolevat konventsiooni, peab vedajal, kes tegelikult viib läbi kogu või osa veost, olema kindlustus või muu rahaline tagatis, näiteks panga või samasuguse finantseerimisasutuse garantii, et katta reisijate surma ja isikukahju puudutav vastutus käesoleva konventsiooni alusel. Kohustusliku kindlustuse või muu rahalise tagatise piirmääraks on mitte vähem kui 250 000 arvestusühikut reisija kohta iga juhtumi korral.

2.   Igale laevale väljastatakse pärast osalisriigi pädeva asutuse poolt lõike 1 nõudmistele vastavuse kindlakstegemist tunnistus, mis tõendab kindlustuse või muu rahalise tagatise kehtivust vastavalt käesoleva konventsiooni sätetele. Osalisriigis registreeritud laevale väljastab või kinnitab tunnistuse laeva registreerinud riigi pädev asutus; laevale, mis ei ole registreeritud üheski osalisriigis, võib tunnistuse väljastada või kinnitada mis tahes osalisriigi pädev asutus. Nimetatud tunnistus on käesoleva konventsiooni lisas sätestatud näidise vormis ning sisaldab järgmisi üksikasju:

| a) | laeva nimi, eraldusnumbrid või –tähed ja registreerimissadam; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi, eraldusnumbrid või –tähed ja registreerimissadam;

| b) | selle vedaja nimi ja peamine tegevuskoht, kes tegelikult viib läbi kogu veo või osa sellest; |
| --- | --- |

b)

selle vedaja nimi ja peamine tegevuskoht, kes tegelikult viib läbi kogu veo või osa sellest;

| c) | laeva IMO number; |
| --- | --- |

c)

laeva IMO number;

| d) | tagatise liik ja ajaline kehtivus; |
| --- | --- |

d)

tagatise liik ja ajaline kehtivus;

| e) | kindlustusandja või muu rahalise tagatise andnud isiku nimi ja peamine tegevuskoht ning vajaduse korral tegevuskoht, kus kindlustus või muu rahaline tagatis on sisse seatud; ja |
| --- | --- |

e)

kindlustusandja või muu rahalise tagatise andnud isiku nimi ja peamine tegevuskoht ning vajaduse korral tegevuskoht, kus kindlustus või muu rahaline tagatis on sisse seatud; ja

| f) | tunnistuse kehtivusaeg, mis ei tohi olla pikem kui kindlustuse või muu rahalise tagatise kehtivusaeg. |
| --- | --- |

f)

tunnistuse kehtivusaeg, mis ei tohi olla pikem kui kindlustuse või muu rahalise tagatise kehtivusaeg.

| 3. | a) | Osalisriik võib tunnistust väljastama volitada enda tunnustatud institutsiooni või organisatsiooni. Nimetatud institutsioon või organisatsioon teavitab nimetatud riiki iga tunnistuse väljastamisest. Igal juhul tagab osalisriik täielikult sel viisil väljastatud tunnistuste täielikkuse ja korrektsuse ning kohustub tagama selle kohustuse täitmiseks vajalikud abinõud. |
| --- | --- | --- |
| b) | Osalisriik teatab peasekretärile:






  i) | enda tunnustatud institutsioonile või organisatsioonile delegeeritud volituste erikohustused ja -tingimused; |

3.

a)

Osalisriik võib tunnistust väljastama volitada enda tunnustatud institutsiooni või organisatsiooni. Nimetatud institutsioon või organisatsioon teavitab nimetatud riiki iga tunnistuse väljastamisest. Igal juhul tagab osalisriik täielikult sel viisil väljastatud tunnistuste täielikkuse ja korrektsuse ning kohustub tagama selle kohustuse täitmiseks vajalikud abinõud.

b)

Osalisriik teatab peasekretärile:

i)

enda tunnustatud institutsioonile või organisatsioonile delegeeritud volituste erikohustused ja -tingimused;

| ii) | selliste volituste tagasivõtmisest; ja |
| --- | --- |

ii)

selliste volituste tagasivõtmisest; ja

| iii) | kuupäeva, millest nimetatud volitus või sellise volituse tagasivõtmine kehtima hakkab. |
| --- | --- |

iii)

kuupäeva, millest nimetatud volitus või sellise volituse tagasivõtmine kehtima hakkab.

Delegeeritud volitused ei hakka kehtima enne kui kolm kuud pärast kuupäeva, millal nende kehtimahakkamisest teatati peasekretärile.

c)

Vastavalt käesolevale lõikele tunnistusi väljastama volitatud institutsioon või organisatsioon võib vähemalt nimetatud tunnistused tagasi võtta, kui ei täideta tingimusi, mille alusel need on väljastatud. Igal juhul teatab institutsioon või organisatsioon sellisest tagasivõtmisest riigile, mille nimel tunnistus välja anti.

4.   Tunnistus on väljaandja riigi ametlikus keeles või keeltes. Kui kasutatav keel ei ole inglise, prantsuse ega hispaania keel, sisaldab tekst ka tõlget ühte nendesse keeltesse ning riigi vastava otsuse korral võib riigi ametliku keele ära jätta.

5.   Tunnistust hoitakse laeva pardal ja selle koopia antakse hoiule asutusse, mis säilitab laevaregistri andmeid, või kui laev ei ole osalisriigis registreeritud, siis tunnistuse väljastanud või kinnitanud riigi asutuses.

6.   Kindlustus või muu rahaline tagatis ei vasta käesoleva artikli nõuetele, kui see võib muul põhjusel peale tunnistuses sätestatud kindlustuse või tagatise kehtivusaja lõppemise lõppeda enne kolme kuu möödumist kuupäevast, millal selle lõppemise teade antakse lõikes 5 osutatud asutustele, välja arvatud siis, kui tunnistus on nimetatud asutustele üle antud või uus tunnistus väljastatud nimetatud ajavahemiku jooksul. Eespool toodud sätteid kohaldatakse samuti teiste muudatuste suhtes, mille tagajärjel kindlustus või muu rahaline tagatis enam ei vasta käesoleva artikli nõuetele.

7.   Laevaregistri riik määrab käesoleva artikli sätete alusel kindlaks tunnistuse väljastamise ja kehtivuse tingimused.

8.   Mitte midagi käesolevas konventsioonis ei tõlgendata kui takistust osalisriigile käesoleva konventsiooni kohaldamiseks tugineda teistelt riikidelt või organisatsioonilt või muudelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud teabele kindlustuse või muu rahalise tagatise andjate majandusliku seisu kohta. Sellistel juhtudel ei vabastata nimetatud teabele tuginevat osalisriiki oma kohustustest tunnistuse väljastanud riigina.

9.   Teised riigid aktsepteerivad käesoleva konventsiooni kohaldamiseks osalisriigi volituste alusel väljastatud või kinnitatud tunnistusi ning teised osalisriigid arvestavaid neid tunnistusi samavõrd kehtivana kui nende endi väljastatud või kinnitatud tunnistusi, isegi kui need on väljastatud või kinnitatud osalisriigis registreerimata laeva suhtes. Osalisriik võib igal ajal paluda väljastava või kinnitava riigiga konsulteerimist, kui ta usub, et kindlustussertifikaadil nimetatud kindlustusandja või garant ei ole majanduslikult võimeline täitma käesoleva konventsiooniga temale pandud kohustusi.

10.   Iga käesoleva artikli kohaselt kindlustuse või muu rahalise tagatisega kaetud hüvitisnõude võib esitada vahetult kindlustusandja või muu rahalise tagatise andnud isiku vastu. Sel juhul kohaldatakse lõikes 1 sätestatud summat kui kindlustusandja või muu rahalise tagatise andnud isiku vastutuse piirmäära, isegi kui vedajal või tegelikul vedajal ei ole õigust vastutuse piirmäära kehtestada. Kostja võib täiendavalt tugineda vastuväidetele (välja arvatud pankrot või likvideerimine), millele lõikes 1 osutatud vedajal oleks olnud õigus vastavalt käesolevale konventsioonile. Lisaks võib kostja tugineda vastuväitele, et kahju tulenes kindlustatu tahtlikust üleastumisest, kuid kostja ei saa tugineda ühelegi muule vastuväitele, millele tal oleks võinud olla õigus tugineda menetluses, mille kindlustatu on alustanud kostja vastu. Igal juhul on kostjal õigus nõuda vedaja ja tegeliku vedaja kaasamist menetlusse.

11.   Kõik vastavalt lõikele 1 olemasoleva kindlustuse või muu rahalise tagatisega ettenähtud summad on kasutatavad ainult käesoleva konventsiooni alusel esitatud nõuete rahuldamiseks ja igasugused nimetatud summade väljamaksed peavad täitma kõik käesoleva konventsiooni alusel tulenevast vastutusest makstavad summad.

12.   Osalisriik ei luba käitada oma lipu all sõitvat laeva, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, kui lõigete 2 või 15 alusel ei ole väljastatud tunnistust.

13.   Kui käesolevast artiklist ei tulene teisiti, tagab iga osalisriik oma siseriikliku seaduse alusel, et käesoleva konventsiooni kohaldamisel on kindlustus või muu rahaline tagatis lõikes 1 sätestatud ulatuses kehtiv iga laeva suhtes, mis on litsentseeritud vedama enam kui kahtteist reisijat, olenemata registreerimise kohast, sisenemisest või lahkumisest tema territooriumil asuvast sadamast.

14.   Olenemata lõike 5 sätetest võib osalisriik teatada peasekretärile, et lõike 13 kohaldamiseks ei nõuta laevadelt lõikega 2 ettenähtud tunnistuse kaasasolekut pardal või esitamist selle territooriumi sadamatesse saabumisel või sealt lahkumisel tingimusel, et tunnistuse väljastav osalisriik on teatanud peasekretärile, et ta säilitab andmeid elektroonilisel kujul, mis on kättesaadavad kõikidele osalisriikidele ning mis kinnitavad tunnistuse olemasolu ning võimaldavad osalisriikidel täita oma kohustusi lõike 13 alusel.

15.   Kui osalisriigi omanduses oleva laeval ei ole kindlustust või muud rahalist tagatist, ei kohaldata sellise laeva suhtes käesoleva artikli sätteid, kuid laeval peab olema kaasas laevaregistri riigi pädeva asutuse väljastatud tunnistus, mis kinnitab, et laev on selle riigi omanduses ja vastutus on kaetud ettenähtud summa piires vastavalt lõikele 1. Selline tunnistus on võimalikult sarnane lõikes 2 määratud vormile.

Artikkel 5

Väärtasjad

Vedaja ei vastuta raha, väärtpaberite, kulla, hõbeesemete, väärisehete, kaunistuste, kunstiteoste või teiste väärtasjade kaotsimineku või kahjustumise eest, välja arvatud juhul, kui väärtasjad on hoiustatud vedaja juures kokkuleppe alusel, mille eesmärk on hoida neid kindlas kohas; sel juhul vastutab vedaja artikli 8 lõikega 3 ettenähtud piirmäärani, välja arvatud juhul, kui vastavalt artikli 10 lõikele 1 on kokku lepitud kõrgem piirmäär.

Artikkel 6

Kaassüü

Kui vedaja tõendab, et reisija surm, reisijale tekitatud isikukahju või reisija pagasi kaotsiminek või selle kahjustumine tulenesid reisija kohustuse rikkumisest või hooletusest või kui reisija kohustuse rikkumine või hooletus aitas sellele kaasa, võib kohtumenetluse algatanud kohus vastavalt siseriikliku õiguse põhimõtetele vedaja täielikult või osaliselt vastutusest vabastada.

Artikkel 7

Vastutuse piirmäär surma ja isikukahju eest

1.   Vedaja vastutus reisija surma põhjustamise või temale isikukahju tekitamise korral ei või artikli 3 kohaselt ületada 400 000 arvestusühikut reisija kohta iga juhtumi korral. Kui juhtumit läbivaatavas kohtus mõistetakse kahju hüvitis välja perioodiliste maksetena, ei või selliste maksete summaarse väärtuse ekvivalent ületada nimetatud piirmäära.

2.   Osalisriik võib oma siseriikliku õiguse erisätetega määrata kõrgema kui lõikes 1 ettenähtud vastutuse piirmäära tingimusel, et olemasolev siseriiklik vastutuse piirmäär ei ole madalam lõikega 1 ettenähtud piirmäärast. Osalisriik, mis kasutab käesolevas lõikes sätestatud valikuvõimalust, teavitab peasekretäri vastuvõetud vastutuse piirmäärast või selle puudumisest.

Artikkel 8

Pagasi ja sõidukite kaotsimineku või kahjustumisega seotud vastutuse piirmäär

1.   Vedaja vastutus käsipagasi kaotsimineku või kahjustumise eest ei või mingil juhul ületada 2 250 arvestusühikut reisija kohta ühe veo jooksul.

2.   Vedaja vastutus sõidukite, sealhulgas kogu sõidukite sees või peal veetava pagasi kaotsimineku või kahjustumise eest ei või mingil juhul ületada 12 700 arvestusühikut sõiduki kohta ühe veo jooksul.

3.   Vedaja vastutus sellise pagasi kaotsimineku või kahjustumise eest, mida ei ole nimetatud lõigetes 1 ja 2, ei või mingil juhul ületada 3 375 arvestusühikut ühe reisija kohta ühe veo jooksul.

4.   Vedaja ja reisija võivad kokku leppida, et vedaja vastutuse korral nähakse ette reisija omavastutus, mis sõidukile tekitatud kahju korral ei või ületada 330 arvestusühikut ja muu pagasi kaotsimineku või kahjustumise korral 149 arvestusühikut reisija kohta; asjaomane summa arvatakse maha kaotsiminekust või kahjust.

Artikkel 9

Arvestusühik ja konverteerimine

1.   Käesolevas konventsioonis nimetatud arvestusühik on Rahvusvahelise Valuutafondi määratletud arvestusühik (SDR). Artikli 3 lõikes 1, artikli 4a lõikes 1, artikli 7 lõikes 1 ja artiklis 8 nimetatud summad konverteeritakse asjaga tegeleva kohtu riigi omavääringusse selle omavääringu väärtuse põhjal viitega arvestusühikule kohtuotsuse kuupäeval või poolte kokkulepitud kuupäeval. Rahvusvahelise Valuutafondi liikmeks oleva osalisriigi omavääringu väärtus arvestusühiku suhtes arvutatakse vastavalt väärtuse määramise meetodile, mida Rahvusvaheline Valuutafond kõnealusel kuupäeval kasutab ülekannete ja muude tehingute suhtes. Rahvusvahelise Valuutafondi liikmeskonda mittekuuluva osalisriigi omavääringu väärtus arvestusühikutes arvutatakse selle osalisriigi määratud viisil.

2.   Sellest olenemata võib riik, kes ei ole Rahvusvahelise Valuutafondi liige ja kelle seadused ei luba lõike 1 sätete kohaldamist, käesoleva konventsiooni ratifitseerimise ja heakskiitmise või sellega ühinemise ajal või mis tahes ajal pärast seda deklareerida, et lõikes 1 osutatud arvestusühik võrdub 15 kuldfrangiga. Käesolevas lõikes osutatud kuldfrank vastab 65,5 milligrammile kullale mõõtmistäpsusega 900 tuhandikosa. Kuldfrangi omavääringusse konverteerimisel kohaldatakse asjaomase riigi seadust.

3.   Lõike 1 viimases lauses nimetatud arvutamine ja lõikes 2 nimetatud meetodil konverteerimine tehakse sellisel viisil, et artikli 3 lõikes 1, artikli 4a lõikes 1, artikli 7 lõikes 1 ja artiklis 8 nimetatud summade tegelik väärtus osalisriigi omavääringus väljendatuna oleks võimalikult samasugune nagu saadaks lõike 1 kolme esimese lause kohaldamisel. Osalisriigid teatavad vastavalt lõikes 1 käsitletud arvutusviisi või lõike 2 kohase konverteerimise tulemuse peasekretärile käesoleva konventsiooni ratifitseerimis–, heakskiitmis– või ühinemiskirja hoiule andes või juhul, kui üks neist on muutunud.

Artikkel 10

Täiendavad sätted vastutuse piirmäärade kohta

1.   Vedaja ja reisija võivad sõnaselgelt ja kirjalikus vormis kokku leppida artiklitega 7 ja 8 ettenähtust kõrgemad vastutuse piirmäärad.

2.   Kahjutasu ja õiguskulude intressid ei sisaldu artiklitega 7 ja 8 ettenähtud vastutuse piirmäärades.

Artikkel 11

Vedaja teenistuses olevate isikute vastuväited ja piirmäärad

Kui konventsiooni kohaselt hüvitamisele kuuluvast kahjust tulenev hagi esitatakse vedaja teenistuses oleva isiku või agendi või tegeliku vedaja vastu, on teenistuses oleval isikul või agendil õigus kasutada samu vastuväiteid ja vastutuse piirmäärasid, mida võib vastavalt konventsioonile kasutada vedaja või tegelik vedaja, juhul kui ta tõendab, et tegutses oma tööülesannete piires.

Artikkel 12

Nõuete kogusumma

1.   Kui kohaldatakse artiklites 7 ja 8 sätestatud vastutuse piirmäärasid, kohaldatakse need reisija surma põhjustamisest või temale isikukahju tekitamisest või tema pagasi kaotsiminekust või kahjustumisest tulenevate kahjude hüvitamise nõuete kogumi suhtes tervikuna.

2.   Tegeliku vedaja läbiviidud veo korral ei või vedajalt, tegelikult vedajalt ning nende teenistuses olevatelt isikutelt ja agentidelt, kes tegutsevad oma tööülesannete piires, saadavate kahjuhüvitiste summad kokku ületada suurimat summat, mida saaks vastavalt konventsioonile välja mõista vedajalt või tegelikult vedajalt; ükski kõnealune isik ei saa siiski vastutada tema suhtes kohaldatavast piirmäärast suurema summa ulatuses.

3.   Kui vedaja või tegeliku vedaja teenistuses oleval isikul või agendil või on vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 11 õigus kasutada artiklites 7 ja 8 sätestatud vastutuse piirmäärasid, ei või vedaja või, sõltuvalt olukorrast, tegeliku vedaja, ja nende teenistuses oleva isiku või agendi hüvitatavad kahjuhüvitise summad kokku ületada neid piirmäärasid.

Artikkel 13

Vastutuse piiramise õigusest ilmajäämine

1.   Vedajal ei ole õigust artiklitega 7 ja 8 ning artikli 10 lõikega 1 ettenähtud piirmääradest tulenevatele hüvedele, kui on tõendatud, et kahju tekkis vedaja tegevuse või tegevusetuse tagajärjel, mis pandi toime tahtlikult või hoolimatult ja teadmisega, et selline kahju tõenäoliselt tekib.

2.   Vedaja või tegeliku vedaja teenistuses oleval isikul või agendil ei ole õigust saada nimetatud piirmääradest tulenevaid hüvesid, kui on tõendatud, et kahju tekkis nimetatud teenistuses oleva isiku või agendi tegevuse või tegevusetuse tagajärjel, mis pandi toime tahtlikult või hoolimatult ja teadmisega, et selline kahju tõenäoliselt tekib.

Artikkel 14

Nõuete alus

Reisija surma põhjustamisest või temale isikukahju tekitamisest või pagasi kaotsiminekust või kahjustumisest tulenevat nõuet vedaja või tegeliku vedaja vastu võib esitada ainult vastavalt käesolevale konventsioonile.

Artikkel 15

Teatis pagasi kaotsimineku või kahjustumise kohta

1.   Reisija esitab vedajale või tema esindajale kirjaliku teatise:

| a) | pagasi ilmse kahjustumise korral:






  i) | käsipagasi puhul enne reisija laevalt lahkumist või selle ajal; |
| --- | --- | --- |

a)

pagasi ilmse kahjustumise korral:

i)

käsipagasi puhul enne reisija laevalt lahkumist või selle ajal;

| ii) | kogu muu pagasi puhul enne selle tagastamist või tagastamise ajal; |
| --- | --- |

ii)

kogu muu pagasi puhul enne selle tagastamist või tagastamise ajal;

| b) | pagasi kahjustumise korral, kui see ei ole ilmne, või pagasi kaotsimineku korral viieteistkümne päeva jooksul alates laevalt lahkumise või pagasi tagastamise kuupäevast või sellest ajast, kui nimetatud tagastamine oleks pidanud toimuma. |
| --- | --- |

b)

pagasi kahjustumise korral, kui see ei ole ilmne, või pagasi kaotsimineku korral viieteistkümne päeva jooksul alates laevalt lahkumise või pagasi tagastamise kuupäevast või sellest ajast, kui nimetatud tagastamine oleks pidanud toimuma.

2.   Kui reisija ei täida käesoleva artikli nõudeid, siis eeldatakse, kui ei tõendata vastupidist, et ta sai oma pagasi kätte kahjustusteta.

3.   Kirjaliku teatist ei ole vaja esitada, kui pagasi seisund on selle kättesaamise ajal ühiselt üle vaadatud või kontrollitud.

Artikkel 16

Nõuete aegumise tähtajad

1.   Reisija surma põhjustamisest või temale isikukahju tekitamisest või pagasi kaotsiminekust või kahjustumisest tuleneva kahju hüvitamise nõue aegub kahe aasta möödumisel.

2.   Aegumistähtaega arvutatakse järgmiselt:

| a) | isikukahju korral alates reisija maalemineku kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

isikukahju korral alates reisija maalemineku kuupäevast;

| b) | veo ajal toimunud surmajuhtumi korral alates kuupäevast, mil reisija oleks pidanud maale minema, ja isikukahju korral, mis tekkis veo jooksul ja lõppes reisija surmaga pärast maaleminekut, alates surmakuupäevast, tingimusel et see tähtaeg ei ole pikem kui kolm aastat alates maalemineku kuupäevast; |
| --- | --- |

b)

veo ajal toimunud surmajuhtumi korral alates kuupäevast, mil reisija oleks pidanud maale minema, ja isikukahju korral, mis tekkis veo jooksul ja lõppes reisija surmaga pärast maaleminekut, alates surmakuupäevast, tingimusel et see tähtaeg ei ole pikem kui kolm aastat alates maalemineku kuupäevast;

| c) | pagasi kaotuse või kahjustumise korral alates maalemineku kuupäevast või kuupäevast, mil maaleminek oleks pidanud toimuma, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

c)

pagasi kaotuse või kahjustumise korral alates maalemineku kuupäevast või kuupäevast, mil maaleminek oleks pidanud toimuma, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem.

3.   Asjaga tegeleva kohtu õigusega reguleeritakse aegumistähtaja peatamise ja katkemise aluseid, kuid mitte mingil juhul ei saa käesoleva konventsiooni alusel hagi esitada pärast järgmiste ajavahemike möödumist:

| a) | viis aastat alates reisija laevalt lahkumise kuupäevast või kuupäevast, mil laevalt lahkumine oleks pidanud toimuma, olenevalt sellest, kumb on hilisem või kui alapunktis b määratud tähtaeg on sellest varasem; |
| --- | --- |

a)

viis aastat alates reisija laevalt lahkumise kuupäevast või kuupäevast, mil laevalt lahkumine oleks pidanud toimuma, olenevalt sellest, kumb on hilisem või kui alapunktis b määratud tähtaeg on sellest varasem;

| b) | kolm aastat alates kuupäevast, kui hageja sai teada või oleks eelduste kohaselt pidanud teada saama ohtliku juhtumiga põhjustatud vigastusest, kaotsiminekust või kahjustumisest. |
| --- | --- |

b)

kolm aastat alates kuupäevast, kui hageja sai teada või oleks eelduste kohaselt pidanud teada saama ohtliku juhtumiga põhjustatud vigastusest, kaotsiminekust või kahjustumisest.

4.   Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1, 2 ja 3 võib aegumistähtaega pikendada vedaja avaldusega või poolte kokkuleppel pärast hagi põhjuse tekkimist. Avaldus või kokkulepe peab olema kirjalik.

Artikkel 17

Pädev jurisdiktsioon
   (2)

Artikkel 17a

Tunnustamine ja täitmine
   (2)

Artikkel 18

Lepingutingimuste kehtetus

Enne reisija surma või talle isikukahju tekitamise või tema pagasi kaotsimineku või kahjustumise põhjustanud ohtliku juhtumi toimumist kokkulepitud lepingutingimus, millega vedaja vabastatakse vastutusest reisija ees või millega vähendatakse vedaja vastutuse määra võrreldes konventsioonis sätestatuga, välja arvatud artikli 8 lõikes 4 sätestatud juhul, ja mis tahes tingimus, mis muudaks vedajal või tegelikul vedajal lasuvat tõendamiskoormust või tähendaks artikli 17 lõikes 1 või 2 nimetatud valikuõiguse piiramist, on kehtetu, kuid selle sätte kehtetus ei muuda kehtetuks veolepingut, mille suhtes kohaldatakse jätkuvalt käesolevat konventsiooni.

Artikkel 20

Tuumakahju

Konventsiooni alusel ei pea vastutama tuumaõnnetusest põhjustatud kahju eest:

| a) | kui tuumaseadme käitaja vastutab sellise kahju eest vastavalt kolmandate isikute tuumaenergiaalast vastutust käsitleva 29. juuli 1960. aasta Pariisi konventsioonile, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga, või tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitleva 21. mai 1963. aasta Viini konventsioonile või nende ükskõik millisele jõusolevale muudatusele või protokollile või |
| --- | --- |

a)

kui tuumaseadme käitaja vastutab sellise kahju eest vastavalt kolmandate isikute tuumaenergiaalast vastutust käsitleva 29. juuli 1960. aasta Pariisi konventsioonile, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga, või tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitleva 21. mai 1963. aasta Viini konventsioonile või nende ükskõik millisele jõusolevale muudatusele või protokollile või

| b) | kui tuumaseadme käitaja vastutab sellise kahju eest vastavalt siseriiklikule õigusele, millega nähakse ette vastutus nimetatud kahju eest, eeldusel et selline seadus on kahju kannatada võivate isikute suhtes sama soodne kui Pariisi või Viini konventsioon või nende ükskõik milline jõusolev muudatus või protokoll. |
| --- | --- |

b)

kui tuumaseadme käitaja vastutab sellise kahju eest vastavalt siseriiklikule õigusele, millega nähakse ette vastutus nimetatud kahju eest, eeldusel et selline seadus on kahju kannatada võivate isikute suhtes sama soodne kui Pariisi või Viini konventsioon või nende ükskõik milline jõusolev muudatus või protokoll.

Artikkel 21

Ametivõimude läbiviidavad äriotstarbelised veod

Käesolevat konventsiooni kohaldatakse riikide või ametivõimude läbiviidavate äriotstarbeliste vedude suhtes, mille kohta on sõlmitud artikli 1 kohane veoleping.

[Reisijate ja nende pagasi mereveo 1974. aasta Ateena konventsiooni 2002. aasta protokolli artiklid 22 ja 23]

Artikkel 22

Läbivaatamine ja muutmine
   (2)

Artikkel 23

Piirmäärade muutmine

1.   Ilma et see piiraks artikli 22 sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevas artiklis esitatud erimenetlust ainult käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni artikli 3 lõikes 1, artikli 4a lõikes 1, artikli 7 lõikes 1 ja artiklis 8 sätestatud piirmäärade muutmiseks.

2.   Vähemalt poolte, kuid igal juhul mitte vähema kui kuue käesoleva protokolli osalisriigi taotlusel saadab peasekretär kõik käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni artikli 3 lõikes 1, artikli 4a lõikes 1, artikli 7 lõikes 1 ja artiklis 8 sätestatud piirmäärade, sealhulgas mahaarvamiste muutmisettepanekud edasi kõikidele organisatsiooni liikmetele ja kõikidele osalisriikidele.

3.   Iga eespool toodud viisil tehtud ja laialisaadetud muudatusettepanek esitatakse organisatsiooni juriidilisele komiteele (edaspidi „juriidiline komitee”) otsustamiseks hiljemalt kuus kuud pärast selle laialisaatmise kuupäeva.

4.   Kõikidel käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni osalisriikidel, olenemata sellest, kas nad on organisatsiooni liikmed või mitte, on õigus osaleda juriidilise komitee menetluses muudatuste otsustamisel ja vastuvõtmisel.

5.   Muudatused võtavad vastu kahe kolmandiku häälteenamusega käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni osalisriigid, kes osalevad ja hääletavad lõikes 4 sätestatud viisil laiendatud juriidilises komitees, tingimusel et vähemalt pooled käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni osalisriikidest on hääletamise ajal kohal.

6.   Piirmäärade muutmise ettepanekute käsitlemisel võtab juriidiline komitee arvesse ohtlikest juhtumitest tulenevaid kogemusi ja eelkõige kahjude summasid, muudatusi rahalistes väärtustes ning ettepandud muudatuse mõju kindlustuse maksumusele.

| 7. | a) | Ühtegi käesoleva artikli alusel tehtavat piirmäärade muudatust ei otsustata enne, kui on möödunud viis aastat kuupäevast, mil käesolev protokoll avati allkirjastamiseks, ega enne, kui on möödunud viis aastat käesoleva artikli alusel tehtud eelmise muudatuse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ühtegi piirmäära ei suurendata nii, et see ületaks summat, mis vastab käesoleva protokolliga muudetud konventsiooniga kehtestatud piirmäärale, mida on suurendatud liitintressi alusel kuue protsendi võrra aasta kohta alates kuupäevast, mil käesolev protokoll avati allkirjastamiseks. |
| c) | Ühtegi piirmäära ei suurendata nii, et see ületaks summat, mis vastab käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni kehtestatud piirmäärale kolmekordselt. |

7.

a)

Ühtegi käesoleva artikli alusel tehtavat piirmäärade muudatust ei otsustata enne, kui on möödunud viis aastat kuupäevast, mil käesolev protokoll avati allkirjastamiseks, ega enne, kui on möödunud viis aastat käesoleva artikli alusel tehtud eelmise muudatuse jõustumise kuupäevast.

b)

Ühtegi piirmäära ei suurendata nii, et see ületaks summat, mis vastab käesoleva protokolliga muudetud konventsiooniga kehtestatud piirmäärale, mida on suurendatud liitintressi alusel kuue protsendi võrra aasta kohta alates kuupäevast, mil käesolev protokoll avati allkirjastamiseks.

c)

Ühtegi piirmäära ei suurendata nii, et see ületaks summat, mis vastab käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni kehtestatud piirmäärale kolmekordselt.

8.   Organisatsioon teavitab mis tahes vastavalt lõikele 5 vastuvõetud muudatusest kõiki osalisriike. Muudatus loetakse vastuvõetuks kaheksateistkümne kuu möödumisel teavitamisest, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks neljandik muudatuse heakskiitmise ajal osalisriigiks olnud riikidest teatab nimetatud ajavahemiku jooksul peasekretärile, et nad ei võta muudatust vastu, millisel juhul muudatus lükatakse tagasi ja ei jõustu.

9.   Muudatus, mis loetakse vastuvõetuks vastavalt lõikele 8, jõustub kaheksateist kuud pärast selle vastuvõtmist.

10.   Muudatus on kõikidele osalisriikidele siduv, kui nad ei denonsseeri käesolevat protokolli vastavalt artikli 21 lõigetele 1 ja 2 vähemalt kuus kuud enne muudatuse jõustumist. Nimetatud denonsseerimine jõustub muudatuse jõustumisel.

11.   Kui muudatus on vastu võetud, kuid kaheksateistkümnekuuline ajavahemik selle vastuvõtmiseks ei ole veel möödunud, on see muudatus jõustumisel selle ajavahemiku jooksul osalisriigiks saavale riigile siduv. Riigile, kes saab osalisriigiks pärast nimetatud ajavahemikku, on vastavalt lõikele 8 vastuvõetud muudatus siduv. Käesolevas lõikes osutatud juhtudel muutub muudatus riigile siduvaks, kui nimetatud muudatus jõustub või kui käesolev protokoll selle riigi jaoks jõustub, kui see toimub hiljem.

---

(1)  Ei korrata.

(2)  Ei korrata.

Kolmapäev, 24. september 2008ATEENA KONVENTSIOONI LISA

KINDLUSTUSE VÕI MUU RAHALISE TAGATISE TUNNISTUS VASTUTUSE KOHTA REISIJATE SURMA JA ISIKUKAHJU KORRAL

Välja antud reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artikli 4 a sätete alusel.

| Laeva nimi | Eraldusnumbrid või -tähed | Laeva IMO number | Registreerimis-sadam | Selle vedaja nimi ja peamise tegevuskoha täielik aadress, kes tegelikult teostab vedu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Laeva nimi

Eraldusnumbrid või -tähed

Laeva IMO number

Registreerimis-sadam

Selle vedaja nimi ja peamise tegevuskoha täielik aadress, kes tegelikult teostab vedu

Käesolevaga tõendatakse, et ülalnimetatud laeva suhtes kehtib kindlustuspoliis või muu rahaline tagatis, mis vastab reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artikli 4 a nõuetele.

Tagatise liik ...

Tagatise kehtivusaeg ...

Kindlustusandja(te) ja/või käendaja(te) nimi ja aadress

Nimi ...

Aadress ...

Käesolev tunnistus kehtib kuni ...

Väljastanud või kinnitanud ... valitsuse nimel

(riigi täielik nimetus)

VÕI

Kui osalisriik kasutab artikli 4 a lõiget 3, siis tuleb kasutada järgmist teksti:

Käesoleva tunnistuse on ...

(riigi täielik nimetus) valitsuse nimel väljastanud ... (asutuse või organisatsiooni nimetus)

... ...

(Koht)

(Kuupäev)

...

(Tunnistuse väljastanud või kinnitanud ametniku allkiri ja ametinimetus)

Selgitavad märkused:

| 1. | Soovi korral võib riigi nimetus sisaldada viidet selle riigi pädevale ametiasutusele, kus tõend välja anti. |
| --- | --- |

1.

Soovi korral võib riigi nimetus sisaldada viidet selle riigi pädevale ametiasutusele, kus tõend välja anti.

| 2. | Kui tagatise kogusumma on pärit enam kui ühest allikast, näidatakse neist igaühe summa. |
| --- | --- |

2.

Kui tagatise kogusumma on pärit enam kui ühest allikast, näidatakse neist igaühe summa.

| 3. | Kui tagatis esitatakse mitmes eri vormis, tuleb need nummerdada. |
| --- | --- |

3.

Kui tagatis esitatakse mitmes eri vormis, tuleb need nummerdada.

| 4. | Märge „Tagatise kehtivusaeg” peab sisaldama tagatise jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

4.

Märge „Tagatise kehtivusaeg” peab sisaldama tagatise jõustumise kuupäeva.

| 5. | Märge „Kindlustusandja(te) ja/või käendaja(te) nimi ja aadress” peab sisaldama kindlustusandja(te) ja käendaja(te) peamist tegevuskohta. Vajadusel märgitakse tegevuskoht, kus kindlustus või muu tagatis anti. |
| --- | --- |

5.

Märge „Kindlustusandja(te) ja/või käendaja(te) nimi ja aadress” peab sisaldama kindlustusandja(te) ja käendaja(te) peamist tegevuskohta. Vajadusel märgitakse tegevuskoht, kus kindlustus või muu tagatis anti.

Kolmapäev, 24. september 2008II LISA

VÄLJAVÕTE RAHVUSVAHELISE MEREORGANISATSIOONI JURIIDILISE KOMITEE POOLT 19. OKTOOBRIL 2006. AASTAL VASTU VÕETUD IMO RESERVATSIOONIST JA ATEENA KONVENTSIOONI RAKENDAMISE SUUNISTEST

IMO RESERVATSIOON JA ATEENA KONVENTSIOONI RAKENDAMISE SUUNISED

Reservatsioon

| 1. | Ateena konventsioon tuleks ratifitseerida järgmise reservatsiooni või samatoimelise deklaratsiooniga:






  „[1.1] | Reservatsioon seoses ... valitsuse poolt reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) ratifitseerimisega |
| --- | --- | --- |

1.

Ateena konventsioon tuleks ratifitseerida järgmise reservatsiooni või samatoimelise deklaratsiooniga:

„[1.1]

Reservatsioon seoses ... valitsuse poolt reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) ratifitseerimisega

Vedajate jne vastutuse piiramine

| [1.2] | ... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub piirama võimalikku vastutust konventsiooni artikli 3 lõike 1 või 2 alusel seoses reisija surma põhjustamise või tekitatud isikukahjuga, mille on põhjustanud mis tahes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punktis 2.2 osutatud risk, madalamaga järgmistest piirmääradest:






  — | 250 000 arvestusühikut iga reisija kohta iga juhtumi korral
  või |
| --- | --- | --- |

[1.2]

... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub piirama võimalikku vastutust konventsiooni artikli 3 lõike 1 või 2 alusel seoses reisija surma põhjustamise või tekitatud isikukahjuga, mille on põhjustanud mis tahes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punktis 2.2 osutatud risk, madalamaga järgmistest piirmääradest:

—

250 000 arvestusühikut iga reisija kohta iga juhtumi korral

või

| — | 340 miljonit arvestusühikut kogu laeva kohta iga juhtumi korral. |
| --- | --- |

—

340 miljonit arvestusühikut kogu laeva kohta iga juhtumi korral.

| [1.3] | Lisaks jätab ... valitsus endale õiguse ja kohustub kohaldama sellise vastutuse suhtes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punkte 2.1.1 ja 2.2.2 mutatis mutandis. |
| --- | --- |

[1.3]

Lisaks jätab ... valitsus endale õiguse ja kohustub kohaldama sellise vastutuse suhtes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punkte 2.1.1 ja 2.2.2 mutatis mutandis.

| [1.4] | Samamoodi piiratakse tegeliku vedaja vastutust konventsiooni artikli 4 alusel, vedaja või tegeliku vedaja teenistuses olevate isikute ja agentide vastutust konventsiooni artikli 11 alusel ja kahjuhüvitiste kogusummasid konventsiooni artikli 12 alusel. |
| --- | --- |

[1.4]

Samamoodi piiratakse tegeliku vedaja vastutust konventsiooni artikli 4 alusel, vedaja või tegeliku vedaja teenistuses olevate isikute ja agentide vastutust konventsiooni artikli 11 alusel ja kahjuhüvitiste kogusummasid konventsiooni artikli 12 alusel.

| [1.5] | Punktist 1.2 tulenevat reservatsiooni ja kohustust kohaldatakse olenemata vastutuse alusest vastavalt artikli 3 lõigetele 1 või 3 ja olenemata mis tahes vastupidistest nõuetest konventsiooni artiklis 4 või 7; kuid sellegipoolest ei mõjuta kõnealune reservatsioon ja kohustus artiklite 10 ja 13 toimimist. |
| --- | --- |

[1.5]

Punktist 1.2 tulenevat reservatsiooni ja kohustust kohaldatakse olenemata vastutuse alusest vastavalt artikli 3 lõigetele 1 või 3 ja olenemata mis tahes vastupidistest nõuetest konventsiooni artiklis 4 või 7; kuid sellegipoolest ei mõjuta kõnealune reservatsioon ja kohustus artiklite 10 ja 13 toimimist.

Kohustuslik kindlustus ja kindlustusandjate vastutuse piiramine

| [1.6] | ... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub piirama artikli 4a lõike 1 kohast nõuet omada kindlustust või muud rahalist tagatist reisija surma põhjustamise või tekitatud isikukahju korral, mille põhjustas mis tahes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punktis 2.2 osutatud risk, madalamaga järgmistest piirmääradest:






  — | 250 000 arvestusühikut iga reisija kohta iga juhtumi korral
  või |
| --- | --- | --- |

[1.6]

... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub piirama artikli 4a lõike 1 kohast nõuet omada kindlustust või muud rahalist tagatist reisija surma põhjustamise või tekitatud isikukahju korral, mille põhjustas mis tahes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punktis 2.2 osutatud risk, madalamaga järgmistest piirmääradest:

—

250 000 arvestusühikut iga reisija kohta iga juhtumi korral

või

| — | 340 miljonit arvestusühikut kogu laeva kohta iga juhtumi korral. |
| --- | --- |

—

340 miljonit arvestusühikut kogu laeva kohta iga juhtumi korral.

| [1.7] | ... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub piirama kindlustusandja või finantstagatise andja vastutust artikli 4a lõike 10 alusel reisija surma põhjustamise või tekitatud isikukahju korral, mille põhjustas mis tahes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punktis 2.2 osutatud risk, kehtestades kindlustuse või muu rahalise tagatise maksimummäära, mida vedaja on kohustatud omama käesoleva reservatsiooni punkti 1.6 alusel. |
| --- | --- |

[1.7]

... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub piirama kindlustusandja või finantstagatise andja vastutust artikli 4a lõike 10 alusel reisija surma põhjustamise või tekitatud isikukahju korral, mille põhjustas mis tahes Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste punktis 2.2 osutatud risk, kehtestades kindlustuse või muu rahalise tagatise maksimummäära, mida vedaja on kohustatud omama käesoleva reservatsiooni punkti 1.6 alusel.

| [1.8] | ... valitsus jätab endale samuti õiguse ja kohustub kohaldama Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniseid, sealhulgas suuniste punktides 2.1 ja 2.2 osutatud tingimusi kõigi konventsiooni kohaste kohustuslike kindlustuste suhtes. |
| --- | --- |

[1.8]

... valitsus jätab endale samuti õiguse ja kohustub kohaldama Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniseid, sealhulgas suuniste punktides 2.1 ja 2.2 osutatud tingimusi kõigi konventsiooni kohaste kohustuslike kindlustuste suhtes.

| [1.9] | ... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub vabastama kindlustusandja või finantstagatise andja artikli 4a lõike 1 alusel mis tahes vastutusest, mille suhtes ta ei ole vastutust võtnud. |
| --- | --- |

[1.9]

... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub vabastama kindlustusandja või finantstagatise andja artikli 4a lõike 1 alusel mis tahes vastutusest, mille suhtes ta ei ole vastutust võtnud.

Tunnistus

| [1.10] | ... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub vastavalt konventsiooni artikli 4a lõikele 2 välja andma kindlustustunnistuse, et:






  — | kajastada vastutuse piiramist ja punktides 1.2, 1.6, 1.7 ja 1.9 osutatud kindlustuskaitse nõudeid; ja |
| --- | --- | --- |

[1.10]

... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub vastavalt konventsiooni artikli 4a lõikele 2 välja andma kindlustustunnistuse, et:

—

kajastada vastutuse piiramist ja punktides 1.2, 1.6, 1.7 ja 1.9 osutatud kindlustuskaitse nõudeid; ja

| — | hõlmata muud piirangud, nõuded ja erandid, mida ta peab tunnistuse väljastamise ajal kindlustusturu tingimusi arvestades vajalikuks. |
| --- | --- |

—

hõlmata muud piirangud, nõuded ja erandid, mida ta peab tunnistuse väljastamise ajal kindlustusturu tingimusi arvestades vajalikuks.

| [1.11] | ... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub tunnustama teiste osalisriikide poolt samalaadse reservatsiooni kohaselt väljastatud kindlustustunnistusi. |
| --- | --- |

[1.11]

... valitsus jätab endale õiguse ja kohustub tunnustama teiste osalisriikide poolt samalaadse reservatsiooni kohaselt väljastatud kindlustustunnistusi.

| [1.12] | Kõik sellised piirangud, nõuded ja erandid on selgelt kajastatud konventsiooni artikli 4a lõike 2 alusel välja antud või kinnitatud tunnistusel. |
| --- | --- |

[1.12]

Kõik sellised piirangud, nõuded ja erandid on selgelt kajastatud konventsiooni artikli 4a lõike 2 alusel välja antud või kinnitatud tunnistusel.

Reservatsiooni ja Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniste vaheline seos

| [1.13] | Ühtsuse tagamiseks kasutatakse käesoleva reservatsiooniga säilitatud õigusi Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniseid või selle võimalikke muudatusi silmas pidades. Kui Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juriidiline komitee on heaks kiitnud ettepaneku muuta Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniseid, kohaldatakse kõnealuseid muudatusi alates komitee poolt määratud kuupäevast. See ei piira rahvusvahelise õiguse norme seoses riigi õigusega võtta oma reservatsioon tagasi või seda muuta.” |
| --- | --- |

[1.13]

Ühtsuse tagamiseks kasutatakse käesoleva reservatsiooniga säilitatud õigusi Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniseid või selle võimalikke muudatusi silmas pidades. Kui Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juriidiline komitee on heaks kiitnud ettepaneku muuta Ateena konventsiooni rakendamise IMO suuniseid, kohaldatakse kõnealuseid muudatusi alates komitee poolt määratud kuupäevast. See ei piira rahvusvahelise õiguse norme seoses riigi õigusega võtta oma reservatsioon tagasi või seda muuta.”

Suunised

| 2. | Kindlustusturu praeguses olukorras peaksid osalisriigid väljastama kindlustustunnistusi põhimõttel, et üks kindlustusandja katab sõjalised ja teine mittesõjalised riskid. Iga kindlustusandja peaks vastutama üksnes oma osa eest. Tuleks kohaldada järgmisi eeskirju (osutatud tingimused on sätestatud A liites):






  2.1 | Nii sõjalise kui mittesõjalise kindlustuse suhtes võib kohaldada järgmiseid tingimusi:






  2.1.1 | Instituudi tingimus, millega välistatakse radioaktiivne saastatus, ning keemia–, bioloogilised, biokeemilised ja elektromagnetilised relvad (tingimus nr 370); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kindlustusturu praeguses olukorras peaksid osalisriigid väljastama kindlustustunnistusi põhimõttel, et üks kindlustusandja katab sõjalised ja teine mittesõjalised riskid. Iga kindlustusandja peaks vastutama üksnes oma osa eest. Tuleks kohaldada järgmisi eeskirju (osutatud tingimused on sätestatud A liites):

2.1

Nii sõjalise kui mittesõjalise kindlustuse suhtes võib kohaldada järgmiseid tingimusi:

2.1.1

Instituudi tingimus, millega välistatakse radioaktiivne saastatus, ning keemia–, bioloogilised, biokeemilised ja elektromagnetilised relvad (tingimus nr 370);

| 2.1.2 | Instituudi tingimus, millega välistatakse küberrünnak (tingimus nr 380); |
| --- | --- |

2.1.2

Instituudi tingimus, millega välistatakse küberrünnak (tingimus nr 380);

| 2.1.3 | Vastavalt käesolevate suunistega muudetud konventsioonile kohustusliku rahalise tagatise andnud isiku vastuväited ja piirmäärad, eelkõige 250 000 arvestusühikut reisija kohta iga juhtumi korral; |
| --- | --- |

2.1.3

Vastavalt käesolevate suunistega muudetud konventsioonile kohustusliku rahalise tagatise andnud isiku vastuväited ja piirmäärad, eelkõige 250 000 arvestusühikut reisija kohta iga juhtumi korral;

| 2.1.4 | Lisatingimus, et kindlustus katab vastutuse üksnes käesolevate suunistega muudetud konventsiooni alusel; ja |
| --- | --- |

2.1.4

Lisatingimus, et kindlustus katab vastutuse üksnes käesolevate suunistega muudetud konventsiooni alusel; ja

| 2.1.5 | Lisatingimus, et mis tahes konventsiooni alusel tasutud summasid kasutatakse vedaja ja/või tema kindlustusandja täitmata võlakohustuse vähendamiseks vastavalt konventsiooni artiklile 4a, isegi kui need ei ole makstud või neid ei ole nõutud asjaomastelt sõjakindlustusandjatelt või mittesõjakindlustusandjatelt. |
| --- | --- |

2.1.5

Lisatingimus, et mis tahes konventsiooni alusel tasutud summasid kasutatakse vedaja ja/või tema kindlustusandja täitmata võlakohustuse vähendamiseks vastavalt konventsiooni artiklile 4a, isegi kui need ei ole makstud või neid ei ole nõutud asjaomastelt sõjakindlustusandjatelt või mittesõjakindlustusandjatelt.

| 2.2 | Sõjakindlustus katab võimaliku vastutuse reisija surma või isikukahju tõttu tekkinud kahju eest, mille on põhjustanud:






  — | sõda, kodusõda, revolutsioon, ülestõus, vastuhakk või nende põhjustatud tsiviilkonflikt või mis tahes vaenulik tegevus sõdiva riigi poolt või vastu; |
| --- | --- | --- |

2.2

Sõjakindlustus katab võimaliku vastutuse reisija surma või isikukahju tõttu tekkinud kahju eest, mille on põhjustanud:

—

sõda, kodusõda, revolutsioon, ülestõus, vastuhakk või nende põhjustatud tsiviilkonflikt või mis tahes vaenulik tegevus sõdiva riigi poolt või vastu;

| — | vangistamine, arestimine, kinnipidamine, vabaduse tõkestamine või vahistamine ning nendest tulenevad tagajärjed või mis tahes nende katsed; |
| --- | --- |

—

vangistamine, arestimine, kinnipidamine, vabaduse tõkestamine või vahistamine ning nendest tulenevad tagajärjed või mis tahes nende katsed;

| — | mahajäetud miinid, torpeedod, pommid või muud majajäetud sõjarelvad; |
| --- | --- |

—

mahajäetud miinid, torpeedod, pommid või muud majajäetud sõjarelvad;

| — | mis tahes terroristi või isiku kuritahtlik või poliitiliselt ajendatud tegu ning igasugune tegevus mis tahes sellise riski ennetamiseks või tõrjumiseks; |
| --- | --- |

—

mis tahes terroristi või isiku kuritahtlik või poliitiliselt ajendatud tegu ning igasugune tegevus mis tahes sellise riski ennetamiseks või tõrjumiseks;

| — | konfiskeerimine ja sundvõõrandamine; |
| --- | --- |

—

konfiskeerimine ja sundvõõrandamine;

ning mille suhtes võidakse kohaldada järgmiseid erandeid, piiranguid ja nõudeid:

| 2.2.1 | Kindlustuskaitse automaatne lõppemine ja sõjaliste riskide välistamise tingimus |
| --- | --- |

2.2.1

Kindlustuskaitse automaatne lõppemine ja sõjaliste riskide välistamise tingimus

| 2.2.2 | Kui reisijate nõuete hüvitamise kogusumma ületab 340 miljonit arvestusühikut kogu laeva kohta iga juhtumi korral, võib vedaja kehtestada oma vastutuse piirmääraks 340 miljonit arvestusühikut, tingimusel et:






  — | kõnealune summa tuleks jagada hagejate vahel võrdeliselt nende tõendatud nõuete summadega; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Kui reisijate nõuete hüvitamise kogusumma ületab 340 miljonit arvestusühikut kogu laeva kohta iga juhtumi korral, võib vedaja kehtestada oma vastutuse piirmääraks 340 miljonit arvestusühikut, tingimusel et:

—

kõnealune summa tuleks jagada hagejate vahel võrdeliselt nende tõendatud nõuete summadega;

| — | kõnealuse summa võib jagada ühes või mitmes jaos jagamise ajal teada olevatele hagejatele; ja |
| --- | --- |

—

kõnealuse summa võib jagada ühes või mitmes jaos jagamise ajal teada olevatele hagejatele; ja

| — | kõnealuse summa võib jagada kindlustusandja, kohus või muu pädev asutus, kelle poole on pöördunud mis tahes osalisriigi kindlustusandja, kus hagi seoses kindlustuse poolt väidetavalt kaetud nõuetega esitati. |
| --- | --- |

—

kõnealuse summa võib jagada kindlustusandja, kohus või muu pädev asutus, kelle poole on pöördunud mis tahes osalisriigi kindlustusandja, kus hagi seoses kindlustuse poolt väidetavalt kaetud nõuetega esitati.

| 2.2.3 | 30-päevane etteteatamistähtaeg juhtudel, mis ei ole hõlmatud punktiga 2.2.1. |
| --- | --- |

2.2.3

30-päevane etteteatamistähtaeg juhtudel, mis ei ole hõlmatud punktiga 2.2.1.

| 2.3 | Mittesõjaline kindlustus peaks hõlmama kõik kohustusliku kindlustusega kaetud riskid, välja arvatud punktis 2.2 loetletud riskid, sõltumata sellest, kas nende suhtes kohaldatakse punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud erandeid, piiranguid või nõudeid. |
| --- | --- |

2.3

Mittesõjaline kindlustus peaks hõlmama kõik kohustusliku kindlustusega kaetud riskid, välja arvatud punktis 2.2 loetletud riskid, sõltumata sellest, kas nende suhtes kohaldatakse punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud erandeid, piiranguid või nõudeid.

| 3. | Käesolevaid suuniseid kajastavad kindlustusandjate kohustused (nn sinised kaardid) ja kindlustussertifikaadi näidised on esitatud B liites. |
| --- | --- |

3.

Käesolevaid suuniseid kajastavad kindlustusandjate kohustused (nn sinised kaardid) ja kindlustussertifikaadi näidised on esitatud B liites.

Kolmapäev, 24. september 2008A LIIDE

SUUNISTES 2.1.1, 2.1.2 JA 2.2.1 OSUTATUD TINGIMUSED

Instituudi tingimus, millega välistatakse radioaktiivne saastatus, keemia–, bioloogilised, biokeemilised ja elektromagnetilised relvad (tingimus nr 370, 10/11/2003)

Kõnealune tingimus on ülimuslik ning see tühistab käesoleva kindlustuse kõik sätted, mis ei ole selle tingimusega kooskõlas.

| 1. | Mingil juhul ei kata käesolev kindlustus kahju tekkimisest tulenevat vastutust, mille põhjustasid otseselt või kaudselt või mille tekkimisele aitasid kaasa:






  1.1 | mis tahes tuumkütusest või radioaktiivsetest jäätmetest või tuumkütuse põletamisest tulenev ioniseeriv kiirgus või radioaktiivne saastatus; |
| --- | --- | --- |

1.

Mingil juhul ei kata käesolev kindlustus kahju tekkimisest tulenevat vastutust, mille põhjustasid otseselt või kaudselt või mille tekkimisele aitasid kaasa:

1.1

mis tahes tuumkütusest või radioaktiivsetest jäätmetest või tuumkütuse põletamisest tulenev ioniseeriv kiirgus või radioaktiivne saastatus;

| 1.2 | mis tahes tuumaseadme, tuumareaktori või muu tuumaagregaadi või –koostisosa radioaktiivsed, toksilised, plahvatusohtlikud või muud kahjulikud või saastavad omadused; |
| --- | --- |

1.2

mis tahes tuumaseadme, tuumareaktori või muu tuumaagregaadi või –koostisosa radioaktiivsed, toksilised, plahvatusohtlikud või muud kahjulikud või saastavad omadused;

| 1.3 | mis tahes aatomi- või tuumakiirgust ja/või tuumasünteesi või muud sama toimega reaktsiooni või radioaktiivset jõudu või ainet kasutav relv või vahend; |
| --- | --- |

1.3

mis tahes aatomi- või tuumakiirgust ja/või tuumasünteesi või muud sama toimega reaktsiooni või radioaktiivset jõudu või ainet kasutav relv või vahend;

| 1.4 | mis tahes radioaktiivse aine radioaktiivsus, toksilisus, plahvatusohtlikkus või muud kahjulikud või saastavad omadused; käesolevas osatingimuses ette nähtud välistamine ei laiene radioaktiivsetele isotoopidele, välja arvatud tuumkütus, kui selliseid isotoope valmistatakse, veetakse, hoitakse või kasutatakse kaubanduslikel, põllumajanduslikel, meditsiinilistel, teaduslikel või muudel sarnastel rahumeelsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

1.4

mis tahes radioaktiivse aine radioaktiivsus, toksilisus, plahvatusohtlikkus või muud kahjulikud või saastavad omadused; käesolevas osatingimuses ette nähtud välistamine ei laiene radioaktiivsetele isotoopidele, välja arvatud tuumkütus, kui selliseid isotoope valmistatakse, veetakse, hoitakse või kasutatakse kaubanduslikel, põllumajanduslikel, meditsiinilistel, teaduslikel või muudel sarnastel rahumeelsetel eesmärkidel;

| 1.5 | mis tahes keemia-, bioloogiline, biokeemiline või elektromagnetiline relv. |
| --- | --- |

1.5

mis tahes keemia-, bioloogiline, biokeemiline või elektromagnetiline relv.

Instituudi tingimus, millega välistatakse küberrünnak (tingimus nr 380, 10/11/2003)

| 1. | Vastavalt lõikele 2 ei kata käesolev kindlustus mingil juhul kahju tekkimisest tulenevat vastutust või kulusid, mille põhjustasid otseselt või kaudselt või mille tekkimisele aitasid kaasa mis tahes arvuti, arvutisüsteemi, arvuti tarkvaraprogrammi, pahatahtliku koodi, arvutiviiruse või protsessi või mis tahes muu elektroonilise süsteemi kui kahju põhjustamise vahendi kasutamisest või toimimisest. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt lõikele 2 ei kata käesolev kindlustus mingil juhul kahju tekkimisest tulenevat vastutust või kulusid, mille põhjustasid otseselt või kaudselt või mille tekkimisele aitasid kaasa mis tahes arvuti, arvutisüsteemi, arvuti tarkvaraprogrammi, pahatahtliku koodi, arvutiviiruse või protsessi või mis tahes muu elektroonilise süsteemi kui kahju põhjustamise vahendi kasutamisest või toimimisest.

| 2. | Kui kõnealust tingimust kohaldatakse kindlustuspoliiside suhtes, mis katavad sõjalised riskid, kodusõja, revolutsiooni, ülestõusu, vastuhaku või nende põhjustatud tsiviilkonflikti või mis tahes vaenuliku tegevuse sõdiva riigi poolt või vastu või terrorismi või mis tahes isiku poliitiliselt ajendatud tegevuse, ei välista lõige 1 kahju (mis vastasel korral oleks olnud kaetud), mis tekkis mis tahes arvuti, arvutisüsteemi või arvuti tarkvaraprogrammi või mis tahes elektroonilise süsteemi kasutamisest mis tahes relva või raketi käivitamis– ja/või juhtimissüsteemis ja/või väljalaskemehhanismis. |
| --- | --- |

2.

Kui kõnealust tingimust kohaldatakse kindlustuspoliiside suhtes, mis katavad sõjalised riskid, kodusõja, revolutsiooni, ülestõusu, vastuhaku või nende põhjustatud tsiviilkonflikti või mis tahes vaenuliku tegevuse sõdiva riigi poolt või vastu või terrorismi või mis tahes isiku poliitiliselt ajendatud tegevuse, ei välista lõige 1 kahju (mis vastasel korral oleks olnud kaetud), mis tekkis mis tahes arvuti, arvutisüsteemi või arvuti tarkvaraprogrammi või mis tahes elektroonilise süsteemi kasutamisest mis tahes relva või raketi käivitamis– ja/või juhtimissüsteemis ja/või väljalaskemehhanismis.

Kindlustuskaitse automaatne lõppemine ja sõjaliste riskide välistamine

1.1.   Kindlustuskaitse automaatne lõppemine

Sõltumata tühistamise teate edastamisest LÕPEB kindlustuskaitse AUTOMAATSELT

| 1.1.1. | sõja puhkemisel (sõltumata sõja kuulutamisest) mis tahes järgmiste riikide vahel: Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa, Vene Föderatsioon, Hiina Rahvavabariik; |
| --- | --- |

1.1.1.

sõja puhkemisel (sõltumata sõja kuulutamisest) mis tahes järgmiste riikide vahel: Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa, Vene Föderatsioon, Hiina Rahvavabariik;

| 1.1.2. | mis tahes laeva suhtes, millega seoses kindlustus on antud, kui kõnealune laev on rekvireeritud omandiõiguse teostamiseks või kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.1.2.

mis tahes laeva suhtes, millega seoses kindlustus on antud, kui kõnealune laev on rekvireeritud omandiõiguse teostamiseks või kasutamiseks.

1.2.   Viie suurvõimu vaheline sõda

Käesolev kindlustus välistab

| 1.2.1. | kahju tekkimisest tuleneva vastutuse või kulud, mis tulenevad sõja puhkemisest (sõltumata sõja kuulutamisest) mis tahes järgmiste riikide vahel: Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa, Vene Föderatsioon, Hiina Rahvavabariik; |
| --- | --- |

1.2.1.

kahju tekkimisest tuleneva vastutuse või kulud, mis tulenevad sõja puhkemisest (sõltumata sõja kuulutamisest) mis tahes järgmiste riikide vahel: Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa, Vene Föderatsioon, Hiina Rahvavabariik;

| 1.2.2. | rekvireerimine omandiõiguse teostamiseks või kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.2.2.

rekvireerimine omandiõiguse teostamiseks või kasutamiseks.

Kolmapäev, 24. september 2008B LIIDE

I.   Suunises 3 osutatud kindlustusandjate kohustuste (nn siniste kaartide) näidised

Sõjakindlustusandja poolt väljaantud sinine kaart

Tunnistus on välja antud, et tõendada kindlustuse olemasolu vastavalt reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artiklile 4 a.

Laeva nimi: ...

Laeva IMO number: ...

Registreerimissadam: ...

Omaniku nimi ja aadress: ...

Käesolevaga tõendatakse, et ülalnimetatud laeva suhtes kehtib kindlustuspoliis, mis vastab reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artikli 4a nõuetele, arvestades kõigi konventsioonis ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juriidilise komitee poolt 2006. aasta oktoobris vastu võetud rakendamissuunistes kohustusliku sõjakindlustuse puhul lubatud erandite ja piirangutega, sealhulgas eelkõige järgmiste tingimustega: [Siin võib soovitud ulatuses viidata konventsiooni ja suuniste tekstile koos liidetega]

Kindlustusperiood alates: 20. veebruar 2007

kuni: 20. veebruar 2008

Tingimusel, et kindlustusandja võib käesoleva tunnistuse tühistada, teatades sellest eespool nimetatud isikule kirjalikult 30 päeva ette, lõpeb kindlustusandja vastutus etteteatamistähtaja möödumisel, kuid üksnes sellest hiljem tekkivate ohtlike juhtumite suhtes.

Kuupäev: ...

Käesoleva tunnistuse on väljastanud:

...

Kindlustusandja allkiri

War Risks, Inc

[Aadress]

Üksnes „War Risks, Inc.” agent

Mittesõjakindlustusandja poolt väljaantud sinine kaart

Tunnistus on välja antud, et tõendada kindlustuse olemasolu vastavalt reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artiklile 4 a.

Laeva nimi: ...

Laeva IMO number: ...

Registreerimissadam: ...

Omaniku nimi ja aadress: ...

Käesolevaga tõendatakse, et ülalnimetatud laeva suhtes kehtib kindlustuspoliis, mis vastab reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artikli 4a nõuetele, arvestades kõigi konventsioonis ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juriidilise komitee poolt 2006. aasta oktoobris vastu võetud rakendamissuunistes kohustusliku sõjakindlustuse puhul lubatud erandite ja piirangutega, sealhulgas eelkõige järgmiste tingimustega: [Siin võib soovitud ulatuses viidata konventsiooni ja suuniste tekstile koos liidetega]

Kindlustusperiood alates: 20. veebruar 2007

kuni: 20. veebruar 2008

Tingimusel, et kindlustusandja võib käesoleva tunnistuse tühistada, teatades sellest eespool nimetatud isikule kirjalikult 30 päeva ette, lõpeb kindlustusandja vastutus etteteatamistähtaja möödumisel, kuid üksnes sellest hiljem tekkivate ohtlike juhtumite suhtes.

Kuupäev: ...

Käesoleva tunnistuse on väljastanud:

...

Kindlustusandja allkiriÜksnes

PANDI P&I

[Aadress]

„PANDI P&I” agent

II.   Suunises 3 nimetatud kindlustustunnistuse näidis

KINDLUSTUSE VÕI MUU RAHALISE TAGATISE TUNNISTUS VASTUTUSE KOHTA REISIJATE SURMA JA ISIKUKAHJU KORRAL

Välja antud reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artikli 4 a sätete alusel.

| Laeva nimi | Eraldusnumber või -tähed | Laeva IMO number | Regist-reerimissadam | Selle vedaja nimi ja peamise tegevuskoha täielik aadress, kes tegelikult teostab vedu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Laeva nimi

Eraldusnumber või -tähed

Laeva IMO number

Regist-reerimissadam

Selle vedaja nimi ja peamise tegevuskoha täielik aadress, kes tegelikult teostab vedu

Käesolevaga tõendatakse, et ülalnimetatud laeva suhtes kehtib kindlustuspoliis või muu rahaline tagatis, mis vastab reisijate ja nende pagasi mereveo 2002. aasta Ateena konventsiooni artikli 4 a nõuetele.

Tagatise liik ...

Tagatise kehtivusaeg ...

Kindlustusandja(te) ja/või käendaja(te) nimi ja aadress

Käesolevaga tõendatud kindlustuskaitse jaguneb üheks sõjakindlustusosaks ja üheks mittesõjakindlustusosaks vastavalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juriidilise komitee poolt 2006. aasta oktoobris vastu võetud rakendamissuunistele. Kindlustuskaitse iga osa suhtes kohaldatakse konventsioonis ja rakendamissuunistes lubatud erandeid ja piiranguid. Kindlustusandjad ei vastuta solidaarselt. Kindlustusandjad:

Sõjaliste riskide korral: War Risks, Inc, [aadress]

Mittesõjaliste riskide korral: Pandi P&I, [aadress]

Käesolev tunnistus kehtib kuni ...

Väljastanud või kinnitanud valitsuse nimel ...

(riigi täielik nimetus)

VÕI

Kui osalisriik kasutab artikli 4 a lõiget 3, siis tuleb kasutada järgmist teksti:

Käesoleva tunnistuse on ... (riigi täielik nimetus) valitsuse nimel väljastanud ... (asutuse või organisatsiooni nimetus)

... ...

(Koht) (Kuupäev)

...

(Tunnistuse väljastanud või kinnitanud ametniku allkiri ja ametinimetus)

Selgitavad märkused:

| 1. | Soovi korral võib riigi nimetus sisaldada viidet selle riigi pädevale ametiasutusele, kus tõend välja anti. |
| --- | --- |

1.

Soovi korral võib riigi nimetus sisaldada viidet selle riigi pädevale ametiasutusele, kus tõend välja anti.

| 2. | Kui tagatise kogusumma on pärit enam kui ühest allikast, näidatakse neist igaühe summa. |
| --- | --- |

2.

Kui tagatise kogusumma on pärit enam kui ühest allikast, näidatakse neist igaühe summa.

| 3. | Kui tagatis esitatakse mitmes eri vormis, tuleb need nummerdada. |
| --- | --- |

3.

Kui tagatis esitatakse mitmes eri vormis, tuleb need nummerdada.

| 4. | Märge „Tagatise kehtivusaeg” peab sisaldama tagatise jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

4.

Märge „Tagatise kehtivusaeg” peab sisaldama tagatise jõustumise kuupäeva.

| 5. | Märge „Kindlustusandja(te) ja/või käendaja(te) nimi ja aadress” peab sisaldama kindlustusandja(te) ja käendaja(te) peamist tegevuskohta. Vajadusel märgitakse tegevuskoht, kus kindlustus või muu tagatis anti. |
| --- | --- |

5.

Märge „Kindlustusandja(te) ja/või käendaja(te) nimi ja aadress” peab sisaldama kindlustusandja(te) ja käendaja(te) peamist tegevuskohta. Vajadusel märgitakse tegevuskoht, kus kindlustus või muu tagatis anti.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/213 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/213

---

Kolmapäev, 24. september 2008Sadamariigi kontroll laevanduses (uuesti sõnastamine) ***II

P6_TA(2008)0446

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses (uuesti sõnastatud) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

2010/C 8 E/42

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5722/3/2008 – C6-0224/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0588) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0208);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0335/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 184 E, 22.7.2008, lK 11.

(2)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lK 584.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0238

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (uuesti sõnastamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiivi 95/21/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses (4), on korduvalt oluliselt muudetud. Nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse direktiivi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiivi 95/21/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses (4), on korduvalt oluliselt muudetud. Nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse direktiivi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Ühendus on tõsiselt mures laevaõnnetuste ning liikmesriikide merede ja rannikualade reostuse pärast. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus on tõsiselt mures laevaõnnetuste ning liikmesriikide merede ja rannikualade reostuse pärast.

| (3) | Samuti on ühendus mures elu- ja töötingimuste pärast pardal. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on ühendus mures elu- ja töötingimuste pärast pardal.

| (4) | Konventsioonide, rahvusvaheliste koodeksite ja resolutsioonide range kohaldamisega saab tõhusalt parandada ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevapardal, vähendades standarditele mittevastavate laevade arvu ühenduse vetes. |
| --- | --- |

(4)

Konventsioonide, rahvusvaheliste koodeksite ja resolutsioonide range kohaldamisega saab tõhusalt parandada ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevapardal, vähendades standarditele mittevastavate laevade arvu ühenduse vetes.

| (5) | Sellel eesmärgil peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed, et ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta meretöö konventsioon, mille eeskiri 5.2.1 käsitleb sadamariigi kohustusi. |
| --- | --- |

(5)

Sellel eesmärgil peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed, et ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta meretöö konventsioon, mille eeskiri 5.2.1 käsitleb sadamariigi kohustusi.

| (6) | Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et kohandada oma siseriiklikku õigust Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merinõuete korral vastutuse piiramist käsitleva 1976. aasta konventsiooni, mida on muudetud 1996. aasta protokolliga, koondteksti (1996. aasta konventsioon) vastutuse piiramist käsitlevate sätetega. Euroopa Ühenduste Kohtu otsusest kohtuasjas C-188/07 (5) nähtub, et kolmandatele isikutele jäätmetega seotud kahju eest makstava hüvitise suhtes kehtib põhimõte, et saastaja maksab, mis on sätestatud nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivis 75/442/EMÜ jäätmete kohta (6), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (7), millega kaasneb õigus saada hüvitist kogu tekitatud kahju eest, kaasa arvatud juhul, kui nad ei kuulu täielikult nimetatud sätete kohaldamisalasse ja nende suhtes ei kehti konventsioonidega ühinemist käsitlevad siseriiklikud sätted. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et kohandada oma siseriiklikku õigust Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merinõuete korral vastutuse piiramist käsitleva 1976. aasta konventsiooni, mida on muudetud 1996. aasta protokolliga, koondteksti (1996. aasta konventsioon) vastutuse piiramist käsitlevate sätetega. Euroopa Ühenduste Kohtu otsusest kohtuasjas C-188/07 (5) nähtub, et kolmandatele isikutele jäätmetega seotud kahju eest makstava hüvitise suhtes kehtib põhimõte, et saastaja maksab, mis on sätestatud nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivis 75/442/EMÜ jäätmete kohta (6), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (7), millega kaasneb õigus saada hüvitist kogu tekitatud kahju eest, kaasa arvatud juhul, kui nad ei kuulu täielikult nimetatud sätete kohaldamisalasse ja nende suhtes ei kehti konventsioonidega ühinemist käsitlevad siseriiklikud sätted.

| (7) | Ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevapardal käsitlevate rahvusvaheliste standardite täitmise järelevalve eest lasub vastutus peamiselt lipuriigil. Asjakohaste tunnistuste väljaandmisel tagab lipuriik täielikult tehtud kontrollide ja ülevaatuste täielikkuse ja tõhususe, tuginedes vajadusel tunnustatud organisatsioonidele. Pärast ülevaatust lasub laevaühingul vastutus selle eest, et laeva ja selle seadmete seisund vastab laeva suhtes kohaldatavate konventsioonide nõuetele. Mitmed lipuriigid ei ole saanud hakkama rahvusvaheliste standardite rakendamise ja jõustamisega. Ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele vastavuse kontrolli peaks nüüdsest tagama ka sadamariik, kui normidele mittevastava laevaliikluse vastu võitlemise teine kaitseliin, tunnistades samas, et sadamariigi kontroll ei ole ülevaatus, ja et asjakohased kontrollivormid ei ole meresõidu kõlblikkuse tunnistused. |
| --- | --- |

(7)

Ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevapardal käsitlevate rahvusvaheliste standardite täitmise järelevalve eest lasub vastutus peamiselt lipuriigil. Asjakohaste tunnistuste väljaandmisel tagab lipuriik täielikult tehtud kontrollide ja ülevaatuste täielikkuse ja tõhususe, tuginedes vajadusel tunnustatud organisatsioonidele. Pärast ülevaatust lasub laevaühingul vastutus selle eest, et laeva ja selle seadmete seisund vastab laeva suhtes kohaldatavate konventsioonide nõuetele. Mitmed lipuriigid ei ole saanud hakkama rahvusvaheliste standardite rakendamise ja jõustamisega. Ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele vastavuse kontrolli peaks nüüdsest tagama ka sadamariik, kui normidele mittevastava laevaliikluse vastu võitlemise teine kaitseliin, tunnistades samas, et sadamariigi kontroll ei ole ülevaatus, ja et asjakohased kontrollivormid ei ole meresõidu kõlblikkuse tunnistused.

| (8) | Liikmesriikide ühtlustatud lähenemine rahvusvaheliste standardite tõhusale jõustamisele nende jurisdiktsiooni all olevates vetes seilavate ja nende sadamaid kasutavate laevade suhtes peaks vältima konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide ühtlustatud lähenemine rahvusvaheliste standardite tõhusale jõustamisele nende jurisdiktsiooni all olevates vetes seilavate ja nende sadamaid kasutavate laevade suhtes peaks vältima konkurentsi moonutamist.

| (9) | Laevandust ohustavad terroriaktid. Transpordialaseid turvameetmeid tuleks rakendada tõhusalt ning liikmesriigid peaksid turvakontrollide abil aktiivselt jälgima turvaeeskirjade järgimist. |
| --- | --- |

(9)

Laevandust ohustavad terroriaktid. Transpordialaseid turvameetmeid tuleks rakendada tõhusalt ning liikmesriigid peaksid turvakontrollide abil aktiivselt jälgima turvaeeskirjade järgimist.

| (10) | Tuleks kasutada ära kogemusi, mis on saadud 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi („Pariisi memorandum”) toimimisest. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kasutada ära kogemusi, mis on saadud 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi („Pariisi memorandum”) toimimisest.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (8) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks pakkuma vajalikku toetust, et tagada sadamariigi kontrollisüsteemi ühtlustatud ja tõhus rakendamine. Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevus peaks eelkõige aitama arendada ja rakendada käesoleva direktiivi kohaselt loodud kontrolliandmebaasi ja ühenduse ühtlustatud kava, mis hõlmab sadamariigi kontrolli teostavate inspektorite liikmesriikide poolset koolitust ja pädevuse hindamist. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (8) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks pakkuma vajalikku toetust, et tagada sadamariigi kontrollisüsteemi ühtlustatud ja tõhus rakendamine. Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevus peaks eelkõige aitama arendada ja rakendada käesoleva direktiivi kohaselt loodud kontrolliandmebaasi ja ühenduse ühtlustatud kava, mis hõlmab sadamariigi kontrolli teostavate inspektorite liikmesriikide poolset koolitust ja pädevuse hindamist.

| (12) | Sadamariigi tõhusa kontrollikorraga tuleks püüda tagada, et korrapäraselt kontrollitakse kõiki Euroopa Liidu sadamaid külastavaid laevu. Kontroll peaks keskenduma normidele mittevastavatele laevadele; normidele vastavaid laevu, milleks on rahuldavate kontrolliprotokollidega või Vabatahtliku Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) liikmesriikide auditeerimiskavale vastava liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, tuleks tunnustada harvema kontrollimisega. Kõnealune uus kontrollikord tuleks liita ühenduses ühenduse sadamariigi kontrollikorraga niipea, kui määratletakse selle eriaspektid, ning aluseks võetakse kontrolliandmete vahetamise kava, mille puhul iga liikmesriik annab oma õiglase panuse ühenduse eesmärgiks oleva põhjaliku kontrollikava loomisse. Lisaks peaks liikmesriigid värbama ja säilitama vajaliku arvu töötajaid, sealhulgas kvalifitseeritud inspektoreid, võttes arvesse iga sadama laevaliikluse mahtu ja omadusi. |
| --- | --- |

(12)

Sadamariigi tõhusa kontrollikorraga tuleks püüda tagada, et korrapäraselt kontrollitakse kõiki Euroopa Liidu sadamaid külastavaid laevu. Kontroll peaks keskenduma normidele mittevastavatele laevadele; normidele vastavaid laevu, milleks on rahuldavate kontrolliprotokollidega või Vabatahtliku Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) liikmesriikide auditeerimiskavale vastava liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, tuleks tunnustada harvema kontrollimisega. Kõnealune uus kontrollikord tuleks liita ühenduses ühenduse sadamariigi kontrollikorraga niipea, kui määratletakse selle eriaspektid, ning aluseks võetakse kontrolliandmete vahetamise kava, mille puhul iga liikmesriik annab oma õiglase panuse ühenduse eesmärgiks oleva põhjaliku kontrollikava loomisse. Lisaks peaks liikmesriigid värbama ja säilitama vajaliku arvu töötajaid, sealhulgas kvalifitseeritud inspektoreid, võttes arvesse iga sadama laevaliikluse mahtu ja omadusi.

| (13) | Käesolevas direktiivis sätestatud kontrollikord võtab arvesse Pariisi memorandumi raames tehtud töö. Kuna kõik Pariisi memorandumist tulenevad arengud tuleks enne ELis kohaldamist heaks kiita ühenduse tasandil, tuleks luua ja säilitada tihe koostöö ühenduse ja Pariisi memorandumi vahel, et hõlbustada lähenemist niipalju kui võimalik. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas direktiivis sätestatud kontrollikord võtab arvesse Pariisi memorandumi raames tehtud töö. Kuna kõik Pariisi memorandumist tulenevad arengud tuleks enne ELis kohaldamist heaks kiita ühenduse tasandil, tuleks luua ja säilitada tihe koostöö ühenduse ja Pariisi memorandumi vahel, et hõlbustada lähenemist niipalju kui võimalik.

| (14) | Komisjon peaks haldama ja kaasajastama kontrolliandmebaasi, tihedas koostöös Pariisi memorandumi osalisriikidega. Kontrolliandmebaas peaks koondama liikmesriikide ja kõikide Pariisi memorandumis osalevate riikide kontrolliandmeid. Kuni ühenduse mereohutuse teabesüsteem SafeSeaNet ei toimi veel täielikult ja ei võimalda laevade külastuste andmete automaatset salvestamist kontrolliandmebaasi, peaksid liikmesriigid andma komisjonile käesoleva direktiivi rakendamise nõuetekohaseks järelevalveks vajaliku teabe, eelkõige laevade liikumise kohta. Liikmesriikide poolt esitatud kontrolliandmete alusel peaks komisjon tegema kontrolliandmebaasist väljavõtteid laeva riskiprofiili kohta, kontrollimata jäänud laevade kohta, laevade liikumise kohta ja arvutama iga liikmesriigi kontrollikohustused. Kontrolliandmebaasi ja teiste ühenduse meresõiduohutuse andmebaaside vahele peaks saama teha liideseid. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon peaks haldama ja kaasajastama kontrolliandmebaasi, tihedas koostöös Pariisi memorandumi osalisriikidega. Kontrolliandmebaas peaks koondama liikmesriikide ja kõikide Pariisi memorandumis osalevate riikide kontrolliandmeid. Kuni ühenduse mereohutuse teabesüsteem SafeSeaNet ei toimi veel täielikult ja ei võimalda laevade külastuste andmete automaatset salvestamist kontrolliandmebaasi, peaksid liikmesriigid andma komisjonile käesoleva direktiivi rakendamise nõuetekohaseks järelevalveks vajaliku teabe, eelkõige laevade liikumise kohta. Liikmesriikide poolt esitatud kontrolliandmete alusel peaks komisjon tegema kontrolliandmebaasist väljavõtteid laeva riskiprofiili kohta, kontrollimata jäänud laevade kohta, laevade liikumise kohta ja arvutama iga liikmesriigi kontrollikohustused. Kontrolliandmebaasi ja teiste ühenduse meresõiduohutuse andmebaaside vahele peaks saama teha liideseid.

| (15) | Liikmesriigid peaksid püüdma läbi vaadata lipuriikide valge, halli ja musta nimekirja koostamise meetodi Pariisi memorandumi raames, eesmärgiga tagada selle õiglus, eelkõige seoses selle kohaldamisega väikese laevastikuga lipuriikide suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid püüdma läbi vaadata lipuriikide valge, halli ja musta nimekirja koostamise meetodi Pariisi memorandumi raames, eesmärgiga tagada selle õiglus, eelkõige seoses selle kohaldamisega väikese laevastikuga lipuriikide suhtes.

| (16) | Tuleks ühtlustada sadamariigi kontrolli eeskirjad ja kord, kaasa arvatud laevade kinnipidamise kriteeriumid, et tagada järjekindel tõhusus kõikides sadamates, mis omakorda vähendaks oluliselt teatavate sadamate valikulist kasutamist sihtkohana, et vältida nõuetekohast kontrolli. |
| --- | --- |

(16)

Tuleks ühtlustada sadamariigi kontrolli eeskirjad ja kord, kaasa arvatud laevade kinnipidamise kriteeriumid, et tagada järjekindel tõhusus kõikides sadamates, mis omakorda vähendaks oluliselt teatavate sadamate valikulist kasutamist sihtkohana, et vältida nõuetekohast kontrolli.

| (17) | Korraline
  ja
  täiendav kontroll peaks hõlmama
  iga laeva eelnevalt kindlaksmääratud osade uurimist, mis erinevad vastavalt laeva liigile, kontrolli liigile ja eelnevate sadamariigi kontrollide tulemustele. Kontrolliandmebaas peaks näitama, milliste elementide abil iga kontrolli käigus kontrollitavaid ohualasid määratleda. |
| --- | --- |

(17)

Korraline
  ja
  täiendav kontroll peaks hõlmama
  iga laeva eelnevalt kindlaksmääratud osade uurimist, mis erinevad vastavalt laeva liigile, kontrolli liigile ja eelnevate sadamariigi kontrollide tulemustele. Kontrolliandmebaas peaks näitama, milliste elementide abil iga kontrolli käigus kontrollitavaid ohualasid määratleda.

| (18) | Teatavat liiki laevad kujutavad teatavasse vanusesse jõudes endast suurt õnnetus- või reostusohtu ning peaksid seetõttu läbima laiendatud kontrolli. Kõnealuse laiendatud kontrolli üksikasju tuleks täpsustada. |
| --- | --- |

(18)

Teatavat liiki laevad kujutavad teatavasse vanusesse jõudes endast suurt õnnetus- või reostusohtu ning peaksid seetõttu läbima laiendatud kontrolli. Kõnealuse laiendatud kontrolli üksikasju tuleks täpsustada.

| (19) | Käesolevas direktiivis sätestatud kontrollikorra kohaselt sõltub laeva korraliste kontrollide vaheline ajavahemik laeva riskiprofiilist, mis määratakse kindlate üldiste ja varasema kasutuse parameetrite abil. Suureks ohuks olevate laevade korral ei tohiks see ajavahemik ületada kuus kuud.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas direktiivis sätestatud kontrollikorra kohaselt sõltub laeva korraliste kontrollide vaheline ajavahemik laeva riskiprofiilist, mis määratakse kindlate üldiste ja varasema kasutuse parameetrite abil. Suureks ohuks olevate laevade korral ei tohiks see ajavahemik ületada kuus kuud.

▐

| (20) | Mõningad laevad on oma viletsa seisundi, lipuriigi ▐ ning varasema kasutuse tõttu ilmselgeks ohuks meresõiduohutusele ning merekeskkonnale. Seepärast
  ei tohiks neid lubada ühenduses asuvatesse
  sadamatesse
  ja ankrukohtadesse, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et neid on võimalik ühenduse vetes ohutult kasutada. Tuleks kehtestada juhised menetluste kohta, mida sellise sissesõidu keelamise või keelu tühistamise puhul kohaldatakse.
  Läbipaistvuse huvides tuleks avalikustada laevade loetelu, millele on keelatud sissesõit
  ühenduses asuvatesse
  sadamatesse
  ja ankrukohtadesse
  . |
| --- | --- |

(20)

Mõningad laevad on oma viletsa seisundi, lipuriigi ▐ ning varasema kasutuse tõttu ilmselgeks ohuks meresõiduohutusele ning merekeskkonnale. Seepärast
  ei tohiks neid lubada ühenduses asuvatesse
  sadamatesse
  ja ankrukohtadesse, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et neid on võimalik ühenduse vetes ohutult kasutada. Tuleks kehtestada juhised menetluste kohta, mida sellise sissesõidu keelamise või keelu tühistamise puhul kohaldatakse.
  Läbipaistvuse huvides tuleks avalikustada laevade loetelu, millele on keelatud sissesõit
  ühenduses asuvatesse
  sadamatesse
  ja ankrukohtadesse
  .

| (21) | Et vähendada teatavate ametite ja laevaühingute koormust seoses korduskontrollidega, tuleks ro-ro tüüpi reisiparvlaeval või kiirreisilaeval teostatud ülevaatust, mis viiakse läbi vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivile 1999/35/EÜ (regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta) (9) vastuvõtjariigi poolt, mis ei ole laeva lipuriik, ja mis sisaldab vähemalt kõiki laiendatud kontrolli elemente, võtta arvesse laeva riskiprofiili, kontrollide vahelise ajavahemiku ja iga liikmesriigi kontrollikohustuse täitmise arvutamisel. Lisaks peaks komisjon üle vaatama, kas on asjakohane direktiivi 1999/35/EÜ edaspidi muuta, et tõsta liikmesriikide sadamatesse saabuvate ja sadamatest lahkuvate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade nõutavat ohutustaset. |
| --- | --- |

(21)

Et vähendada teatavate ametite ja laevaühingute koormust seoses korduskontrollidega, tuleks ro-ro tüüpi reisiparvlaeval või kiirreisilaeval teostatud ülevaatust, mis viiakse läbi vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivile 1999/35/EÜ (regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta) (9) vastuvõtjariigi poolt, mis ei ole laeva lipuriik, ja mis sisaldab vähemalt kõiki laiendatud kontrolli elemente, võtta arvesse laeva riskiprofiili, kontrollide vahelise ajavahemiku ja iga liikmesriigi kontrollikohustuse täitmise arvutamisel. Lisaks peaks komisjon üle vaatama, kas on asjakohane direktiivi 1999/35/EÜ edaspidi muuta, et tõsta liikmesriikide sadamatesse saabuvate ja sadamatest lahkuvate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade nõutavat ohutustaset.

| (22) | Asjakohaste konventsioonide sätete rikkumine tuleks lõpetada. Laevu, mille puudused on vaja kõrvaldada, tuleks juhul, kui täheldatud puudused ohustavad selgelt meresõiduohutust, tervist või keskkonda, pidada kinni nii kaua, kui puudused kõrvaldatakse. |
| --- | --- |

(22)

Asjakohaste konventsioonide sätete rikkumine tuleks lõpetada. Laevu, mille puudused on vaja kõrvaldada, tuleks juhul, kui täheldatud puudused ohustavad selgelt meresõiduohutust, tervist või keskkonda, pidada kinni nii kaua, kui puudused kõrvaldatakse.

| (23) | Põhjendamatute otsuste vältimiseks, millega võib kaasneda alusetu kinnipidamine ja viivitamine,
  peab
  olema õigus esitada kaebus pädevate asutuste tehtud kinnipidamiskorralduste peale. |
| --- | --- |

(23)

Põhjendamatute otsuste vältimiseks, millega võib kaasneda alusetu kinnipidamine ja viivitamine,
  peab
  olema õigus esitada kaebus pädevate asutuste tehtud kinnipidamiskorralduste peale.

| (24) | Sadamariigi kontrolli alase tegevusega seotud asutustel ja inspektoritel ei tohiks olla huvide konflikti ei kontrollitava sadama ega kontrollitavate laevadega ega nendega seotud huvidega. Inspektorid peaksid olema piisava erialase ettevalmistusega ja läbima asjakohase koolituse, et säilitada ja parandada oma kontrollimisalast pädevust. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada ja edendada ühenduse ühtlustatud kava, mis hõlmab inspektorite koolitust ja pädevuse hindamist. |
| --- | --- |

(24)

Sadamariigi kontrolli alase tegevusega seotud asutustel ja inspektoritel ei tohiks olla huvide konflikti ei kontrollitava sadama ega kontrollitavate laevadega ega nendega seotud huvidega. Inspektorid peaksid olema piisava erialase ettevalmistusega ja läbima asjakohase koolituse, et säilitada ja parandada oma kontrollimisalast pädevust. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada ja edendada ühenduse ühtlustatud kava, mis hõlmab inspektorite koolitust ja pädevuse hindamist.

| (25) | Lootsidel ja sadama valdajatel või asutustel peaks olema võimalik jagada kasulikku teavet laevade pardal avastatud ilmsete kõrvalekallete kohta. |
| --- | --- |

(25)

Lootsidel ja sadama valdajatel või asutustel peaks olema võimalik jagada kasulikku teavet laevade pardal avastatud ilmsete kõrvalekallete kohta.

| (26) | Tuleks uurida
  õigustatud huvidega isikute
  kaebusi elu- ja töötingimuste kohta pardal. Iga kaebuse esitajat tuleks teavitada tema kaebusega seotud järelmeetmete võtmisest. |
| --- | --- |

(26)

Tuleks uurida
  õigustatud huvidega isikute
  kaebusi elu- ja töötingimuste kohta pardal. Iga kaebuse esitajat tuleks teavitada tema kaebusega seotud järelmeetmete võtmisest.

| (27) | Tuleb teha koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ja teiste asutuste või organisatsioonide vahel, et tagada puudustega laevade, millele on antud luba edasi sõita, tõhus jälgimine ja vahetada teavet laevade kohta sadamas. |
| --- | --- |

(27)

Tuleb teha koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ja teiste asutuste või organisatsioonide vahel, et tagada puudustega laevade, millele on antud luba edasi sõita, tõhus jälgimine ja vahetada teavet laevade kohta sadamas.

| (28) | Kuna kontrolliandmebaas on sadamariigi kontrolli oluline osa, peaksid liikmesriigid tagama, et seda ajakohastatakse vastavalt ühenduse nõuetele. |
| --- | --- |

(28)

Kuna kontrolliandmebaas on sadamariigi kontrolli oluline osa, peaksid liikmesriigid tagama, et seda ajakohastatakse vastavalt ühenduse nõuetele.

| (29) | Teabe avaldamine nende laevade ja nende kasutajate või laevaühingute kohta, mis ei täida ohutuse, tervise- ja merekeskkonnakaitse rahvusvahelisi standardeid, võib tõhusalt takistada lastisaatjatel neid laevu kasutamast ja olla omanikele stiimuliks kõrvaldada puudused. Avalikkusele kättesaadavaks tehtava teabe suhtes peaks komisjon tegema tihedat koostööd Pariisi memorandumi raames ja võtma asjatu kordamise vältimiseks arvesse kogu avalikustatud teabe. Liikmesriigid peaksid esitama asjaomase teabe ainult üks kord. |
| --- | --- |

(29)

Teabe avaldamine nende laevade ja nende kasutajate või laevaühingute kohta, mis ei täida ohutuse, tervise- ja merekeskkonnakaitse rahvusvahelisi standardeid, võib tõhusalt takistada lastisaatjatel neid laevu kasutamast ja olla omanikele stiimuliks kõrvaldada puudused. Avalikkusele kättesaadavaks tehtava teabe suhtes peaks komisjon tegema tihedat koostööd Pariisi memorandumi raames ja võtma asjatu kordamise vältimiseks arvesse kogu avalikustatud teabe. Liikmesriigid peaksid esitama asjaomase teabe ainult üks kord.

| (30) | Kinnipeetava laeva kõik kontrollikulud, mis tagavad laeva kinnipidamise, ja sissesõidukeelu tühistamisega seotud kulud peaks kandma omanik või kasutaja. |
| --- | --- |

(30)

Kinnipeetava laeva kõik kontrollikulud, mis tagavad laeva kinnipidamise, ja sissesõidukeelu tühistamisega seotud kulud peaks kandma omanik või kasutaja.

| (31) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10). |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10).

| (32) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus käesolevat direktiivi muuta, et kohaldada sellega seotud konventsioonide, rahvusvaheliste koodeksite ja resolutsioonide tulevasi muudatusi ja kehtestada artiklite 7 ja 9 rakendussätted. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(32)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus käesolevat direktiivi muuta, et kohaldada sellega seotud konventsioonide, rahvusvaheliste koodeksite ja resolutsioonide tulevasi muudatusi ja kehtestada artiklite 7 ja 9 rakendussätted. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (33) | Kuna käesoleva meetme eesmärke, nimelt vähendada normidele mittevastavat laevaliiklust liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes parandades merelaevade kontrolli hõlmavat ühenduse kontrollisüsteemi ning töötades välja merereostuse valdkonnas võetavad ennetavad meetmed, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on nende ulatuse ja toime tõttu seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust. |
| --- | --- |

(33)

Kuna käesoleva meetme eesmärke, nimelt vähendada normidele mittevastavat laevaliiklust liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes parandades merelaevade kontrolli hõlmavat ühenduse kontrollisüsteemi ning töötades välja merereostuse valdkonnas võetavad ennetavad meetmed, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on nende ulatuse ja toime tõttu seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust.

| (34) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 95/21/EÜ oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb kõnealusest direktiivist. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 95/21/EÜ oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb kõnealusest direktiivist.

| (35) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud XV lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud XV lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

| (36) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (11) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

(36)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (11) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema.

| (37) | Ebaproportsionaalse halduskoormuse vältimiseks sisemaariikidest liikmesriikide suhtes tuleks nimetatud liikmesriikidele võimaldada vähese tähtsuse reegli alusel käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada, mis tähendab, et sellised liikmesriigid ei ole kohustatud käesolevat direktiivi üle võtma, kui nad vastavad teatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(37)

Ebaproportsionaalse halduskoormuse vältimiseks sisemaariikidest liikmesriikide suhtes tuleks nimetatud liikmesriikidele võimaldada vähese tähtsuse reegli alusel käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada, mis tähendab, et sellised liikmesriigid ei ole kohustatud käesolevat direktiivi üle võtma, kui nad vastavad teatud kriteeriumitele.

| (38) | Võtmaks arvesse asjaolu, et Prantsusmaa ülemeredepartemangud kuuluvad erinevasse geograafilisse piirkonda ja et nad on suures osas muude piirkondlike sadamariigi kontrolli memorandumite, kui vastastikuse mõistmise Pariisi memorandum, osalised ja et nende ja Mandri-Euroopa vahel on väga piiratud liiklusvoog, tuleks asjaomasel liikmesriigil lubada nendes sadamates mitte rakendada ühenduse sadamariigi kontrolli süsteemi. |
| --- | --- |

(38)

Võtmaks arvesse asjaolu, et Prantsusmaa ülemeredepartemangud kuuluvad erinevasse geograafilisse piirkonda ja et nad on suures osas muude piirkondlike sadamariigi kontrolli memorandumite, kui vastastikuse mõistmise Pariisi memorandum, osalised ja et nende ja Mandri-Euroopa vahel on väga piiratud liiklusvoog, tuleks asjaomasel liikmesriigil lubada nendes sadamates mitte rakendada ühenduse sadamariigi kontrolli süsteemi.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata oluliselt vähendada liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate ja standarditele mittevastavate laevade arvu:

| a) | tõstes mis tahes lipu all sõitvate laevade vastavust meresõiduohutust, meresõiduturvalisust, merekeskkonnakaitset ning laevapardal elu- ja töötingimusi käsitlevatele rahvusvahelistele ja asjakohastele ühenduse õigusaktidele; |
| --- | --- |

a)

tõstes mis tahes lipu all sõitvate laevade vastavust meresõiduohutust, meresõiduturvalisust, merekeskkonnakaitset ning laevapardal elu- ja töötingimusi käsitlevatele rahvusvahelistele ja asjakohastele ühenduse õigusaktidele;

| b) | luues sadamariikide laevakontrolli ühised kriteeriumid ning ühtlustades kontrolli- ja kinnipidamise menetlused, tuginedes Pariisi memorandumi ekspertteadmistele ja kogemustele. |
| --- | --- |

b)

luues sadamariikide laevakontrolli ühised kriteeriumid ning ühtlustades kontrolli- ja kinnipidamise menetlused, tuginedes Pariisi memorandumi ekspertteadmistele ja kogemustele.

| c) | rakendades ühenduses sadamariigi
  kontrollikorda
  , mis põhineb ühenduses ja Pariisi memorandumi piirkonnas tehtavatel kontrollidel, eesmärgiga kontrollida kõiki laevu sagedusega, mis sõltub nende riskiprofiilist, suuremaks ohuks olevate laevade puhul on kontrollid
  põhjalikumad
  ning need toimuvad sagedamini. |
| --- | --- |

c)

rakendades ühenduses sadamariigi
  kontrollikorda
  , mis põhineb ühenduses ja Pariisi memorandumi piirkonnas tehtavatel kontrollidel, eesmärgiga kontrollida kõiki laevu sagedusega, mis sõltub nende riskiprofiilist, suuremaks ohuks olevate laevade puhul on kontrollid
  põhjalikumad
  ning need toimuvad sagedamini.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1) | „konventsioonid” – järgmised konventsioonid koos nende protokollide ja muudatuste ning kohustuslike koodeksitega ajakohastatud versioonis:






  a) | 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon (LL 1966); |
| --- | --- | --- |

1)

„konventsioonid” – järgmised konventsioonid koos nende protokollide ja muudatuste ning kohustuslike koodeksitega ajakohastatud versioonis:

a)

1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon (LL 1966);

| b) | 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74); |
| --- | --- |

b)

1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74);

| c) | 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon merereostuse vältimiseks laevadelt ja selle 1978. aasta protokoll (MARPOL 73/78); |
| --- | --- |

c)

1973. aasta rahvusvaheline konventsioon merereostuse vältimiseks laevadelt ja selle 1978. aasta protokoll (MARPOL 73/78);

| d) | 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon (STCW 78); |
| --- | --- |

d)

1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon (STCW 78);

| e) | 1972. aasta konventsioon rahvusvahelistest eeskirjadest laevade kokkupõrkamiste vältimise kohta merel (Colreg 1972); |
| --- | --- |

e)

1972. aasta konventsioon rahvusvahelistest eeskirjadest laevade kokkupõrkamiste vältimise kohta merel (Colreg 1972);

| f) | 1969. aasta rahvusvaheline laevade tonnaaži mõõtmise konventsioon (ITC 1969); |
| --- | --- |

f)

1969. aasta rahvusvaheline laevade tonnaaži mõõtmise konventsioon (ITC 1969);

| g) | 1976. aasta kaubandusliku meresõidu (miinimumstandardid) konventsioon (ILO nr 147); |
| --- | --- |

g)

1976. aasta kaubandusliku meresõidu (miinimumstandardid) konventsioon (ILO nr 147);

| h) | rahvusvaheline konventsioon tsiviilvastutusest naftareostusest põhjustatud kahju korral, 1992 (CLC 1992). |
| --- | --- |

h)

rahvusvaheline konventsioon tsiviilvastutusest naftareostusest põhjustatud kahju korral, 1992 (CLC 1992).

| 2) | „Pariisi memorandum” – 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi ajakohastatud versioon. |
| --- | --- |

2)

„Pariisi memorandum” – 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi ajakohastatud versioon.

| 3) | „vabatahtliku IMO liikmesriikide auditeerimiskava raamistik ja menetlused” – IMO assamblee resolutsioon A.974(24). |
| --- | --- |

3)

„vabatahtliku IMO liikmesriikide auditeerimiskava raamistik ja menetlused” – IMO assamblee resolutsioon A.974(24).

| 4) | „Pariisi memorandumi piirkond” – geograafiline piirkond, kus Pariisi memorandumi osalisriigid teostavad kontrolle Pariisi memorandumi raames. |
| --- | --- |

4)

„Pariisi memorandumi piirkond” – geograafiline piirkond, kus Pariisi memorandumi osalisriigid teostavad kontrolle Pariisi memorandumi raames.

| 5) | „sadam” – maismaa- ja veepiirkond, mis koosneb hoonetest ja rajatistest, mis on kohandatud peamiselt laevade vastuvõtmiseks, nende lastimiseks ja lossimiseks, kaupade ladustamiseks, vastuvõtmiseks ja tarnimiseks ning sõitjate laevale minekuks ja laevalt tulekuks. |
| --- | --- |

5)

„sadam” – maismaa- ja veepiirkond, mis koosneb hoonetest ja rajatistest, mis on kohandatud peamiselt laevade vastuvõtmiseks, nende lastimiseks ja lossimiseks, kaupade ladustamiseks, vastuvõtmiseks ja tarnimiseks ning sõitjate laevale minekuks ja laevalt tulekuks.

| 6) | „laev” – mis tahes merelaev, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut konventsiooni ja mis ei sõida sadamariigi lipu all. |
| --- | --- |

6)

„laev” – mis tahes merelaev, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut konventsiooni ja mis ei sõida sadamariigi lipu all.

| 7) | „laeva ja sadama vaheline liides” – vastastikune mõju, mis tekib ajal, mil laev on otseselt ja vahetult seotud tegevusega, mis hõlmab inimeste või kaupade liikumist või sadamateenuste osutamist laevale või laevalt. |
| --- | --- |

7)

„laeva ja sadama vaheline liides” – vastastikune mõju, mis tekib ajal, mil laev on otseselt ja vahetult seotud tegevusega, mis hõlmab inimeste või kaupade liikumist või sadamateenuste osutamist laevale või laevalt.

| 8) | „ankrus olev laev” – sadamas või muus sadama jurisdiktsiooni alla kuuluvas piirkonnas aga mitte kai ääres olev laev, millel on laeva ja sadama vaheline liides. |
| --- | --- |

8)

„ankrus olev laev” – sadamas või muus sadama jurisdiktsiooni alla kuuluvas piirkonnas aga mitte kai ääres olev laev, millel on laeva ja sadama vaheline liides.

| 9) | „inspektor” – avalik teenistuja või muu isik, kellel on liikmesriigi pädeva asutuse poolt antud täielikud volitused teha sadamariigi kontrolli ja kes vastutab selle pädeva asutuse ees. |
| --- | --- |

9)

„inspektor” – avalik teenistuja või muu isik, kellel on liikmesriigi pädeva asutuse poolt antud täielikud volitused teha sadamariigi kontrolli ja kes vastutab selle pädeva asutuse ees.

| 10) | „pädev asutus” – vastavalt käesolevale direktiivile sadamariigi kontrolli eest vastutav meresõidu amet. |
| --- | --- |

10)

„pädev asutus” – vastavalt käesolevale direktiivile sadamariigi kontrolli eest vastutav meresõidu amet.

| 11) | „meresõiduturvalisuse pädev asutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 725/2004 (laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta) (12) artikli 2 punktis 7 määratletud meresõiduturvalisuse pädev asutus.
  ▐ |
| --- | --- |

11)

„meresõiduturvalisuse pädev asutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 725/2004 (laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta) (12) artikli 2 punktis 7 määratletud meresõiduturvalisuse pädev asutus.

▐

| 12) | „esmane kontroll” – laeva külastamine inspektori poolt eesmärgiga kontrollida vastavust asjaomastele konventsioonidele ja määrustele; see hõlmab vähemalt artikli 13 lõikega 1 nõutud kontrolle. |
| --- | --- |

12)

„esmane kontroll” – laeva külastamine inspektori poolt eesmärgiga kontrollida vastavust asjaomastele konventsioonidele ja määrustele; see hõlmab vähemalt artikli 13 lõikega 1 nõutud kontrolle.

| 13) | „üksikasjalikum kontroll” – kontroll, mil kogu laeva, selle varustust ja laevaperet või, kui see on asjakohane, osa sellest kontrollitakse üksikasjalikult artikli 13 lõikes 3 osutatud asjaoludel laeva konstruktsiooni, varustuse, mehituse, elu- ja töötingimuste ning laevapardal kehtivate töömeetodite täitmise osas. |
| --- | --- |

13)

„üksikasjalikum kontroll” – kontroll, mil kogu laeva, selle varustust ja laevaperet või, kui see on asjakohane, osa sellest kontrollitakse üksikasjalikult artikli 13 lõikes 3 osutatud asjaoludel laeva konstruktsiooni, varustuse, mehituse, elu- ja töötingimuste ning laevapardal kehtivate töömeetodite täitmise osas.

| 14) | „laiendatud kontroll” – kontroll, mille kohaldamisala hõlmab vähemalt VII lisa loetletud elemente. Laiendatud kontroll võib vajadusel sisaldada üksikasjalikumat kontrolli kooskõlas artikli 13 lõikega 3. |
| --- | --- |

14)

„laiendatud kontroll” – kontroll, mille kohaldamisala hõlmab vähemalt VII lisa loetletud elemente. Laiendatud kontroll võib vajadusel sisaldada üksikasjalikumat kontrolli kooskõlas artikli 13 lõikega 3.

| 15) | „kaebus” – mis tahes teave või aruanne, mille esitab
  füüsiline või juriidiline
  isik, kes on õigustatult huvitatud laeva ohutusest, sealhulgas laevapere ohutusest ja terviseohtudest, elu- ja töötingimustest laevapardal ning reostuse vältimisest. |
| --- | --- |

15)

„kaebus” – mis tahes teave või aruanne, mille esitab
  füüsiline või juriidiline
  isik, kes on õigustatult huvitatud laeva ohutusest, sealhulgas laevapere ohutusest ja terviseohtudest, elu- ja töötingimustest laevapardal ning reostuse vältimisest.

| 16) | „kinnipidamine” – laeva merelemineku ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudavad laeva meresõiduks kõlbmatuks. |
| --- | --- |

16)

„kinnipidamine” – laeva merelemineku ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudavad laeva meresõiduks kõlbmatuks.

| 17) | „sissesõidukeelu korraldus” – laeva kaptenile, laeva eest vastutavale laevaühingule ja lipuriigile väljastatav otsus, millega neid teavitatakse laeva sissesõidukeelust
  kõikidesse
  ühenduse sadamatesse
  ja ankrukohtadesse. |
| --- | --- |

17)

„sissesõidukeelu korraldus” – laeva kaptenile, laeva eest vastutavale laevaühingule ja lipuriigile väljastatav otsus, millega neid teavitatakse laeva sissesõidukeelust
  kõikidesse
  ühenduse sadamatesse
  ja ankrukohtadesse.

| 18) | „toimingu katkestamine” – laeva toimingu jätkamise ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudaksid toimingu jätkamise ohtlikuks. |
| --- | --- |

18)

„toimingu katkestamine” – laeva toimingu jätkamise ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudaksid toimingu jätkamise ohtlikuks.

| 19) | „laevaühing” – laeva omanik või mis tahes muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja, või meeskonnata laeva prahtija, kes on võtnud laevaomanikult vastutuse laeva kasutamise eest ning kes sellist vastutust võttes on nõustunud enda kanda võtma kõik rahvusvahelise meresõiduohutuse korraldamise (ISM) koodeksiga kehtestatud kohustused ja kogu vastutuse. |
| --- | --- |

19)

„laevaühing” – laeva omanik või mis tahes muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja, või meeskonnata laeva prahtija, kes on võtnud laevaomanikult vastutuse laeva kasutamise eest ning kes sellist vastutust võttes on nõustunud enda kanda võtma kõik rahvusvahelise meresõiduohutuse korraldamise (ISM) koodeksiga kehtestatud kohustused ja kogu vastutuse.

| 20) | „tunnustatud organisatsioon” – klassifikatsiooniühing või muu eraõiguslik asutus, kes täidab seadusjärgseid ülesandeid lipuriigi ametiasutuse nimel. |
| --- | --- |

20)

„tunnustatud organisatsioon” – klassifikatsiooniühing või muu eraõiguslik asutus, kes täidab seadusjärgseid ülesandeid lipuriigi ametiasutuse nimel.

| 21) | „seadusjärgne tunnistus” – tunnistus, mis antakse välja lipuriigi poolt või selle nimel vastavalt konventsioonidele. |
| --- | --- |

21)

„seadusjärgne tunnistus” – tunnistus, mis antakse välja lipuriigi poolt või selle nimel vastavalt konventsioonidele.

| 22) | „klassifikatsioonitunnistus” – dokument, millega kinnitatakse vastavus SOLAS 74 konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa reeglile 3–1. |
| --- | --- |

22)

„klassifikatsioonitunnistus” – dokument, millega kinnitatakse vastavus SOLAS 74 konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa reeglile 3–1.

| 23) | „kontrolliandmebaas” –
  teabesüsteem, mis toetab
  ühenduses
  ▐
  sadamariigi
  kontrollikorra rakendamist ning millesse sisestatakse Pariisi memorandumi piirkonnas teostatud kontrollid. |
| --- | --- |

23)

„kontrolliandmebaas” –
  teabesüsteem, mis toetab
  ühenduses
  ▐
  sadamariigi
  kontrollikorra rakendamist ning millesse sisestatakse Pariisi memorandumi piirkonnas teostatud kontrollid.

| 24) | „1996. aasta konventsioon” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merinõuete korral vastutuse piiramist käsitlev 1976. aasta konventsiooni (mida on muudetud 1996. aasta protokolliga) koondtekst
  . |
| --- | --- |

24)

„1996. aasta konventsioon” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merinõuete korral vastutuse piiramist käsitlev 1976. aasta konventsiooni (mida on muudetud 1996. aasta protokolliga) koondtekst
  .

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse mis tahes laeva ja selle laevapere suhtes, mis peatub liikmesriigi sadamas
  või ankrukohas
  ja osaleb laeva ja sadama vahelises liideses.

▐

Prantsusmaa võib otsustada, et käesoleva lõikega hõlmatud sadamate hulka ei kuulu asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 nimetatud ülemeredepartemangudes asuvad sadamad.

Kui liikmesriik kontrollib laeva oma
  territoriaalvetes, kuid sadamast väljaspool,
  loetakse
  sellist menetlust
  käesoleva direktiivi alusel kontrolliks.

Käesolev artikkel ei mõjuta õigust sekkuda, mida liikmesriik saab kasutada asjaomaste
  rahvusvaheliste
  konventsioonide alusel.

Ilma sadamateta sisemaaliikmesriigid tohivad teatud tingimustel teha käesoleva direktiivi kohaldamises erandi. Komisjon võtab vastavalt artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu meetmed, mis võimaldavad nimetatud erandimehhanismi rakendamist.

▐

2.   Liikmesriikidel on laevade kontrollimiseks kohased pädevad asutused
  , kuhu määratakse vajalik arv töötajaid
  , eelkõige kvalifitseeritud
  inspektorid, sealhulgas värbamisega,
  ja nad võtavad mis tahes vajalikke meetmeid, et tagada inspektorite poolt ülesannete täitmine, nagu see on sätestatud käesolevas direktiivis ja eriti selleks, et inspektorid oleksid kättesaadavad käesoleva direktiivi kohaselt nõutavateks kontrollideks.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kontrollides laeva, mis sõidab konventsiooniga mitteühinenud riigi lipu all, ei kohtle nad seda laeva ja laevapere soodsamatel tingimustel kui laeva, mis sõidab konventsiooniga ühinenud riigi lipu all.

4.   Käesoleva direktiivi rakendusalast jäävad välja kalalaevad, sõjalaevad, mereväe abilaevad, lihtsa ehitusega puidust laevad, mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutatavad valitsusasutuste laevad ja lõbusõidujahid.

Artikkel 4

Kontrollivolitused

1.   Liikmesriigid võtavad kooskõlas rahvusvahelise õigusega kõik vajalikud meetmed, et omada seaduslikku õigust käesolevas direktiivis osutatud kontrollide teostamiseks välisriikide laevade pardal.

2.   Liikmesriikidel on laevade kontrollimiseks asjakohased pädevad asutused vajaliku arvu töötajate, eelkõige kvalifitseeritud inspektoritega ja nad võtavad mis tahes vajalikke meetmeid, et tagada inspektorite poolt ülesannete täitmine, nagu see on sätestatud käesolevas direktiivis ja eriti selleks, et inspektorid oleksid kättesaadavad käesoleva direktiivi kohaselt nõutavateks kontrollideks.

Artikkel 5

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kohandada oma siseriiklikku õigust 1996. aasta konventsioonis vastutuse piiramist käsitlevate sätetega.

Kolmandatele isikutele jäätmetega seotud kahju eest makstava hüvitise suhtes kehtiv põhimõte, et saastaja maksab, mis on sätestatud direktiivis 75/442/EMÜ ning direktiivis 2004/35/EÜ, annab õiguse saada hüvitist kogu tekitatud kahju eest, kaasa arvatud juhul, kui nad ei kuulu täielikult nimetatud sätete kohaldamisalasse ja nende suhtes ei kehti konventsioonidega ühinemist käsitlevad siseriiklikud sätted.

Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada sätted, mis on käesolevas artiklis käsitletavatest sätetest karmimad.

Artikkel 6

Kontrollikord ja iga-aastane kontrollikohustus

1.   Liikmesriigid teevad kontrolle vastavalt artiklis 12 kirjeldatud valikuskeemile ja I lisa sätetele.

2.   Et täita oma iga-aastane kontrollikohustus,

| a) | liikmesriik kontrollib kõiki artikli 12 punktis a nimetatud I prioriteedi laevu, mis külastavaid tema sadamaid ja ankrukohti, ja |
| --- | --- |

a)

liikmesriik kontrollib kõiki artikli 12 punktis a nimetatud I prioriteedi laevu, mis külastavaid tema sadamaid ja ankrukohti, ja

| b) | liikmesriik kontrollib artikli 12 punktides a ja b nimetatud I prioriteedi ja II prioriteedi laevasid, mille koguarv aastas vastab vähemalt tema osakaalule ühenduses ja Pariisi memorandumi piirkonnas aastas tehtavate kontrollide koguarvust. Iga liikmesriigi kontrollide osakaal põhineb asjaomase liikmesriigi sadamaid
  ja ankrukohti
  külastavate üksikute laevade koguarvu ning ühenduse ja Pariisi memorandumi piirkonna kõikide riikide sadamaid
  ja ankrukohti
  külastavate üksikute laevade koguarvu suhtele. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik kontrollib artikli 12 punktides a ja b nimetatud I prioriteedi ja II prioriteedi laevasid, mille koguarv aastas vastab vähemalt tema osakaalule ühenduses ja Pariisi memorandumi piirkonnas aastas tehtavate kontrollide koguarvust. Iga liikmesriigi kontrollide osakaal põhineb asjaomase liikmesriigi sadamaid
  ja ankrukohti
  külastavate üksikute laevade koguarvu ning ühenduse ja Pariisi memorandumi piirkonna kõikide riikide sadamaid
  ja ankrukohti
  külastavate üksikute laevade koguarvu suhtele.

3.   Ühenduses ja Pariisi memorandumi piirkonnas aastas tehtavate, lõike 2 punktis b nimetatud kontrollide koguarvu arvutamisel ei võeta arvesse ankrusolevaid laevu, kui asjaomases liikmesriigis pole ette nähtud teisiti.

Artikkel 7

Ühenduse kontrollikorra täitmine

Vastavalt artiklile 5 kohustub iga liikmesriik:

| a) | kontrollima kõiki oma sadamates ja ankrukohtades peatuvaid
  I prioriteedi
  laevu vastavalt artikli 12 punktis a osutatule ning |
| --- | --- |

a)

kontrollima kõiki oma sadamates ja ankrukohtades peatuvaid
  I prioriteedi
  laevu vastavalt artikli 12 punktis a osutatule ning

| b) | teostama vastavalt artikli 12 punktides a ja b osutatule igal aastal kõik I ja II prioriteedi laevade kontrollid, mis vastavad vähemalt selle liikmesriigi aastasele kontrollikohustusele
  . |
| --- | --- |

b)

teostama vastavalt artikli 12 punktides a ja b osutatule igal aastal kõik I ja II prioriteedi laevade kontrollid, mis vastavad vähemalt selle liikmesriigi aastasele kontrollikohustusele
  .

▐

Artikkel 8

Asjaolud,
  mil teatud laevu ei kontrollita

1.   Liikmesriik võib otsustada lükata I prioriteedi laeva kontrolli edasi järgmistel
  asjaoludel
  :

| i) | kui kontroll võib toimuda laeva järgmisel sadamakülastusel samas liikmesriigis, tingimusel, et laev ei külasta vahepeal ühtegi teist ühenduse või Pariisi memorandumi piirkonna sadamat
  ega ankrukohta
  ja et edasilükkamise aeg ei
  ületa
  15 päeva, või |
| --- | --- |

i)

kui kontroll võib toimuda laeva järgmisel sadamakülastusel samas liikmesriigis, tingimusel, et laev ei külasta vahepeal ühtegi teist ühenduse või Pariisi memorandumi piirkonna sadamat
  ega ankrukohta
  ja et edasilükkamise aeg ei
  ületa
  15 päeva, või

| ii) | kui kontroll võib toimuda 15 päeva jooksul teises ühenduse või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas, tingimusel et riik, kus see sadam asub, on ▐ nõustunud seda kontrolli tegema. |
| --- | --- |

ii)

kui kontroll võib toimuda 15 päeva jooksul teises ühenduse või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas, tingimusel et riik, kus see sadam asub, on ▐ nõustunud seda kontrolli tegema.

Kui kontroll on edasi lükatud,
  kuid seda ei ole punktide i või ii
  kohaselt
  teostatud ega
  kontrolliandmebaasi salvestatud,
  loetakse see
  selle liikmesriigi vahelejäänud kontrolliks, kes kontrolli edasi lükkas.

2.   I prioriteedi laeva kontrollimata
  jätmist toimimisega seotud põhjustel ei loeta ▐ vahelejäänud kontrollimiseks
  järgmistel erakorralistel asjaoludel
  tingimusel, et kontrollimata jätmise põhjus registreeritakse kontrolliandmebaasi
  ning et
  pädeva asutuse arvamuse kohaselt võib kontroll ohustada inspektoreid, laeva, laevaperet, sadamat või merekeskkonda.

▐

3.   Ankrus oleva laeva kontrollimata jätmist ei loeta vahelejäänud kontrolliks
  eeldusel, et punkti ii kohaldamisel on teostamata kontrolli põhjus salvestatud kontrolliandmebaasi, ning
  kui:

| i) | laeva on 15 päeva jooksul vastavalt I lisale kontrollitud teises ühenduse või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas, või

  ▐ |
| --- | --- |

i)

laeva on 15 päeva jooksul vastavalt I lisale kontrollitud teises ühenduse või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas, või

| ii) | pädeva asutuse arvamuse kohaselt võib kontrollimine ohustada inspektoreid, laeva, laevaperet, sadamat või merekeskkonda ▐. |
| --- | --- |

ii)

pädeva asutuse arvamuse kohaselt võib kontrollimine ohustada inspektoreid, laeva, laevaperet, sadamat või merekeskkonda ▐.

4.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ja mis käsitlevad käesoleva artikli rakendamiseeskirju, võetakse vastu vastavalt artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 9

Laevade saabumisest teavitamine

1.   Liikmesriigi
  vahesadamasse või ankrukohta
  teel oleva ning vastavalt artiklile 14 laiendatud kontrolliks kõlbliku laeva kasutaja, esindaja või kapten teatab selle saabumisest
  esimesse vahesadamasse või ankrukohta ühenduses vastavalt III lisale.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/59/EÜ (millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem) (13) artiklis 4 nimetatud saabumise teate saamisel edastab asjaomase sadama valdaja selle teabe pädevale asutusele
  ning ühenduses järjestikku külastatavate vahesadamate või ankrukohtade valdajatele
  .

3.   ▐ Kõik selles artiklis osutatud teabeedastamised
  toimuvad
  elektrooniliselt.
  Muid vahendeid kasutatakse ainult elektrooniliste vahendite puudumisel.

4.   ▐ Liikmesriikide väljatöötatud kord ja vorming
  III lisa rakendamiseks
  on vastavuses
  direktiiviga
  2002/59/EÜ ▐.

Artikkel 10

Laeva riskiprofiil

1.   Kõikidele
  liikmesriigi sadamas või ankrukohas peatuvatele
  laevadele omistatakse
  kontrolliandmebaasis
  laeva riskiprofiil, mis määrab nende vastava kontrolliprioriteedi, kontrollide vahelised ajavahemikud ja kontrollide ulatuse.

2.   Laeva riskiprofiil määratakse kindlaks lähtuvalt järgmiste üldiste ja varasema kasutuse parameetrite kombinatsioonist:

| a) | Üldised parameetrid
  Üldiste parameetrite aluseks on I lisa I osa punkti 1 ja II lisa kohaselt laeva tüüp, vanus, lipuriik,
  asjaomased
  tunnustatud
  organisatsioonid
  ja laevaühingu tegevusnäitajad. |
| --- | --- |

a)

Üldised parameetrid

Üldiste parameetrite aluseks on I lisa I osa punkti 1 ja II lisa kohaselt laeva tüüp, vanus, lipuriik,
  asjaomased
  tunnustatud
  organisatsioonid
  ja laevaühingu tegevusnäitajad.

| b) | Varasema kasutuse parameetrid

  Varasema kasutuse parameetrite aluseks on I lisa II osa punkti 2 ja II lisa kohaselt
  kõrvalekaldumiste
  ja kinnipidamiste arv konkreetse aja jooksul. |
| --- | --- |

b)

Varasema kasutuse parameetrid

Varasema kasutuse parameetrite aluseks on I lisa II osa punkti 2 ja II lisa kohaselt
  kõrvalekaldumiste
  ja kinnipidamiste arv konkreetse aja jooksul.

3.   
  Komisjon võtab vastavalt artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu
  käesoleva artikli
  rakenduseeskirjad, määratledes
  eelkõige:

| — | igale ohuparameetrile omistatud väärtused; |
| --- | --- |

—

igale ohuparameetrile omistatud väärtused;

| — | igale laeva riskiprofiili tasemele vastava ohuparameetrite kombinatsiooni; |
| --- | --- |

—

igale laeva riskiprofiili tasemele vastava ohuparameetrite kombinatsiooni;

| — | I lisa I osa punkti 1 alapunkti c alapunktis iii viidatud asjakohastele normidele vastavuse tõendamisega seotud lipuriigi kriteeriumide rakendamise tingimused. |
| --- | --- |

—

I lisa I osa punkti 1 alapunkti c alapunktis iii viidatud asjakohastele normidele vastavuse tõendamisega seotud lipuriigi kriteeriumide rakendamise tingimused.

▐

Artikkel 11

Kontrollide sagedus

║ Ühenduse sadamat
  või ankrukohta
  külastava laeva suhtes kohaldatakse kas korralist kontrolli või täiendavat kontrolli järgmiselt:

| a) | Laeva korraline kontroll toimub kindlaksmääratud ajavahemike järel, mis sõltuvad laeva riskiprofiilist kooskõlas I lisa I osaga.
  Kõrge riskiga laevade puhul ei tohi
  korraliste kontrollide vaheline ajavahemik
  olla pikem kui kuus kuud
  . |
| --- | --- |

a)

Laeva korraline kontroll toimub kindlaksmääratud ajavahemike järel, mis sõltuvad laeva riskiprofiilist kooskõlas I lisa I osaga.
  Kõrge riskiga laevade puhul ei tohi
  korraliste kontrollide vaheline ajavahemik
  olla pikem kui kuus kuud
  .

| b) | Sõltumata viimasest korralisest kontrollist möödunud ajavahemikust kontrollitakse laeva täiendavalt järgmistel juhtudel:






  — | Pädev asutus tagab, et kontrollitakse laeva, mille suhtes kohalduvad I lisa II osa punktis 2A loetletud esmatähtsad tegurid; |
| --- | --- | --- |

b)

Sõltumata viimasest korralisest kontrollist möödunud ajavahemikust kontrollitakse laeva täiendavalt järgmistel juhtudel:

—

Pädev asutus tagab, et kontrollitakse laeva, mille suhtes kohalduvad I lisa II osa punktis 2A loetletud esmatähtsad tegurid;

| — | Laeva, mille suhtes kohalduvad I lisa II osa punktis 2B loetletud ootamatud tegurid, võib kontrollida. Otsus nimetatud täiendava kontrolli kohta tehakse pädeva asutuse ametialase arvamuse kohaselt. |
| --- | --- |

—

Laeva, mille suhtes kohalduvad I lisa II osa punktis 2B loetletud ootamatud tegurid, võib kontrollida. Otsus nimetatud täiendava kontrolli kohta tehakse pädeva asutuse ametialase arvamuse kohaselt.

Artikkel 12

Kontrollitava laeva väljavalimine

Pädev asutus tagab, et kontrollitavad laevad valitakse nende riskiprofiili alusel, nagu kirjeldatakse I lisa I osas ning juhul, kui ilmnevad I lisa II osa punktides 2A ja 2B kirjeldatud esmatähtsad või ootamatud tegurid.

Laevade valimisel pädev asutus:

| a) | valib laeva, millele tuleb teha kohustuslik kontroll, mida nimetatakse „I prioriteedi laev”, kooskõlas I lisa II osa punktis 3A kirjeldatud valikuskeemiga, |
| --- | --- |

a)

valib laeva, millele tuleb teha kohustuslik kontroll, mida nimetatakse „I prioriteedi laev”, kooskõlas I lisa II osa punktis 3A kirjeldatud valikuskeemiga,

| b) | võib valida kontrollitava laeva, mida nimetatakse „II prioriteedi laev”, kooskõlas I lisa II osa punktiga 3B. |
| --- | --- |

b)

võib valida kontrollitava laeva, mida nimetatakse „II prioriteedi laev”, kooskõlas I lisa II osa punktiga 3B.

Artikkel 13

Esmased ja üksikasjalikumad kontrollid

Liikmesriigid tagavad, et vastavalt artiklile 12 kontrollimiseks väljavalitud laevadel tehakse esmane ja üksikasjalikum kontroll järgmiselt:

| 1. | Igal esmasel kontrollil tagab pädev asutus, et inspektor vähemalt:






  a) | kontrollib IV lisas loetletud tunnistusi ja dokumente, mis peavad vastavalt ohutust ja julgeolekut käsitlevatele ühenduse meresõidu õigusaktidele ja konventsioonidele pardal olema; |
| --- | --- | --- |

1.

Igal esmasel kontrollil tagab pädev asutus, et inspektor vähemalt:

a)

kontrollib IV lisas loetletud tunnistusi ja dokumente, mis peavad vastavalt ohutust ja julgeolekut käsitlevatele ühenduse meresõidu õigusaktidele ja konventsioonidele pardal olema;

| b) | kontrollib vajaduse korral, kas liikmesriigi või Pariisi memorandumile allakirjutanud riigi teostatud eelmise kontrolli käigus avastatud puudused on kõrvaldatud; |
| --- | --- |

b)

kontrollib vajaduse korral, kas liikmesriigi või Pariisi memorandumile allakirjutanud riigi teostatud eelmise kontrolli käigus avastatud puudused on kõrvaldatud;

| c) | veendub laeva, kaasa arvatud masinaruumi, elu- ja olmeruumide üldseisukorras ja hügieenioludes. |
| --- | --- |

c)

veendub laeva, kaasa arvatud masinaruumi, elu- ja olmeruumide üldseisukorras ja hügieenioludes.

| 2. | Kui pärast lõikes 1 viidatud kontrolli on järgmises külastatavas sadamas kõrvaldatavad puudused kantud kontrolliandmebaasi, võib nimetatud järgmise sadama pädev asutus otsustada mitte teha lõike 1 punktides a ja c nimetatud kontrolle. |
| --- | --- |

2.

Kui pärast lõikes 1 viidatud kontrolli on järgmises külastatavas sadamas kõrvaldatavad puudused kantud kontrolliandmebaasi, võib nimetatud järgmise sadama pädev asutus otsustada mitte teha lõike 1 punktides a ja c nimetatud kontrolle.

| 3. | Kui pärast lõikes 1 osutatud kontrolli on põhjendatud alus arvata, et laeva, selle varustuse või laevapere seisukord kaldub oluliselt kõrvale konventsiooni asjakohastest nõuetest, viiakse läbi üksikasjalikum kontroll, kaasa arvatud laevapardal kehtivate ekspluatatsiooniliste nõuete täitmise täiendav kontroll. |
| --- | --- |

3.

Kui pärast lõikes 1 osutatud kontrolli on põhjendatud alus arvata, et laeva, selle varustuse või laevapere seisukord kaldub oluliselt kõrvale konventsiooni asjakohastest nõuetest, viiakse läbi üksikasjalikum kontroll, kaasa arvatud laevapardal kehtivate ekspluatatsiooniliste nõuete täitmise täiendav kontroll.

„Põhjendatud alus” on olemas siis, kui inspektor leiab tõendeid, mis tema kui spetsialisti arvates õigustavad laeva, selle varustuse või laevapere üksikasjalikumat kontrollimist.

„Põhjendatud aluse” näited on esitatud V lisas.

Artikkel 14

Laiendatud kontrollid

1.   Laiendatud kontroll on ette nähtud I lisa II osa punktides 3A ja 3B nimetatud laevade järgmistele kategooriatele:

| — | Kõrge riskiprofiiliga laevad, |
| --- | --- |

—

Kõrge riskiprofiiliga laevad,

| — | Reisilaevad, naftatankerid, gaasi- või keemiatankerid või puistlastilaevad, mis on vanemad kui 12 aastat, |
| --- | --- |

—

Reisilaevad, naftatankerid, gaasi- või keemiatankerid või puistlastilaevad, mis on vanemad kui 12 aastat,

| — | Kõrge riskiprofiiliga laevad või reisilaevad, naftatankerid või gaasi- või keemiatankerid või puistlastilaevad, mis on vanemad kui 12 aastat, millel esinevad esmatähtsad või ootamatud tegurid, |
| --- | --- |

—

Kõrge riskiprofiiliga laevad või reisilaevad, naftatankerid või gaasi- või keemiatankerid või puistlastilaevad, mis on vanemad kui 12 aastat, millel esinevad esmatähtsad või ootamatud tegurid,

| — | Pärast artikli 16 kohaselt välja antud sissesõidukeeldu uuesti kontrollitavad laevad. |
| --- | --- |

—

Pärast artikli 16 kohaselt välja antud sissesõidukeeldu uuesti kontrollitavad laevad.

2.   
  Laeva kasutaja või kapten tagab, et sõidugraafikus on laiendatud kontrolli teostamiseks piisavalt aega.

Ilma, et see piiraks turvalisuse eesmärgil nõutavate kontrollimeetmete kohaldamist, jääb see laev kontrolli lõpuleviimiseni sadamasse.

3.
     
  Korraliseks laiendatud kontrolliks valitud laevalt eelteatise saamisel teavitab pädev asutus laeva, kui laiendatud kontrolli ei teostata.

4.
     Laiendatud kontrolli maht, sealhulgas hõlmatavad ohualad, on sätestatud VII lisas. Komisjon võtab artikli 31 lõikes 2 osutatud korras vastu VII lisa rakendusmeetmed.

Artikkel 15

Ohutust ja julgeolekut käsitlevad juhised ja menetlused

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende inspektorid järgivad VI lisas nimetatud menetlusi ja juhiseid.

2.   Julgeolekukontrollidega seoses kohaldavad liikmesriigid käesoleva direktiivi VI lisas sätestatud asjakohaseid menetlusi kõikide määruse (EÜ) 725/2004 artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud laevade suhtes, mis külastavad nende sadamaid, aga mis ei sõida kontrolli korraldava sadamariigi lipu all.

3.   Käesoleva direktiivi artikli 14 sätteid laiendatud kontrollide kohta kohaldatakse direktiivi 1999/35/EÜ artikli 2 punktides a ja b määratletud ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade suhtes.

Kui laev on direktiivi 1999/35/EÜ artiklite 6 ja 8 kohaselt üle vaadatud vastuvõtjariigi poolt, mis ei ole laeva lipuriik, registreeritakse selline eriülevaatus kontrolliandmebaasi vastavalt asjakohasusele kas üksikasjalikuma kontrollina või laiendatud kontrollina ja võetakse arvesse käesoleva direktiivi artiklite 10, 11 ja 12 kohaldamisel ja iga liikmesriigi kontrollikohustuse täitmise arvutamisel, kui on kaetud kõik VII lisa punktid.

Ilma et see piiraks direktiivi 1999/35/EÜ artikli 10 alusel otsustatavat ro-ro reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade tegevuse tõkestamist, kohaldatakse vajaduse korral käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad puuduste kõrvaldamist, kinnipidamist, sissesõidu keelamist ja kontrolli järelmeetmed.

4.   Vajadusel võib komisjon võtta artikli 31 lõikes 2 osutatud korras vastu käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 ühtlustatud rakendamise tagamiseks vajalikud eeskirjad.

Artikkel 16

Teatavate laevade sissesõidu keelamine

1.   Liikmesriik tagab, et
  käesolevas lõikes loetletud kriteeriumidele vastavat laeva ei lubata tema sadamatesse ega ankrukohtadesse, välja arvatud artikli 21 lõikes 6 nimetatud juhtudel, kui laev:

| — | sõidab sellise riigi lipu all, mis ▐ kuulub Pariisi memorandumi kohaselt kontrolliandmebaasi salvestatud teabe alusel ▐ musta
  või halli
  nimekirja, mis avaldatakse igal aastal komisjoni poolt, ja

  ▐ |
| --- | --- |

—

sõidab sellise riigi lipu all, mis ▐ kuulub Pariisi memorandumi kohaselt kontrolliandmebaasi salvestatud teabe alusel ▐ musta
  või halli
  nimekirja, mis avaldatakse igal aastal komisjoni poolt, ja

▐

| — | on liikmesriigi või Pariisi memorandumile allakirjutanud riigi sadamas viimase 36 kuu jooksul rohkem kui kahel korral
  kinni peetud või mille kohta on
  direktiivi 1999/35/EÜ alusel väljastatud korraldus laeva kasutamist takistada. |
| --- | --- |

—

on liikmesriigi või Pariisi memorandumile allakirjutanud riigi sadamas viimase 36 kuu jooksul rohkem kui kahel korral
  kinni peetud või mille kohta on
  direktiivi 1999/35/EÜ alusel väljastatud korraldus laeva kasutamist takistada.

Käesoleva lõike kohaldamisel jõustuvad Pariisi memorandumis määratletud loetelud iga aasta 1. juulil.

Sissesõidukeelu korraldus tühistatakse alles kolme kuu möödudes selle väljastamise kuupäevast ning juhul, kui VIII lisa lõigetes 4 kuni 10 osutatud tingimused on täidetud.

Kui laevale kehtestatakse teine sissesõidukeeld, on see ajavahemik 12 kuud. Iga järgmine kinnipidamine ühenduse sadamas tähendab seda, et laev saab alalise sissesõidukeelu kõikidesse ühenduse sadamatesse või ankrukohtadesse.

▐

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel järgivad liikmesriigid VIII lisas sätestatud korda.

Artikkel 17

Kaptenile antav kontrollakt

Kontrolli, üksikasjalikuma kontrolli või laiendatud kontrolli lõpetamisel koostab inspektor vastavalt IX lisale akti. Kontrollakti koopia antakse laeva kaptenile.

Artikkel 18

Kaebused

Kõik kaebused läbivad
  kiire
  esialgse hindamise
  pädeva asutuse poolt. Nimetatud hindamisega võimaldatakse kindlaks määrata, kas kaebus on õigustatud, konkreetne ja piisavalt põhjendatud.

Juhul kui see nii on, võtab pädev asutus kaebuse suhtes vajalikud meetmed. Eelkõige tagatakse sellega, et laeva kapten ja omanik ning kõik teised, kes on kaebusega otseselt seotud, sealhulgas kaebuse esitaja, saavad teha oma seisukohad teatavaks.

Kui pädev asutus peab kaebust selgelt põhjendamatuks, teavitab ta kaebuse esitajat oma otsusest ja selle põhjustest.

Kaebuse esitanud isikut ei tehta asjaomase laeva kaptenile või omanikule teatavaks. Inspektor tagab konfidentsiaalsuse vestluse ajal laevapere liikmetega.

Liikmesriigid teavitavad lipuriigi ametiasutusi ilmselt põhjendatud kaebustest ja võetud järelmeetmetest ning esitavad vajaduse korral koopia ka Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO).

Artikkel 19

Puuduste kõrvaldamine ja laeva kinnipidamine

1.   Pädev asutus veendub, et kõik kontrolli tulemusel kinnitust leidnud või ilmnenud puudused on kõrvaldatud või kõrvaldatakse kooskõlas konventsioonidega.

2.   Puuduste korral, mis ohustavad selgelt meresõiduohutust, tervist või keskkonda, tagab laeva kontrolliva sadamariigi pädev asutus laeva kinnipidamise või peatab toimingu, mille käigus puudused on ilmnenud. Kinnipidamiskorraldust või toimingu peatamist ei tühistata enne, kui oht on kõrvaldatud või kui see asutus on teinud otsuse, et laev võib, täites mis tahes vajalikke tingimusi, sõita merele või jätkata toimingut, ohustamata meresõiduohutust ja reisijate või laevapere tervist või teisi laevu või kui puudub merekeskkonna kahjustamise põhjendamatu oht.

3.   Oma ametialase arvamuse kujundamisel laeva kinnipidamise kohta järgib inspektor X lisas kehtestatud kriteeriume.

4.   Kui kontrolli käigus avastatakse, et laev ei ole varustatud toimiva reisiinfo salvestiga, kui sellise salvesti kasutamine on vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ kohustuslik, tagab pädev asutus laeva kinnipidamise.

Kui nimetatud puudust ei ole võimalik koheselt kõrvaldada sadamas, kus laev kinni peeti, võib pädev asutus lubada laeval sõita kinnipidamissadamale lähimasse sobivasse laevaremonditehasesse, kus puuduse võib kohe kõrvaldada, või nõuda, et puudus kõrvaldatakse maksimaalselt 30päevase tähtaja jooksul, nagu on sätestatud Pariisi memorandumis raames kehtestatud suunistes. Sellisel juhul kohaldatakse artiklis 21 sätestatud korda.

5.   Erakordsetel asjaoludel, kui laeva üldseisukord ilmselgelt ei vasta standarditele, võib pädev asutus lükata selle laeva kontrolli edasi, kuni vastutavad isikud astuvad vajalikke samme, et tagada vastavus konventsioonide asjakohastele sätetele.

6.   Laeva kinnipidamise korral teatab pädev asutus kirjalikult ja koos kontrollaktiga viivitamata kõikidest sekkumist nõudvatest asjaoludest lipuriigi ametiasutustele, või kui see ei ole võimalik, konsulile või tema puudumisel selle riigi lähimale diplomaatilisele esindajale. Lisaks teavitatakse vajaduse korral selleks määratud inspektoreid või klassifikatsioonitunnistuste või seadusjärgsete tunnistuste väljaandmise eest vastutavaid tunnustatud organisatsioone, kes on vastavalt konventsioonidele tunnistused välja andnud.

7.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse ilma, et see piiraks konventsioonide lisanõudeid, mis käsitlevad sadamariigi kontrolliga seotud teatamis- ja aruandluskorda.

8.   Sadamariigi kontrolli tegemisel käesoleva direktiivi kohaselt püütakse kõigiti vältida laeva põhjendamatut kinnipidamist või põhjendamatuid viivitusi. Kui laev peetakse põhjendamatult kinni või tekitatakse põhjendamatuid viivitusi, on omanikul või kasutajal õigus mis tahes kantud kahjude hüvitamisele. Iga väidetava põhjendamatu kinnipidamise või viivitamise puhul lasub tõendamiskohustus laeva omanikul või kasutajal.

9.   Selleks et leevendada sadamas tekkivaid ummikuid, võib pädev asutus lubada viia kinnipeetav laev üle sadama teise osasse, tingimusel et sellega ei kaasne ohtu. Sadamas tekkivate ummikute riski ei võeta siiski arvesse kinnipidamist või kinnipidamisest vabastamist käsitleva otsuse tegemisel.

Pädev asutus teavitab sadama valdajat või asutusi kinnipidamise korralduse väljastamisest esimesel võimalusel.

Sadamate valdajad või asutused teevad pädeva asutusega koostööd, et hõlbustada kinnipeetavate laevade paigutamist.

Artikkel 20

Kaebuse esitamise õigus

1.   Laeva omanikul või kasutajal või tema esindajal liikmesriigis on õigus esitada kaebus pädeva asutuse poolt kinnipidamise või sissesõidu keelamise kohta. Kaebus ei too kaasa kinnipidamise või sissesõidukeelu tühistamist.

2.   Selleks sätestavad liikmesriigid kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega kohase korra ja tagavad selle toimimise
  ning teevad koostööd eriti selleks, et tagada kaebuste menetlemine mõistliku aja jooksul
  .

3.   Pädev asutus teavitab kohaselt laeva kaptenit lõikes 1 osutatud kaebuse esitamise õigusest
  ja sellega seotud praktilisest korrast
  .

4.   Kui laeva omaniku, kasutaja või tema esindaja esitatud kaebuse või nõude tulemusena tühistatakse kinnipidamiskorraldus või sissesõidukeelu korraldus või muudetakse seda:

| a) | tagab liikmesriik, et vastavalt sellele muudetakse viivitamata kontrolliandmebaasi, |
| --- | --- |

a)

tagab liikmesriik, et vastavalt sellele muudetakse viivitamata kontrolliandmebaasi,

| b) | tagab liikmesriik, kus kinnipidamis- või sissesõidukeelu korraldus on välja antud, et vastavalt artiklile 26 avaldatud teave parandatakse 24 tunni jooksul pärast sellise otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

b)

tagab liikmesriik, kus kinnipidamis- või sissesõidukeelu korraldus on välja antud, et vastavalt artiklile 26 avaldatud teave parandatakse 24 tunni jooksul pärast sellise otsuse vastuvõtmist.

Artikkel 20

Kontrolli ja kinnipidamiste järelmeetmed

1.   Kui artikli 19 lõikes 2 osutatud puudusi ei saa kõrvaldada kontrollisadamas, võib selle liikmesriigi pädev asutus lubada kõnealusel laeval sõita
  otse
  järelmeetmete võtmist võimaldavasse kinnipidamissadamale lähimasse sobivasse laevaremonditehasesse, mille on valinud kapten ja asjaomased asutused, eeldusel et täidetakse tingimusi, mille on kindlaks määranud lipuriigi pädev asutus ja millega on nõustunud see liikmesriik. Nende tingimustega tagatakse, et laev saab sõita, ohustamata meresõiduohutust ja reisijate või laevapere tervist või teisi laevu, ning et puudub merekeskkonna kahjustamise põhjendamatu oht.

2.   Kui otsus saata laev laevaremonditehasesse tuleneb mittevastavusest Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioonile A. 744(18) puitlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi suuniste kohta, kas seoses laeva dokumentidega või laeva konstruktsioonivigade ja -puudustega, võib pädev asutus nõuda, et vajalikud paksuse mõõtmised tehakse kinnipidamissadamas enne, kui laeval lubatakse sealt lahkuda.

3.   Lõikes 1 osutatud asjaoludel teatab kontrollisadama liikmesriigi pädev asutus reisi kõik tingimused laevaremonditehase asukohariigi pädevale asutusele, artikli 19 lõikes 6 nimetatud isikutele ja mis tahes teisele kohasele asutusele.

Sellise teatise saanud liikmesriigi pädev asutus teatab võetud meetmetest teatise saatnud asutusele.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ühenduse sadamasse
  või ankrukohta
  sissesõidu keeld kehtestatakse lõikes 1 osutatud merelaevade suhtes, mis:

| a) | ei täida mis tahes kontrollisadama liikmesriigi pädeva asutuse kindlaksmääratud tingimusi või |
| --- | --- |

a)

ei täida mis tahes kontrollisadama liikmesriigi pädeva asutuse kindlaksmääratud tingimusi või

| b) | keelduvad täitmast konventsioonide asjakohaseid nõudeid ega sõida nimetatud laevaremonditehasesse. |
| --- | --- |

b)

keelduvad täitmast konventsioonide asjakohaseid nõudeid ega sõida nimetatud laevaremonditehasesse.

Selline keeld kehtib, kuni omanik või kasutaja esitab tõendid veenmaks laeva puudused avastanud liikmesriigi pädevat asutust, et laev vastab täielikult konventsioonide kõikidele asjakohastele nõuetele.

5.   Lõike 4 punktis a osutatud asjaolude korral teatab laeva puudused avastanud liikmesriigi pädev asutus neist viivitamata kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

Lõike 4 punktis b osutatud asjaolude korral teatab liikmesriigi, kus asub laevaremonditehas, pädev asutus neist viivitamata kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

Enne sissesõidu keelamist võib liikmesriik taotleda konsultatsioone kõnealuse laeva lipuriigi ametiasutustega.

6.   Erandina
  lõike 4 sätetest
  võib sadamariigi asjaomane asutus lubada laeval siseneda konkreetsesse sadamasse
  või ankrukohta
  vääramatu jõu puhul või hädavajalikel ohutuse kaalutlustel või reostusohu vähendamiseks või minimeerimiseks või puuduste kõrvaldamiseks, eeldusel et selle liikmesriigi pädev asutus on veendunud, et laeva omanik, kasutaja või kapten on rakendanud ohutu sissesõidu tagamiseks piisavad meetmed.

Artikkel 22

Inspektorite kutsealased nõuded

1.   Kontrolli viivad läbi ainult XI lisas osutatud erialase ettevalmistuse kriteeriumidele vastavad inspektorid, keda pädev asutus on volitanud teostama sadamariigi kontrolli.

2.   Kui sadamariigi pädeval asutusel puuduvad nõutavad kutsealased teadmised, võib selle pädeva asutuse inspektorit abistada nõutavaid teadmisi omav isik.

3.   Sadamariigi kontrolli tegevatel pädevatel asutustel, inspektoritel ja neid abistavatel isikutel ei tohi olla ärihuve seoses kontrollisadamaga ega kontrollitavate laevadega, samuti ei tohi inspektorid töötada töö- või töövõtulepingu alusel valitsusvälistes organisatsioonides, mis annavad välja seadusjärgseid tunnistusi ja klassifikatsioonitunnistusi või mis teevad nende laevatunnistuste väljaandmiseks vajalikke ülevaatusi.

4.   Igal inspektoril on isiklik dokument isikutunnistuse näol, mille on välja andnud tema pädev asutus kooskõlas komisjoni 25. juuni 1996. aasta direktiiviga 96/40/EÜ sadamariikide järelevalveinspektori isikutunnistuse ühise näidise kohta (14).

5.   Liikmesriigid tagavad, et inspektorite pädevust ning nende vastavust XI lisas nimetatud miinimumnõuetele kontrollitakse enne kui neil lubatakse teostada kontrolle ning seejärel perioodiliselt vastavalt lõikes 7 nimetatud koolituskavale.

6.   Liikmesriigid tagavad, et inspektorid saavad asjakohase koolituse seoses
  ühenduses kohaldatavate
  käesolevas direktiivis sätestatud muudatustega sadamariigi kontrollikorras ning seoses muudatustega konventsioonides.

7.   Koostöös liikmesriikidega arendab ja edendab komisjon ühenduse ühtlustatud koolituskava ja sadamariigi kontrolli inspektorite pädevuse hindamist liikmesriikide poolt.

Artikkel 23

Lootside ja sadamate valdajate ettekanded

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et nende lootsid, kes tegelevad laevade kai äärde viimisega või sealt toomisega või liikmesriigi sadamasse suunduva või liikmesriigisisest transiiti teostava laevaga, teatavad viivitamata sadamariigi või rannikuriigi pädevale asutusele, nagu see on asjakohane, mil iganes nad oma tavapäraste ülesannete käigus avastavad ilmseid kõrvalekaldeid, mis võivad ohustada laeva ohutut juhtimist või merekeskkonda.

2.   Kui sadamate valdajad või asutused oma tavapäraste ülesannete käigus avastavad, et nende sadamas oleval laeval on ilmseid kõrvalekaldeid, mis võivad ohustada laeva ohutut juhtimist või mis on põhjendamatuks ohuks merekeskkonnale, teavitab see sadama valdaja või asutus sellest viivitamata kõnealuse sadamariigi pädevat asutust.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et lootsid ja sadamate valdajad või asutused peavad edastama vähemalt allpool toodud teabe, võimaluse korral elektroonilisel kujul:

| — | teave laeva kohta. (nimi, IMO identifitseerimisnumber, kutsung, lipuriik); |
| --- | --- |

—

teave laeva kohta. (nimi, IMO identifitseerimisnumber, kutsung, lipuriik);

| — | teave meresõidu kohta (viimane külastatud sadam, sihtsadam); |
| --- | --- |

—

teave meresõidu kohta (viimane külastatud sadam, sihtsadam);

| — | laeval avastatud ilmsete kõrvalekallete kirjeldus. |
| --- | --- |

—

laeval avastatud ilmsete kõrvalekallete kirjeldus.

4.   Liikmesriigid tagavad, et seoses lootside ja sadamate valdajate või asutuste teatatud ilmsete kõrvalekalletega võetakse nõuetekohased järelmeetmed, ja salvestavad teabe võetud meetmete kohta.

5.   Komisjon võib vastavalt artikli 31 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele vastu võtta käesoleva artikli rakendusmeetmed, sealhulgas lootside ja sadamate valdajate või asutuste avastatud ilmsetest kõrvalekalletest teatamise elektroonilise vormi ja korra kohta ning liikmesriikide võetud järelmeetmete kohta.

Artikkel 24

Kontrolliandmebaas

1.   Komisjon arendab välja, peab ja kaasajastab kontrolliandmebaasi, toetudes Pariisi memorandumi raames saadud teadmistele ja kogemustele.

Kontrolliandmebaas sisaldab kogu teavet, mida on vaja käesoleva direktiivi alusel loodud kontrollisüsteemi rakendamiseks, ja sisaldab XII lisas sätestatud funktsionaalsusi.

2.
     
  Liikmesriigid võtavad kohased meetmed tagamaks, et teave laevade saabumise tegeliku aja kohta nende sadamatesse ja sealt väljumise kohta edastatakse kontrolliandmebaasi direktiivi 2002/59/EÜ artikli 25 lõikes 4 nimetatud liikmesriigi meresõiduohutuse korralduse süsteemi kaudu ühe tunni jooksul alates laeva saabumisest ja kolme tunni jooksul alates laeva lahkumisest.

3.   Liikmesriigid tagavad, et teave käesoleva direktiivi kohaselt tehtud kontrollide kohta kantakse kontrolliandmebaasi kohe, kui kontrolliaruanne lõpetatakse või kui keeld tühistatakse.

Liikmesriigid tagavad, et kontrolliandmebaasi kantud teave kinnitatakse selle avalikustamise eesmärgil 72 tunni jooksul.

4.   Liikmesriikide poolt esitatud kontrolliteabe alusel on komisjonil võimalik kontrolliandmebaasist leida kogu asjakohase teabe käesoleva direktiivi rakendamise kohta, eelkõige laevade riskiprofiili, kontrollimata jäänud laevade, laevade liikumise andmete ja iga liikmesriigi kontrollikohustuste kohta.

Liikmesriikidel on juurdepääs kogu kontrolliandmebaasi salvestatud teabele, mis on asjakohane käesoleva direktiivi kontrollikorra rakendamiseks.

Liikmesriikidel ja Pariisi memorandumi osalistest kolmandatel riikidel on juurdepääs nende poolt kontrolliandmebaasi salvestatud teabele ja teabele nende lipu all sõitvate laevade kohta.

Artikkel 25

Teabevahetus ja koostöö

Iga liikmesriik tagab, et tema sadamate valdajad või asutused ja muud asjaomased asutused või organid esitavad sadamariigi kontrolli eest vastutavale pädevale asutusele järgmise nende valduses oleva teabe:

| — | teave, mis on esitatud vastavalt artiklile 9 ja III lisale; |
| --- | --- |

—

teave, mis on esitatud vastavalt artiklile 9 ja III lisale;

| — | teave laevade kohta, mis ei ole andnud käesoleva direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates, (15) direktiivi 2002/59/EÜ ning vajaduse korral määruse (EÜ) nr 725/2004 nõuetele vastavat teavet; |
| --- | --- |

—

teave laevade kohta, mis ei ole andnud käesoleva direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates, (15) direktiivi 2002/59/EÜ ning vajaduse korral määruse (EÜ) nr 725/2004 nõuetele vastavat teavet;

| — | teave laevade kohta, mis on läinud merele, ilma et need vastaksid direktiivi 2000/59/EÜ artiklitele 7 või 10; |
| --- | --- |

—

teave laevade kohta, mis on läinud merele, ilma et need vastaksid direktiivi 2000/59/EÜ artiklitele 7 või 10;

| — | teave laevade kohta, mille suhtes on turvalisusega seotud põhjustel kehtestatud sissesõidukeeld või mis on sadamast välja saadetud; |
| --- | --- |

—

teave laevade kohta, mille suhtes on turvalisusega seotud põhjustel kehtestatud sissesõidukeeld või mis on sadamast välja saadetud;

| — | teave ilmsete kõrvalekallete kohta kooskõlas artikliga 23. |
| --- | --- |

—

teave ilmsete kõrvalekallete kohta kooskõlas artikliga 23.

Artikkel 26

Teabe avaldamine

Komisjon avalikustab ja hoiab avalikul veebisaidil XIII lisas osutatud teabe kontrollide, kinnipidamiste ja sissesõidukeeldude kohta, toetudes Pariisi memorandumi raames saadud teadmistele ja kogemustele.

Artikkel 27

Madalate ja väga madalate tegevusnäitajatega laevaühingute nimekirja avaldamine

Komisjon koostab ja avaldab regulaarselt avalikul veebisaidil teabe laevaühingute kohta, mille I lisa I osas nimetatud laeva riskiprofiili määravad tegevusnäitajad on olnud madalad või väga madalad kolme või enama kuu jooksul.

Komisjon võtab vastavalt artikli 31 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele vastu käesoleva artikli rakenduseeskirjad,
  tagades, et nendes võetakse arvesse ettevõtete laevastiku suurust ning
  milles täpsustatakse eelkõige avalikustamisega seotud üksikasju.

Artikkel 28

Kulude hüvitamine

1.   Kui artiklites 13 ja 14 osutatud kontrolli käigus kinnitust leidnud või avastatud, konventsiooninõuetega seotud puudused õigustavad laeva kinnipidamist, kannab kõik mis tahes tavalisel aruandeperioodil tehtud kontrolliga seotud kulud laeva omanik või kasutaja või tema esindaja sadamariigis.

2.   Kõik artikli 16 ja artikli 21 lõike 4 alusel liikmesriigi pädeva asutuse tehtud kontrolliga seotud kulud kannab laeva omanik või kasutaja.

3.   Kui laev peetakse kinni, kannab kõik laeva sadamas kinnipidamise kulud laeva omanik või kasutaja.

4.   Kinnipidamist ei tühistata enne, kui kulud on täielikult makstud või nende tasumiseks on antud piisav tagatis.

Artikkel 29

Rakendamise järelevalveks vajalikud andmed

Liikmesriigid esitavad komisjonile XIV lisas loetletud teabe nimetatud lisas märgitud ajavahemike järel.

Artikkel 30

Nõuete täitmise ja liikmesriikide tegevuse järelevalve

Selleks et tagada käesoleva direktiivi tõhus rakendamine ja teostada ühenduse sadamariigi kontrollikorra üldise toimimise alast järelevalvet kooskõlas määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 2 punkti b alapunktiga i, kogub komisjon vajalikku teavet ja teeb kontrollkülastusi liikmesriikidesse.

Artikkel 31

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002 (16) artikliga 3.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 32

Muutmise kord

Komisjon:

| a) | kohandab lisasid, välja arvatud I lisa, et võtta arvesse ühenduse meresõiduohutuse ja meresõidujulgeoleku alaste õigusaktide jõustunud muudatusi ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide konventsioone, rahvusvahelisi koodekseid ja resolutsioone ning Pariisi memorandumi arenguid; |
| --- | --- |

a)

kohandab lisasid, välja arvatud I lisa, et võtta arvesse ühenduse meresõiduohutuse ja meresõidujulgeoleku alaste õigusaktide jõustunud muudatusi ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide konventsioone, rahvusvahelisi koodekseid ja resolutsioone ning Pariisi memorandumi arenguid;

| b) | muudab määratlusi, mis osutavad käesoleva direktiivi kohaldamisel asjakohastele konventsioonidele, rahvusvahelistele koodeksitele ja resolutsioonidele ja ühenduse õigusaktidele. |
| --- | --- |

b)

muudab määratlusi, mis osutavad käesoleva direktiivi kohaldamisel asjakohastele konventsioonidele, rahvusvahelistele koodeksitele ja resolutsioonidele ja ühenduse õigusaktidele.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artiklis 2 nimetatud rahvusvahelise õiguse aktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 alusel.

Artikkel 33

Rakenduseeskirjad

Artikli 8 lõikes 4, artikli 10 lõikes 3, artikli 14 lõikes 3, artikli 15 lõikes 4, artikli 23 lõikes 5 ning artiklis 27 nimetatud rakenduseeskirjade kehtestamisel vastavalt artikli 31 lõigetes 2 ja 3 osutatud menetlustele kannab komisjon eelkõige hoolt, et nimetatud eeskirjades võetakse arvesse kontrollisüsteemiga saadud teadmised ja kogemused ühenduses ja Pariisi memorandumi raames.

Artikkel 34

Karistused

Liikmesriigid määravad kindlaks karistuste süsteemi, mida rakendatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik nende karistuste kohaldamiseks vajalikud meetmed. Sätestatavad karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 35

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaldamise läbi,
  lähtudes eriti ühenduse kontrollikorra ühtlustatud kohaldamisest,
  hiljemalt 18 kuud pärast... (17). Läbivaatamisel kontrollitakse muu hulgas artiklis 6 sätestatud ühenduse üldise kontrollikohustuse täitmist, sadamariigi kontrolliga tegelevate inspektorite arvu igas liikmesriigis, läbiviidud kontrollide arvu ja kõikide liikmesriikide iga-aastase kontrollikohustuse täitmist ja artiklite 7 ja 8 rakendamist.

Komisjon teeb läbivaatamise tulemused teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning otsustab läbivaatamise põhjal, kas käesolevas valdkonnas on tarvis muutmise direktiivi või täiendavaid õigusakte.

Artikkel 36

Rakendamine ja teavitamine

1.   Liikmesriigid jõustavad
  artiklite ... ja .... lisade punktide ...[võrreldes eelmise direktiiviga sisu osas muudetud artiklite või alapunktide või lisa punktide]
  järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  18 kuud pärast artiklis 38 sätestatud kuupäeva. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

2.   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

4.   Lisaks teavitab komisjon korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu edusammudest käesoleva direktiivi rakendamisel liikmesriikides.

Artikkel 37

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 95/21/EÜ, mida on muudetud XV lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates ... (18), ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad XV lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt XVI lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 38

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid ... ja ... lisade punkte ... [võrreldes eelmise direktiiviga sisu osas muutmata artiklid või alapunktid või lisa punktid] kohaldatakse alates... (19).

Artikkel 39

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 584), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 198 E, 5.8.2008, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

3

seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 584)

6. juuni 2008. aasta

(ELT C 198 E, 5.8.2008, lk 1)

24. septembri 2008. aasta

(4)  EÜT L 157, 7.7.1995, lk 1. ║.

4

(5)  
  24. juuni 2008. aasta otsus kohtuasjas (Commune de Mesquer) – Euroopa Kohtu kohtulahendite kogumikus seni avaldamata.

5

24. juuni 2008. aasta otsus kohtuasjas (Commune de Mesquer) – Euroopa Kohtu kohtulahendite kogumikus seni avaldamata.

(6)  

  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39.

6

EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39.

(7)  

  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

7

ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(8)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. ║.

8

(9)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 1. ║.

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

(11)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

11

(12)  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

12

(13)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

13

(14)  EÜT L 196, 7.8.1996, lk 8.

14

(15)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81. ║.

15

(16)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. ║.

16

(17)  Artikli 36 lõikes 1 osutatud kuupäev.

17

Artikli 36

(18)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

18

(19)  
  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

19

Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

Kolmapäev, 24. september 2008
  I LISA

ÜHENDUSE SADAMARIIGI KONTROLLIKORRA ELEMENDID

(osutatud artiklis 6)

Ühenduse sadamariigi kontrollikord sisaldab järgmisi elemente:

I.   Laeva riskiprofiil

Laeva riskiprofiil määratakse kindlaks lähtuvalt järgmiste üldiste ja varasema kasutuse parameetrite kombinatsioonist:

1.   Üldised parameetrid

| a) | Laeva liik
  Ohtlikumana käsitatakse reisilaevu, naftatankereid, gaasi- ja kemikaalitankereid ja puistlastilaevu. |
| --- | --- |

a)

Laeva liik

Ohtlikumana käsitatakse reisilaevu, naftatankereid, gaasi- ja kemikaalitankereid ja puistlastilaevu.

| b) | Laeva vanus
  Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis on vanemad kui 12 aastat. |
| --- | --- |

b)

Laeva vanus

Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis on vanemad kui 12 aastat.

| c) | Lipuriigi tegevusnäitajad






  i) | Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille kinnipidamiste määr ELi ja Pariisi memorandumi piirkonnas on kõrge. |
| --- | --- | --- |

c)

Lipuriigi tegevusnäitajad

i)

Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille kinnipidamiste määr ELi ja Pariisi memorandumi piirkonnas on kõrge.

| ii) | Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille kinnipidamiste määr ELi ja Pariisi memorandumi piirkonnas on madal. |
| --- | --- |

ii)

Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille kinnipidamiste määr ELi ja Pariisi memorandumi piirkonnas on madal.

| iii) | Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille suhtes on Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni liikmesriikide vabatahtliku auditeerimiskava raames ja vastavalt selle menetlustele lõpetatud audit ja vajaduse korral esitatud korrigeerivate meetmete kava. Kui võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 nimetatud meetmed, peab sellise laeva lipuriik tõendama vastavust Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kohustuslike vahendite rakenduskoodeksile. |
| --- | --- |

iii)

Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille suhtes on Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni liikmesriikide vabatahtliku auditeerimiskava raames ja vastavalt selle menetlustele lõpetatud audit ja vajaduse korral esitatud korrigeerivate meetmete kava. Kui võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 nimetatud meetmed, peab sellise laeva lipuriik tõendama vastavust Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kohustuslike vahendite rakenduskoodeksile.

| d) | Tunnustatud organisatsioonid






  i) | Ohtlikumana käsitatakse laevu, millele on andnud tunnistused tunnustatud organisatsioonid, kelle tegevusnäitajad on madalad või väga madalad seoses nende kinnipidamiste määraga ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas. |
| --- | --- | --- |

d)

Tunnustatud organisatsioonid

i)

Ohtlikumana käsitatakse laevu, millele on andnud tunnistused tunnustatud organisatsioonid, kelle tegevusnäitajad on madalad või väga madalad seoses nende kinnipidamiste määraga ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas.

| ii) | Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, millele on andnud tunnistused tunnustatud organisatsioonid, kelle tegevusnäitajad on kõrged seoses nende kinnipidamiste määraga ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas. |
| --- | --- |

ii)

Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, millele on andnud tunnistused tunnustatud organisatsioonid, kelle tegevusnäitajad on kõrged seoses nende kinnipidamiste määraga ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas.

| iii) | Nõukogu direktiivi 94/57/EÜ tingimuste alusel tunnustatud organisatsioonide tunnistusi omavaid laevu käsitatakse vähem ohtlikuna. |
| --- | --- |

iii)

Nõukogu direktiivi 94/57/EÜ tingimuste alusel tunnustatud organisatsioonide tunnistusi omavaid laevu käsitatakse vähem ohtlikuna.

| e) | Laevaühingu tegevusnäitajad






  i) | Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis kuuluvad laevaühingule, millel on madalad või väga madalad tegevusnäitajad, mis määratakse kindlaks tema omanduses olevate laevade puuduste ja kinnipidamiste määra alusel ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas. |
| --- | --- | --- |

e)

Laevaühingu tegevusnäitajad

i)

Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis kuuluvad laevaühingule, millel on madalad või väga madalad tegevusnäitajad, mis määratakse kindlaks tema omanduses olevate laevade puuduste ja kinnipidamiste määra alusel ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas.

| ii) | Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis kuuluvad laevaühingule, millel on kõrged tegevusnäitajad, mis määratakse kindlaks tema omanduses olevate laevade puuduste ja kinnipidamiste määra alusel ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas. |
| --- | --- |

ii)

Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis kuuluvad laevaühingule, millel on kõrged tegevusnäitajad, mis määratakse kindlaks tema omanduses olevate laevade puuduste ja kinnipidamiste määra alusel ELis ja Pariisi memorandumi piirkonnas.

2.   Varasema kasutuse parameetrid

| i) | Laevu, mida on peetud kinni rohkem kui ühel korral, käsitatakse ohtlikumana. |
| --- | --- |

i)

Laevu, mida on peetud kinni rohkem kui ühel korral, käsitatakse ohtlikumana.

| ii) | Laevu, millel on II lisas nimetatud perioodi jooksul tehtud kontrollide käigus olnud vähem puudusi kui II lisas nimetatud arv, käsitatakse vähem ohtlikuna. |
| --- | --- |

ii)

Laevu, millel on II lisas nimetatud perioodi jooksul tehtud kontrollide käigus olnud vähem puudusi kui II lisas nimetatud arv, käsitatakse vähem ohtlikuna.

| iii) | Laevu, mida ei ole II lisas nimetatud perioodi jooksul kinni peetud, käsitatakse vähem ohtlikuna. |
| --- | --- |

iii)

Laevu, mida ei ole II lisas nimetatud perioodi jooksul kinni peetud, käsitatakse vähem ohtlikuna.

Ohuparameetreid kombineeritakse, võttes arvesse iga parameetri suhtelist mõju laeva üldisele ohtlikkusele, et määrata kindlaks järgmised laeva riskiprofiilid:

| — | suur oht; |
| --- | --- |

—

suur oht;

| — | standardoht; |
| --- | --- |

—

standardoht;

| — | väike oht. |
| --- | --- |

—

väike oht.

Kõnealuste riskiprofiilide kindlaksmääramisel pööratakse suuremat tähelepanu laeva liigile, lipuriigi tegevusnäitajatele, tunnustatud organisatsioonidele ning laevaühingu tegevusnäitajatele.

II.   Laevade kontroll

1.   Korraline kontroll

Korralised kontrollid toimuvad varem kindlaksmääratud ajavahemike järel. Nende sageduse määrab laeva riskiprofiil. Suureks ohuks olevate laevade korraliste kontrollide vaheline ajavahemik ei tohi olla pikem kui 6 kuud. Muude riskiprofiilidega laevade korraliste kontrollide vaheline ajavahemik suureneb riski vähenedes.

Liikmesriigid teostavad korralist kontrolli:

| — | kõrge riskiprofiiliga laevadel, mida ei ole ELi või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas eelneva kuue kuu jooksul kontrollitud. Suureks ohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 5. kuust; |
| --- | --- |

—

kõrge riskiprofiiliga laevadel, mida ei ole ELi või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas eelneva kuue kuu jooksul kontrollitud. Suureks ohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 5. kuust;

| — | standardriskiprofiiliga laevadel, mida ei ole ELi või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas eelneva 12 kuu jooksul kontrollitud. Standardohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 10. kuust; |
| --- | --- |

—

standardriskiprofiiliga laevadel, mida ei ole ELi või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas eelneva 12 kuu jooksul kontrollitud. Standardohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 10. kuust;

| — | madala riskiprofiiliga laevadel, mida ei ole ELi või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas eelneva
  30 kuu
  jooksul kontrollitud. Väikeseks ohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 24. kuust. |
| --- | --- |

—

madala riskiprofiiliga laevadel, mida ei ole ELi või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas eelneva
  30 kuu
  jooksul kontrollitud. Väikeseks ohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 24. kuust.

2.   Täiendav kontroll

Laevad, mille puhul kehtivad järgmised esmatähtsad või ootamatud tegurid, peavad läbima kontrolli olenemata selle ajavahemiku pikkusest, mis on möödunud nende eelmisest korralisest kontrollist. Ootamatute tegurite tõttu täiendava kontrolli vajadus määratakse inspektori ametialase arvamuse alusel.

2A.   Esmatähtsad tegurid

Laevu, mille puhul kehtivad järgmised esmatähtsad tegurid, läbivad kontrolli olenemata selle ajavahemiku pikkusest, mis on möödunud nende eelmisest korralisest kontrollist:

| — | Laevad, mille kuulumine nende klassi on ohutuse tagamise eesmärgil pärast viimast kontrolli Euroopa Liidus või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas ajutiselt peatatud või tühistatud. |
| --- | --- |

—

Laevad, mille kuulumine nende klassi on ohutuse tagamise eesmärgil pärast viimast kontrolli Euroopa Liidus või Pariisi memorandumi piirkonna sadamas ajutiselt peatatud või tühistatud.

| — | Laevad, mille kohta teine liikmesriik on esitanud ettekande või teatise. |
| --- | --- |

—

Laevad, mille kohta teine liikmesriik on esitanud ettekande või teatise.

| — | Laevad, mida ei ole võimalik kontrolliandmebaasi alusel tuvastada. |
| --- | --- |

—

Laevad, mida ei ole võimalik kontrolliandmebaasi alusel tuvastada.

| — | Laevad, mis ei täida käesoleva direktiivi artiklis 9, direktiivides 2000/59/EÜ ja 2002/59/EÜ ja vajaduse korral määruses (EÜ) nr 725/2004 osutatud asjakohaseid teavitamisnõudeid. |
| --- | --- |

—

Laevad, mis ei täida käesoleva direktiivi artiklis 9, direktiivides 2000/59/EÜ ja 2002/59/EÜ ja vajaduse korral määruses (EÜ) nr 725/2004 osutatud asjakohaseid teavitamisnõudeid.

| — | Laevad, mille puhul on teavitatud kõrvaldamata puudustest, välja arvatud need laevad, mille puhul tuli puudused kõrvaldada enne laeva väljumist. |
| --- | --- |

—

Laevad, mille puhul on teavitatud kõrvaldamata puudustest, välja arvatud need laevad, mille puhul tuli puudused kõrvaldada enne laeva väljumist.

| — | Laevad:






  — | mis on teel sadamasse sattunud kokkupõrkesse või sõitnud kinni madalikule või randa või kaldale; |
| --- | --- | --- |

—

Laevad:

—

mis on teel sadamasse sattunud kokkupõrkesse või sõitnud kinni madalikule või randa või kaldale;

| — | mida on süüdistatud kahjulike ainete või heitvete ärajuhtimist käsitlevate sätete oletatavas rikkumises; või |
| --- | --- |

—

mida on süüdistatud kahjulike ainete või heitvete ärajuhtimist käsitlevate sätete oletatavas rikkumises; või

| — | mis on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures nad ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ega korda. |
| --- | --- |

—

mis on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures nad ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ega korda.

2.B.   Ootamatud tegurid

Laevad, mille puhul kehtivad järgmised ootamatud tegurid, võivad läbida kontrolli olenemata selle ajavahemiku pikkusest, mis on möödunud nende eelmisest korralisest kontrollist. Nimetatud täiendava kontrolli tegemise otsuse langetab pädev asutus vastavalt oma ametialasele arvamusele.

| — | Laevad:






  — | mida on käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda, või |
| --- | --- | --- |

—

Laevad:

—

mida on käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda, või

| — | mis ei ole täitnud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsiooni MSC.138(76) lisades sätestatud soovitust, mis käsitleb navigeerimist läbi sissepääsude Läänemerele. |
| --- | --- |

—

mis ei ole täitnud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsiooni MSC.138(76) lisades sätestatud soovitust, mis käsitleb navigeerimist läbi sissepääsude Läänemerele.

| — | Laevad, mille tunnistuse on välja andnud endine tunnustatud organisatsioon, kelle tunnustus on tühistatud pärast viimast kontrolli ELis või Pariisi memorandumi piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Laevad, mille tunnistuse on välja andnud endine tunnustatud organisatsioon, kelle tunnustus on tühistatud pärast viimast kontrolli ELis või Pariisi memorandumi piirkonnas.

| — | Laevad, mille kohta on lootside või sadamate valdajate või asutuste poolt käesoleva direktiivi artikli 23 kohaselt esitatud ettekanded ilmsete kõrvalekallete kohta, mis võivad ohustada ohutut navigeerimist või keskkonda. |
| --- | --- |

—

Laevad, mille kohta on lootside või sadamate valdajate või asutuste poolt käesoleva direktiivi artikli 23 kohaselt esitatud ettekanded ilmsete kõrvalekallete kohta, mis võivad ohustada ohutut navigeerimist või keskkonda.

| — | Laevad, mis ei täida käesoleva direktiivi artiklis 9, direktiivides 2000/59/EÜ ja 2002/59/EÜ ja vajaduse korral määruses (EÜ) nr 725/2004 osutatud asjakohaseid teavitamisnõudeid. |
| --- | --- |

—

Laevad, mis ei täida käesoleva direktiivi artiklis 9, direktiivides 2000/59/EÜ ja 2002/59/EÜ ja vajaduse korral määruses (EÜ) nr 725/2004 osutatud asjakohaseid teavitamisnõudeid.

| — | Laevad, mille kohta kapten, laevapere liige või mis tahes isik või organisatsioon, kellel on õigustatud huvi laeva ohutu toimimise, laevapardal töö- ja elamistingimuste või reostuse vältimise vastu, on esitanud ettekande või kaebuse, kui asjaomane liikmesriik ei loe ettekannet või kaebust selgelt alusetuks. |
| --- | --- |

—

Laevad, mille kohta kapten, laevapere liige või mis tahes isik või organisatsioon, kellel on õigustatud huvi laeva ohutu toimimise, laevapardal töö- ja elamistingimuste või reostuse vältimise vastu, on esitanud ettekande või kaebuse, kui asjaomane liikmesriik ei loe ettekannet või kaebust selgelt alusetuks.

| — | Laevad, mida on varem kinni peetud rohkem kui kolm kuud tagasi. |
| --- | --- |

—

Laevad, mida on varem kinni peetud rohkem kui kolm kuud tagasi.

| — | Laevad, millest on teavitatud kõrvaldamata puuduste tõttu, välja arvatud need, mille puudused tuli kõrvaldada 14 päeva jooksul pärast väljasõitu, ja puudused, mis tuli kõrvaldada enne väljasõitu. |
| --- | --- |

—

Laevad, millest on teavitatud kõrvaldamata puuduste tõttu, välja arvatud need, mille puudused tuli kõrvaldada 14 päeva jooksul pärast väljasõitu, ja puudused, mis tuli kõrvaldada enne väljasõitu.

| — | Laevad, millest on teavitatud seoses nende lastiga seotud probleemidega (eelkõige mürgine ja ohtlik last). |
| --- | --- |

—

Laevad, millest on teavitatud seoses nende lastiga seotud probleemidega (eelkõige mürgine ja ohtlik last).

| — | Laevad, mida on käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda. |
| --- | --- |

—

Laevad, mida on käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda.

| — | Laevad, mille kohta usaldusväärsest allikast on teada, et nende ohuparameetrid on kirjapandutest erinevad ja millede ohutase on seetõttu suurenenud. |
| --- | --- |

—

Laevad, mille kohta usaldusväärsest allikast on teada, et nende ohuparameetrid on kirjapandutest erinevad ja millede ohutase on seetõttu suurenenud.

3.   Valikuskeem

| 3A. | I prioriteedi laevu kontrollitakse järgmiselt:






  a) | laiendatud kontroll tehakse:






  — | kõrge riskiprofiiliga laeval, mida ei ole eelneva kuue kuu jooksul kontrollitud, |
| --- | --- | --- | --- |

3A.

I prioriteedi laevu kontrollitakse järgmiselt:

a)

laiendatud kontroll tehakse:

—

kõrge riskiprofiiliga laeval, mida ei ole eelneva kuue kuu jooksul kontrollitud,

| — | standardse riskiprofiiliga reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 12 kuu jooksul kontrollitud. |
| --- | --- |

—

standardse riskiprofiiliga reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 12 kuu jooksul kontrollitud.

| b) | vastavalt vajadusele tehakse kas esmane või üksikasjalikum kontroll:






  — | standardse riskiprofiiliga laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 12 kuu jooksul kontrollitud. |
| --- | --- | --- |

b)

vastavalt vajadusele tehakse kas esmane või üksikasjalikum kontroll:

—

standardse riskiprofiiliga laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 12 kuu jooksul kontrollitud.

| c) | esmatähtsa teguri korral tehakse:






  — | kõrge riskiprofiiliga laeval ja reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, vastavalt inspektori ametialasele arvamusele kas üksikasjalikum või laiendatud kontroll, |
| --- | --- | --- |

c)

esmatähtsa teguri korral tehakse:

—

kõrge riskiprofiiliga laeval ja reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, vastavalt inspektori ametialasele arvamusele kas üksikasjalikum või laiendatud kontroll,

| — | üksikasjalikum kontroll laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat. |
| --- | --- |

—

üksikasjalikum kontroll laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat.

| 3B. | Kui pädev asutus valib kontrollimiseks
  II prioriteedi
  laeva, siis kasutatakse järgmist valikukorda:








  a) | laiendatud kontroll
  tehakse
  :






  — | kõrge riskiprofiiliga laeval, mida ei ole eelneva viie kuu jooksul kontrollitud, |
| --- | --- | --- | --- |

3B.

Kui pädev asutus valib kontrollimiseks
  II prioriteedi
  laeva, siis kasutatakse järgmist valikukorda:

a)

laiendatud kontroll
  tehakse
  :

—

kõrge riskiprofiiliga laeval, mida ei ole eelneva viie kuu jooksul kontrollitud,

| — | standardriskiprofiiliga reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 10 kuu jooksul kontrollitud või |
| --- | --- |

—

standardriskiprofiiliga reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 10 kuu jooksul kontrollitud või

| — | madala riskiprofiiliga reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 24 kuu jooksul kontrollitud. |
| --- | --- |

—

madala riskiprofiiliga reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 24 kuu jooksul kontrollitud.

| b) | vastavalt vajadusele
  tehakse
  kas esmane või üksikasjalikum kontroll:






  — | standardriskiprofiiliga laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 10 kuu jooksul kontrollitud või |
| --- | --- | --- |

b)

vastavalt vajadusele
  tehakse
  kas esmane või üksikasjalikum kontroll:

—

standardriskiprofiiliga laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 10 kuu jooksul kontrollitud või

| — | madala riskiprofiiliga laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 24 kuu jooksul kontrollitud. |
| --- | --- |

—

madala riskiprofiiliga laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat, mida ei ole eelneva 24 kuu jooksul kontrollitud.

| c) | ootamatu teguri korral:






  — | kõrge riskiprofiiliga laeval või reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat,
  tehakse
  vastavalt inspektori ametialasele arvamusele ▐ kas üksikasjalikum või laiendatud kontroll, |
| --- | --- | --- |

c)

ootamatu teguri korral:

—

kõrge riskiprofiiliga laeval või reisilaeval, naftatankeril, gaasi- või kemikaalitankeril või puistlastilaeval, mis on vanem kui 12 aastat,
  tehakse
  vastavalt inspektori ametialasele arvamusele ▐ kas üksikasjalikum või laiendatud kontroll,

| — | laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat,
  tehakse
  üksikasjalikum kontroll. |
| --- | --- |

—

laeval, mis ei ole reisilaev, naftatanker, gaasi- või kemikaalitanker või puistlastilaev, mis on vanem kui 12 aastat,
  tehakse
  üksikasjalikum kontroll.

Kolmapäev, 24. september 2008II LISA

LAEVA RISKIPROFIILI MÄÄRAMINE

(osutatud artikli 10 lõikes2)

| | Profiil |
| --- | --- |
| Suureks ohuks olev laev (HRS) | Standardohuks olev laev (SRS) | Väikeseks ohuks olev laev (LRS) |
| Üldised parameetrid | Kriteerium | Kaalupunktid | Kriteerium | Kriteerium |
| 1 | Laevatüüp | Kemikaalitanker Gaasitanker Naftatanker Puistlastilaev Reisilaev | 2 | pole suureks ohuks ega väikeseks ohuks olev laev | Kõik tüübid |
| 2 | Laeva vanus | kõik tüübid > 12a | 1 | Kõik vanused |
| 3a | Lipuriik | BGW (must, hall, valge)-nimekiri | Must – VHR, HR, M kuni HR | 2 | Valge |
| Must – MR | 1 |
| 3b | IMO-Audit | — | — | Jah |
| 4a | Tunnustatud organisatsioon | Tegevusnäitajad | H | — | — | Kõrge |
| M | — | — | — |
| L | Madal | 1 | — |
| VL | Väga madal | — |
| 4b | EL tunnustus | — | — | Jah |
| 5 | Laevaühing | Tegevusnäitajad | H | — | — | Kõrge |
| M | — | — | — |
| L | Madal | 2 | — |
| VL | Väga madal | — |
| Varasema kasutuse parameetrid | | |
| 6 | Eelneva 36 kuu jooksul igal kontrollil salvestatud puuduste arv | Puudused | Kõlbmatu | — | ≤ 5 (ja eelneva 36 kuu jooksul on toimunud vähemalt 1 kontrollimine) |
| 7 | Kinnipidamiste arv eelneva 36 kuu jooksul | Kinnipidamised | ≥ 2 kinni pidamist | 1 | Kinnipidamisi ei ole |

Profiil

Suureks ohuks olev laev (HRS)

Standardohuks olev laev (SRS)

Väikeseks ohuks olev laev (LRS)

Üldised parameetrid

Kriteerium

Kaalupunktid

Kriteerium

Kriteerium

1

Laevatüüp

Kemikaalitanker Gaasitanker Naftatanker Puistlastilaev Reisilaev

2

pole suureks ohuks ega väikeseks ohuks olev laev

Kõik tüübid

2

Laeva vanus

kõik tüübid > 12a

1

Kõik vanused

3a

Lipuriik

BGW (must, hall, valge)-nimekiri

Must – VHR, HR, M kuni HR

2

Valge

Must – MR

1

3b

IMO-Audit

—

—

Jah

4a

Tunnustatud organisatsioon

Tegevusnäitajad

H

—

—

Kõrge

M

—

—

—

L

Madal

1

—

VL

Väga madal

—

4b

EL tunnustus

—

—

Jah

5

Laevaühing

Tegevusnäitajad

H

—

—

Kõrge

M

—

—

—

L

Madal

2

—

VL

Väga madal

—

Varasema kasutuse parameetrid

6

Eelneva 36 kuu jooksul igal kontrollil salvestatud puuduste arv

Puudused

Kõlbmatu

—

≤ 5 (ja eelneva 36 kuu jooksul on toimunud vähemalt 1 kontrollimine)

7

Kinnipidamiste arv eelneva 36 kuu jooksul

Kinnipidamised

≥ 2 kinni pidamist

1

Kinnipidamisi ei ole

Suureks ohuks olevad laevad (HRS) on laevad, mis vastavad kriteeriumile 5 või rohkem kaalupunkti.

Väikeseks ohuks olevad laevad (LRS) on laevad, mis vastavad kõikidele väikese ohu näitajate kriteeriumitele.

Standardohuks olevad laevad (SRS) pole suureks ohuks ega väikeseks ohuks olevad laevad.

Kolmapäev, 24. september 2008III LISA

TEAVITAMINE

(osutatud artikli 9 lõikes 1)

Vastavalt artikli 9 lõikele 1 edastatav teave:

Allpool loetletud teave esitatakse sadama valdajale või asutusele või selleks otstarbeks volitatud asutusele või organile vähemalt kolm päeva enne eeldatavat sadamasse
  või ankrukohta
  saabumist või enne eelmisest sadamast lahkumist, kui reis kestab eeldatavalt alla kolme päeva:

| a) | laeva identifitseerimisandmed (nimi, kutsung, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni identifitseerimisnumber või MMSI number); |
| --- | --- |

a)

laeva identifitseerimisandmed (nimi, kutsung, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni identifitseerimisnumber või MMSI number);

| b) | külastuse kavandatav kestus
  ja järjestikune nimekiri sama reisi ajal külastatud ühenduse sadamatest
  ; |
| --- | --- |

b)

külastuse kavandatav kestus
  ja järjestikune nimekiri sama reisi ajal külastatud ühenduse sadamatest
  ;

| c) | tankerite puhul:






  i) | konfiguratsioon: ühekordse põhjaga, ühekordse põhja ja SBTga, topeltpõhjaga, |
| --- | --- | --- |

c)

tankerite puhul:

i)

konfiguratsioon: ühekordse põhjaga, ühekordse põhja ja SBTga, topeltpõhjaga,

| ii) | lasti- ja ballastimahutite seisund: täis, tühi, inertne, |
| --- | --- |

ii)

lasti- ja ballastimahutite seisund: täis, tühi, inertne,

| iii) | lasti kogus ja liik; |
| --- | --- |

iii)

lasti kogus ja liik;

| d) | kavandatavad toimingud sihtsadamas
  või ankrukohas
  (lastimine, lossimine, muud); |
| --- | --- |

d)

kavandatavad toimingud sihtsadamas
  või ankrukohas
  (lastimine, lossimine, muud);

| e) | ühenduse vahesadamad või ankrukohad, mida sama reisi ajal järjestikku külastatakse; |
| --- | --- |

e)

ühenduse vahesadamad või ankrukohad, mida sama reisi ajal järjestikku külastatakse;

| f) | sihtsadamas
  või sihtankrukohas
  viibimise ajal läbiviidavad kohustuslikud ülevaatuslikud kontrollid ja olulised hooldus- või remonditööd. |
| --- | --- |

f)

sihtsadamas
  või sihtankrukohas
  viibimise ajal läbiviidavad kohustuslikud ülevaatuslikud kontrollid ja olulised hooldus- või remonditööd.

| g) | eelmise laiendatud kontrolli kuupäev vastavalt Pariisi memorandumile. |
| --- | --- |

g)

eelmise laiendatud kontrolli kuupäev vastavalt Pariisi memorandumile.

Kolmapäev, 24. september 2008IV LISA

TUNNISTUSTE JA DOKUMENTIDE LOETELU

(osutatud artikli 13 lõikes 1)

| 1. | Rahvusvaheline mõõdukiri (1969). |
| --- | --- |

1.

Rahvusvaheline mõõdukiri (1969).

| 2. | — | Reisilaeva ohutuse tunnistus, |
| --- | --- | --- |

2.

—

Reisilaeva ohutuse tunnistus,

| — | kaubalaeva konstruktsiooni ohutuse tunnistus, |
| --- | --- |

—

kaubalaeva konstruktsiooni ohutuse tunnistus,

| — | kaubalaeva varustuse ohutuse tunnistus, |
| --- | --- |

—

kaubalaeva varustuse ohutuse tunnistus,

| — | kaubalaeva raadioohutuse tunnistus, |
| --- | --- |

—

kaubalaeva raadioohutuse tunnistus,

| — | vabastamise tunnistus, millele on vajaduse korral lisatud lastinimekiri, |
| --- | --- |

—

vabastamise tunnistus, millele on vajaduse korral lisatud lastinimekiri,

| — | kaubalaeva ohutuse tunnistus. |
| --- | --- |

—

kaubalaeva ohutuse tunnistus.

| 3. | Rahvusvaheline laeva turvatunnistus (ISSC). |
| --- | --- |

3.

Rahvusvaheline laeva turvatunnistus (ISSC).

| 4. | Laevaandmete alaline register. |
| --- | --- |

4.

Laevaandmete alaline register.

| 5. | Rahvusvaheline laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina;
  Laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina. |
| --- | --- |

5.

Rahvusvaheline laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina;

Laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina.

| 6. | Rahvusvaheline tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina;
  Tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina. |
| --- | --- |

6.

Rahvusvaheline tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina;

Tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina.

| 7. | Rahvusvaheline naftareostuse vältimise tunnistus. |
| --- | --- |

7.

Rahvusvaheline naftareostuse vältimise tunnistus.

| 8. | Rahvusvaheline reostuse vältimise tunnistus kahjulike vedelkemikaalide veoks mahtlastina. |
| --- | --- |

8.

Rahvusvaheline reostuse vältimise tunnistus kahjulike vedelkemikaalide veoks mahtlastina.

| 9. | Rahvusvaheline laadungimärgi tunnistus (1966);
  Rahvusvaheline laadungimärgist vabastamise tunnistus. |
| --- | --- |

9.

Rahvusvaheline laadungimärgi tunnistus (1966);

Rahvusvaheline laadungimärgist vabastamise tunnistus.

| 10. | Naftaraamat, I ja II osa. |
| --- | --- |

10.

Naftaraamat, I ja II osa.

| 11. | Lastiraamat. |
| --- | --- |

11.

Lastiraamat.

| 12. | Ohutu mehitatuse tunnistus. |
| --- | --- |

12.

Ohutu mehitatuse tunnistus.

| 13. | STCW konventsiooni sätete alusel nõutavad tunnistused või muud dokumendid. |
| --- | --- |

13.

STCW konventsiooni sätete alusel nõutavad tunnistused või muud dokumendid.

| 14. | Arstitõendid (vt ILO konventsioon nr 73, mis käsitleb meremeeste arstlikku läbivaatust). |
| --- | --- |

14.

Arstitõendid (vt ILO konventsioon nr 73, mis käsitleb meremeeste arstlikku läbivaatust).

| 15. | Laeva töökorraldust käsitlev tabel (ILO konventsioon nr 180 ja STCW 95). |
| --- | --- |

15.

Laeva töökorraldust käsitlev tabel (ILO konventsioon nr 180 ja STCW 95).

| 16. | Meremeeste töö- ja puhketundide protokoll (ILO konventsioon nr 180) |
| --- | --- |

16.

Meremeeste töö- ja puhketundide protokoll (ILO konventsioon nr 180)

| 17. | Püstuvuse informatsioon. |
| --- | --- |

17.

Püstuvuse informatsioon.

| 18. | Vastavalt rahvusvahelisele laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korralduse koodeksile (SOLAS 74, IX peatükk) välja antud nõuetele vastavuse dokumendi koopia ja ohutu korraldamise tunnistus. |
| --- | --- |

18.

Vastavalt rahvusvahelisele laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korralduse koodeksile (SOLAS 74, IX peatükk) välja antud nõuetele vastavuse dokumendi koopia ja ohutu korraldamise tunnistus.

| 19. | Tunnustatud organisatsiooni tunnistus kere ja jõuseadmete kohta (nõutav ainult siis, kui laeval on kõnealuse tunnustatud organisatsiooni omistatud klass). |
| --- | --- |

19.

Tunnustatud organisatsiooni tunnistus kere ja jõuseadmete kohta (nõutav ainult siis, kui laeval on kõnealuse tunnustatud organisatsiooni omistatud klass).

| 20. | Tunnistus laeva vastavusest ohtlike kaupade veo erinõuetele. |
| --- | --- |

20.

Tunnistus laeva vastavusest ohtlike kaupade veo erinõuetele.

| 21. | Kiirlaeva ohutuse tunnistus ja kiirlaeva tegevusluba. |
| --- | --- |

21.

Kiirlaeva ohutuse tunnistus ja kiirlaeva tegevusluba.

| 22. | Ohtlike kaupade eriloetelu või manifest või üksikasjalik lastimisplaan. |
| --- | --- |

22.

Ohtlike kaupade eriloetelu või manifest või üksikasjalik lastimisplaan.

| 23. | Laeva logiraamat tehtud katsetamiste ja õppuste, sealhulgas turvaõppuste kohta ning andmed päästevahendite ja -korralduse kontrolli ja hoolduse ning tuletõrjealaste abivahendite ja korralduse kohta. |
| --- | --- |

23.

Laeva logiraamat tehtud katsetamiste ja õppuste, sealhulgas turvaõppuste kohta ning andmed päästevahendite ja -korralduse kontrolli ja hoolduse ning tuletõrjealaste abivahendite ja korralduse kohta.

| 24. | Eriotstarbelise laeva ohutuse tunnistus. |
| --- | --- |

24.

Eriotstarbelise laeva ohutuse tunnistus.

| 25. | Ujuva merepuurplatvormi ohutuse tunnistus. |
| --- | --- |

25.

Ujuva merepuurplatvormi ohutuse tunnistus.

| 26. | Naftatankerite puhul naftalekke seire- ja kontrollisüsteemi andmed viimase lastiga reisi kohta. |
| --- | --- |

26.

Naftatankerite puhul naftalekke seire- ja kontrollisüsteemi andmed viimase lastiga reisi kohta.

| 27. | Häireplaan, tuletõrjeplaan ja reisilaevade puhul kahjustuste kontrolli plaan. |
| --- | --- |

27.

Häireplaan, tuletõrjeplaan ja reisilaevade puhul kahjustuste kontrolli plaan.

| 28. | Laeva operatiivplaan naftareostuse puhuks. |
| --- | --- |

28.

Laeva operatiivplaan naftareostuse puhuks.

| 29. | Ülevaatusaktid (puistlastilaevade ja naftatankerite puhul). |
| --- | --- |

29.

Ülevaatusaktid (puistlastilaevade ja naftatankerite puhul).

| 30. | Eelmise sadamariigi kontrolli kontrollakt. |
| --- | --- |

30.

Eelmise sadamariigi kontrolli kontrollakt.

| 31. | Ro-ro-reisiparvlaevade puhul teave A/A maksimaalse suhte kohta. |
| --- | --- |

31.

Ro-ro-reisiparvlaevade puhul teave A/A maksimaalse suhte kohta.

| 32. | Teraviljaveo luba. |
| --- | --- |

32.

Teraviljaveo luba.

| 33. | Lasti kinnitamise juhend. |
| --- | --- |

33.

Lasti kinnitamise juhend.

| 34. | Prügimajanduse kava ja prügiraamat. |
| --- | --- |

34.

Prügimajanduse kava ja prügiraamat.

| 35. | Otsuste langetamise abisüsteem reisilaeva kaptenite jaoks. |
| --- | --- |

35.

Otsuste langetamise abisüsteem reisilaeva kaptenite jaoks.

| 36. | Mereotsingute ja -pääste koostöökava kindlaksmääratud marsruudil liikuvate reisilaevade jaoks. |
| --- | --- |

36.

Mereotsingute ja -pääste koostöökava kindlaksmääratud marsruudil liikuvate reisilaevade jaoks.

| 37. | Reisilaevade käitamispiirangute loetelu. |
| --- | --- |

37.

Reisilaevade käitamispiirangute loetelu.

| 38. | Andmed puistlastilaeva trimmi ja püstuvuse kohta. |
| --- | --- |

38.

Andmed puistlastilaeva trimmi ja püstuvuse kohta.

| 39. | Puistlastilaevade lastimis- ja lossimisplaan. |
| --- | --- |

39.

Puistlastilaevade lastimis- ja lossimisplaan.

| 40. | Tõend kindlustuse või muu rahalise tagatise kohta seoses naftareostusest tulenevate kahjude tsiviilvastutusega (rahvusvaheline konventsioon tsiviilvastutusest naftareostusest põhjustatud kahju korral, 1992). |
| --- | --- |

40.

Tõend kindlustuse või muu rahalise tagatise kohta seoses naftareostusest tulenevate kahjude tsiviilvastutusega (rahvusvaheline konventsioon tsiviilvastutusest naftareostusest põhjustatud kahju korral, 1992).

| 41. | Tunnistus, mis on nõutav kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/XX/EÜ, mis käsitleb laevaomanike tsiviilvastutust ja rahalisi tagatisi. |
| --- | --- |

41.

Tunnistus, mis on nõutav kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/XX/EÜ, mis käsitleb laevaomanike tsiviilvastutust ja rahalisi tagatisi.

| 42. | Tunnistused, mis on nõutavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiviga 2008/XX/EÜ [millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning kehtestatakse laevaomanike tsiviilvastutuskord ja finantstagatised]. |
| --- | --- |

42.

Tunnistused, mis on nõutavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiviga 2008/XX/EÜ [millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning kehtestatakse laevaomanike tsiviilvastutuskord ja finantstagatised].

| 43. | Tunnistus, mis on nõutav kooskõlas määrusega (EÜ) nr XXXX/2008 reisijate veoga merel ja sisevetes tegelevate ettevõtjate kohustuste kohta õnnetuste korral. (1) |
| --- | --- |

43.

Tunnistus, mis on nõutav kooskõlas määrusega (EÜ) nr XXXX/2008 reisijate veoga merel ja sisevetes tegelevate ettevõtjate kohustuste kohta õnnetuste korral. (1)

| 44. | Rahvusvaheline õhusaaste vältimise tunnistus |
| --- | --- |

44.

Rahvusvaheline õhusaaste vältimise tunnistus

| 45. | Rahvusvaheline reoveega saastamise vältimise tunnistus |
| --- | --- |

45.

Rahvusvaheline reoveega saastamise vältimise tunnistus

---

(1)  Punktide 41 ║, 42 ja 43 lisamine sõltub vastavate kolmandas meresõiduohutuspaketis sisalduvate õigusaktide vastuvõtmisest.

Kolmapäev, 24. september 2008V LISA

NÄITED „PÕHJENDATUD ALUSTE” KOHTA

(osutatud artikli 13 lõikes 3)

A.   Üksikasjalikuma kontrolli „põhjendatud aluse” näited

| 1. | I lisa II osa punktides 2A ja 2B määratletud laevad. |
| --- | --- |

1.

I lisa II osa punktides 2A ja 2B määratletud laevad.

| 2. | Naftaraamatut ei ole nõuetekohaselt peetud. |
| --- | --- |

2.

Naftaraamatut ei ole nõuetekohaselt peetud.

| 3. | Tunnistuste ja muude dokumentide kontrollimisel on avastatud ebatäpsusi. |
| --- | --- |

3.

Tunnistuste ja muude dokumentide kontrollimisel on avastatud ebatäpsusi.

| 4. | Viited selle kohta, et laevapere liikmed ei täida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) (1) artikli 17 nõudeid seoses sidepidamisega laeval. |
| --- | --- |

4.

Viited selle kohta, et laevapere liikmed ei täida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) (1) artikli 17 nõudeid seoses sidepidamisega laeval.

| 5. | Tunnistus on omandatud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole isik, kellele kõnealune tunnistus algselt anti. |
| --- | --- |

5.

Tunnistus on omandatud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole isik, kellele kõnealune tunnistus algselt anti.

| 6. | Laeva kapteni, ohvitseri või madruse tunnistuse on välja andnud riik, kes ei ole STCW konventsiooni ratifitseerinud. |
| --- | --- |

6.

Laeva kapteni, ohvitseri või madruse tunnistuse on välja andnud riik, kes ei ole STCW konventsiooni ratifitseerinud.

| 7. | Tõendid selle kohta, et lastimis- ja muid toiminguid ei ole tehtud ohutult või vastavalt IMO suunistele, näiteks ületab hapnikusisaldus peatoite kaudu lastipaakidesse antavas inertsgaasis ettenähtud piirnormi. |
| --- | --- |

7.

Tõendid selle kohta, et lastimis- ja muid toiminguid ei ole tehtud ohutult või vastavalt IMO suunistele, näiteks ületab hapnikusisaldus peatoite kaudu lastipaakidesse antavas inertsgaasis ettenähtud piirnormi.

| 8. | Naftatankeri kapten ei esita naftalekke seire- ja kontrollisüsteemi andmeid viimase lastiga reisi kohta. |
| --- | --- |

8.

Naftatankeri kapten ei esita naftalekke seire- ja kontrollisüsteemi andmeid viimase lastiga reisi kohta.

| 9. | Ajakohase laevahäirete kava puudumine või laevapere liikmed ei tea oma kohustusi tulekahju korral või korralduse puhul laev maha jätta. |
| --- | --- |

9.

Ajakohase laevahäirete kava puudumine või laevapere liikmed ei tea oma kohustusi tulekahju korral või korralduse puhul laev maha jätta.

| 10. | Väärate hädakutsungite saatmise järel ei ole neid nõuetekohaselt tühistatud. |
| --- | --- |

10.

Väärate hädakutsungite saatmise järel ei ole neid nõuetekohaselt tühistatud.

| 11. | Konventsioonidega nõutavate peamiste seadmete või abinõude puudumine. |
| --- | --- |

11.

Konventsioonidega nõutavate peamiste seadmete või abinõude puudumine.

| 12. | Äärmiselt ebasanitaarsed tingimused laeval. |
| --- | --- |

12.

Äärmiselt ebasanitaarsed tingimused laeval.

| 13. | Inspektori üldmulje ja tähelepanekud osutavad, et laevakeres või konstruktsioonis on tõsiseid vigu või puudusi, mis võivad ohustada laeva konstruktsiooni vastupidavust, veekindlust või ilmastikukindlust. |
| --- | --- |

13.

Inspektori üldmulje ja tähelepanekud osutavad, et laevakeres või konstruktsioonis on tõsiseid vigu või puudusi, mis võivad ohustada laeva konstruktsiooni vastupidavust, veekindlust või ilmastikukindlust.

| 14. | Teave või tõendid selle kohta, et kapten või laevapere ei ole kursis laevaohutuse või reostuse vältimisega seotud elementaarsete laevatoimingutega või ei ole neid toiminguid läbi viidud. |
| --- | --- |

14.

Teave või tõendid selle kohta, et kapten või laevapere ei ole kursis laevaohutuse või reostuse vältimisega seotud elementaarsete laevatoimingutega või ei ole neid toiminguid läbi viidud.

| 15. | Laeva töökorraldust käsitleva tabeli või meremeeste töö- ja puhketundide protokolli puudumine. |
| --- | --- |

15.

Laeva töökorraldust käsitleva tabeli või meremeeste töö- ja puhketundide protokolli puudumine.

B.   „Põhjendatud aluse” näited laevade kontrollil seoses turvalisusega

| 1. | Inspektor võib esmase sadamariigi kontrolli jooksul leida põhjendatud aluse täiendavateks turvalisuse alasteks kontrollimeetmeteks järgmistel põhjustel:






  1.1. | Rahvusvaheline laeva turvatunnistus ei ole nõuetekohane või on kehtivuse kaotanud. |
| --- | --- | --- |

1.

Inspektor võib esmase sadamariigi kontrolli jooksul leida põhjendatud aluse täiendavateks turvalisuse alasteks kontrollimeetmeteks järgmistel põhjustel:

1.1.

Rahvusvaheline laeva turvatunnistus ei ole nõuetekohane või on kehtivuse kaotanud.

| 1.2. | Laeva turvalisuse tase on madalam kui sadamal. |
| --- | --- |

1.2.

Laeva turvalisuse tase on madalam kui sadamal.

| 1.3. | Laeva turvalisusega seotud õppusi ei ole korraldatud. |
| --- | --- |

1.3.

Laeva turvalisusega seotud õppusi ei ole korraldatud.

| 1.4. | Viimase kümne laeva ja sadama või laeva ja laeva vahelise liidese protokollid ei ole täielikud. |
| --- | --- |

1.4.

Viimase kümne laeva ja sadama või laeva ja laeva vahelise liidese protokollid ei ole täielikud.

| 1.5. | Tõendid või tähelepanekud selle kohta, et laevapere põhiliikmed ei suuda üksteisega suhelda. |
| --- | --- |

1.5.

Tõendid või tähelepanekud selle kohta, et laevapere põhiliikmed ei suuda üksteisega suhelda.

| 1.6. | Uurimisest lähtuv tõendusmaterjal selle kohta, et turvakorralduses esineb tõsiseid puudusi. |
| --- | --- |

1.6.

Uurimisest lähtuv tõendusmaterjal selle kohta, et turvakorralduses esineb tõsiseid puudusi.

| 1.7. | Kolmandatelt isikutelt laekunud teave, näiteks ettekanne või kaebus, mis käsitleb turvalisusega seotud teavet. |
| --- | --- |

1.7.

Kolmandatelt isikutelt laekunud teave, näiteks ettekanne või kaebus, mis käsitleb turvalisusega seotud teavet.

| 1.8. | Laeval on järjestikuselt pikendatud ajutine rahvusvaheline laeva turvatunnistus (ISSC) ning inspektori ametialase arvamuse alusel võib kõnealuse tunnistuse taotlemise põhjuseks olla laeva või laevandusühingu soov vältida SOLAS 74 konventsiooni XI-2 peatüki ning ISPS-koodeksi A osa tingimuste täielikku täitmist pärast esialgse ajutise turvatunnistuse kehtivusaja lõppu. ISPS-koodeksi A osas on täpsustatud asjaolud, millega seoses võib ajutist turvatunnistust väljastada. |
| --- | --- |

1.8.

Laeval on järjestikuselt pikendatud ajutine rahvusvaheline laeva turvatunnistus (ISSC) ning inspektori ametialase arvamuse alusel võib kõnealuse tunnistuse taotlemise põhjuseks olla laeva või laevandusühingu soov vältida SOLAS 74 konventsiooni XI-2 peatüki ning ISPS-koodeksi A osa tingimuste täielikku täitmist pärast esialgse ajutise turvatunnistuse kehtivusaja lõppu. ISPS-koodeksi A osas on täpsustatud asjaolud, millega seoses võib ajutist turvatunnistust väljastada.

| 2. | Kui eespool nimetatud põhjendatud alused on leitud, teavitab inspektor viivitamata turvalisuse eest vastutavat pädevat asutust (välja arvatud juhul, kui inspektor ise on turvakontrolliks nõuetekohaselt volitatud ametnik). Turvalisuse eest vastutav pädev asutus otsustab siis, millised täiendavad kontrollimeetmed on vajalikud, võttes arvesse turvalisuse taset kooskõlas SOLAS 74 konventsiooni XI peatüki reegliga nr 9. |
| --- | --- |

2.

Kui eespool nimetatud põhjendatud alused on leitud, teavitab inspektor viivitamata turvalisuse eest vastutavat pädevat asutust (välja arvatud juhul, kui inspektor ise on turvakontrolliks nõuetekohaselt volitatud ametnik). Turvalisuse eest vastutav pädev asutus otsustab siis, millised täiendavad kontrollimeetmed on vajalikud, võttes arvesse turvalisuse taset kooskõlas SOLAS 74 konventsiooni XI peatüki reegliga nr 9.

| 3. | Eespool nimetamata põhjendatud alused kuuluvad turvakontrolliks nõuetekohaselt volitatud ametniku pädevusse. |
| --- | --- |

3.

Eespool nimetamata põhjendatud alused kuuluvad turvakontrolliks nõuetekohaselt volitatud ametniku pädevusse.

---

(1)  EÜT L 136, 18.5.2001, lK 17. ║.

Kolmapäev, 24. september 2008VI LISA

LAEVAKONTROLLI KORD

(osutatud artikli 15 lõikes 1)

Pariisi memorandumi 1. lisa, „Sadamariigi kontrolli kord”, ja Pariisi memorandumi alljärgnevate juhendite ajakohastatud versioonid:

| — | Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Juhend 33/2000/02: Parvlaevade ja reisilaevade operatiivjuhtimine), |
| --- | --- |

—

Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Juhend 33/2000/02: Parvlaevade ja reisilaevade operatiivjuhtimine),

| — | Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Juhend 35/2002/02: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule elektronkaartide kohta), |
| --- | --- |

—

Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Juhend 35/2002/02: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule elektronkaartide kohta),

| — | Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Juhend 36/2003/08: Suunised elu- ja töötingimuste kontrolliks), |
| --- | --- |

—

Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Juhend 36/2003/08: Suunised elu- ja töötingimuste kontrolliks),

| — | Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Juhend 37/2004/02: Suunised kooskõlas muudetud meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooniga (STCW 78/95)), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Juhend 37/2004/02: Suunised kooskõlas muudetud meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooniga (STCW 78/95)),

| — | Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Juhend 37/2004/05: Suunised töö- ja puhketundide kontrolli kohta), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Juhend 37/2004/05: Suunised töö- ja puhketundide kontrolli kohta),

| — | Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Juhend 37/2004/10: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule julgeolekuaspektide kohta), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Juhend 37/2004/10: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule julgeolekuaspektide kohta),

| — | Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (Juhend 38/2005/02: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule, kes kontrollib reisiinfo salvestit), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (Juhend 38/2005/02: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule, kes kontrollib reisiinfo salvestit),

| — | Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Juhend 38/2005/05: Suunised MARPOL 73/78 I lisa kohta), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Juhend 38/2005/05: Suunised MARPOL 73/78 I lisa kohta),

| — | Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Juhend 38/2005/07: Suunised ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite seisukorra hindamise kava kohta), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Juhend 38/2005/07: Suunised ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite seisukorra hindamise kava kohta),

| — | Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (Juhend 39/2006/01: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule ISM-koodeksi kohta), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (Juhend 39/2006/01: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule ISM-koodeksi kohta),

| — | Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Juhend 39/2006/02: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule GMDSSi kontrolli kohta), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Juhend 39/2006/02: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule GMDSSi kontrolli kohta),

| — | Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Juhend 39/2006/03: Sisenemiskeeldude ja teavitamiste kontrollnimekirja optimeerimine), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Juhend 39/2006/03: Sisenemiskeeldude ja teavitamiste kontrollnimekirja optimeerimine),

| — | Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Juhend 39/2006/10: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule ballastipaakide ja peageneraatori simuleeritud rikke (voolukatkestuse katse) kontrolliks), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Juhend 39/2006/10: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule ballastipaakide ja peageneraatori simuleeritud rikke (voolukatkestuse katse) kontrolliks),

| — | Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Juhend 39/2006/11: Suunised puistlastilaevade ehituse kontrolliks), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Juhend 39/2006/11: Suunised puistlastilaevade ehituse kontrolliks),

| — | Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (Juhend 39/2006/12: Sadamariigi kontrolli ametniku käitumisjuhend). |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (Juhend 39/2006/12: Sadamariigi kontrolli ametniku käitumisjuhend).

| — | Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Juhend 40/2007/04: Tunnustatud organisatsioonide vastutuse hindamise kriteeriumid), |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Juhend 40/2007/04: Tunnustatud organisatsioonide vastutuse hindamise kriteeriumid),

| — | Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Juhend 40/2007/09: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule MARPOL 73/78 VI lisa nõuetest kinnipidamise kontrollimiseks). |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Juhend 40/2007/09: Suunised sadamariigi kontrolli ametnikule MARPOL 73/78 VI lisa nõuetest kinnipidamise kontrollimiseks).

Kolmapäev, 24. september 2008
  VII LISA

LAEVADE LAIENDATUD KONTROLL

(osutatud artiklis 14)

Laiendatud kontroll puudutab eelkõige üldseisukorda allpool loetletud ohualadel:

| — | Dokumentatsioon |
| --- | --- |

—

Dokumentatsioon

| — | Ehituslik seisund |
| --- | --- |

—

Ehituslik seisund

| — | Ilmastikukindlus |
| --- | --- |

—

Ilmastikukindlus

| — | Avariisüsteemid |
| --- | --- |

—

Avariisüsteemid

| — | Raadioside |
| --- | --- |

—

Raadioside

| — | Lastimistoimingud |
| --- | --- |

—

Lastimistoimingud

| — | Tuleohutus |
| --- | --- |

—

Tuleohutus

| — | Häireseadmed |
| --- | --- |

—

Häireseadmed

| — | Elu- ja töötingimused |
| --- | --- |

—

Elu- ja töötingimused

| — | Navigatsiooniseadmed |
| --- | --- |

—

Navigatsiooniseadmed

| — | Päästevahendid |
| --- | --- |

—

Päästevahendid

| — | Ohtlikud kaubad |
| --- | --- |

—

Ohtlikud kaubad

| — | Peajõuseade ja lisaseadmed |
| --- | --- |

—

Peajõuseade ja lisaseadmed

| — | Reostuse vältimine |
| --- | --- |

—

Reostuse vältimine

Lisaks, kui praktilisest otstarbekusest ja inimeste, laeva või sadama ohutusega seotud piirangutest ei tulene teisiti, hõlmab laiendatud kontroll ohualade konkreetsete detailide kontrollimist, mis sõltuvad kontrollitavast laevatüübist, mis on kehtestatud kooskõlas artikli 14 lõikega 3.

Kolmapäev, 24. september 2008VIII LISA

SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD SISSESÕIDUKEELDU ÜHENDUSES ASUVATESSE SADAMATESSE JA ANKRUKOHTADESSE

(osutatud artiklis 16)

| 1. | Kui artikli 16 lõike 1 tingimused on täidetud, teavitavad selle sadama pädevad asutused, kus laev kolmandat korda kinni peeti, kaptenit kirjalikult sellest, et on kavas anda välja sissesõidukeelu korraldus, mida kohaldatakse viivitamata pärast laeva sadamast lahkumist. Sissesõidukeelu korraldust kohaldatakse viivitamata pärast seda, kui laev on kinnipidamist põhjustanud puuduste kõrvaldamise järel sadamast lahkunud. |
| --- | --- |

1.

Kui artikli 16 lõike 1 tingimused on täidetud, teavitavad selle sadama pädevad asutused, kus laev kolmandat korda kinni peeti, kaptenit kirjalikult sellest, et on kavas anda välja sissesõidukeelu korraldus, mida kohaldatakse viivitamata pärast laeva sadamast lahkumist. Sissesõidukeelu korraldust kohaldatakse viivitamata pärast seda, kui laev on kinnipidamist põhjustanud puuduste kõrvaldamise järel sadamast lahkunud.

| 2. | Pädev asutus saadab sissesõidukeelu korralduse koopia ka lipuriigi ametiasutustele, asjassepuutuvale tunnustatud organisatsioonile, muudele liikmesriikidele ning muudele Pariisi memorandumile allakirjutanud riikidele, komisjonile ja Pariisi memorandumi sekretariaadile. Pädev asutus ajakohastab viivitamata ka kontrolliandmebaasi seoses teabega sissesõidukeelu kohta. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus saadab sissesõidukeelu korralduse koopia ka lipuriigi ametiasutustele, asjassepuutuvale tunnustatud organisatsioonile, muudele liikmesriikidele ning muudele Pariisi memorandumile allakirjutanud riikidele, komisjonile ja Pariisi memorandumi sekretariaadile. Pädev asutus ajakohastab viivitamata ka kontrolliandmebaasi seoses teabega sissesõidukeelu kohta.

| 3. | Sissesõidukeelu tühistamiseks peab omanik või kasutaja esitama sissesõidukeelu korralduse andnud liikmesriigi pädevale asutusele ametliku taotluse. Taotlusele tuleb lisada lipuriigi ametiasutuste dokument, mis on antud välja pärast ametiasutuste poolt nõuetekohaselt volitatud ülevaataja kontrollkäiku laeva pardale ning mis tõendab laeva täielikku vastavust konventsioonide kehtivatele sätetele. Lipuriigi ametiasutused esitavad pädevale asutusele tõendusmaterjali selle kohta, et kontrollkäik laevale on toimunud. |
| --- | --- |

3.

Sissesõidukeelu tühistamiseks peab omanik või kasutaja esitama sissesõidukeelu korralduse andnud liikmesriigi pädevale asutusele ametliku taotluse. Taotlusele tuleb lisada lipuriigi ametiasutuste dokument, mis on antud välja pärast ametiasutuste poolt nõuetekohaselt volitatud ülevaataja kontrollkäiku laeva pardale ning mis tõendab laeva täielikku vastavust konventsioonide kehtivatele sätetele. Lipuriigi ametiasutused esitavad pädevale asutusele tõendusmaterjali selle kohta, et kontrollkäik laevale on toimunud.

| 4. | Sissesõidukeelu tühistamise taotlusele tuleb vajadusel lisada ka laeva klassifitseerinud klassifikatsiooniühingu dokument, mis tõendab, et laev vastab nimetatud ühingu poolt sätestatud klassistandarditele, ning mis väljastatakse pärast klassifikatsiooniühingu ülevaataja kontrollkäiku laeva pardale. Klassifikatsiooniühing esitab pädevale asutusele tõendusmaterjali selle kohta, et kontrollkäik laevale on toimunud. |
| --- | --- |

4.

Sissesõidukeelu tühistamise taotlusele tuleb vajadusel lisada ka laeva klassifitseerinud klassifikatsiooniühingu dokument, mis tõendab, et laev vastab nimetatud ühingu poolt sätestatud klassistandarditele, ning mis väljastatakse pärast klassifikatsiooniühingu ülevaataja kontrollkäiku laeva pardale. Klassifikatsiooniühing esitab pädevale asutusele tõendusmaterjali selle kohta, et kontrollkäik laevale on toimunud.

| 5. | Sissesõidukeelu võib tühistada üksnes pärast käesoleva direktiivi artiklis 16 osutatud ajavahemiku möödumist ja laeva uut kontrollimist kokkulepitud sadamas. Kui kokkulepitud sadam asub liikmesriigis, võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus sissesõidukeelu kehtestanud pädeva asutuse taotluse kohaselt lubada laeval siseneda kokkulepitud sadamasse, et teostada uut kontrolli. Sellisel juhul ei toimu sadamas enne sissesõidukeelu korralduse tühistamist mingisuguseid lastimistoiminguid. |
| --- | --- |

5.

Sissesõidukeelu võib tühistada üksnes pärast käesoleva direktiivi artiklis 16 osutatud ajavahemiku möödumist ja laeva uut kontrollimist kokkulepitud sadamas. Kui kokkulepitud sadam asub liikmesriigis, võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus sissesõidukeelu kehtestanud pädeva asutuse taotluse kohaselt lubada laeval siseneda kokkulepitud sadamasse, et teostada uut kontrolli. Sellisel juhul ei toimu sadamas enne sissesõidukeelu korralduse tühistamist mingisuguseid lastimistoiminguid.

| 6. | Kui sissesõidukeelu korralduse väljastamise põhjustanud kinnipidamine oli seotud laeva ehituslike puudustega, võib sissesõidukeelu korralduse väljastanud pädev asutus uue kontrolli ajaks taotleda juurdepääsu teatavatele ruumidele, sealhulgas lastiruumidele ja mahutitele. |
| --- | --- |

6.

Kui sissesõidukeelu korralduse väljastamise põhjustanud kinnipidamine oli seotud laeva ehituslike puudustega, võib sissesõidukeelu korralduse väljastanud pädev asutus uue kontrolli ajaks taotleda juurdepääsu teatavatele ruumidele, sealhulgas lastiruumidele ja mahutitele.

| 7. | Uue kontrolli viib läbi sissesõidukeelu korralduse väljaandnud liikmesriigi pädev asutus või sihtsadama pädev asutus kokkuleppel sissesõidukeelu korralduse väljaandnud liikmesriigi pädeva asutusega. Pädev asutus võib korduvaks kontrolliks taotleda kuni 14 päeva pikkust etteteatamisaega. Asjaomasele liikmesriigile esitatakse tõendusmaterjal selle kohta, et laev vastab täielikult konventsioonide kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

7.

Uue kontrolli viib läbi sissesõidukeelu korralduse väljaandnud liikmesriigi pädev asutus või sihtsadama pädev asutus kokkuleppel sissesõidukeelu korralduse väljaandnud liikmesriigi pädeva asutusega. Pädev asutus võib korduvaks kontrolliks taotleda kuni 14 päeva pikkust etteteatamisaega. Asjaomasele liikmesriigile esitatakse tõendusmaterjal selle kohta, et laev vastab täielikult konventsioonide kohaldatavatele nõuetele.

| 8. | Uus kontrollimine hõlmab laiendatud kontrolli, mis peab sisaldama vähemalt VII lisa asjakohaseid punkte. |
| --- | --- |

8.

Uus kontrollimine hõlmab laiendatud kontrolli, mis peab sisaldama vähemalt VII lisa asjakohaseid punkte.

| 9. | Kõik selle laiendatud kontrolli kulud kannab laeva omanik või kasutaja. |
| --- | --- |

9.

Kõik selle laiendatud kontrolli kulud kannab laeva omanik või kasutaja.

| 10. | Kui laiendatud kontrolli tulemused vastavalt VII lisale liikmesriiki rahuldavad, tuleb sissesõidukeeld tühistada ja laeva omavat laevaühingut sellest kirjalikult teavitada. |
| --- | --- |

10.

Kui laiendatud kontrolli tulemused vastavalt VII lisale liikmesriiki rahuldavad, tuleb sissesõidukeeld tühistada ja laeva omavat laevaühingut sellest kirjalikult teavitada.

| 11. | Pädev asutus teavitab otsusest kirjalikult ka lipuriigi ametiasutusi, asjassepuutuvat klassifikatsiooniühingut, muid liikmesriike, muid Pariisi memorandumile allakirjutanud riike, komisjoni ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sekretariaati. Pädev asutus peab viivitamata ajakohastama ka kontrolliandmebaasi seoses teabega sissesõidukeelu tühistamise kohta. |
| --- | --- |

11.

Pädev asutus teavitab otsusest kirjalikult ka lipuriigi ametiasutusi, asjassepuutuvat klassifikatsiooniühingut, muid liikmesriike, muid Pariisi memorandumile allakirjutanud riike, komisjoni ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sekretariaati. Pädev asutus peab viivitamata ajakohastama ka kontrolliandmebaasi seoses teabega sissesõidukeelu tühistamise kohta.

| 12. | Andmed laevade kohta, millele on kehtestatud sissesõidukeeld ühenduses asuvatesse sadamatesse, tuleb teha kättesaadavaks kontrolliandmebaasi kaudu ning avaldada kooskõlas artikli 26 ning XIII lisa sätetega. |
| --- | --- |

12.

Andmed laevade kohta, millele on kehtestatud sissesõidukeeld ühenduses asuvatesse sadamatesse, tuleb teha kättesaadavaks kontrolliandmebaasi kaudu ning avaldada kooskõlas artikli 26 ning XIII lisa sätetega.

Kolmapäev, 24. september 2008IX LISA

KONTROLLAKT

(osutatud artiklis 17)

Kontrollakt peab sisaldama vähemalt järgmisi punkte.

I.   Üldist

| 1. | Akti koostanud pädev asutus |
| --- | --- |

1.

Akti koostanud pädev asutus

| 2. | Kontrollimise kuupäev ja koht |
| --- | --- |

2.

Kontrollimise kuupäev ja koht

| 3. | Kontrollitud laeva nimi |
| --- | --- |

3.

Kontrollitud laeva nimi

| 4. | Lipuriik |
| --- | --- |

4.

Lipuriik

| 5. | Laeva liik (nagu see on nimetatud meresõiduohutuse korralduse tunnistuses) |
| --- | --- |

5.

Laeva liik (nagu see on nimetatud meresõiduohutuse korralduse tunnistuses)

| 6. | IMO identifitseerimisnumber |
| --- | --- |

6.

IMO identifitseerimisnumber

| 7. | Kutsung |
| --- | --- |

7.

Kutsung

| 8. | Tonnaaž (gt) |
| --- | --- |

8.

Tonnaaž (gt)

| 9. | Kandevõime (vajaduse korral) |
| --- | --- |

9.

Kandevõime (vajaduse korral)

| 10. | Ehitamisaasta, nagu see on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud kuupäeva alusel |
| --- | --- |

10.

Ehitamisaasta, nagu see on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud kuupäeva alusel

| 11. | Vastavalt vajadusele klassifikatsiooniühing või -ühingud ning mis tahes muu organisatsioonid, kes on väljastanud sellele laevale klassifikatsioonitunnistused, kui need on olemas |
| --- | --- |

11.

Vastavalt vajadusele klassifikatsiooniühing või -ühingud ning mis tahes muu organisatsioonid, kes on väljastanud sellele laevale klassifikatsioonitunnistused, kui need on olemas

| 12. | Tunnustatud organisatsioon või tunnustatud organisatsioonid ja/või muud isikud, kes on vastavalt kohaldatavatele konventsioonidele lipuriigi nimel sellele laevale tunnistusi välja andnud |
| --- | --- |

12.

Tunnustatud organisatsioon või tunnustatud organisatsioonid ja/või muud isikud, kes on vastavalt kohaldatavatele konventsioonidele lipuriigi nimel sellele laevale tunnistusi välja andnud

| 13. | Laevaühingu või laeva kasutaja nimi ja aadress |
| --- | --- |

13.

Laevaühingu või laeva kasutaja nimi ja aadress

| 14. | Lahtisi vedelikke või puistlasti vedavate laevade puhul laeva valiku eest vastutava prahtija nimi ja aadress ning prahiliik |
| --- | --- |

14.

Lahtisi vedelikke või puistlasti vedavate laevade puhul laeva valiku eest vastutava prahtija nimi ja aadress ning prahiliik

| 15. | Kontrollakti lõpetamise kuupäev |
| --- | --- |

15.

Kontrollakti lõpetamise kuupäev

| 16. | Märge selle kohta, et üksikasjalik teave kontrollimise või kinnipidamise kohta võidakse avaldada |
| --- | --- |

16.

Märge selle kohta, et üksikasjalik teave kontrollimise või kinnipidamise kohta võidakse avaldada

II.   Kontrollimisega seotud andmed

| 1. | Asjakohaste konventsioonide alusel välja antud tunnistused, sh väljaandmiskuupäev ja kehtivuse kuupäev, need välja andnud organisatsioon või ametiasutus |
| --- | --- |

1.

Asjakohaste konventsioonide alusel välja antud tunnistused, sh väljaandmiskuupäev ja kehtivuse kuupäev, need välja andnud organisatsioon või ametiasutus

| 2. | Laeva osad, mida kontrolliti (kui tegemist oli üksikasjalikuma või laiendatud kontrolliga) |
| --- | --- |

2.

Laeva osad, mida kontrolliti (kui tegemist oli üksikasjalikuma või laiendatud kontrolliga)

| 3. | Viimase vaheülevaatuse või iga-aastase ülevaatuse või korralise ülevaatuse sadam ja kuupäev ning ülevaatuse läbiviinud organisatsiooni nimi. |
| --- | --- |

3.

Viimase vaheülevaatuse või iga-aastase ülevaatuse või korralise ülevaatuse sadam ja kuupäev ning ülevaatuse läbiviinud organisatsiooni nimi.

| 4. | Kontrolli liik (kontroll, üksikasjalikum kontroll, laiendatud kontroll) |
| --- | --- |

4.

Kontrolli liik (kontroll, üksikasjalikum kontroll, laiendatud kontroll)

| 5. | Puuduste laad |
| --- | --- |

5.

Puuduste laad

| 6. | Võetud meetmed. |
| --- | --- |

6.

Võetud meetmed.

III.   Lisateave kinnipidamise korral

| 1. | Kinnipidamiskorralduse kuupäev |
| --- | --- |

1.

Kinnipidamiskorralduse kuupäev

| 2. | Kinnipidamiskorralduse tühistamise kuupäev |
| --- | --- |

2.

Kinnipidamiskorralduse tühistamise kuupäev

| 3. | Kinnipidamiskorralduse aluseks olevate puuduste laad (vajadusel viited konventsioonidele) |
| --- | --- |

3.

Kinnipidamiskorralduse aluseks olevate puuduste laad (vajadusel viited konventsioonidele)

| 4. | Vajadusel märge selle kohta, kas asjaomase ülevaatuse korraldanud tunnustatud organisatsioon või eraõiguslik asutus vastutab nende puuduste eest, mis üksi või teistega koos tõid kaasa kinnipidamise |
| --- | --- |

4.

Vajadusel märge selle kohta, kas asjaomase ülevaatuse korraldanud tunnustatud organisatsioon või eraõiguslik asutus vastutab nende puuduste eest, mis üksi või teistega koos tõid kaasa kinnipidamise

| 5. | Võetud meetmed. |
| --- | --- |

5.

Võetud meetmed.

Kolmapäev, 24. september 2008X LISA

LAEVA KINNIPIDAMISE KRITEERIUMID

(osutatud artikli 19 lõikes 3)

SISSEJUHATUS

Enne seda, kui inspektor määrab, kas kontrolli käigus avastatud puudused annavad aluse laeva kinnipidamiseks, peab ta kohaldama punktides 1 ja 2 nimetatud kriteeriume.

Punktis 3 on näited puuduste kohta, mis iseenesest võivad anda aluse laeva kinnipidamiseks (vt artikli 19 lõige 4).

Kui kinnipidamise aluseks on teel sadamasse õnnestusjuhtumi tagajärjel saadud laeva vigastused, ei anta kinnipidamiskorraldust, eeldusel et:

| a) | on kohaselt arvestatud SOLAS 74 konventsiooni eeskirja I/11(c) nõudeid, mis puudutavad teatamist lipuriigi ametiasutustele, määratud ülevaatajale või tunnustatud organisatsioonile, kes vastutab asjakohase tunnistuse väljaandmise eest; |
| --- | --- |

a)

on kohaselt arvestatud SOLAS 74 konventsiooni eeskirja I/11(c) nõudeid, mis puudutavad teatamist lipuriigi ametiasutustele, määratud ülevaatajale või tunnustatud organisatsioonile, kes vastutab asjakohase tunnistuse väljaandmise eest;

| b) | enne sadamasse sisenemist on kapten või laeva omanik esitanud sadamariigi kontrolli asutusele üksikasjad toimunud õnnetuse ja saadud vigastuste kohta ning teabe nõutava lipuriigi ametiasutuste teavitamise kohta; |
| --- | --- |

b)

enne sadamasse sisenemist on kapten või laeva omanik esitanud sadamariigi kontrolli asutusele üksikasjad toimunud õnnetuse ja saadud vigastuste kohta ning teabe nõutava lipuriigi ametiasutuste teavitamise kohta;

| c) | laev võtab asutust rahuldaval viisil kohased vigastuste kõrvaldamise meetmed ja |
| --- | --- |

c)

laev võtab asutust rahuldaval viisil kohased vigastuste kõrvaldamise meetmed ja

| d) | saanud teate vigastuste kõrvaldamise kohta, on asutus taganud, et ohutust, tervist või keskkonda selgelt ohustanud puudused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

d)

saanud teate vigastuste kõrvaldamise kohta, on asutus taganud, et ohutust, tervist või keskkonda selgelt ohustanud puudused on kõrvaldatud.

1.   PÕHIKRITEERIUMID

Oma ametialase arvamuse kujundamisel laeva kinnipidamise kohta peab inspektor kohaldama järgmisi kriteeriume:

Ajastus:

Laevad, mille merel sõitmine on ohtlik, tuleb kinni pidada pärast esimest kontrolli, olenemata sellest, kui kaua laev sadamas seisab.

Kriteerium:

| | Laev peetakse kinni, kui selle puudused on nii tõsised, et inspektor tuleb enne laeva väljasõitu veenduma, et need puudused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

Laev peetakse kinni, kui selle puudused on nii tõsised, et inspektor tuleb enne laeva väljasõitu veenduma, et need puudused on kõrvaldatud.

| | Puuduste tõsidust mõõdetakse sellega, kas inspektor peab tulema laevale tagasi. Kuid sellist kohustust ei kehtestata igal juhtumil. See tähendab, et asutus peab mingil moel ja eelistatavalt uue külastusega tõendama, et puudused on enne väljasõitu kõrvaldatud. |
| --- | --- |

Puuduste tõsidust mõõdetakse sellega, kas inspektor peab tulema laevale tagasi. Kuid sellist kohustust ei kehtestata igal juhtumil. See tähendab, et asutus peab mingil moel ja eelistatavalt uue külastusega tõendama, et puudused on enne väljasõitu kõrvaldatud.

2.   PÕHIKRITEERIUMIDE KOHALDAMINE

Kui otsustatakse, kas laeval avastatud puudused on piisavalt tõsised selle kinni pidamiseks, peab inspektor hindama, kas:

| 1. | laeval on asjakohased ja kehtivad dokumendid; |
| --- | --- |

1.

laeval on asjakohased ja kehtivad dokumendid;

| 2. | laeval on minimaalse ohutu mehitamise tunnistusega nõutav laevapere. |
| --- | --- |

2.

laeval on minimaalse ohutu mehitamise tunnistusega nõutav laevapere.

Edasi peab inspektor kontrollimise käigus hindama, kas laev ja/või laevapere on suuteline:

| 3. | tagama ohutuse järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

3.

tagama ohutuse järgmise reisi jooksul;

| 4. | ohutult käsitsema, vedama ja jälgima lasti järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

4.

ohutult käsitsema, vedama ja jälgima lasti järgmise reisi jooksul;

| 5. | töötama järgmise reisi jooksul ohutult masinaruumis; |
| --- | --- |

5.

töötama järgmise reisi jooksul ohutult masinaruumis;

| 6. | tagama nõuetekohase käikuvuse ja juhitavuse järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

6.

tagama nõuetekohase käikuvuse ja juhitavuse järgmise reisi jooksul;

| 7. | kustutama tõhusalt tuld mis tahes laeva osas, kui see on vajalik järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

7.

kustutama tõhusalt tuld mis tahes laeva osas, kui see on vajalik järgmise reisi jooksul;

| 8. | lahkuma kiiresti ja ohutult laevalt ning korraldama päästetöid, kui see on vajalik järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

8.

lahkuma kiiresti ja ohutult laevalt ning korraldama päästetöid, kui see on vajalik järgmise reisi jooksul;

| 9. | vältima keskkonnareostust järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

9.

vältima keskkonnareostust järgmise reisi jooksul;

| 10. | säilitama piisava püstuvuse järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

10.

säilitama piisava püstuvuse järgmise reisi jooksul;

| 11. | säilitama piisava vettpidavuse järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

11.

säilitama piisava vettpidavuse järgmise reisi jooksul;

| 12. | pidama sidet hädaolukorras, kui see on vajalik järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

12.

pidama sidet hädaolukorras, kui see on vajalik järgmise reisi jooksul;

| 13. | tagama laeval ohutud ja tervist säästvad tingimused järgmise reisi jooksul; |
| --- | --- |

13.

tagama laeval ohutud ja tervist säästvad tingimused järgmise reisi jooksul;

| 14. | andma õnnetuse korral nii palju teavet, kui võimalik. |
| --- | --- |

14.

andma õnnetuse korral nii palju teavet, kui võimalik.

Kui vastus mis tahes hindamisküsimusele on eitav, tuleb kõiki avastatud puudusi arvesse võttes tõsiselt kaaluda laeva kinnipidamist. Mitu vähemtõsist puudust võivad samuti õigustada laeva kinnipidamist.

3.   Inspektori abistamiseks nende suuniste kasutamisel esitatakse järgnevalt asjakohaste konventsioonide ja/või koodeksite kaupa rühmitatud puuduste loetelu, mida loetakse nii tõsiseks, et need võivad õigustada laeva kinnipidamist. See loetelu ei ole ammendav.

3.1.   Üldine

Asjakohaste õigusaktidega nõutavate kehtivate tunnistuste ja dokumentide puudumine. Kuid asjakohaste konventsiooniga mitte ühinenud või muud asjakohast õigusakti mitte rakendanud riigi lipu all sõitvad laevad ei pea omama konventsiooni või muude asjakohaste õigusaktidega sätestatud tunnistusi. Seega ei anna nõutavate tunnistuste puudumine põhjust laeva kinnipidamiseks; kuid „mittesoodsama kohtlemise” sätte kohaldamisel on nõutav, et laev oleks sätetega olulises vastavuses enne mereleminekut.

3.2.   SOLAS 74 konventsiooni alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Häired peajõuseadmete ja teiste oluliste masinate ning elektriseadmete nõuetekohases töös. |
| --- | --- |

1.

Häired peajõuseadmete ja teiste oluliste masinate ning elektriseadmete nõuetekohases töös.

| 2. | Masinaruumi ebapiisav puhtus, liiga palju nafta-vee segu pilssides, torude ja masinaruumi väljalasketorude isolatsioon on naftaga reostunud, pilsipumbaseadmete mittenõuetekohane töötamine. |
| --- | --- |

2.

Masinaruumi ebapiisav puhtus, liiga palju nafta-vee segu pilssides, torude ja masinaruumi väljalasketorude isolatsioon on naftaga reostunud, pilsipumbaseadmete mittenõuetekohane töötamine.

| 3. | Häired tagavarageneraatori, valgustuse, akude ja lülitite nõuetekohases töös. |
| --- | --- |

3.

Häired tagavarageneraatori, valgustuse, akude ja lülitite nõuetekohases töös.

| 4. | Häired pea- ja lisajuhtimisseadme nõuetekohases töös. |
| --- | --- |

4.

Häired pea- ja lisajuhtimisseadme nõuetekohases töös.

| 5. | Isikupäästevahendite, päästepaatide või -parvede ja veeskamisseadmete puudumine, nappus või oluline lagunemine. |
| --- | --- |

5.

Isikupäästevahendite, päästepaatide või -parvede ja veeskamisseadmete puudumine, nappus või oluline lagunemine.

| 6. | Tulekahju avastamissüsteemide, tuletõrjesignalisatsiooni, tuletõrjevahendite, kinnitatud tulekustutussüsteemide, ventilatsiooniventiilide, tulekustutite, kiirelt sulguvate seadmete puudumine, mittevastavus või oluline lagunemine sellisel määral, et need ei vasta kavandatud kasutamisele. |
| --- | --- |

6.

Tulekahju avastamissüsteemide, tuletõrjesignalisatsiooni, tuletõrjevahendite, kinnitatud tulekustutussüsteemide, ventilatsiooniventiilide, tulekustutite, kiirelt sulguvate seadmete puudumine, mittevastavus või oluline lagunemine sellisel määral, et need ei vasta kavandatud kasutamisele.

| 7. | Tankerite lastiteki piirkonna tulekaitse puudumine, oluline lagunemine või häired selle nõuetekohases töös. |
| --- | --- |

7.

Tankerite lastiteki piirkonna tulekaitse puudumine, oluline lagunemine või häired selle nõuetekohases töös.

| 8. | Valgussignalisatsiooni, signaalkujundite või helisignalisatsiooni puudumine, mittevastavus või oluline lagunemine. |
| --- | --- |

8.

Valgussignalisatsiooni, signaalkujundite või helisignalisatsiooni puudumine, mittevastavus või oluline lagunemine.

| 9. | Hädaolukorra ja turvalisusteadete edastamiseks vajalike raadioseadmete puudumine või häired nõuetekohases töös. |
| --- | --- |

9.

Hädaolukorra ja turvalisusteadete edastamiseks vajalike raadioseadmete puudumine või häired nõuetekohases töös.

| 10. | Navigatsioonivahendite puudumine või häired nõuetekohases töös, võttes arvesse SOLAS 74 konventsiooni eeskirja nr V/16.2. |
| --- | --- |

10.

Navigatsioonivahendite puudumine või häired nõuetekohases töös, võttes arvesse SOLAS 74 konventsiooni eeskirja nr V/16.2.

| 11. | Ajakohastatud merekaartide ja/või kavandatava reisi jaoks vajalike muude asjakohaste meretrükiste puudumine, võttes arvesse, et kaartide asemel võib kasutada ametlikke andmeid käsitlevat tüübikinnitusega elektronkaartide kuva- ja infosüsteemi (ECDIS). |
| --- | --- |

11.

Ajakohastatud merekaartide ja/või kavandatava reisi jaoks vajalike muude asjakohaste meretrükiste puudumine, võttes arvesse, et kaartide asemel võib kasutada ametlikke andmeid käsitlevat tüübikinnitusega elektronkaartide kuva- ja infosüsteemi (ECDIS).

| 12. | Lastipumbaruumide sädemekindla tõmbeventilatsiooni puudumine. |
| --- | --- |

12.

Lastipumbaruumide sädemekindla tõmbeventilatsiooni puudumine.

| 13. | Tõsised puudused toimimistingimustes, nagu neid kirjeldatakse Pariisi memorandumi 1. lisa osas 5.5. |
| --- | --- |

13.

Tõsised puudused toimimistingimustes, nagu neid kirjeldatakse Pariisi memorandumi 1. lisa osas 5.5.

| 14. | Laevapere liikmete arvu, koostise või pädevuse mittevastavus ohutu mehitamise tunnistusele. |
| --- | --- |

14.

Laevapere liikmete arvu, koostise või pädevuse mittevastavus ohutu mehitamise tunnistusele.

| 15. | SOLAS 74 XI peatüki 2. eeskirjale vastava laiendatud kontrolli programmi teostamatajätmine. |
| --- | --- |

15.

SOLAS 74 XI peatüki 2. eeskirjale vastava laiendatud kontrolli programmi teostamatajätmine.

3.3.   IBC koodeksi alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Sobivuse tunnistuses märkimata aine vedu või teabe puudumine lasti kohta. |
| --- | --- |

1.

Sobivuse tunnistuses märkimata aine vedu või teabe puudumine lasti kohta.

| 2. | Kõrgsurve ohutusseadised puuduvad või on kahjustatud. |
| --- | --- |

2.

Kõrgsurve ohutusseadised puuduvad või on kahjustatud.

| 3. | Elektriseadmed ei ole sädemeohutud või ei vasta koodeksi nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Elektriseadmed ei ole sädemeohutud või ei vasta koodeksi nõuetele.

| 4. | Süttimisallikad ohtlikes kohtades. |
| --- | --- |

4.

Süttimisallikad ohtlikes kohtades.

| 5. | Erinõuete rikkumised. |
| --- | --- |

5.

Erinõuete rikkumised.

| 6. | Paagi maksimaalse lastikoguse ületamine. |
| --- | --- |

6.

Paagi maksimaalse lastikoguse ületamine.

| 7. | Riskitoodete puhul ebapiisav kuumakaitse. |
| --- | --- |

7.

Riskitoodete puhul ebapiisav kuumakaitse.

3.4.   IGC koodeksi alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Sobivuse tunnistuses märkimata aine vedu või teabe puudumine lasti kohta. |
| --- | --- |

1.

Sobivuse tunnistuses märkimata aine vedu või teabe puudumine lasti kohta.

| 2. | Elu-, olme- ja teenindusruumide sulgemisseadmete puudumine. |
| --- | --- |

2.

Elu-, olme- ja teenindusruumide sulgemisseadmete puudumine.

| 3. | Vahesein ei ole gaasikindel. |
| --- | --- |

3.

Vahesein ei ole gaasikindel.

| 4. | Defektsed õhulukud. |
| --- | --- |

4.

Defektsed õhulukud.

| 5. | Puuduvad või defektsed kiiresti sulguvad ventiilid. |
| --- | --- |

5.

Puuduvad või defektsed kiiresti sulguvad ventiilid.

| 6. | Puuduvad või defektsed kaitseventiilid. |
| --- | --- |

6.

Puuduvad või defektsed kaitseventiilid.

| 7. | Elektriseadmed ei ole sisemuselt ohutud või ei vasta koodeksi nõuetele. |
| --- | --- |

7.

Elektriseadmed ei ole sisemuselt ohutud või ei vasta koodeksi nõuetele.

| 8. | Lastiruumide ventilaatorid ei tööta. |
| --- | --- |

8.

Lastiruumide ventilaatorid ei tööta.

| 9. | Lastipaakide survesignalisatsioon ei tööta. |
| --- | --- |

9.

Lastipaakide survesignalisatsioon ei tööta.

| 10. | Defektne gaasi tuvastamise ja/või mürgise gaasi tuvastamise seade. |
| --- | --- |

10.

Defektne gaasi tuvastamise ja/või mürgise gaasi tuvastamise seade.

| 11. | Inhibeeritavate ainete vedu kehtiva inhibiitori tunnistuseta. |
| --- | --- |

11.

Inhibeeritavate ainete vedu kehtiva inhibiitori tunnistuseta.

3.5.   Laadungimärgi konventsiooni alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Märkimisväärse suurusega kahjustatud või roostetanud alad või tekkide või laevakere plaadistuse ja selle tugevduskonstruktsioonide piting, mis mõjutavad meresõidukõlblikkust või lastide kohalikku paigutamisvõimet, kui ei ole tehtud nõuetekohast ajutist remonti, et sõita sadamasse, kus tehakse püsiremont. |
| --- | --- |

1.

Märkimisväärse suurusega kahjustatud või roostetanud alad või tekkide või laevakere plaadistuse ja selle tugevduskonstruktsioonide piting, mis mõjutavad meresõidukõlblikkust või lastide kohalikku paigutamisvõimet, kui ei ole tehtud nõuetekohast ajutist remonti, et sõita sadamasse, kus tehakse püsiremont.

| 2. | Ebapiisava püstuvuse tunnustatud juhtum. |
| --- | --- |

2.

Ebapiisava püstuvuse tunnustatud juhtum.

| 3. | Piisava ja usaldusväärse teabe puudumine heakskiidetud kujul, mis võimaldaks kaptenil kiiresti ja lihtsalt korraldada oma laeva lastimine ja ballastimine selliselt, et oleks ohutu püstuvus kogu reisi ja selle erinevate tingimuste ajal ning igasugused vastuvõetamatud pinged laevakonstruktsioonides oleksid välditud. |
| --- | --- |

3.

Piisava ja usaldusväärse teabe puudumine heakskiidetud kujul, mis võimaldaks kaptenil kiiresti ja lihtsalt korraldada oma laeva lastimine ja ballastimine selliselt, et oleks ohutu püstuvus kogu reisi ja selle erinevate tingimuste ajal ning igasugused vastuvõetamatud pinged laevakonstruktsioonides oleksid välditud.

| 4. | Sulgemisseadmete, luugi sulgemissüsteemi ja veekindlate uste puudumine, oluline lagunemine või defektsus. |
| --- | --- |

4.

Sulgemisseadmete, luugi sulgemissüsteemi ja veekindlate uste puudumine, oluline lagunemine või defektsus.

| 5. | Ülekoormus. |
| --- | --- |

5.

Ülekoormus.

| 6. | Süvisemärk puudub või see ei ole loetav. |
| --- | --- |

6.

Süvisemärk puudub või see ei ole loetav.

3.6.   MARPOL konventsiooni I lisa alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Naftat sisaldava vee filtreerimisseadmete, naftaheitmete seire- ja kontrollisüsteemi või 15-ppm signalisatsioonisüsteemi puudumine, oluline lagunemine või häired nõuetekohases töös. |
| --- | --- |

1.

Naftat sisaldava vee filtreerimisseadmete, naftaheitmete seire- ja kontrollisüsteemi või 15-ppm signalisatsioonisüsteemi puudumine, oluline lagunemine või häired nõuetekohases töös.

| 2. | Sette- ja/või kõntsapaakide vabast mahtuvusest ei piisa kavandatud reisiks. |
| --- | --- |

2.

Sette- ja/või kõntsapaakide vabast mahtuvusest ei piisa kavandatud reisiks.

| 3. | Puudub naftaraamat. |
| --- | --- |

3.

Puudub naftaraamat.

| 4. | Loata ehitatud heite möödaviik. |
| --- | --- |

4.

Loata ehitatud heite möödaviik.

| 5. | Tehnilise ülevaatuse toimik puudub või ei ole kooskõlas MARPOL 73/78 konventsiooni eeskirja 13G punkti 3 alapunktiga b. |
| --- | --- |

5.

Tehnilise ülevaatuse toimik puudub või ei ole kooskõlas MARPOL 73/78 konventsiooni eeskirja 13G punkti 3 alapunktiga b.

3.7.   MARPOL 73/78 konventsiooni II lisa alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Valjuhääldiside käsiraamatu puudumine. |
| --- | --- |

1.

Valjuhääldiside käsiraamatu puudumine.

| 2. | Last ei ole kategooriasse rühmitatud. |
| --- | --- |

2.

Last ei ole kategooriasse rühmitatud.

| 3. | Puudub lastiraamat. |
| --- | --- |

3.

Puudub lastiraamat.

| 4. | Mittenõuetekohane või asjakohaselt muutmata tunnistusega naftataoliste ainete vedu. |
| --- | --- |

4.

Mittenõuetekohane või asjakohaselt muutmata tunnistusega naftataoliste ainete vedu.

| 5. | Loata ehitatud heite möödaviik. |
| --- | --- |

5.

Loata ehitatud heite möödaviik.

3.8.   MARPOL 73/78 konventsiooni V lisa alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Prügimajanduse kava puudub. |
| --- | --- |

1.

Prügimajanduse kava puudub.

| 2. | Prügiregister ei ole kättesaadav. |
| --- | --- |

2.

Prügiregister ei ole kättesaadav.

| 3. | Laevapere ei ole teadlik prügimajanduse kava kohastest prügi kõrvaldamise nõuetest. |
| --- | --- |

3.

Laevapere ei ole teadlik prügimajanduse kava kohastest prügi kõrvaldamise nõuetest.

3.9.   STCW konventsiooni ning direktiivi 2001/25/EÜ alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Meremeestel, kellel on kohustus omada tunnistust, puudub kohane tunnistus, kehtiv vabastus või dokument selle kohta, et lipuriigi ametiasutustele on esitatud sobivustunnistuse saamise taotlus. |
| --- | --- |

1.

Meremeestel, kellel on kohustus omada tunnistust, puudub kohane tunnistus, kehtiv vabastus või dokument selle kohta, et lipuriigi ametiasutustele on esitatud sobivustunnistuse saamise taotlus.

| 2. | Tõendid selle kohta, et tunnistus on omandatud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole isik, kellele kõnealune tunnistus algselt välja anti. |
| --- | --- |

2.

Tõendid selle kohta, et tunnistus on omandatud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole isik, kellele kõnealune tunnistus algselt välja anti.

| 3. | Lipuriigi ametiasutuste kohaldatavad ohutu mehitamise nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

3.

Lipuriigi ametiasutuste kohaldatavad ohutu mehitamise nõuded ei ole täidetud.

| 4. | Navigatsiooni- või masinavahi korraldus ei vasta lipuriigi ametiasutuste määratud nõuetele. |
| --- | --- |

4.

Navigatsiooni- või masinavahi korraldus ei vasta lipuriigi ametiasutuste määratud nõuetele.

| 5. | Vahis puudub pädev isik, kes töötaks seadmetega, mis on olulised ohutuks meresõiduks, ohutuks raadioühenduseks või merereostuse vältimiseks. |
| --- | --- |

5.

Vahis puudub pädev isik, kes töötaks seadmetega, mis on olulised ohutuks meresõiduks, ohutuks raadioühenduseks või merereostuse vältimiseks.

| 6. | Ei suudeta tõestada meremeeste erialaseid oskusi, mis on vajalikud laevaohutuse ja reostuse vältimise alaste ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

6.

Ei suudeta tõestada meremeeste erialaseid oskusi, mis on vajalikud laevaohutuse ja reostuse vältimise alaste ülesannete täitmiseks.

| 7. | Reisi alguses ei suudeta määrata esimesse vahikorda ning järgnevatesse vahikordadesse isikuid, kes oleksid piisavalt väljapuhanud ja muidu sobivad teenistusülesande täitmiseks. |
| --- | --- |

7.

Reisi alguses ei suudeta määrata esimesse vahikorda ning järgnevatesse vahikordadesse isikuid, kes oleksid piisavalt väljapuhanud ja muidu sobivad teenistusülesande täitmiseks.

3.10.   ILO konventsiooni alla kuuluvad valdkonnad

| 1. | Toitu ei piisa reisiks järgmisesse sadamasse. |
| --- | --- |

1.

Toitu ei piisa reisiks järgmisesse sadamasse.

| 2. | Joogivett ei piisa reisiks järgmisesse sadamasse. |
| --- | --- |

2.

Joogivett ei piisa reisiks järgmisesse sadamasse.

| 3. | Äärmiselt ebasanitaarsed tingimused laeval. |
| --- | --- |

3.

Äärmiselt ebasanitaarsed tingimused laeval.

| 4. | Võimaliku väga madala temperatuuriga piirkondades seilaval laeval puudub elu- ja olmeruumides küte. |
| --- | --- |

4.

Võimaliku väga madala temperatuuriga piirkondades seilaval laeval puudub elu- ja olmeruumides küte.

| 5. | Laeva elu- ja olmeruumides on ebapiisav ventilatsioon. |
| --- | --- |

5.

Laeva elu- ja olmeruumides on ebapiisav ventilatsioon.

| 6. | Koridorides ning elu- ja olmeruumides on palju prügi, tõkestavaid seadmeid või lasti või on seal muud ohtlikud tingimused. |
| --- | --- |

6.

Koridorides ning elu- ja olmeruumides on palju prügi, tõkestavaid seadmeid või lasti või on seal muud ohtlikud tingimused.

| 7. | On olemas selged tõendid, et vahitüürimehe ning teiste esimese vahikorra või järgnevate vahikordade ajal valves olevate laevapere liikmete tööalast tõhusust vähendab üleväsimus. |
| --- | --- |

7.

On olemas selged tõendid, et vahitüürimehe ning teiste esimese vahikorra või järgnevate vahikordade ajal valves olevate laevapere liikmete tööalast tõhusust vähendab üleväsimus.

3.11.   Valdkonnad, mis ei õigusta kinnipidamist, kuid näiteks lastimistoimingud tuleb peatada.

Häireid inertgaasisüsteemi, lastiga seotud vahendite või masinate nõuetekohases töös (või hoolduses) loetakse lastimistoimingute peatamise piisavaks aluseks.

Kolmapäev, 24. september 2008XI LISA

INSPEKTORITE MIINIMUMKRITEERIUMID

(osutatud artikli 22 lõigetes 1 ja 5)

| 1. | Inspektoritel peavad olema asjakohased teoreetilised teadmised ning praktilised kogemused laevade ja nende kasutamise valdkonnas. Nad peavad olema pädevad konventsioonide nõuete ja asjakohase sadamariigi kontrollikorra täitmise tagamises. Kõnealused teadmised ja kõnealune pädevus rahvusvaheliste ja ühenduse nõuete täitmise tagamiseks peavad olema omandatud dokumenteeritud koolitusprogrammide raames. |
| --- | --- |

1.

Inspektoritel peavad olema asjakohased teoreetilised teadmised ning praktilised kogemused laevade ja nende kasutamise valdkonnas. Nad peavad olema pädevad konventsioonide nõuete ja asjakohase sadamariigi kontrollikorra täitmise tagamises. Kõnealused teadmised ja kõnealune pädevus rahvusvaheliste ja ühenduse nõuete täitmise tagamiseks peavad olema omandatud dokumenteeritud koolitusprogrammide raames.

| 2. | Inspektorid peavad vähemalt kas:






  a) | omama asjaomast merendusinstitutsiooni kvalifikatsiooni ja meresõidukogemust diplomeeritud laevaohvitserina, kellel on või on olnud kehtiv STCW eeskirja II/2 või III/2 kohane pädevustunnistus, mis on ilma piiranguteta navigeerimispiirkonna või peamasinate efektiivse koguvõimsuse või mahutavuse suhtes; või |
| --- | --- | --- |

2.

Inspektorid peavad vähemalt kas:

a)

omama asjaomast merendusinstitutsiooni kvalifikatsiooni ja meresõidukogemust diplomeeritud laevaohvitserina, kellel on või on olnud kehtiv STCW eeskirja II/2 või III/2 kohane pädevustunnistus, mis on ilma piiranguteta navigeerimispiirkonna või peamasinate efektiivse koguvõimsuse või mahutavuse suhtes; või

| b) | olema sooritanud laevainseneri, mehaaniku või merendusega seotud mehaaniku eksami, mida pädev asutus on tunnustanud, ja töötanud vastaval alal vähemalt viis aastat; või |
| --- | --- |

b)

olema sooritanud laevainseneri, mehaaniku või merendusega seotud mehaaniku eksami, mida pädev asutus on tunnustanud, ja töötanud vastaval alal vähemalt viis aastat; või

| c) | omama asjakohast ülikoolikraadi või sellega samaväärset kraadi ja olema nõuetekohaselt koolitatud ja omandanud laevaohutusinspektori kvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

c)

omama asjakohast ülikoolikraadi või sellega samaväärset kraadi ja olema nõuetekohaselt koolitatud ja omandanud laevaohutusinspektori kvalifikatsiooni.

| 3. | Inspektor peab olema:






  — | töötanud vähemalt ühe aasta lipuriigi inspektorina, kes tegeleb kas ülevaatuste ja sertifitseerimisega vastavalt konventsioonidele või tegeleb järelevalvega nende tunnustatud organisatsioonide tegevuse üle, kellele on volitatud seadusjärgsed ülesanded; või |
| --- | --- | --- |

3.

Inspektor peab olema:

—

töötanud vähemalt ühe aasta lipuriigi inspektorina, kes tegeleb kas ülevaatuste ja sertifitseerimisega vastavalt konventsioonidele või tegeleb järelevalvega nende tunnustatud organisatsioonide tegevuse üle, kellele on volitatud seadusjärgsed ülesanded; või

| — | omandanud samaväärse pädevuse, läbides kogenud sadamariigi kontrolli kontrolliametniku juhendamisel vähemalt ühe aasta pikkuse kohapeal toimuva ja sadamariigi kontrollides osalemist hõlmava väljaõppe. |
| --- | --- |

—

omandanud samaväärse pädevuse, läbides kogenud sadamariigi kontrolli kontrolliametniku juhendamisel vähemalt ühe aasta pikkuse kohapeal toimuva ja sadamariigi kontrollides osalemist hõlmava väljaõppe.

| 4. | Punkti 2 alapunktis a osutatud inspektoritel peab olema vähemalt viie aasta pikkune merekogemus, mis võib sisaldada teenistust merel kas tüürimehe või mehaanikuna või lipuriigi inspektorina või sadamariigi kontrolli inspektori abina. Nimetatud kogemus sisaldab vähemalt kahe aasta pikkust perioodi merel kas tüürimehe või masinaosakonna ohvitserina. |
| --- | --- |

4.

Punkti 2 alapunktis a osutatud inspektoritel peab olema vähemalt viie aasta pikkune merekogemus, mis võib sisaldada teenistust merel kas tüürimehe või mehaanikuna või lipuriigi inspektorina või sadamariigi kontrolli inspektori abina. Nimetatud kogemus sisaldab vähemalt kahe aasta pikkust perioodi merel kas tüürimehe või masinaosakonna ohvitserina.

| 5. | Inspektorid peavad olema suutlikud suhtlema meremeestega suuliselt ja kirjalikult merel kõige sagedamini kasutatavas keeles. |
| --- | --- |

5.

Inspektorid peavad olema suutlikud suhtlema meremeestega suuliselt ja kirjalikult merel kõige sagedamini kasutatavas keeles.

| 6. | Aktsepteeritakse ka eespool nimetatud kriteeriumidele mittevastavaid inspektoreid, kes käesoleva direktiivi vastuvõtmise päeval on liikmesriigi pädeva asutuse poolt sadamariigi kontrolli tegemiseks tööle võetud. |
| --- | --- |

6.

Aktsepteeritakse ka eespool nimetatud kriteeriumidele mittevastavaid inspektoreid, kes käesoleva direktiivi vastuvõtmise päeval on liikmesriigi pädeva asutuse poolt sadamariigi kontrolli tegemiseks tööle võetud.

| 7. | Kui teatavas liikmesriigis teostavad artikli 15 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle sadamariigi kontrolli eest vastutavad inspektorid, on inspektoritel asjakohane kvalifikatsioon, mis hõlmab piisavat meresõiduturvalisuse alast teoreetilist ja praktilist kogemust. Tavaliselt hõlmab see:






  a) | head arusaamist meresõiduturvalisusest ning sellest, kuidas seda kohaldatakse uuritavate toimingute suhtes; |
| --- | --- | --- |

7.

Kui teatavas liikmesriigis teostavad artikli 15 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle sadamariigi kontrolli eest vastutavad inspektorid, on inspektoritel asjakohane kvalifikatsioon, mis hõlmab piisavat meresõiduturvalisuse alast teoreetilist ja praktilist kogemust. Tavaliselt hõlmab see:

a)

head arusaamist meresõiduturvalisusest ning sellest, kuidas seda kohaldatakse uuritavate toimingute suhtes;

| b) | turvatehnoloogia ja -meetodite head praktilist tundmist; |
| --- | --- |

b)

turvatehnoloogia ja -meetodite head praktilist tundmist;

| c) | teadmisi kontrollipõhimõtete, -korra ja -meetodite kohta; |
| --- | --- |

c)

teadmisi kontrollipõhimõtete, -korra ja -meetodite kohta;

| d) | uuritavate toimingute head praktilist tundmist. |
| --- | --- |

d)

uuritavate toimingute head praktilist tundmist.

Kolmapäev, 24. september 2008XII LISA

KONTROLLIANDMEBAASI FUNKTSIONAALSUSED

(osutatud artikli 24 lõikes 1)

| 1. | Kontrolliandmebaasil on vähemalt järgmised funktsionaalsused:






  — | Koondada liikmesriikide ja Pariisi memorandumi kõikide osalisriikide kontrolliandmed; |
| --- | --- | --- |

1.

Kontrolliandmebaasil on vähemalt järgmised funktsionaalsused:

—

Koondada liikmesriikide ja Pariisi memorandumi kõikide osalisriikide kontrolliandmed;

| — | Anda andmeid laevade riskiprofiili ja kontrollimata jäänud laevade kohta; |
| --- | --- |

—

Anda andmeid laevade riskiprofiili ja kontrollimata jäänud laevade kohta;

| — | Arvutada kõikide liikmesriikide kontrollikohustused; |
| --- | --- |

—

Arvutada kõikide liikmesriikide kontrollikohustused;

| — | Koostada artikli 16 lõikes 1 nimetatud lipuriikide valge, hall ja must nimekiri; |
| --- | --- |

—

Koostada artikli 16 lõikes 1 nimetatud lipuriikide valge, hall ja must nimekiri;

| — | Anda andmeid laevaühingute tegevusnäitajate kohta; |
| --- | --- |

—

Anda andmeid laevaühingute tegevusnäitajate kohta;

| — | Määrata kindlaks ohualade punktid, mida tuleb kontrollida igal kontrollimisel. |
| --- | --- |

—

Määrata kindlaks ohualade punktid, mida tuleb kontrollida igal kontrollimisel.

| 2. | Kontrolliandmebaasil on võime kohaneda tulevaste arengutega ja on võimalik luua liidesed ühenduse muude mereohutusalaste andmebaasidega, sealhulgas SafeSeaNet-iga, millest saab andmeid laevade tegelike külastuste kohta liikmesriikide sadamates, ja vajaduse korral asjaomaste siseriiklike infosüsteemidega. |
| --- | --- |

2.

Kontrolliandmebaasil on võime kohaneda tulevaste arengutega ja on võimalik luua liidesed ühenduse muude mereohutusalaste andmebaasidega, sealhulgas SafeSeaNet-iga, millest saab andmeid laevade tegelike külastuste kohta liikmesriikide sadamates, ja vajaduse korral asjaomaste siseriiklike infosüsteemidega.

| 3. | Kontrolliandmebaasist luuakse tugev hüperlink Equasis infosüsteemi. Liikmesriigid julgustavad inspektoreid tegema päringuid teabesüsteemi Equasis kaudu kättesaadavatest laevade kontrollimisega seotud avalikest ja eraandmebaasidest. |
| --- | --- |

3.

Kontrolliandmebaasist luuakse tugev hüperlink Equasis infosüsteemi. Liikmesriigid julgustavad inspektoreid tegema päringuid teabesüsteemi Equasis kaudu kättesaadavatest laevade kontrollimisega seotud avalikest ja eraandmebaasidest.

Kolmapäev, 24. september 2008XIII LISA

LIIKMESRIIKIDE SADAMATES TOIMUNUD KONTROLLIMISTE, KINNIPIDAMISTE JA SISSESÕIDUKEELDUDEGA SEOTUD TEABE AVALDAMINE

(osutatud artiklis 26)

| 1. | Artikli 26 kohaselt avaldatud teave peab sisaldama järgmist:






  a) | laeva nimi, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 26 kohaselt avaldatud teave peab sisaldama järgmist:

a)

laeva nimi,

| b) | IMO identifitseerimisnumber, |
| --- | --- |

b)

IMO identifitseerimisnumber,

| c) | laeva liik, |
| --- | --- |

c)

laeva liik,

| d) | tonnaaž (gt), |
| --- | --- |

d)

tonnaaž (gt),

| e) | ehitamisaasta, mis on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud kuupäeva alusel, |
| --- | --- |

e)

ehitamisaasta, mis on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud kuupäeva alusel,

| f) | laevaühingu nimi ja aadress, |
| --- | --- |

f)

laevaühingu nimi ja aadress,

| g) | lahtisi vedelikke või puistlasti vedavate laevade puhul laeva valiku eest vastutava prahtija nimi ja aadress ning prahiliik, |
| --- | --- |

g)

lahtisi vedelikke või puistlasti vedavate laevade puhul laeva valiku eest vastutava prahtija nimi ja aadress ning prahiliik,

| h) | lipuriik, |
| --- | --- |

h)

lipuriik,

| i) | asjakohaste konventsioonidega kooskõlas väljaantud klassifikatsioonitunnistused ja seadusjärgsed tunnistused ning asutus või organisatsioon, kes andis välja iga üksiku kõnealuse tunnistuse, sealhulgas väljaandmiskuupäev ja kehtivuse lõppkuupäev, |
| --- | --- |

i)

asjakohaste konventsioonidega kooskõlas väljaantud klassifikatsioonitunnistused ja seadusjärgsed tunnistused ning asutus või organisatsioon, kes andis välja iga üksiku kõnealuse tunnistuse, sealhulgas väljaandmiskuupäev ja kehtivuse lõppkuupäev,

| j) | punktis i osutatud tunnistustega seotud viimase vahe- või iga-aastase ülevaatuse sadam ja kuupäev ning ülevaatuse läbiviinud asutuse või organisatsiooni nimi, |
| --- | --- |

j)

punktis i osutatud tunnistustega seotud viimase vahe- või iga-aastase ülevaatuse sadam ja kuupäev ning ülevaatuse läbiviinud asutuse või organisatsiooni nimi,

| k) | kuupäev, riik, kinnipidav sadam. |
| --- | --- |

k)

kuupäev, riik, kinnipidav sadam.

| 2. | Vastavalt artiklile 26 avaldatud teave kinnipeetud laevade kohta peab sisaldama ka järgmist:






  a) | kinnipidamiste arv 36 eelnenud kuu jooksul, |
| --- | --- | --- |

2.

Vastavalt artiklile 26 avaldatud teave kinnipeetud laevade kohta peab sisaldama ka järgmist:

a)

kinnipidamiste arv 36 eelnenud kuu jooksul,

| b) | kinnipidamiskorralduse tühistamise kuupäev, |
| --- | --- |

b)

kinnipidamiskorralduse tühistamise kuupäev,

| c) | kinnipidamise kestus päevades, |
| --- | --- |

c)

kinnipidamise kestus päevades,

| d) | kinnipidamise põhjused selgelt ja täpselt, |
| --- | --- |

d)

kinnipidamise põhjused selgelt ja täpselt,

| e) | vajaduse korral märge selle kohta, kas asjaomase ülevaatuse korraldanud tunnustatud organisatsioon vastutab nende puuduste eest, mis üksi või teistega koos põhjustasid kinnipidamise, |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral märge selle kohta, kas asjaomase ülevaatuse korraldanud tunnustatud organisatsioon vastutab nende puuduste eest, mis üksi või teistega koos põhjustasid kinnipidamise,

| f) | selle laeva osas võetud meetmete kirjeldus, millel on lubatud suunduda lähimasse sobivasse laevaremonditehasesse, |
| --- | --- |

f)

selle laeva osas võetud meetmete kirjeldus, millel on lubatud suunduda lähimasse sobivasse laevaremonditehasesse,

| g) | kui laeva suhtes kohaldatakse mõnes ühenduse sadamas sissesõidukeeldu, siis selle meetme põhjused selgelt ja täpselt. |
| --- | --- |

g)

kui laeva suhtes kohaldatakse mõnes ühenduse sadamas sissesõidukeeldu, siis selle meetme põhjused selgelt ja täpselt.

Kolmapäev, 24. september 2008XIV LISA

ANDMED, MIS ESITATAKSE SEOSES RAKENDAMISE JÄLGIMISEGA

(osutatud artiklis 29)

| 1. | Hiljemalt iga aasta 1. aprilliks peavad liikmesriigid komisjonile eelmise aasta kohta esitama järgmised andmed.






  1.1. | Nende nimel sadamariigi kontrolli raames tegutsevate inspektorite arv
  See teave tuleb komisjonile edastada järgmist näidistabelit kasutades. (1)
   (2)










  Sadam/piirkond | Täiskohaga inspektorite arv (A) | Osalise tööajaga inspektorite arv (B) | (B) ümberarvestamine täiskohtadeks (C) | Kokku (A+C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadam X või piirkond X ... | | | | |
| Sadam Y või piirkond Y ... | | | | |
| KOKKU | | | | |

1.

Hiljemalt iga aasta 1. aprilliks peavad liikmesriigid komisjonile eelmise aasta kohta esitama järgmised andmed.

1.1.

Nende nimel sadamariigi kontrolli raames tegutsevate inspektorite arv

See teave tuleb komisjonile edastada järgmist näidistabelit kasutades. (1)
   (2)

Sadam/piirkond

Täiskohaga inspektorite arv (A)

Osalise tööajaga inspektorite arv (B)

(B) ümberarvestamine täiskohtadeks (C)

Kokku (A+C)

Sadam X või piirkond X ...

Sadam Y või piirkond Y ...

KOKKU

| 1.2. | Riigi sadamaid väisanud üksikute laevade üldarv. Kõnealune arv koosneb käesoleva direktiiviga hõlmatud laevade arvust, mis sisenesid liikmesriikide sadamatesse ning mida siseriiklikul tasandil võetakse arvesse ühekordselt. |
| --- | --- |

1.2.

Riigi sadamaid väisanud üksikute laevade üldarv. Kõnealune arv koosneb käesoleva direktiiviga hõlmatud laevade arvust, mis sisenesid liikmesriikide sadamatesse ning mida siseriiklikul tasandil võetakse arvesse ühekordselt.

| 2. | Liikmesriigid peavad:






  a) | esitama komisjonile iga kuue kuu järel loetelu nende sadamatesse sisenenud või sadama valdajale või asutusele ankrukohta saabumisest teatanud üksikute laevade, välja arvatud liinilaevadena kasutavate reisi- ja kaubalaevade külastuste kohta, lisades laeva iga liikumise kohta laeva IMO identifitseerimisnumbri ja saabumiskuupäeva ja sadama. Loetelu esitatakse tabeli vormis, mis võimaldab ülalnimetatud teavet automaatselt otsida ja töödelda. Kõnealune loetelu esitatakse nelja kuu jooksul alates selle ajavahemiku lõpust, mille kohta andmed kehtivad;
  ja |
| --- | --- | --- |

2.

Liikmesriigid peavad:

a)

esitama komisjonile iga kuue kuu järel loetelu nende sadamatesse sisenenud või sadama valdajale või asutusele ankrukohta saabumisest teatanud üksikute laevade, välja arvatud liinilaevadena kasutavate reisi- ja kaubalaevade külastuste kohta, lisades laeva iga liikumise kohta laeva IMO identifitseerimisnumbri ja saabumiskuupäeva ja sadama. Loetelu esitatakse tabeli vormis, mis võimaldab ülalnimetatud teavet automaatselt otsida ja töödelda. Kõnealune loetelu esitatakse nelja kuu jooksul alates selle ajavahemiku lõpust, mille kohta andmed kehtivad;

ja

| b) | esitama komisjonile punktis a nimetatud, reisijate veoga tegelevate liinilaevade ja kaubaliinilaevade eraldi loetelud hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning edaspidi iga kord, kui nimetatud liinidel toimub muudatusi. Loetelu sisaldab iga laeva puhul selle laeva IMO identifitseerimisnumbrit, nime ja marsruuti. Loetelu esitatakse tabeli vormis, mis võimaldab ülalnimetatud teavet automaatselt otsida ja töödelda. |
| --- | --- |

b)

esitama komisjonile punktis a nimetatud, reisijate veoga tegelevate liinilaevade ja kaubaliinilaevade eraldi loetelud hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning edaspidi iga kord, kui nimetatud liinidel toimub muudatusi. Loetelu sisaldab iga laeva puhul selle laeva IMO identifitseerimisnumbrit, nime ja marsruuti. Loetelu esitatakse tabeli vormis, mis võimaldab ülalnimetatud teavet automaatselt otsida ja töödelda.

---

(1)  Kui sadamariigi kontrolliga seoses teostatud kontrollimised moodustavad üksnes osa inspektori tööst, tuleb inspektorite koguarv ümber arvestada täiskohaga inspektorite arvule vastavaks arvuks. Kui üks ja sama inspektor töötab rohkem kui ühes sadamas või geograafilises piirkonnas, tuleb kohaldatavat osalist tööaega märkivat ekvivalenti arvestada iga sadama puhul.

(2)  See teave tuleb esitada siseriiklikul tasandil ning asjassepuutuva liikmesriigi iga sadama kohta eraldi. Käesoleva lisa kohaldamisel käsitatakse sadamana vastavalt vajadusele kas üksikut sadamat või inspektori või inspektorite meeskonna hõlmatavat geograafilist piirkonda, kus asub mitu sadamat.

Kolmapäev, 24. september 2008XV LISA

A OSA

KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIV JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED

(osutatud artiklis 37)

| Nõukogu direktiiv 95/21/EÜ | (EÜT L 157, 7.7.1995, lk 1) |
| --- | --- |
| Nõukogu direktiiv 98/25/EÜ | (EÜT L 133, 7.5.1998, lk 19) |
| Komisjoni direktiiv 98/42/EÜ | (EÜT L 184, 27.6.1998, lk 40) |
| Komisjoni direktiiv 1999/97/EÜ | (EÜT L 331, 23.12.1999, lk 67) |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/106/EÜ | (EÜT L 19, 22.1.2002, lk 17) |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ | (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53)
  üksnes artikkel 4 |

Nõukogu direktiiv 95/21/EÜ

(EÜT L 157, 7.7.1995, lk 1)

Nõukogu direktiiv 98/25/EÜ

(EÜT L 133, 7.5.1998, lk 19)

Komisjoni direktiiv 98/42/EÜ

(EÜT L 184, 27.6.1998, lk 40)

Komisjoni direktiiv 1999/97/EÜ

(EÜT L 331, 23.12.1999, lk 67)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/106/EÜ

(EÜT L 19, 22.1.2002, lk 17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ

(EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53)

üksnes artikkel 4

B OSA

SISERIIKLIKKU ÕIGUSSE ÜLEVÕTMISE TÄHTAEGADE LOETELU

(osutatud artiklis 37)

| Direktiiv | Siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| Direktiiv 95/21/EÜ | 30. juuni 1996 |
| Direktiiv 98/25/EÜ | 30. juuni 1998 |
| Direktiiv 98/42/EÜ | 30. september 1998 |
| Direktiiv 1999/97/EÜ | 13. detsember 2000 |
| Direktiiv 2001/106/EÜ | 22. juuli 2003 |
| Direktiiv 2002/84/EÜ | 23. november 2003 |

Direktiiv

Siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaeg

Direktiiv 95/21/EÜ

30. juuni 1996

Direktiiv 98/25/EÜ

30. juuni 1998

Direktiiv 98/42/EÜ

30. september 1998

Direktiiv 1999/97/EÜ

13. detsember 2000

Direktiiv 2001/106/EÜ

22. juuli 2003

Direktiiv 2002/84/EÜ

23. november 2003

Kolmapäev, 24. september 2008XVI LISA

VASTAVUSTABEL

(osutatud artiklis 37)

| Direktiiv 95/21/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 sissejuhatav lause | Artikli 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 1 esimene taane | Artikli 1 punkt a |
| Artikli 1 teine taane | Artikli 1 punkt b |
| – | Artikli 1 punkt c |
| Artikli 2 sissejuhatav lause | Artikli 2 sissejuhatav lause |
| Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 2 lõike 1 esimene taane | Artikli 2 lõike 1 punkt a |
| Artikli 2 lõike 1 teine taane | Artikli 2 lõike 1 punkt b |
| Artikli 2 lõike 1 kolmas taane | Artikli 2 lõike 1 punkt c |
| Artikli 2 lõike 1 neljas taane | Artikli 2 lõike 1 punkt d |
| Artikli 2 lõike 1 viies taane | Artikli 2 lõike 1 punkt e |
| Artikli 2 lõike 1 kuues taane | Artikli 2 lõike 1 punkt f |
| Artikli 2 lõike 1 seitsmes taane | Artikli 2 lõike 1 punkt g |
| – | Artikli 2 lõike 1 punkt h |
| Artikli 2 lõike 1 viimane lause | ║ |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 2 lõige 2 |
| – | Artikli 2 lõige 3 |
| – | Artikli 2 lõige 4 |
| – | Artikli 2 lõige 5 |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 2 lõige 6 |
| Artikli 2 lõige 4 | – |
| – | Artikli 2 lõige 7 |
| – | Artikli 2 lõige 8 |
| Artikli 2 lõige 5 | Artikli 2 lõige 9 |
| – | Artikli 2 lõige 10 |
| – | Artikli 2 lõige 11 |
| Artikli 2 lõige 6 | Artikli 2 lõige 12 |
| Artikli 2 lõige 7 | Artikli 2 lõige 13 |
| Artikli 2 lõige 8 | Artikli 2 lõige 14 |
| – | Artikli 2 lõige 15 |
| Artikli 2 lõige 9 | Artikli 2 lõige 16 |
| – | Artikli 2 lõige 17 |
| Artikli 2 lõige 10 | Artkli 2 lõige 18 |
| – | Artikli 2 lõige 19 |
| – | Artikli 2 lõige 20 |
| – | Artikli 2 lõige 21 |
| – | Artikli 2 lõige 22 |
| – | Artikli 2 lõige 23 |
| – | Artikli 2 lõige 24 |
| Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu esimene taane | Artikli 3 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu teine taane | Artikli 3 lõike 1 teine lõik |
| – | Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik |
| Artikli 3 lõike 1 teine lõik | Artikli 3 lõike 1 neljas lõik |
| – | Artikli 3 lõike 1 viies lõik |
| Artikli 3 lõiked 2 kuni 4 | Artikli 3 lõiked 2 kuni 4 |
| – | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikkel 4 | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikkel 5 | – |
| – | Artikkel 6 |
| – | Artikkel 7 |
| – | Artikkel 8 |
| – | Artikkel 9 |
| – | Artikkel 10 |
| – | Artikkel 11 |
| – | Artikkel 12 |
| Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav lause | – |
| – | Artikli 13 lõike 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 6 lõike 1 punkt a | Artikli 13 lõike 1 punkt a |
| – | Artikli 13 lõike 1 punkt b |
| Artikli 6 lõike 1 punkt b | Artikli 13 lõike 1 punkt c |
| Artikli 6 lõige 2 | – |
| – | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 6 lõige 3 | Artikli 13 lõige 3 |
| Artikli 6 lõige 4 | – |
| Artikkel 7 | – |
| Artikkel 7a | – |
| Artikkel 7b | – |
| – | Artikkel 14 |
| – | Artikkel 15 |
| – | Artikkel 16 |
| Artikkel 8 | Artikkel 17 |
| – | Artikkel 18 |
| Artikli 9 lõiked 1 ja 2 | Artikli 19 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 9 lõike 3 esimene lause | Artikli 19 lõige 3 |
| Artikli 9 lõike 3 teine kuni neljas lause | Artikli 19 lõige 4 |
| Artikli 9 lõiked 4 kuni 7 | Artikli 19 lõiked 5 kuni 8 |
| – | Artikli 19 lõige 9 |
| Artikkel 9a | – |
| Artikli 10 lõiked 1 kuni 3 | Artikli 20 lõiked 1 kuni3 |
| – | Artikli 20 lõige 4 |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 21 lõige 1 |
| – | Artikli 21 lõige 2 |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 21 lõike 3 esimene lõik |
| Artikli 11 lõike 3 esimene lõik | – |
| Artikli 11 lõike 3 teine lõik | Artikli 21 lõike 3 teine lõik |
| Artikli 11 lõiked 4 kuni 6 | Artikli 22 lõiked 4 kuni 6 |
| Artikli 12 lõiked 1 kuni 3 | Artikli 22 lõiked 1 kuni 3 |
| Artikli 12 lõige 4 | Artikli 22 lõige 4 |
| – | Artikli 22 lõiked 5 kuni 7 |
| Artikli 13 lõiked 1 ja 2 | Artikli 23 lõiked 1 ja 2 |
| – | Artikli 23 lõiked 3 kuni 5 |
| Artikkel 14 | – |
| Artikkel 15 | – |
| – | Artikkel 24 |
| – | Artikkel 25 |
| – | Artikkel 26 |
| – | Artikkel 27 |
| Artikli 16 lõiked 1 ja 2 | Artikli 28 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 16 lõige 2 a | Artikli 28 lõige 3 |
| Artikli 16 lõige 3 | Artikli 28 lõige 4 |
| Artikkel 17 | Artikkel 29 |
| – | Artikkel 30 |
| Artikkel 18 | Artikkel 31 |
| Artikkel 19 | Artikkel 32 |
| – | Artikkel 33 |
| Artikkel 19 a | Artikkel 34 |
| – | Artikkel 35 |
| Artikkel 20 | Artikkel 36 |
| – | Artikkel 37 |
| Artikkel 21 | Artikkel 38 |
| Artikkel 22 | Artikkel 39 |
| I lisa | – |
| – | I lisa |
| – | II lisa |
| – | III lisa |
| II lisa | IV lisa |
| III lisa | V lisa |
| IV lisa | VI lisa |
| V lisa | VII lisa |
| VI lisa | X lisa |
| VII lisa | XI lisa |
| – | XII lisa |
| VIII lisa | XIII lisa |
| IX lisa | IX lisa |
| X lisa | XIV lisa |
| XI lisa | VIII lisa |
| XII lisa | – |
| – | XV lisa |
| – | XVI lisa |

Direktiiv 95/21/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 sissejuhatav lause

Artikli 1 sissejuhatav lause

Artikli 1 esimene taane

Artikli 1 punkt a

Artikli 1 teine taane

Artikli 1 punkt b

–

Artikli 1 punkt c

Artikli 2 sissejuhatav lause

Artikli 2 sissejuhatav lause

Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 2 lõike 1 esimene taane

Artikli 2 lõike 1 punkt a

Artikli 2 lõike 1 teine taane

Artikli 2 lõike 1 punkt b

Artikli 2 lõike 1 kolmas taane

Artikli 2 lõike 1 punkt c

Artikli 2 lõike 1 neljas taane

Artikli 2 lõike 1 punkt d

Artikli 2 lõike 1 viies taane

Artikli 2 lõike 1 punkt e

Artikli 2 lõike 1 kuues taane

Artikli 2 lõike 1 punkt f

Artikli 2 lõike 1 seitsmes taane

Artikli 2 lõike 1 punkt g

–

Artikli 2 lõike 1 punkt h

Artikli 2 lõike 1 viimane lause

║

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 2

–

Artikli 2 lõige 3

–

Artikli 2 lõige 4

–

Artikli 2 lõige 5

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 6

Artikli 2 lõige 4

–

–

Artikli 2 lõige 7

–

Artikli 2 lõige 8

Artikli 2 lõige 5

Artikli 2 lõige 9

–

Artikli 2 lõige 10

–

Artikli 2 lõige 11

Artikli 2 lõige 6

Artikli 2 lõige 12

Artikli 2 lõige 7

Artikli 2 lõige 13

Artikli 2 lõige 8

Artikli 2 lõige 14

–

Artikli 2 lõige 15

Artikli 2 lõige 9

Artikli 2 lõige 16

–

Artikli 2 lõige 17

Artikli 2 lõige 10

Artkli 2 lõige 18

–

Artikli 2 lõige 19

–

Artikli 2 lõige 20

–

Artikli 2 lõige 21

–

Artikli 2 lõige 22

–

Artikli 2 lõige 23

–

Artikli 2 lõige 24

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu esimene taane

Artikli 3 lõike 1 esimene lõik

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu teine taane

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

–

Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

Artikli 3 lõike 1 neljas lõik

–

Artikli 3 lõike 1 viies lõik

Artikli 3 lõiked 2 kuni 4

Artikli 3 lõiked 2 kuni 4

–

Artikli 4 lõige 1

Artikkel 4

Artikli 4 lõige 2

Artikkel 5

–

–

Artikkel 6

–

Artikkel 7

–

Artikkel 8

–

Artikkel 9

–

Artikkel 10

–

Artikkel 11

–

Artikkel 12

Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav lause

–

–

Artikli 13 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 6 lõike 1 punkt a

Artikli 13 lõike 1 punkt a

–

Artikli 13 lõike 1 punkt b

Artikli 6 lõike 1 punkt b

Artikli 13 lõike 1 punkt c

Artikli 6 lõige 2

–

–

Artikli 13 lõige 2

Artikli 6 lõige 3

Artikli 13 lõige 3

Artikli 6 lõige 4

–

Artikkel 7

–

Artikkel 7a

–

Artikkel 7b

–

–

Artikkel 14

–

Artikkel 15

–

Artikkel 16

Artikkel 8

Artikkel 17

–

Artikkel 18

Artikli 9 lõiked 1 ja 2

Artikli 19 lõiked 1 ja 2

Artikli 9 lõike 3 esimene lause

Artikli 19 lõige 3

Artikli 9 lõike 3 teine kuni neljas lause

Artikli 19 lõige 4

Artikli 9 lõiked 4 kuni 7

Artikli 19 lõiked 5 kuni 8

–

Artikli 19 lõige 9

Artikkel 9a

–

Artikli 10 lõiked 1 kuni 3

Artikli 20 lõiked 1 kuni3

–

Artikli 20 lõige 4

Artikli 11 lõige 1

Artikli 21 lõige 1

–

Artikli 21 lõige 2

Artikli 11 lõige 2

Artikli 21 lõike 3 esimene lõik

Artikli 11 lõike 3 esimene lõik

–

Artikli 11 lõike 3 teine lõik

Artikli 21 lõike 3 teine lõik

Artikli 11 lõiked 4 kuni 6

Artikli 22 lõiked 4 kuni 6

Artikli 12 lõiked 1 kuni 3

Artikli 22 lõiked 1 kuni 3

Artikli 12 lõige 4

Artikli 22 lõige 4

–

Artikli 22 lõiked 5 kuni 7

Artikli 13 lõiked 1 ja 2

Artikli 23 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 23 lõiked 3 kuni 5

Artikkel 14

–

Artikkel 15

–

–

Artikkel 24

–

Artikkel 25

–

Artikkel 26

–

Artikkel 27

Artikli 16 lõiked 1 ja 2

Artikli 28 lõiked 1 ja 2

Artikli 16 lõige 2 a

Artikli 28 lõige 3

Artikli 16 lõige 3

Artikli 28 lõige 4

Artikkel 17

Artikkel 29

–

Artikkel 30

Artikkel 18

Artikkel 31

Artikkel 19

Artikkel 32

–

Artikkel 33

Artikkel 19 a

Artikkel 34

–

Artikkel 35

Artikkel 20

Artikkel 36

–

Artikkel 37

Artikkel 21

Artikkel 38

Artikkel 22

Artikkel 39

I lisa

–

–

I lisa

–

II lisa

–

III lisa

II lisa

IV lisa

III lisa

V lisa

IV lisa

VI lisa

V lisa

VII lisa

VI lisa

X lisa

VII lisa

XI lisa

–

XII lisa

VIII lisa

XIII lisa

IX lisa

IX lisa

X lisa

XIV lisa

XI lisa

VIII lisa

XII lisa

–

–

XV lisa

–

XVI lisa

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/261

---

Kolmapäev, 24. september 2008Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) ***II

P6_TA(2008)0447

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukohta kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

2010/C 8 E/43

(Kaasotsustamismeneltus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5724/2/2008 – C6-0222/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0587) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0331/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 184 E, 22.7.2008, lK 11.

(2)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lK 632.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0237A

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 lipuriigi nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna on tehtud uusi muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna on tehtud uusi muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Tulenevalt direktiivi 94/57/EÜ sätete olemusest tundub kohane direktiivi sätted uuesti sõnastada kahes erinevas ühenduse õigusaktis, nimelt direktiivis ja määruses. |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt direktiivi 94/57/EÜ sätete olemusest tundub kohane direktiivi sätted uuesti sõnastada kahes erinevas ühenduse õigusaktis, nimelt direktiivis ja määruses.

| (3) | Oma 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta (5) seadis nõukogu eesmärgiks kõikide nõuetele mittevastavate laevade kõrvaldamise ühenduse vetest ja tõstis esikohale ühenduse meetmed, mille eesmärk on tagada rahvusvaheliste eeskirjade tõhus ja ühtne rakendamine
  laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonidena määratletud klassifikatsiooniühingute kohta (edaspidi'tunnustatud organisatsioonid)
  .ühiste standardite koostamise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Oma 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta (5) seadis nõukogu eesmärgiks kõikide nõuetele mittevastavate laevade kõrvaldamise ühenduse vetest ja tõstis esikohale ühenduse meetmed, mille eesmärk on tagada rahvusvaheliste eeskirjade tõhus ja ühtne rakendamine
  laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonidena määratletud klassifikatsiooniühingute kohta (edaspidi'tunnustatud organisatsioonid)
  .ühiste standardite koostamise kaudu.

| (4) | Meresõiduohutust ja merereostuse vältimist saab suuresti parandada rahvusvaheliste konventsioonide, eeskirjade ja resolutsioonide range kohaldamise teel, edendades samas teenuste osutamise vabadust. |
| --- | --- |

(4)

Meresõiduohutust ja merereostuse vältimist saab suuresti parandada rahvusvaheliste konventsioonide, eeskirjade ja resolutsioonide range kohaldamise teel, edendades samas teenuste osutamise vabadust.

| (5) | Lipu- ja sadamariikide ülesanne on kontrollida laevade meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevatele ühtsetele rahvusvahelistele standarditele vastavust. |
| --- | --- |

(5)

Lipu- ja sadamariikide ülesanne on kontrollida laevade meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevatele ühtsetele rahvusvahelistele standarditele vastavust.

| (6) | Liikmesriikide ülesanne on väljastada meresõiduohutust ja reostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi tunnistusi, mis on ette nähtud selliste konventsioonidega nagu 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvaheline konventsioon (MARPOL), ning neid konventsioone rakendada. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikide ülesanne on väljastada meresõiduohutust ja reostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi tunnistusi, mis on ette nähtud selliste konventsioonidega nagu 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvaheline konventsioon (MARPOL), ning neid konventsioone rakendada.

| (7) | Selliste konventsioonide kohaselt võivad kõik liikmesriigid erinevas ulatuses volitada tunnustatud organisatsioone tõendama sellist vastavust ja anda neile üle asjakohaste ohutustunnistuste ja reostuse vältimise tunnistuste väljastamise. |
| --- | --- |

(7)

Selliste konventsioonide kohaselt võivad kõik liikmesriigid erinevas ulatuses volitada tunnustatud organisatsioone tõendama sellist vastavust ja anda neile üle asjakohaste ohutustunnistuste ja reostuse vältimise tunnistuste väljastamise.

| (8) | Suur hulk maailma
  tunnustatud organisatsioonidest
  ei taga siseriiklike ametiasutuste nimel tegutsedes eeskirjade piisavat rakendamist ega
  vajalikku
  usaldusväärsust, sest neil puuduvad ▐ vahendid ja kogemused, mis võimaldaksid neil oma ülesandeid täita suure asjatundlikkusega. |
| --- | --- |

(8)

Suur hulk maailma
  tunnustatud organisatsioonidest
  ei taga siseriiklike ametiasutuste nimel tegutsedes eeskirjade piisavat rakendamist ega
  vajalikku
  usaldusväärsust, sest neil puuduvad ▐ vahendid ja kogemused, mis võimaldaksid neil oma ülesandeid täita suure asjatundlikkusega.

| (9) | Lisaks
  töötavad
  kõnealused tunnustatud organisatsioonid
  selleks välja laevade projekteerimise, ehitamise, hooldamise ja kontrollimise eeskirjad ning rakendavad neid, ning nende kohustus on laevu lipuriikide nimel kontrollida ja tõendada, et need laevad järgivad asjakohaste tunnistuste väljaandmist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide nõudeid. Et nad oleksid võimelised kõnealust ülesannet rahuldavalt täitma, peavad nad olema täiesti sõltumatud, omama hästi spetsialiseerunud tehnilist pädevust ja ranget kvaliteedijuhtimist. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks
  töötavad
  kõnealused tunnustatud organisatsioonid
  selleks välja laevade projekteerimise, ehitamise, hooldamise ja kontrollimise eeskirjad ning rakendavad neid, ning nende kohustus on laevu lipuriikide nimel kontrollida ja tõendada, et need laevad järgivad asjakohaste tunnistuste väljaandmist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide nõudeid. Et nad oleksid võimelised kõnealust ülesannet rahuldavalt täitma, peavad nad olema täiesti sõltumatud, omama hästi spetsialiseerunud tehnilist pädevust ja ranget kvaliteedijuhtimist.

| (10) | Tunnustatud
  organisatsioonid peaksid olema võimelised pakkuma oma teenuseid kogu ühenduses ja üksteisega konkureerima, tagades samal ajal meresõiduohutuse ja keskkonna kaitse võrdse taseme. Seepärast tuleks kehtestada nende tegevuseks vajalikud ühesugused kutsestandardid ja kohaldada neid terves ühenduses. |
| --- | --- |

(10)

Tunnustatud
  organisatsioonid peaksid olema võimelised pakkuma oma teenuseid kogu ühenduses ja üksteisega konkureerima, tagades samal ajal meresõiduohutuse ja keskkonna kaitse võrdse taseme. Seepärast tuleks kehtestada nende tegevuseks vajalikud ühesugused kutsestandardid ja kohaldada neid terves ühenduses.

| (11) | Kaubalaevade raadioohutuse tunnistuste väljastamise võib usaldada eraõiguslikele isikutele, kellel on piisavad teadmised ja pädevad töötajad. |
| --- | --- |

(11)

Kaubalaevade raadioohutuse tunnistuste väljastamise võib usaldada eraõiguslikele isikutele, kellel on piisavad teadmised ja pädevad töötajad.

| (12) | Liikmesriik võib erapooletutel ja läbipaistvatel alustel piirata volitatud tunnustatud organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et komisjon valvab sellise tegevuse järele vastavalt komiteemenetlusele. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriik võib erapooletutel ja läbipaistvatel alustel piirata volitatud tunnustatud organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et komisjon valvab sellise tegevuse järele vastavalt komiteemenetlusele.

| (13) | Käesoleva direktiiviga tuleks tagada ühenduses teenuste osutamise vabadus, seetõttu peaks
  komisjonil
  olema õigus läbi rääkida nende kolmandate riikidega, kus asuvad mõningad tunnustatud organisatsioonid, et tagada ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiiviga tuleks tagada ühenduses teenuste osutamise vabadus, seetõttu peaks
  komisjonil
  olema õigus läbi rääkida nende kolmandate riikidega, kus asuvad mõningad tunnustatud organisatsioonid, et tagada ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdne kohtlemine.

| (14) | Siseriiklikud ametiasutused peavad laevade ülevaatusel ja asjakohaste tunnistuste väljastamisel aktiivselt osalema, et tagada täielik vastavus rahvusvahelistele ohutuseeskirjadele, isegi kui liikmesriigid toetuvad tunnustatud organisatsioonidele, kes ei ole nende seadusjärgseid ülesandeid täitvad ametiasutused. Seetõttu on asjakohane seada ametiasutuste ja volitatud tunnustatud organisatsioonide vahel sisse tihe koostöö, mis võib eeldada, et tunnustatud organisatsioonil on kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta ülesandeid täidab. |
| --- | --- |

(14)

Siseriiklikud ametiasutused peavad laevade ülevaatusel ja asjakohaste tunnistuste väljastamisel aktiivselt osalema, et tagada täielik vastavus rahvusvahelistele ohutuseeskirjadele, isegi kui liikmesriigid toetuvad tunnustatud organisatsioonidele, kes ei ole nende seadusjärgseid ülesandeid täitvad ametiasutused. Seetõttu on asjakohane seada ametiasutuste ja volitatud tunnustatud organisatsioonide vahel sisse tihe koostöö, mis võib eeldada, et tunnustatud organisatsioonil on kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta ülesandeid täidab.

| (15) | Käesoleva direktiivi nõuetekohast rakendamist takistavad liikmesriikide nimel tegutsevate
  tunnustatud
  organisatsioonide rahalise vastutuse korra erinevused. Selle probleemi lahendamiseks on sobilik ühenduse tasandil teataval määral ühtlustada tunnustatud organisatsiooni põhjustatud laevaõnnetustest tulenev rahaline vastutus, kui kohus teeb vastava otsuse, sealhulgas vaidluse lahendamisel arbitraaži korras. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiivi nõuetekohast rakendamist takistavad liikmesriikide nimel tegutsevate
  tunnustatud
  organisatsioonide rahalise vastutuse korra erinevused. Selle probleemi lahendamiseks on sobilik ühenduse tasandil teataval määral ühtlustada tunnustatud organisatsiooni põhjustatud laevaõnnetustest tulenev rahaline vastutus, kui kohus teeb vastava otsuse, sealhulgas vaidluse lahendamisel arbitraaži korras.

| (16) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

| (17) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi direktiiviga seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(17)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi direktiiviga seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (18) | Sellest hoolimata tuleks liikmesriikidele jätta võimalus peatada tunnustatud organisatsioonile
  nende poolt
  antud volitused,
  kui turvalisus või keskkond on kõrgendatud ohus. Komisjon peaks vastavalt komiteemenetlusele viivitamatult otsustama, kas mõne sellise siseriikliku meetme tühistamine oleks vajalik. |
| --- | --- |

(18)

Sellest hoolimata tuleks liikmesriikidele jätta võimalus peatada tunnustatud organisatsioonile
  nende poolt
  antud volitused,
  kui turvalisus või keskkond on kõrgendatud ohus. Komisjon peaks vastavalt komiteemenetlusele viivitamatult otsustama, kas mõne sellise siseriikliku meetme tühistamine oleks vajalik.

| (19) | Liikmesriigid peaksid korrapäraselt hindama oma nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide tegevust ja esitama komisjonile ja kõikidele teistele liikmesriikidele täpsed andmed sellise tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigid peaksid korrapäraselt hindama oma nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide tegevust ja esitama komisjonile ja kõikidele teistele liikmesriikidele täpsed andmed sellise tegevuse kohta.

| (20) | Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud parandama meresõiduohutust ja reostuse vältimist ühenduse vetes, vaadates eelkõige üle laevad, millele on tunnistused väljastanud ühistele nõuetele mittevastavad organisatsioonid, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud parandama meresõiduohutust ja reostuse vältimist ühenduse vetes, vaadates eelkõige üle laevad, millele on tunnistused väljastanud ühistele nõuetele mittevastavad organisatsioonid, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt.

| (21) | Praegu puuduvad sellised ühtsed rahvusvahelised standardid, millele kõik laevad peavad kere, masinate ja elektri- ja juhtimisseadmete suhtes vastama nii ehitusjärgus kui ka kogu kasutusaja jooksul. Sellised standardid võib kehtestada tunnustatud organisatsioonide eeskirjade või samaväärsete standardite põhjal, mille otsustavad siseriiklikud ametiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (7) sätestatud korras. |
| --- | --- |

(21)

Praegu puuduvad sellised ühtsed rahvusvahelised standardid, millele kõik laevad peavad kere, masinate ja elektri- ja juhtimisseadmete suhtes vastama nii ehitusjärgus kui ka kogu kasutusaja jooksul. Sellised standardid võib kehtestada tunnustatud organisatsioonide eeskirjade või samaväärsete standardite põhjal, mille otsustavad siseriiklikud ametiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (7) sätestatud korras.

| (22) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kehtestada meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima suhetes ühenduses tegutsevate laevu kontrollivate, ülevaatavate ja sertifitseerivate organisatsioonidega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kehtestada meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima suhetes ühenduses tegutsevate laevu kontrollivate, ülevaatavate ja sertifitseerivate organisatsioonidega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (23) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 94/57/EÜ oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb kõnealusest direktiivist. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 94/57/EÜ oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb kõnealusest direktiivist.

| (24) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud Ilisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud Ilisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

| (25) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (26) | Meetmed, mida
  tunnustatud
  organisatsioonid peavad järgima, on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../... . (9)
  [laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta]
   (10) ║ , |
| --- | --- |

(26)

Meetmed, mida
  tunnustatud
  organisatsioonid peavad järgima, on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../... . (9)
  [laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta]
   (10) ║ ,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesoleva
  direktiivi eesmärk on:

| a) | tagada, et liikmesriigid täidaksid tõhusalt ja ühtlustatult ning kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega oma lipuriigi staatusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

a)

tagada, et liikmesriigid täidaksid tõhusalt ja ühtlustatult ning kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega oma lipuriigi staatusest tulenevaid kohustusi;

| b) | sätestada
  meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima suhetes
  tunnustatud
  organisatsioonidega
  , millele on usaldatud laevade kontrollimine, ülevaatamine ja sertifitseerimine,
  organisatsioonidega, et täita meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone, edendades samas teenuste osutamise vabadust. See
  menetlus
  hõlmab
  nimetatud
  rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse kuuluvate laevade keret, masinaid ja elektri-
  , raadiotelefoni-
  ja juhtimisseadmeid käsitlevate ohutusnõuete koostamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

b)

sätestada
  meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima suhetes
  tunnustatud
  organisatsioonidega
  , millele on usaldatud laevade kontrollimine, ülevaatamine ja sertifitseerimine,
  organisatsioonidega, et täita meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone, edendades samas teenuste osutamise vabadust. See
  menetlus
  hõlmab
  nimetatud
  rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse kuuluvate laevade keret, masinaid ja elektri-
  , raadiotelefoni-
  ja juhtimisseadmeid käsitlevate ohutusnõuete koostamist ja rakendamist.

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „laev” – laev, mis kuulub rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

a)

„laev” – laev, mis kuulub rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse;

| b) | „liikmesriigi lipu all sõitev laev” – laev, mis on liikmesriigis õigusaktide kohaselt registrisse kantud ja sõidab selle riigi lipu all. Sellele määratlusele mittevastavad laevad samastatakse kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadega; |
| --- | --- |

b)

„liikmesriigi lipu all sõitev laev” – laev, mis on liikmesriigis õigusaktide kohaselt registrisse kantud ja sõidab selle riigi lipu all. Sellele määratlusele mittevastavad laevad samastatakse kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadega;

| c) | „kontrollimised ja ülevaatused” – kontrollimised ja ülevaatused, mis on kohustuslikud rahvusvaheliste konventsioonide
  ning käesoleva direktiivi ja teiste meresõiduohutust käsitlevate ühenduse õigusaktide
  kohaselt; |
| --- | --- |

c)

„kontrollimised ja ülevaatused” – kontrollimised ja ülevaatused, mis on kohustuslikud rahvusvaheliste konventsioonide
  ning käesoleva direktiivi ja teiste meresõiduohutust käsitlevate ühenduse õigusaktide
  kohaselt;

| d) | „rahvusvahelised konventsioonid” – 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74) ▐ 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL)
  , 1969. aasta rahvusvaheline laevade tonnaaži mõõtmise konventsioon (tonnaaž 69), 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon (STCW 78), 1972. aasta konventsioon kokkupõrgete vältimise rahvusvaheliste eeskirjade kohta merel (Colreg 72)
  ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

„rahvusvahelised konventsioonid” – 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74) ▐ 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL)
  , 1969. aasta rahvusvaheline laevade tonnaaži mõõtmise konventsioon (tonnaaž 69), 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon (STCW 78), 1972. aasta konventsioon kokkupõrgete vältimise rahvusvaheliste eeskirjade kohta merel (Colreg 72)
  ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad;

| e) | „lipuriigi koodeks” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt 29. novembril 2007. aastal assamblee resolutsiooniga A.996(25) vastu võetud IMO kohustuslike õigusaktide rakendamise koodeksi 1. ja 2. osa ajakohastatud versioon; |
| --- | --- |

e)

„lipuriigi koodeks” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt 29. novembril 2007. aastal assamblee resolutsiooniga A.996(25) vastu võetud IMO kohustuslike õigusaktide rakendamise koodeksi 1. ja 2. osa ajakohastatud versioon;

| f) | „ametiasutused” – kalatooted lossinud laeva lipuliikmesriigi pädevad asutused, sealhulgas osakonnad, ametid ja organid, kelle ülesandeks on IMO konventsioonide lipuriike käsitlevate sätete rakendamine; |
| --- | --- |

f)

„ametiasutused” – kalatooted lossinud laeva lipuliikmesriigi pädevad asutused, sealhulgas osakonnad, ametid ja organid, kelle ülesandeks on IMO konventsioonide lipuriike käsitlevate sätete rakendamine;

| g) | „organisatsioon” – juriidiline isik, tema tütarettevõtjad ja muud tema kontrolli all olevad isikud, kes koos või eraldi täidavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid; |
| --- | --- |

g)

„organisatsioon” – juriidiline isik, tema tütarettevõtjad ja muud tema kontrolli all olevad isikud, kes koos või eraldi täidavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid;

| h) | „kontroll” – punkti g kohaldamisel, õigused, lepingud või mis tahes muud seadusjärgsed või tegelikud vahendid, mis kas üksikult või koos annavad võimaluse otsustavalt mõjutada juriidilist isikut või võimaldavad nimetatud isikul täita käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid; |
| --- | --- |

h)

„kontroll” – punkti g kohaldamisel, õigused, lepingud või mis tahes muud seadusjärgsed või tegelikud vahendid, mis kas üksikult või koos annavad võimaluse otsustavalt mõjutada juriidilist isikut või võimaldavad nimetatud isikul täita käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid;

| i) | „tunnustatud organisatsioon” – määruse (EÜ) nr .../... (11)
  [laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta] kohaselt tunnustatud organisatsioon; |
| --- | --- |

i)

„tunnustatud organisatsioon” – määruse (EÜ) nr .../... (11)
  [laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta] kohaselt tunnustatud organisatsioon;

| j) | „volitamine” – toiming, millega liikmesriik delegeerib tunnustatud organisatsioonile volitused või pädevuse; |
| --- | --- |

j)

„volitamine” – toiming, millega liikmesriik delegeerib tunnustatud organisatsioonile volitused või pädevuse;

| k) | „seadusjärgne tunnistus” – tunnistus, mis on väljastatud lipuriigi poolt või tema nimel rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt; |
| --- | --- |

k)

„seadusjärgne tunnistus” – tunnistus, mis on väljastatud lipuriigi poolt või tema nimel rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt;

| l) | „eeskirjad ja menetlused” – tunnustatud organisatsiooni nõuded laevade projekteerimise, ehitamise, varustamise, hooldamise ja ülevaatamise kohta; |
| --- | --- |

l)

„eeskirjad ja menetlused” – tunnustatud organisatsiooni nõuded laevade projekteerimise, ehitamise, varustamise, hooldamise ja ülevaatamise kohta;

| m) | „klassifikatsioonitunnistus” – tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud
  eeskirjade
  kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks; |
| --- | --- |

m)

„klassifikatsioonitunnistus” – tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud
  eeskirjade
  kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks;

| n) | „kaubalaeva raadioohutuse tunnistus” – tunnistus, mis on ette nähtud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastu võetud 1988. aasta protokolliga, millega muudeti SOLAS 74 konventsiooni. |
| --- | --- |

n)

„kaubalaeva raadioohutuse tunnistus” – tunnistus, mis on ette nähtud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastu võetud 1988. aasta protokolliga, millega muudeti SOLAS 74 konventsiooni.

Artikkel 3

1.   Endale rahvusvaheliste konventsioonide alusel ülesandeid ja kohustusi võttes tagavad liikmesriigid, et nende pädevad ametiasutused suudavad tagada kõnealuste konventsioonide sätete nõuetekohase rakendamise
  kooskõlas lõigetega 2 kuni 4
  .

2.
     
  Liikmesriigid kohaldavad lipuriigi koodeksi sätteid.

3.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada oma ametiasutuste sõltumatu auditeerimine vähemalt kord iga viie aasta järel kooskõlas IMO assamblee 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni A.974(24) sätetele. Auditeerimise tulemustele toetudes tagavad liikmesriigid vajadusel korrigeeriva üldkava koostamise vastavalt nimetatud resolutsiooni IIosa 8. jaole ning selle õigeaegse ja tõhusa rakendamise.

4.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed rahvusvahelistes konventsioonides sätestatud laevade kontrollimise ja ülevaatamise ning tunnistuste ja vabastamise tunnistuste väljastamise osas.

5.   Kui lõike1 kohaldamisel otsustab liikmesriik oma lipu all sõitvate laevade puhul:

| i) | volitada organisatsioone tegema seadusjärgsete tunnistustega seotud kontrollimisi ja ülevaatusi täielikult või osaliselt, sealhulgas artikli 15 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise hindamiseks vajalikke kontrollimisi ja ülevaatusi, ja vajaduse korral väljastama või uuendama asjakohaseid tunnistusi; või |
| --- | --- |

i)

volitada organisatsioone tegema seadusjärgsete tunnistustega seotud kontrollimisi ja ülevaatusi täielikult või osaliselt, sealhulgas artikli 15 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise hindamiseks vajalikke kontrollimisi ja ülevaatusi, ja vajaduse korral väljastama või uuendama asjakohaseid tunnistusi; või

| ii) | usaldada punktis i osutatud kontrollimiste ja ülevaatuste tegemine täielikult või osaliselt
  tunnustatud
  organisatsioonidele; |
| --- | --- |

ii)

usaldada punktis i osutatud kontrollimiste ja ülevaatuste tegemine täielikult või osaliselt
  tunnustatud
  organisatsioonidele;

annab ta need ülesanded üksnes tunnustatud organisatsioonidele.

Igal juhul annab vabastamistunnistuste esmakordseks väljastamiseks loa pädev ametiasutus.

Kaubalaeva raadioohutuse tunnistuse puhul võib need ülesanded anda siiski pädeva ametiasutuse tunnustatud eraõiguslikule asutusele, kellel on piisavad teadmised ja pädevad töötajad, et hinnata raadioside ohutust pädeva ameti nimel.

6.   Käesolev artikkel ei käsitle laevavarustuse üksikute osade sertifitseerimist.

Artikkel 4

Lipuriigi nõuded

1.
     
  Enne loa andmist sellise laeva kasutamiseks, millele on antud õigus sõita liikmesriigi lipu all, võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuse laeva vastavus kehtivatele rahvusvahelistele eeskirjadele. Eelkõige kontrollib liikmesriik asjakohaseid võimalusi kasutades laeva ohutusega seonduvaid andmeid. Vajadusel konsulteerib ta üleandva lipuriigi ametiga, et saada teada, kas eksisteerib selle ameti poolt kindlaks määratud puudusi, mida ei ole veel likvideeritud, või ohutusküsimusi, mida ei ole veel lahendatud.

2.
     
  Kui teine lipuriik küsib teavet varem liikmesriigi lipu all sõitnud laeva kohta, esitab asjaomane liikmesriik teisele lipuriigile viivitamata kõik üksikasjad likvideerimata puuduste kohta ning mis tahes muu ohutusega seotud teabe.

3.
     
  Kui liikmesriigi ametit teavitatakse, et teine sadamariik on selle liikmesriigi lipu all sõitva laeva kinni pidanud, teostab ta järelevalvet asjakohaste parandusmeetmete võtmise üle, et viia kõnealune laev vastavusse kohaldatavate eeskirjade ja IMO konventsioonidega. Amet kehtestab sellisel juhul kohaldatava korra.

Artikkel 5

Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi ameti kontrolli all oleks vähemalt järgnev asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvaid laevu käsitlev teave ning et see teave oleks ametile elektrooniliste vahendite abil igal ajal hõlpsasti kättesaadav:

| a) | üksikasjad laeva kohta (nimi, IMO number jne); |
| --- | --- |

a)

üksikasjad laeva kohta (nimi, IMO number jne);

| b) | ülevaatuste, sealhulgas vajaduse korral lisa- ja täiendavate ülevaatuste ning auditite kuupäevad; |
| --- | --- |

b)

ülevaatuste, sealhulgas vajaduse korral lisa- ja täiendavate ülevaatuste ning auditite kuupäevad;

| c) | laeva sertifitseerimise ja klassifitseerimisega seotud tunnustatud organisatsioonide andmed; |
| --- | --- |

c)

laeva sertifitseerimise ja klassifitseerimisega seotud tunnustatud organisatsioonide andmed;

| d) | sadamariigi kontrolli käsitlevate sätete alusel toimunud laeva kontrollimise kuupäevad ja selle teostanud asutuse andmed; |
| --- | --- |

d)

sadamariigi kontrolli käsitlevate sätete alusel toimunud laeva kontrollimise kuupäevad ja selle teostanud asutuse andmed;

| e) | sadamariigi kontrolli tulemused (puudused: jah või ei, kinnipidamised: jah või ei); |
| --- | --- |

e)

sadamariigi kontrolli tulemused (puudused: jah või ei, kinnipidamised: jah või ei);

| f) | andmed õnnetuste kohta; |
| --- | --- |

f)

andmed õnnetuste kohta;

| g) | selliste laevade kindlaksmääramine, mis lõpetasid asjaomase liikmesriigi lipu all sõitmise eelneva 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

g)

selliste laevade kindlaksmääramine, mis lõpetasid asjaomase liikmesriigi lipu all sõitmise eelneva 12 kuu jooksul.

Liikmesriigid esitavad komisjonile taotluse korral eespool nimetatud teabe.

Artikkel 6

1.
     
  Iga liikmesriik hindab oma kvaliteedijuhtimise süsteemi raames pidevalt oma tegevust lipuriigina ja vaatab selle tegevuse läbi. Kõnealused hindamised hõlmavad ameti operatiivtegevusega seonduva kvaliteedijuhtimise süsteemi kõiki aspekte [36] kuu jooksul.

Hindamine hõlmab vähemalt järgmiseid tulemuslikkuse näitajaid:

| — | sadamariigi kontrolliga seotud kinnipidamiste määrad, |
| --- | --- |

—

sadamariigi kontrolliga seotud kinnipidamiste määrad,

| — | lipuriigi kontrollide tulemused ja |
| --- | --- |

—

lipuriigi kontrollide tulemused ja

| — | asjakohased tulemuslikkuse näitajaid, mille põhjal otsustatakse, kas töötajad, ressursid ja halduskord on lipuriigi kohustuste täitmiseks piisavad. |
| --- | --- |

—

asjakohased tulemuslikkuse näitajaid, mille põhjal otsustatakse, kas töötajad, ressursid ja halduskord on lipuriigi kohustuste täitmiseks piisavad.

2.
     
  Liikmesriigid, kes on teostanud hindamisi vastavalt lõike1 teisele lõigule ja kes hindamise lõpuleviimise aasta 1. juulil on loetletud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi aastaaruandes avaldatud mustas [või hallis] nimekirjas, esitavad komisjonile hiljemalt sama aasta 1. novembril pärast hindamise lõpetamist aruande endi kui lipuriikide tegevuse kohta.

Aruandes määratakse kindlaks mittevastavuse peamised põhjused ja analüüsitakse neid; aruandes tuleb samuti esitada heastavate ja parandusmeetmete kava, mis vajaduse korral hõlmab täiendavaid ülevaatusi ja mis viiakse ellu esimesel võimalusel.

3.
     
  Kvaliteedijuhtimise süsteem luuakse ja kinnitatakse ... (12).

Artikkel 7

Komisjon esitab enne [2010.] aasta lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas oleks otstarbekas kehtestada lipuriigi kontrolliga seotud kohustusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, mille eesmärgiks oleks tagada võrdsed tegevustingimused lipuriikidele, kes on võtnud endale ülesandeks kohustuslikult rakendada lipuriigi koodeksit, ning on nõustunud laskma end auditeerida vastavalt IMO assamblee poolt 1. detsembril 2005 vastu võetud resolutsiooni A.974 (24) sätetele.

Artikkel 8

Suhted tunnustatud organisatsioonidega

1.   Artikli 3 lõike 5 kohaldamisel ei keeldu liikmesriigid põhimõtteliselt volitamast mõnda tunnustatud organisatsiooni selliseid ülesandeid täitma, kui käesoleva artikli lõike 2 sätetest ning artiklitest 9 ja 13 ei tulene teisiti. Nad võivad siiski piirata volitatavate organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et neil on selleks läbipaistvad ja erapooletud põhjused.

Liikmesriigi palvel võtab komisjon sobivaid meetmeid vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

2.   Enne kui liikmesriik nõustub, et kolmandas riigis asuv tunnustatud organisatsioon võib
  tema nimel
  täita artiklis 3 nimetatud ülesandeid
  või osa nendest ülesannetest
  , võib ta nõuda kõnealuselt kolmandalt riigilt ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdväärset vastastikust kohtlemist.

Lisaks võib ühendus nõuda kolmandalt riigilt, kus tunnustatud organisatsioon asub, ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdväärset vastastikust kohtlemist.

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid, kes teevad artikli 3 lõike 5 kohase otsuse, seavad oma pädeva ametiasutuse ja nende nimel tegutsevate organisatsioonide vahel sisse koostöösuhted.

2.   Koostöösuhteid korraldatakse ametliku, ebavõrdset kohtlemist välistava kirjaliku lepingu või samaväärse õigusliku kokkuleppe abil, milles täpsustatakse organisatsioonide võetud eriülesanded ja mis sisaldab vähemalt:

| a) | IMO resolutsiooni A.739(18) ametiasutuse nimel tegutsevate organisatsioonide volitamist käsitlevate suuniste kohta IIliites esitatud sätteid, pidades samal ajal silmas IMO ringkirjade MSC.710 ja MEPC.307 lisa, liiteid ja lisandit, mis käsitlevad ametiasutuse nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide volitamise näidislepingut;

  Seetõttu, kui tunnustatud organisatsioon, selle inspektorid või selle tehniline personal väljastavad ameti nimel nõutavaid sertifikaate, laieneb neile samasugune õiguslik tagatis ja kohtulik kaitse, sealhulgas igasugune kaitsetegevus, mida amet ja selle liikmed võivad kõnealuste nõutud sertifikaatide väljastamisel teostada; |
| --- | --- |

a)

IMO resolutsiooni A.739(18) ametiasutuse nimel tegutsevate organisatsioonide volitamist käsitlevate suuniste kohta IIliites esitatud sätteid, pidades samal ajal silmas IMO ringkirjade MSC.710 ja MEPC.307 lisa, liiteid ja lisandit, mis käsitlevad ametiasutuse nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide volitamise näidislepingut;

| b) | järgmisi sätteid rahalise vastutuse kohta:






  i) | kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumise või isikukahju või surma põhjustamisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema organite, personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute tahtliku tegevuse või tegevusetuse või raske hooletuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud kaotsimineku, kahjustamise, isikukahju või surma põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmisi sätteid rahalise vastutuse kohta:

i)

kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumise või isikukahju või surma põhjustamisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema organite, personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute tahtliku tegevuse või tegevusetuse või raske hooletuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud kaotsimineku, kahjustamise, isikukahju või surma põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud;

| ii) | kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele
  surmaga mittelõppenud
  isikukahju mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus
  nõuda
  tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud isikukahju
  surmaga mittelõppenud
  põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 4miljoni euroga
  , välja arvatud juhul, kui kohtuotsuse või vahekohtu lahendiga kindlaks määratud summa on väiksem, mille korral lähtutakse kompensatsiooni maksmisel viimasest summast
  ; |
| --- | --- |

ii)

kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele
  surmaga mittelõppenud
  isikukahju mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus
  nõuda
  tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud isikukahju
  surmaga mittelõppenud
  põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 4miljoni euroga
  , välja arvatud juhul, kui kohtuotsuse või vahekohtu lahendiga kindlaks määratud summa on väiksem, mille korral lähtutakse kompensatsiooni maksmisel viimasest summast
  ;

| iii) | kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või teiste tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus
  nõuda
  tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud vara kaotsimineku või kahjustumise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 2 miljoni euroga
  , välja arvatud juhul, kui kohtuotsuse või vahekohtu lahendiga kindlaks määratud summa on väiksem, mille korral lähtutakse kompensatsiooni maksmisel viimasest summast
  ; |
| --- | --- |

iii)

kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või teiste tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus
  nõuda
  tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud vara kaotsimineku või kahjustumise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 2 miljoni euroga
  , välja arvatud juhul, kui kohtuotsuse või vahekohtu lahendiga kindlaks määratud summa on väiksem, mille korral lähtutakse kompensatsiooni maksmisel viimasest summast
  ;

| c) | sätteid, mis käsitlevad ametiasutuse või tema määratud erapooletu välise organi tehtavaid korrapäraseid hindamisi selliste ülesannete kohta, mida organisatsioonid täidavad ametiasutuse nimel, vastavalt artikli 13 lõikes 1 osutatule; |
| --- | --- |

c)

sätteid, mis käsitlevad ametiasutuse või tema määratud erapooletu välise organi tehtavaid korrapäraseid hindamisi selliste ülesannete kohta, mida organisatsioonid täidavad ametiasutuse nimel, vastavalt artikli 13 lõikes 1 osutatule;

| d) | võimalust laevu pisteliselt ja põhjalikult kontrollida; |
| --- | --- |

d)

võimalust laevu pisteliselt ja põhjalikult kontrollida;

| e) | sätteid olulise teabe
  kohustuslikuks
  edastamiseks nende klassifitseeritud laevade, laevade klassi muutumise või klassist väljaarvamise kohta. |
| --- | --- |

e)

sätteid olulise teabe
  kohustuslikuks
  edastamiseks nende klassifitseeritud laevade, laevade klassi muutumise või klassist väljaarvamise kohta.

3.   Lepingus või samaväärses õiguslikus kokkuleppes võib sätestada, et tunnustatud organisatsioonil peab olema kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta täidab artiklis3 osutatud ülesandeid. Sellise nõude täitmiseks piisab kohalikust esindusest, mis on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidiline isik ja allub tema siseriiklikele kohtutele.

4.   Iga liikmesriik annab komisjonile täpset teavet kooskõlas käesoleva artikliga sisseseatud koostöösuhete kohta. Komisjon teatab sellest teistele liikmesriikidele.

Artikkel 10

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (13).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli5 lõike6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit7, võttes arvesse selle otsuse artikli8 sätteid.

Artikkel 11

1.   Käesolevat direktiivi võib selle kohaldamisala laiendamata muuta, et:

| a) | inkorporeerida artikli2 punktis d, artikli 3 lõikes 1 ja artikli 9 lõikes 2 osutatud rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide edasisi muudatusi nende jõustumisel käesoleva direktiivi jaoks, |
| --- | --- |

a)

inkorporeerida artikli2 punktis d, artikli 3 lõikes 1 ja artikli 9 lõikes 2 osutatud rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide edasisi muudatusi nende jõustumisel käesoleva direktiivi jaoks,

| b) | muutaartikli 9 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iii nimetatud summasid. |
| --- | --- |

b)

muutaartikli 9 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iii nimetatud summasid.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Uute õigusaktide või artikli 2 punktis d nimetatud rahvusvaheliste konventsioonide protokollide vastuvõtmise järel otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal nende uute aktide või protokollide ratifitseerimise üksikasjaliku korra, võttes arvesse liikmesriikide parlamentide menetluskorda ja IMO asjakohaseid menetlusi, tagades samas nende ühtse ja üheaegse kohaldamise liikmesriikides.

Artikli 2 lõikes d ning artiklis 5 osutatud rahvusvahelistes õigusaktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 9 alusel.

Artikkel 12

Olenemata määruse (EÜ) nr .../... (14)
  [laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta] I lisas nimetatud
  nõuetest
  võib liikmesriik juhul, kui ta leiab, et organisatsiooni ei saa enam volitada tema nimel täitma artiklis 3 sätestatud ülesandeid, tunnustatud organisatsiooni volitused
  , järgides järgmist menetlust:

| a) | liikmesriik teavitab
  oma otsusest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike koos asjakohaste põhjendustega. |
| --- | --- |

a)

liikmesriik teavitab
  oma otsusest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike koos asjakohaste põhjendustega.

| b) | komisjon, võttes arvesse ohutust ja reostuse vältimist, peab hindama liikmesriigi esitatud põhjuseid tunnustatud organisatsiooni volituste peatamiseks; |
| --- | --- |

b)

komisjon, võttes arvesse ohutust ja reostuse vältimist, peab hindama liikmesriigi esitatud põhjuseid tunnustatud organisatsiooni volituste peatamiseks;

| c) | komisjon teatab vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele liikmesriigile, kas tema otsus volitused peatada on piisavalt õigustatud või mitte kõrgendatud ohu tõttu turvalisusele või keskkonnale. Kui otsus ei ole õigustatud, esitab komisjon liikmesriigile taotluse peatamine tühistada. Kui otsus on õigustatud ja liikmesriik on vastavalt artikli 8 lõikele 1 piiranud enda nimel tegutsevate organisatsioonide arvu, palub komisjon anda liikmesriigil peatatud organisatsiooni asendamiseks uued volitused teisele organisatsioonile. |
| --- | --- |

c)

komisjon teatab vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele liikmesriigile, kas tema otsus volitused peatada on piisavalt õigustatud või mitte kõrgendatud ohu tõttu turvalisusele või keskkonnale. Kui otsus ei ole õigustatud, esitab komisjon liikmesriigile taotluse peatamine tühistada. Kui otsus on õigustatud ja liikmesriik on vastavalt artikli 8 lõikele 1 piiranud enda nimel tegutsevate organisatsioonide arvu, palub komisjon anda liikmesriigil peatatud organisatsiooni asendamiseks uued volitused teisele organisatsioonile.

Artikkel 13

1.   Iga liikmesriik
  kontrollib
  , et tema nimel artikli 3 lõike 5 kohaselt tegutsevad tunnustatud organisatsioonid täidavad kõnealuses artiklis osutatud ülesandeid tõhusalt ja liikmesriigi pädevat ametiasutust rahuldaval viisil.

2.   Iga liikmesriik ▐ vähemalt kord kahe aasta tagant
  iga tema nimel tegutsevat organisatsiooni
  ja esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile aruande
  selliste järelevalvemeetmete
  tulemuste kohta hiljemalt selle aasta 31. märtsiks, mis järgneb aastale,
  need läbi viiakse
  .

Artikkel 14

Teostades oma kontrollimisõigust ja täites kohustusi sadamariikidena, teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike ning asjaomast lipuriiki, kui nad avastavad, et lipuriigi nimel tegutsev tunnustatud organisatsioon on väljastanud rahvusvaheliste konventsioonide asjakohastele nõuetele mittevastavale laevale kehtiva seadusjärgse tunnistuse või kui kehtiva klassifikatsioonitunnistusega laeval esineb puudusi kõnealuse tunnistusega hõlmatud valdkondades. Käesoleva artikli kohaldamisel teavitatakse üksnes laevadest, mis kujutavad endast tõsist ohtu meresõiduohutusele ja keskkonnale või mille osas on näha tunnustatud organisatsioonide eriti hooletut käitumist. Asjaomast tunnustatud organisatsiooni teavitatakse juhtumist esialgse kontrollimise ajal, et ta saaks viivitamata võtta järelmeetmeid.

Artikkel 15

1.   Iga liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad laevad projekteeritakse, ehitatakse ja varustatakse ning neid hooldatakse kooskõlas eeskirjade ja menetlusega, mis on seotud tunnustatud organisatsiooni nõuetega kere, masinate ja elektri- ja juhtimisseadmete kohta.

2.   Liikmesriik võib otsustada kasutada eeskirju, mis on tema arvates samaväärsed tunnustatud organisatsiooni eeskirjade ja menetlustega, üksnes tingimusel, et ta teatab nendest viivitamata komisjonile direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korras ja teistele liikmesriikidele ja et mõni teine liikmestriik ega komisjon ei ole nende vastu ning et neid ei ole vastavalt käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele tunnistatud mittesamaväärseks.

3.   Liikmesriigid teevad koostööd tunnustatud organisatsioonidega, keda nad on volitanud, nende organisatsioonide eeskirjade ja menetluste väljatöötamisel. Nad peavad nõu tunnustatud organisatsioonidega, et saavutada rahvusvaheliste konventsioonide ühesugune tõlgendamine.

Artikkel 16

Lõppsätted

Komisjon teavitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamenti ja nõukogu edusammudest käesoleva direktiivi rakendamisel liikmesriikides.

Artikkel 17

1.   Liikmesriigid jõustavad
  I lisa artiklite [...] ja punktide [...] [I lisa artiklid või selle jaotused ja punktid, mida on sisuliselt muudetud võrreldes direktiiviga 94/57/EÜ] täitmiseks vajalikud
  õigus- ja haldusnormid hiljemalt... (15). Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile
  ning edastavad komisjonile nimetatud normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli
  .

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kõikide käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 18

Direktiiv 94/57/EÜ, mida on muudetud Ilisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates ... (16), ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad Ilisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IIlisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 19

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 20

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 632
  ), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 184 E, 22.7.2008, lk 11) ja Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht. ║.

3

seisukoht

632

6. juuni 2008. aasta

(ELT C 184 E, 22.7.2008, lk 11)

24. septembri 2008. aasta

(4)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20. ║.

4

(5)  

  EÜT C 271, 7.10.1993, lk 1.

5

EÜT C 271, 7.10.1993, lk 1.

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

6

(7)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. ║.

7

(8)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

8

(9)  ELT ... ║ .

9

(10)  ELT L ....

10

(11)  ELT ... ║ .

11

(12)  Kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1). ║ .

13

(14)  ELT ... ║ .

14

(15)  
  18 kuud pärast
  käesoleva direktiivi
  jõustumiskuupäeva
  .

15

18 kuud pärast

jõustumiskuupäeva

(16)  ║ käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

16

Kolmapäev, 24. september 2008I LISA

A   OSA

KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIV JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED

(osutatud artiklis 18)

| Nõukogu direktiiv 94/57/EÜ | EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20. |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 97/58/EÜ | EÜT L 274, 7.10.1997, lk 8. |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/105/EÜ | EÜT L 19, 22.1.2002, lk 9. |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ | EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53. |

Nõukogu direktiiv 94/57/EÜ

EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20.

Komisjoni direktiiv 97/58/EÜ

EÜT L 274, 7.10.1997, lk 8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/105/EÜ

EÜT L 19, 22.1.2002, lk 9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ

EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53.

B   OSA

SISERIIKLIKKU ÕIGUSSE ÜLEVÕTMISE TÄHTAJAD

(osutatud artiklis 18)

| Direktiiv | Ülevõtmistähtaeg |
| --- | --- |
| 94/57/EÜ | 31. detsember 1995 |
| 97/58/EÜ | 30. september 1998 |
| 2001/105/EÜ | 22. juuli 2003 |
| 2002/84/EÜ | 23. november 2003 |

Direktiiv

Ülevõtmistähtaeg

94/57/EÜ

31. detsember 1995

97/58/EÜ

30. september 1998

2001/105/EÜ

22. juuli 2003

2002/84/EÜ

23. november 2003

Kolmapäev, 24. september 2008II LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 94/57/EÜ | Käesolev direktiiv | Määrus (EÜ) nr .../... (1)
  [laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta] |
| --- | --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a |
| Artikli 2 punkt b | Artikli 2 punkt b | — |
| Artikli 2 punkt c | Artikli 2 punkt c | — |
| Artikli 2 punkt d | Artikli 2 punkt d | Artikli 2 punkt b |
| Artikli 2 punkt e | Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt c |
| — | Artikli 2 punkt h | Artikli 2 punkt d |
| Artikli 2 punkt f | Artikli 2 punkt i | Artikli 2 punkt e |
| Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt f |
| Artikli 2 punkt h | Artikli 2 punkt k | Artikli 2 punkt g |
| Artikli 2 punkt i | Artikli 2 punkt m | Artikli 2 punkt i |
| — | Artikli 2 punkt l | Artikli 2 punkt h |
| Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt n | — |
| Artikli 2 punkt k | — | Artikli 2 punkt j |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 | — |
| Artikli 4 lõike 1 esimene lause | — | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 1 teine lause | — | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 4 lõike 1 kolmas lause | — | — |
| Artikli 4 lõike 1 neljas lause | — | Artikli 4 lõige 1 |
| — | — | Artikli 3 lõige 3 |
| — | — | Artikli 4 lõiked 2, 3 ja 4 |
| — | — | Artikkel 5 |
| — | — | Artikkel 6 |
| — | — | Artikkel 7 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 | — |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 | — |
| Artikli 6 lõiked 1, 2, 3 ja 4 | Artikli 9 lõiked 1, 2, 3 ja 4 | — |
| Artikli 6 lõige 5 | — | — |
| Artikkel 7 | Artikkel 10 | Artikkel 12 |
| Artikli 8 lõike 1 esimene taane | Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt a | — |
| Artikli 8 lõike 1 teine taane | — | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 8 lõike 1 kolmas taane | Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt b | — |
| — | Artikli 11 lõike 1 teine lõik | Artikli 13 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 11 lõige 2 | — |
| Artikli 8 lõike 2 teine lõik | — | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 9 lõige 1 | — | — |
| Artikli 9 lõige 2 | — | — |
| Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikkel 12 | — |
| Artikli 10 lõike 1 punktid a, b, c ning lõiked 2, 3 ja 4 | — | — |
| Artikli 11 lõiked 1 ja 2 | Artikli 13 lõiked 1 ja 2 | — |
| Artikli 11 lõiked 3 ja 4 | — | Artikli 8 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 12 | Artikkel 14 | — |
| Artikkel 13 | — | — |
| Artikkel 14 | Artikli 15 lõiked 1 ja 2 | — |
| — | Artikli 15 lõige 3 | — |
| — | Artikkel 16 | — |
| — | — | Artikkel 9 |
| Artikli 15 lõige 1 | — | — |
| — | — | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 15 lõige 2 | — | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikli 15 lõige 3 | — | Artikli 10 lõige 4 |
| Artikli 15 lõige 4 | — | Artikli 10 lõige 5 |
| Artikli 15 lõige 5 | — | Artikli 10 lõike 6 esimene, teine, kolmas ja viies lõik |
| — | — | Artikli 10 lõike 6 neljas lõik |
| Artikkel 16 | Artikkel 17 | — |
| Artikkel 17 | Artikkel 20 | — |
| — | Artikkel 18 | — |
| — | Artikkel 19 | — |
| — | — | Artikkel 11 |
| — | — | Artikkel 14 |
| — | — | Artikkel 15 |
| — | — | Artikkel 16 |
| — | — | Artikkel 17 |
| — | — | Artikkel 18 |
| — | — | Artikkel 19 |
| Lisa | — | I lisa |
| — | I lisa | — |
| — | II lisa | II lisa |

Direktiiv 94/57/EÜ

Käesolev direktiiv

Määrus (EÜ) nr .../... (1)
  [laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta]

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt b

—

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt c

—

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt c

—

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt k

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt m

Artikli 2 punkt i

—

Artikli 2 punkt l

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt n

—

Artikli 2 punkt k

—

Artikli 2 punkt j

Artikkel 3

Artikkel 3

—

Artikli 4 lõike 1 esimene lause

—

Artikli 3 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 teine lause

—

Artikli 3 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 kolmas lause

—

—

Artikli 4 lõike 1 neljas lause

—

Artikli 4 lõige 1

—

—

Artikli 3 lõige 3

—

—

Artikli 4 lõiked 2, 3 ja 4

—

—

Artikkel 5

—

—

Artikkel 6

—

—

Artikkel 7

Artikli 5 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

—

Artikli 5 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

—

Artikli 6 lõiked 1, 2, 3 ja 4

Artikli 9 lõiked 1, 2, 3 ja 4

—

Artikli 6 lõige 5

—

—

Artikkel 7

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikli 8 lõike 1 esimene taane

Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt a

—

Artikli 8 lõike 1 teine taane

—

Artikli 13 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 kolmas taane

Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt b

—

—

Artikli 11 lõike 1 teine lõik

Artikli 13 lõike 1 teine lõik

Artikli 8 lõige 2

Artikli 11 lõige 2

—

Artikli 8 lõike 2 teine lõik

—

Artikli 13 lõige 2

Artikli 9 lõige 1

—

—

Artikli 9 lõige 2

—

—

Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikkel 12

—

Artikli 10 lõike 1 punktid a, b, c ning lõiked 2, 3 ja 4

—

—

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

Artikli 13 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 11 lõiked 3 ja 4

—

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikkel 12

Artikkel 14

—

Artikkel 13

—

—

Artikkel 14

Artikli 15 lõiked 1 ja 2

—

—

Artikli 15 lõige 3

—

—

Artikkel 16

—

—

—

Artikkel 9

Artikli 15 lõige 1

—

—

—

—

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 15 lõige 2

—

Artikli 10 lõige 3

Artikli 15 lõige 3

—

Artikli 10 lõige 4

Artikli 15 lõige 4

—

Artikli 10 lõige 5

Artikli 15 lõige 5

—

Artikli 10 lõike 6 esimene, teine, kolmas ja viies lõik

—

—

Artikli 10 lõike 6 neljas lõik

Artikkel 16

Artikkel 17

—

Artikkel 17

Artikkel 20

—

—

Artikkel 18

—

—

Artikkel 19

—

—

—

Artikkel 11

—

—

Artikkel 14

—

—

Artikkel 15

—

—

Artikkel 16

—

—

Artikkel 17

—

—

Artikkel 18

—

—

Artikkel 19

Lisa

—

I lisa

—

I lisa

—

—

II lisa

II lisa

---

(1)  ELT ... ║.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/275 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/275

---

Kolmapäev, 24. september 2008Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) ***II

P6_TA(2008)0448

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuesti sõnastamine) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

2010/C 8 E/44

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5726/2/2008 – C6-0223/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0587) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0330/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 190 E, 29.7.2008, lK 1.

(2)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lK 632.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC2-COD(2005)0237B

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuesti sõnastamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna on tehtud uusi muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna on tehtud uusi muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Tulenevalt direktiivi 94/57/EÜ sätete olemusest tundub kohane direktiivi sätted uuesti sõnastada kahes erinevas ühenduse õigusaktis, nimelt direktiivi ja määruses.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt direktiivi 94/57/EÜ sätete olemusest tundub kohane direktiivi sätted uuesti sõnastada kahes erinevas ühenduse õigusaktis, nimelt direktiivi ja määruses.

▐

| (3) | Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid peaksid olema võimelised pakkuma oma teenuseid kogu ühenduses ja üksteisega konkureerima, tagades samal ajal meresõiduohutuse ja keskkonna kaitse võrdse taseme. Seepärast tuleks kehtestada nende tegevuseks vajalikud ühesugused kutsestandardid ja kohaldada neid terves ühenduses. |
| --- | --- |

(3)

Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid peaksid olema võimelised pakkuma oma teenuseid kogu ühenduses ja üksteisega konkureerima, tagades samal ajal meresõiduohutuse ja keskkonna kaitse võrdse taseme. Seepärast tuleks kehtestada nende tegevuseks vajalikud ühesugused kutsestandardid ja kohaldada neid terves ühenduses.

| (4) | Selle eesmärgi poole tuleks püüelda meetmete abil, mis sobivad Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO)
  töö ja
  tegevusega ning vajadusel rajanevad sellel ja täiendavad
  neid
  . |
| --- | --- |

(4)

Selle eesmärgi poole tuleks püüelda meetmete abil, mis sobivad Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO)
  töö ja
  tegevusega ning vajadusel rajanevad sellel ja täiendavad
  neid
  .

| (5) | Laevade turvalisuse suurendamiseks ja nende tekitatud reostuse vältimiseks tuleks kehtestada organisatsioonide tunnustamise miinimumnõuded. Seetõttu tuleks tugevdada direktiivis 94/57/EÜ kehtestatud miinimumnõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Laevade turvalisuse suurendamiseks ja nende tekitatud reostuse vältimiseks tuleks kehtestada organisatsioonide tunnustamise miinimumnõuded. Seetõttu tuleks tugevdada direktiivis 94/57/EÜ kehtestatud miinimumnõudeid.

| (6) | Esialgse tunnustuse andmiseks organisatsioonidele, kes soovivad volitusi liikmesriikide nimel tegutsemiseks, saaks komisjon käesolevas määruses sätestatud miinimumnõuetele vastavust tõhusamalt ning ühtlustatult ja tsentraliseeritult hinnata koos tunnustamist taotlevate liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(6)

Esialgse tunnustuse andmiseks organisatsioonidele, kes soovivad volitusi liikmesriikide nimel tegutsemiseks, saaks komisjon käesolevas määruses sätestatud miinimumnõuetele vastavust tõhusamalt ning ühtlustatult ja tsentraliseeritult hinnata koos tunnustamist taotlevate liikmesriikidega.

| (7) | Tunnustus tuleks anda ainult
  asjaomase
  organisatsiooni kvaliteedi- ja ohutusealase tegevuse alusel. Tuleks tagada, et tunnustuse ulatus vastaks alati
  selle
  organisatsiooni tegelikule võimsusele. Lisaks tuleks tunnustamise puhul arvesse võtta tunnustatud organisatsioonide erinevat õiguslikku seisundit ja struktuuri ning tagada jätkuvalt
  eespool nimetatud
  miinimumnõuete ühtne kohaldamine ja ühenduse kontrollide tõhusus. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Tunnustus tuleks anda ainult
  asjaomase
  organisatsiooni kvaliteedi- ja ohutusealase tegevuse alusel. Tuleks tagada, et tunnustuse ulatus vastaks alati
  selle
  organisatsiooni tegelikule võimsusele. Lisaks tuleks tunnustamise puhul arvesse võtta tunnustatud organisatsioonide erinevat õiguslikku seisundit ja struktuuri ning tagada jätkuvalt
  eespool nimetatud
  miinimumnõuete ühtne kohaldamine ja ühenduse kontrollide tõhusus. ▐

| (8) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (9) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat määrust, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi määrusega seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides, et ajakohastada I lisa miinimumnõudeid ja võtta vastu nõuded, mille alusel hinnatakse tunnustatud organisatsioonide reeglite, protseduuride ja tegevuse tõhusust seoses nende poolt klassifitseeritud laevade ohutusega ja reostuse vältimisega. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat määrust, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi määrusega seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides, et ajakohastada I lisa miinimumnõudeid ja võtta vastu nõuded, mille alusel hinnatakse tunnustatud organisatsioonide reeglite, protseduuride ja tegevuse tõhusust seoses nende poolt klassifitseeritud laevade ohutusega ja reostuse vältimisega. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (10) | On äärmiselt oluline, et tunnustatud organisatsiooni suutmatust täita oma kohustusi on võimalik käsitleda viivitamata, tõhusalt ja proportsionaalselt. Esmane eesmärk peaks olema saada jagu puudustest, et kõrvaldada võimalikud meresõiduohutust ja keskkonda ohustavad tegurid varajases järgus. Seepärast tuleks komisjonile anda vajalikud volitused nõuda, et tunnustatud organisatsioon kohustuks võtma vajalikud ennetus- ja heastusmeetmed, ja kehtestada sunnivahendina trahvid ja karistusmaksed. Komisjon peaks volituste teostamisel austama põhiõigusi ning tagama, et organisatsioonil on kogu menetluse jooksul võimalus ärakuulamisele. |
| --- | --- |

(10)

On äärmiselt oluline, et tunnustatud organisatsiooni suutmatust täita oma kohustusi on võimalik käsitleda viivitamata, tõhusalt ja proportsionaalselt. Esmane eesmärk peaks olema saada jagu puudustest, et kõrvaldada võimalikud meresõiduohutust ja keskkonda ohustavad tegurid varajases järgus. Seepärast tuleks komisjonile anda vajalikud volitused nõuda, et tunnustatud organisatsioon kohustuks võtma vajalikud ennetus- ja heastusmeetmed, ja kehtestada sunnivahendina trahvid ja karistusmaksed. Komisjon peaks volituste teostamisel austama põhiõigusi ning tagama, et organisatsioonil on kogu menetluse jooksul võimalus ärakuulamisele.

| (11) | Vastavalt kogu ühendust hõlmavale lähenemisele tuleb otsus käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi mittetäitvalt organisatsioonilt tunnustuse äravõtmise kohta, kui eespool nimetatud meetmed osutuvad ebatõhusaks või kui organisatsioon ohustab muul viisil lubamatult meresõiduohutust või keskkonda, teha ühenduse tasandil ning seepärast peaks selle tegema komisjon komiteemenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt kogu ühendust hõlmavale lähenemisele tuleb otsus käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi mittetäitvalt organisatsioonilt tunnustuse äravõtmise kohta, kui eespool nimetatud meetmed osutuvad ebatõhusaks või kui organisatsioon ohustab muul viisil lubamatult meresõiduohutust või keskkonda, teha ühenduse tasandil ning seepärast peaks selle tegema komisjon komiteemenetluse kohaselt.

| (12) | Ühtlustatult ja tsentraliseeritult on võimalik tõhusamalt läbi viia tunnustatud organisatsioonide järjepidevat järelkontrolli, hindamaks nende vastavust käesolevale määrusele. Seepärast on kohane nimetatud ülesanne ühenduse nimel usaldada komisjonile, kes tegutseb koos tunnustamist taotleva liikmesriigiga. |
| --- | --- |

(12)

Ühtlustatult ja tsentraliseeritult on võimalik tõhusamalt läbi viia tunnustatud organisatsioonide järjepidevat järelkontrolli, hindamaks nende vastavust käesolevale määrusele. Seepärast on kohane nimetatud ülesanne ühenduse nimel usaldada komisjonile, kes tegutseb koos tunnustamist taotleva liikmesriigiga.

| (13) | Osana tunnustatud organisatsioonide tegevuse kontrollimisest on oluline, et komisjoni inspektoritel on juurdepääs laevadele ja laevadokumentidele, olenemata sellest, millise riigi lipu all laev sõidab, et teha kindlaks, kas tunnustatud organisatsioonid vastavad käesoleva määrusega sätestatud miinimumnõuetele kõikide asjakohastesse klassidesse kuuluvate laevade puhul. |
| --- | --- |

(13)

Osana tunnustatud organisatsioonide tegevuse kontrollimisest on oluline, et komisjoni inspektoritel on juurdepääs laevadele ja laevadokumentidele, olenemata sellest, millise riigi lipu all laev sõidab, et teha kindlaks, kas tunnustatud organisatsioonid vastavad käesoleva määrusega sätestatud miinimumnõuetele kõikide asjakohastesse klassidesse kuuluvate laevade puhul.

| (14) | Tunnustatud organisatsioonide suutlikkus kiiresti välja selgitada eeskirjade, menetluste ja sisekontrollide nõrgad kohad ning neid parandada on äärmiselt oluline nende kontrollitavate ja sertifitseeritavate laevade ohutuse seisukohalt. Kõnealust suutlikkust tuleks parandada
  sõltumatu hindamiskomisjoni
  kaudu, mis
  võib
  teha
  ettepanekuid
  kõigi tunnustatud organisatsioonide jätkuvat parandamist käsitlevate ühismeetmete kohta ja tagada tulemuslik suhtlemine
  komisjoniga. |
| --- | --- |

(14)

Tunnustatud organisatsioonide suutlikkus kiiresti välja selgitada eeskirjade, menetluste ja sisekontrollide nõrgad kohad ning neid parandada on äärmiselt oluline nende kontrollitavate ja sertifitseeritavate laevade ohutuse seisukohalt. Kõnealust suutlikkust tuleks parandada
  sõltumatu hindamiskomisjoni
  kaudu, mis
  võib
  teha
  ettepanekuid
  kõigi tunnustatud organisatsioonide jätkuvat parandamist käsitlevate ühismeetmete kohta ja tagada tulemuslik suhtlemine
  komisjoniga.

| (15) | Tunnustatud organisatsioonide eeskirjad ja menetlused on ohutuse suurendamise ning õnnetuste ja reostuse vältimise ühed võtmetegurid. Sellest tulenevalt on tunnustatud organisatsioonid ║ algatanud protsessi, mis peaks viima nende eeskirjade ja menetluste ühtlustamiseni. Ühenduse õigusaktid peaksid seda protsessi ergutama ja toetama, sest sellel peaks olema meresõiduohutusele ja samuti Euroopa laevaehitustööstuse konkurentsivõimele positiivne mõju.
  ▐ |
| --- | --- |

(15)

Tunnustatud organisatsioonide eeskirjad ja menetlused on ohutuse suurendamise ning õnnetuste ja reostuse vältimise ühed võtmetegurid. Sellest tulenevalt on tunnustatud organisatsioonid ║ algatanud protsessi, mis peaks viima nende eeskirjade ja menetluste ühtlustamiseni. Ühenduse õigusaktid peaksid seda protsessi ergutama ja toetama, sest sellel peaks olema meresõiduohutusele ja samuti Euroopa laevaehitustööstuse konkurentsivõimele positiivne mõju.

▐

| (16) | Tunnustatud organisatsioonid peaksid olema kohustatud ajakohastama oma tehnilisi standardeid ja neid järjepidevalt jõustama, et ühtlustada ohutuseeskirju ja tagada rahvusvaheliste eeskirjade ühtne rakendamine ühenduses. Kui tunnustatud organisatsioonide tehnilised standardid on identsed või väga sarnased, tuleks kaaluda materjalide, varustuse ja komponentide vastastikust tunnustamist sobivatel juhtudel, võttes eeskujuks kõige nõudlikumad ja rangemad standardid.
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Tunnustatud organisatsioonid peaksid olema kohustatud ajakohastama oma tehnilisi standardeid ja neid järjepidevalt jõustama, et ühtlustada ohutuseeskirju ja tagada rahvusvaheliste eeskirjade ühtne rakendamine ühenduses. Kui tunnustatud organisatsioonide tehnilised standardid on identsed või väga sarnased, tuleks kaaluda materjalide, varustuse ja komponentide vastastikust tunnustamist sobivatel juhtudel, võttes eeskujuks kõige nõudlikumad ja rangemad standardid.

▐

| (17) | Kuna mereõnnetuste vältimise põhilisteks vahenditeks on läbipaistvus, huvitatud poolte vaheline teabevahetus ning üldsuse õigus teabele juurde pääseda, peaksid tunnustatud organisatsioonid sadamariigi kontrolliasutustele andma ning üldsusele kättesaadavaks tegema kogu asjassepuutuva kohustusliku teabe nende klassi kuuluvate laevade kohta. |
| --- | --- |

(17)

Kuna mereõnnetuste vältimise põhilisteks vahenditeks on läbipaistvus, huvitatud poolte vaheline teabevahetus ning üldsuse õigus teabele juurde pääseda, peaksid tunnustatud organisatsioonid sadamariigi kontrolliasutustele andma ning üldsusele kättesaadavaks tegema kogu asjassepuutuva kohustusliku teabe nende klassi kuuluvate laevade kohta.

| (18) | Et püüda vältida laevade klassi vahetamist
  kontrolli käigus tunnustatud organisatsiooni nõutud
  remondi vältimise eesmärgil,
  tuleks eelnevalt tagada, et
  tunnustatud organisatsioonid
  vahetaksid omavahel
  igasugust asjassepuutuvat teavet
  nende
  laevade seisundi kohta
  , millele taotletakse klassivahetust,
  ja
  kaasaksid
  sellesse vajaduse korral lipuriigi.
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Et püüda vältida laevade klassi vahetamist
  kontrolli käigus tunnustatud organisatsiooni nõutud
  remondi vältimise eesmärgil,
  tuleks eelnevalt tagada, et
  tunnustatud organisatsioonid
  vahetaksid omavahel
  igasugust asjassepuutuvat teavet
  nende
  laevade seisundi kohta
  , millele taotletakse klassivahetust,
  ja
  kaasaksid
  sellesse vajaduse korral lipuriigi.

▐

| (19) | Määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (6) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks tagama käesoleva määruse kohaldamiseks vajaliku toetuse. |
| --- | --- |

(19)

Määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (6) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks tagama käesoleva määruse kohaldamiseks vajaliku toetuse.

| (20) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada meetmed, mida peavad järgima ühenduses laevade kontrollimise, ülevaatuse ja sertifitseerimisega tegelevad organisatsioonid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada meetmed, mida peavad järgima ühenduses laevade kontrollimise, ülevaatuse ja sertifitseerimisega tegelevad organisatsioonid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima oma suhetes laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonidega, on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivis .../.../EÜ (7)
  [lipuriikide nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta]
   (8). |
| --- | --- |

(21)

Meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima oma suhetes laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonidega, on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivis .../.../EÜ (7)
  [lipuriikide nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta]
   (8).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, mida laevu kontrollivad, ülevaatavad ja sertifitseerivad organisatsioonid peavad järgima, et täita meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone, edendades samas teenuste osutamise vabadust. See hõlmab rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse kuuluvate laevade keret, masinaid ja elektri- ja juhtimisseadmeid käsitlevate ohutusnõuete koostamist ja rakendamist.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „laev” - laev, mis kuulub rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

a)

„laev” - laev, mis kuulub rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse;

| b) | „rahvusvahelised konventsioonid” - 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), v.a selle lisa XI-2 peatükk, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL) ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

„rahvusvahelised konventsioonid” - 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), v.a selle lisa XI-2 peatükk, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL) ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad;

| c) | „organisatsioon” - juriidiline isik, tema tütarettevõtjad ja muud tema kontrolli all olevad isikud, kes koos või eraldi täidavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid; |
| --- | --- |

c)

„organisatsioon” - juriidiline isik, tema tütarettevõtjad ja muud tema kontrolli all olevad isikud, kes koos või eraldi täidavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid;

| d) | „kontroll” - punkti c kohaldamisel, õigused, lepingud või mis tahes muud seadusjärgsed või tegelikud vahendid, mis kas üksikult või koos annavad võimaluse otsustavalt mõjutada juriidilist isikut või võimaldavad nimetatud isikul täita käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid; |
| --- | --- |

d)

„kontroll” - punkti c kohaldamisel, õigused, lepingud või mis tahes muud seadusjärgsed või tegelikud vahendid, mis kas üksikult või koos annavad võimaluse otsustavalt mõjutada juriidilist isikut või võimaldavad nimetatud isikul täita käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid;

| e) | „tunnustatud organisatsioon” - käesoleva määruse kohaselt tunnustatud organisatsioon; |
| --- | --- |

e)

„tunnustatud organisatsioon” - käesoleva määruse kohaselt tunnustatud organisatsioon;

| f) | „volitamine” - toiming, millega liikmesriik delegeerib tunnustatud organisatsioonile volitused või pädevuse; |
| --- | --- |

f)

„volitamine” - toiming, millega liikmesriik delegeerib tunnustatud organisatsioonile volitused või pädevuse;

| g) | „seadusjärgne tunnistus” - tunnistus, mis on väljastatud lipuriigi poolt või tema nimel rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt; |
| --- | --- |

g)

„seadusjärgne tunnistus” - tunnistus, mis on väljastatud lipuriigi poolt või tema nimel rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt;

| h) | „eeskirjad ja menetlused” - tunnustatud organisatsiooni nõuded laevade projekteerimise, ehitamise, varustamise, hooldamise ja ülevaatamise kohta; |
| --- | --- |

h)

„eeskirjad ja menetlused” - tunnustatud organisatsiooni nõuded laevade projekteerimise, ehitamise, varustamise, hooldamise ja ülevaatamise kohta;

| i) | „klassifikatsiooni-tunnistus” - tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste ▐ kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks; |
| --- | --- |

i)

„klassifikatsiooni-tunnistus” - tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste ▐ kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks;

| j) | „
  asukohariik
  ” -
  riik, kus on tunnustatud
  organisatsiooni registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht. |
| --- | --- |

j)

„
  asukohariik
  ” -
  riik, kus on tunnustatud
  organisatsiooni registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid, kes soovivad anda volitused seni tunnustamata organisatsioonile, esitavad komisjonile tunnustamistaotluse koos kogu teabe ning tõenditega organisatsiooni vastavuse kohta I lisas sätestatud miinimumnõuetele ning tingimustele ja organisatsiooni võetud kohustuse kohta täita artikli 8 lõike 4 ning artiklite 9, 10 ja 11 sätteid.

2.   Komisjon hindab koos taotluse esitanud liikmesriigiga organisatsioone, kelle kohta tunnustamistaotlus esitati, kontrollimaks organisatsioonide vastavust lõikes 1 osutatud nõuetele ning nende nõuete täitmiseks kohustumist.

3.   Komisjon keeldub vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele tunnustamast organisatsioone, mis ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuetele või mille tegevust käsitatakse artiklis 14 sätestatud kriteeriumide alusel meresõiduohutust või keskkonda lubamatult ohustavana.

Artikkel 4

1.   Komisjon annab tunnustuse vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

▐

2.   Tunnustus antakse asjaomasele juriidilisele isikule, kes on kõikide tunnustatud organisatsiooni moodustavate juriidiliste isikute emaettevõte. Tunnustus laieneb kõigile juriidilistele isikutele, kes aitavad tagada, et kõnealune organisatsioon pakub oma teenustele ülemaailmset katet.

3.   Komisjon võib, tegutsedes vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele, tunnustust piirata teatavatele laevatüüpidele, teatava suurusega laevadele, teatavatele kaubavahetustehingutele või nende kombinatsioonidele vastavalt asjaomase organisatsiooni tegelikule võimsusele ja pädevusele. Sellisel juhul esitab komisjon piirangu põhjused ning tingimused, mille korral piirang kõrvaldatakse või võidakse seda laiendada. Nimetatud piirangut võib igal ajal läbi vaadata.

4.   Komisjon koostab loendi käesoleva artikli kohaselt tunnustatud organisatsioonidest ja ajakohastab seda korrapäraselt. Nimetatud loend avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Kui komisjon leiab, et tunnustatud organisatsioon ei vasta I lisas sätestatud miinimumnõuetele või ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi või kui tunnustatud organisatsiooni tegevus seoses meresõiduohutusega ja reostuse vältimisega on märgatavalt halvenenud, ilma et ta siiski ohustaks lubamatult ohutust või keskkonda, nõuab ta asjaomaselt tunnustatud organisatsioonilt kindlaksmääratud tähtaja jooksul vajalike ennetus- ja heastusmeetmete võtmist, et tagada kõnealuste miinimumnõuete ja kohustuste täielik järgimine ja et eelkõige kõrvaldada mis tahes võimalik oht meresõiduohutusele ja keskkonnale või muul viisil tegelda tegevuse halvenemise põhjustega.

Kui esineb võimalik vahetu oht meresõiduohutusele või keskkonnale, võivad ennetus- ja heastusmeetmed sisaldada ajutisi kaitsemeetmeid.

Ilma et see piiraks nende viivitamatut rakendamist, teatab komisjon kõigile liikmesriikidele, kes on andnud volitused asjaomastele tunnustatud organisatsioonidele, siiski eelnevalt meetmetest, mida ta kavatseb võtta.

Artikkel 6

1.   Komisjon võib lisaks artikli 5 alusel võetavatele meetmetele määrata vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud nõuandekomitee menetlusele trahvid tunnustatud organisatsioonile:

| a) | kes rikub tõsiselt või korduvalt I lisas sätestatud miinimumnõudeid või ei täida käesoleva määruse artikli 8 lõikes 4, artiklites 9, 10 ja 11 sätestatud kohustusi või kelle halvenenud tegevus osutab tõsistele struktuuri, süsteemi, menetluste või sisekontrolliga seotud puudustele, või |
| --- | --- |

a)

kes rikub tõsiselt või korduvalt I lisas sätestatud miinimumnõudeid või ei täida käesoleva määruse artikli 8 lõikes 4, artiklites 9, 10 ja 11 sätestatud kohustusi või kelle halvenenud tegevus osutab tõsistele struktuuri, süsteemi, menetluste või sisekontrolliga seotud puudustele, või

| b) | kes on tahtlikult esitanud komisjonile artikli 8 lõike 1 kohase hindamise käigus ebaõigeid, mittetäielikke või eksitavaid andmeid või muul viisil hindamist takistanud. |
| --- | --- |

b)

kes on tahtlikult esitanud komisjonile artikli 8 lõike 1 kohase hindamise käigus ebaõigeid, mittetäielikke või eksitavaid andmeid või muul viisil hindamist takistanud.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib komisjon määrata perioodilised karistusmaksed tunnustatud organisatsiooni suhtes, kes ei võta komisjoni nõutud ennetus- või heastusmeetmeid või põhjustab põhjendamatuid viivitusi, kuni nõutud meetme täieliku ellu viimiseni.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud trahvid ja perioodilised karistusmaksed on hoiatavad ja proportsionaalsed nii juhtumi tõsiduse kui ka asjaomase tunnustatud organisatsiooni tegeliku võimsuse suhtes ja nende puhul võetakse eelkõige arvesse ohutuse või keskkonnakaitse rikkumise ulatust.

Need kehtestatakse alles pärast seda, kui asjaomasele tunnustatud organisatsioonile ja liikmesriigile on antud võimalus esitada oma märkused.

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kogusumma ei ületa 5 % tunnustatud organisatsiooni viimase kolme majandusaasta keskmisest kogukäibest seoses käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva tegevusega.

▐

Artikkel 7

1.   Komisjon tühistab järgmise organisatsiooni tunnustuse:

| a) | kes rikub tõsiselt või korduvalt I lisas sätestatud miinimumnõudeid või ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, nii et see võib lubamatult ohustada meresõiduohutust või keskkonda; |
| --- | --- |

a)

kes rikub tõsiselt või korduvalt I lisas sätestatud miinimumnõudeid või ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, nii et see võib lubamatult ohustada meresõiduohutust või keskkonda;

| b) | kelle tõsine ja korduv ebapädev tegevus seoses ohutusega ja reostuse vältimisega ohustab lubamatult meresõiduohutust või keskkonda; |
| --- | --- |

b)

kelle tõsine ja korduv ebapädev tegevus seoses ohutusega ja reostuse vältimisega ohustab lubamatult meresõiduohutust või keskkonda;

| c) | kes tema tegevuse hindamise käigus takistab komisjoni selle läbiviimist või katkestab selle korduvalt, või |
| --- | --- |

c)

kes tema tegevuse hindamise käigus takistab komisjoni selle läbiviimist või katkestab selle korduvalt, või

| d) | kes ei tasu artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahve ja/või perioodilisi karistusmakseid ║. |
| --- | --- |

d)

kes ei tasu artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud trahve ja/või perioodilisi karistusmakseid ║.

▐

2.   Lõike 1 punktide a ja b kohaldamisel teeb komisjon otsuse kogu olemasoleva teabe alusel ja võtab sealhulgas arvesse järgmisi asjaolusid:

| a) | vastavalt artikli 8 lõikele 1 tehtud hindamise tulemused asjaomase tunnustatud organisatsiooni kohta; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artikli 8 lõikele 1 tehtud hindamise tulemused asjaomase tunnustatud organisatsiooni kohta;

| b) | aruanded, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt direktiivi .../.../EÜ (9)
  [lipuriikide nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta] artiklile 14; |
| --- | --- |

b)

aruanded, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt direktiivi .../.../EÜ (9)
  [lipuriikide nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta] artiklile 14;

| c) | tunnustatud organisatsioonide klassifitseeritud laevadega toimunud õnnetuste analüüsid; |
| --- | --- |

c)

tunnustatud organisatsioonide klassifitseeritud laevadega toimunud õnnetuste analüüsid;

| d) | artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud puuduste kordumine; |
| --- | --- |

d)

artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud puuduste kordumine;

| e) | kuivõrd puudused mõjutavad tunnustatud organisatsiooni klassifitseeritud laevu; ja |
| --- | --- |

e)

kuivõrd puudused mõjutavad tunnustatud organisatsiooni klassifitseeritud laevu; ja

| f) | artikli 6 lõikes 2 osutatud meetmete ebatõhusus. |
| --- | --- |

f)

artikli 6 lõikes 2 osutatud meetmete ebatõhusus.

3.   Tunnustamise tühistamise otsustab komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele pärast seda, kui asjaomasele tunnustatud organisatsioonile on antud võimalus esitada oma märkused.

Artikkel 8

1.   Komisjon hindab koos liikmesriigiga, kes asjaomase tunnustamistaotluse esitas, korrapäraselt ning vähemalt kord kahe aasta jooksul kõiki tunnustatud organisatsioone, et kontrollida, et nad täidavad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi ja nende vastavust I lisas esitatud miinimumnõuetele. Hinnang käsitleb vaid tunnustatud organisatsioonide sellist tegevust, mis kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse.

2.   Hindamiseks tunnustatud organisatsioone valides pöörab komisjon erilist tähelepanu tunnustatud organisatsiooni näitajatele meresõiduohutuse ja reostuse vältimise vallas, ohvrite statistikale ning liikmesriikide poolt direktiivi .../.../EÜ (10)
  [lipuriikide nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta] artikli 14 kohaselt esitatud aruannetele.

3.   Hindamine võib hõlmata külastusi tunnustatud organisatsiooni piirkondlikesse filiaalidesse ning tegutsevate ja ehitatavate laevade pistelist kontrollimist, et kontrollida tunnustatud organisatsiooni tegevust. Sel juhul teavitab komisjon vajadusel seda liikmesriiki, kus piirkondlik filiaal asub. Komisjon esitab liikmesriikidele hindamise tulemuste kohta aruande.

4.   Iga tunnustatud organisatsioon teeb igal aastal artikli 12 lõikes 1 osutatud komiteele kättesaadavaks oma kvaliteedijuhtimise süsteemi läbivaatuse tulemused.

Artikkel 9

1.   
  Mitte ükski tunnustatud organisatsiooni ja kolmanda isiku vahel sõlmitud lepingu ega lipuriigiga sõlmitud volitamislepingu säte ei või piirata komisjoni juurdepääsu
  artikli 8 lõikes 1 osutatud hindamiseks vajalikule teabele. ▐

2.   Tunnustatud organisatsioonid tagavad
  kolmandate isikutega
  sõlmitud lepingutes, mis käsitlevad laevale seadusjärgsete tunnistuste või klassifikatsioonitunnistuste väljastamist, et tunnistus antakse välja üksnes juhul, kui osalised ei piira
  ühenduse
  inspektorite pääsu kõnesoleva laeva pardale artikli 8 lõikes 1 sätestatud eesmärgi kohaselt.

Artikkel 10

1.   Tunnustatud organisatsioonid konsulteerivad korrapäraselt omavahel, et säilitada oma eeskirjade ▐ ja nende rakendamise samaväärsus ning ühtlustatus. Nad teevad üksteisega koostööd, et saavutada rahvusvaheliste konventsioonide ühesugune tõlgendamine, ilma et see piiraks lipuriikide volituste kohaldamist. Tunnustatud organisatsioonid lepivad asjakohastel juhtudel kokku tehnilised ja menetlustingimused, mille alusel nad tunnustavad vastastikku
  klassifikatsioonitunnistusi,
  mis põhinevad samaväärsetel mudelitel
  , võttes eeskujuks kõige nõudlikumad ja rangemad
  standardid, ning võttes eelkõige arvesse laevavarustust, millel on nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/98/EÜ (laevavarustuse kohta)

   (11)

  kohane vastavusmärgis
  .

▐

Tunnustatud organisatsioonid tunnustavad klassifitseerimisel laevavarustust, millel on ║ direktiivi 96/98/EÜ ║ kohane nõuetele vastavuse märgis ║.

Nad annavad komisjonile ja liikmesriikidele korrapäraselt aru standardite vallas tehtud olulistest edusammudest ja materjalide, varustuse ja komponentide sertifikaatide vastastikusest tunnustamisest.

2.   
  Hiljemalt
  ... (12) esitab
  komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis põhineb sõltumatul uuringul ning milles käsitletakse ▐ eeskirjade ühtlustamises ning ▐ vastastikuses tunnustamises tehtud edusamme.
  Juhul kui tunnustatud organisatsioonid ei täida käesoleva artikli sätteid, teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vajalike meetmete kohta.

3.   Tunnustatud organisatsioonid teevad koostööd sadamariigi kontrolliasutustega, kui tegemist on nende klassi kuuluva laevaga, eelkõige teatud puuduste või muude lahknevuste kõrvaldamise hõlbustamiseks.

4.   Tunnustatud organisatsioonid esitavad kõikide liikmesriikide ametiasutustele, kellel on direktiivi .../.../EÜ (13)
  [lipuriigi nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta] artiklis 3 sätestatud volitused, ning komisjonile kogu asjassepuutuva teabe nende poolt klassifitseeritud laevade, ühest klassist teise üleminekute, klassi muutumise ja klassist väljaarvamise kohta, olenemata laevade lipuriigist.

Teave nende klassifitseeritud laevadega seotud ühest klassist teise üleminekute, klassi muutumise ja klassist väljaarvamise kohta, sealhulgas teave ülevaatusega viivitamise, soovituste täitmisega viivitamise, klassitingimuste, kasutustingimuste või kasutuspiirangute kohta saadetakse laeva lipuriigist olenemata elektrooniliselt direktiivi .../.../EÜ [lipuriigi nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta] rakendamise eesmärgil liikmesriikide kasutatavasse ühisesse kontrolliandmebaasi samaaegselt teabe registreerimisega tunnustatud organisatsiooni enda süsteemides ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast teabe edastamise põhjustanud sündmuse toimumist. Kõnealune teave, v.a järgitud soovitused ja tingimused, avaldatakse nende tunnustatud organisatsioonide veebilehel.

5.   Lipuriigist olenemata ei väljasta tunnustatud organisatsioonid seadusjärgseid tunnistusi meresõiduohutusega seotud põhjustel klassist välja arvatud või muudetud klassiga laevale enne, kui nad on lipuriigi pädevale ametiasutusele andnud võimaluse esitada mõistliku aja jooksul oma arvamus täieliku kontrollimise vajalikkusest.

6.   Ühest klassist teise üleminekuga ühe tunnustatud organisatsiooni alt teise alla siirdumisel annab üleandev organisatsioon ülevõtvale organisatsioonile liigse viivituseta täieliku toimiku laeva kohta ja eelkõige teavitab teda:

| a) | kõikidest ülevaatuse viivitustest, |
| --- | --- |

a)

kõikidest ülevaatuse viivitustest,

| b) | kõikidest soovituste täitmise viivitustest ja laeva suhtes kehtestatud klassitingimustest, |
| --- | --- |

b)

kõikidest soovituste täitmise viivitustest ja laeva suhtes kehtestatud klassitingimustest,

| c) | laeva kohta välja antud kasutustingimustest ja |
| --- | --- |

c)

laeva kohta välja antud kasutustingimustest ja

| d) | laeva kohta välja antud kasutuspiirangutest. |
| --- | --- |

d)

laeva kohta välja antud kasutuspiirangutest.

Ülevõttev organisatsioon võib laevale uued tunnistused välja anda üksnes pärast kõikide viivitatud ülevaatuste rahuldavat läbimist ning laeva kohta varem antud täitmata soovituste või klassitingimuste täitmist üleandva organisatsiooni poolt sedastatud viisil.

Enne
  uute
  tunnistuste
  lõplikku vormistamist
  peab ülevõttev organisatsioon teavitama
  üleandvat
  organisatsiooni
  nende
  väljaandmiskuupäevast ning tegema
  talle
  teatavaks
  võetud meetmed
  iga viivitatud ülevaatuse, täitmata soovituse ja klassitingimuse
  osas, täpsustades, kus ja millal neid hakati kohaldama ning millal jõuti rahuldavate tulemusteni
  .

Tunnustatud organisatsioonid kehtestavad ühtsed nõuded selliste ühest klassist teise ülemineku juhtude jaoks, mille puhul on vaja erilisi ettevaatusabinõusid, ning rakendavad neid. Kõnealused juhud hõlmavad vähemalt 15aastaste või vanemate laevade üleminekut ühest klassist teise ja üleminekut tunnustamata organisatsioonilt tunnustatud organisatsioonile.

Tunnustatud organisatsioonid teevad omavahel koostööd käesoleva lõike nõuetekohaseks rakendamiseks.

Artikkel 11

1.   
  Liikmesriigid koos
  tunnustatud
  organisatsioonidega
  loovad hiljemalt ... (14)

  vastavalt EN 45012 kvaliteedistandarditele hindamiskomisjoni.
  Asjakohased laevatööstuses tegutsevad kutseühingud võivad osaleda nõuandjana ║.

2.   
  Hindamiskomisjonil
  on järgmised ülesanded:

| a) | tunnustatud organisatsioonide kvaliteedijuhtimise süsteemide
  reguleerimine ja pidev
  hindamine vastavalt ISO 9001 kvaliteedistandardi nõuetele; |
| --- | --- |

a)

tunnustatud organisatsioonide kvaliteedijuhtimise süsteemide
  reguleerimine ja pidev
  hindamine vastavalt ISO 9001 kvaliteedistandardi nõuetele;

| b) | tunnustatud organisatsioonide
  kvaliteedisüsteemi
  sertifitseerimine; |
| --- | --- |

b)

tunnustatud organisatsioonide
  kvaliteedisüsteemi
  sertifitseerimine;

| c) | rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedijuhtimise standardite
  siduvate
  tõlgenduste väljaandmine, et võtta eelkõige arvesse tunnustatud organisatsioonide olemuse ja kohustuste iseärasusi; ning |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedijuhtimise standardite
  siduvate
  tõlgenduste väljaandmine, et võtta eelkõige arvesse tunnustatud organisatsioonide olemuse ja kohustuste iseärasusi; ning

| d) | tunnustatud organisatsioonide eeskirjade, menetluste ja sisekontrollimehhanismide parandamist käsitlevate üksik- ja ühissoovituste
  vastuvõtmine
  . |
| --- | --- |

d)

tunnustatud organisatsioonide eeskirjade, menetluste ja sisekontrollimehhanismide parandamist käsitlevate üksik- ja ühissoovituste
  vastuvõtmine
  .

3.   
  Hindamiskomisjon
  on
  sõltumatu, tal on
  tunnustatud organisatsioonidest sõltumatuks tegutsemiseks vajalikud ▐ volitused ning ülesannete tõhusaks ja kõrgeimatele kutsestandarditele vastavaks täitmiseks vajalikud vahendid.
  Hindamiskomisjon
  kehtestab ise oma töömeetodid ja töökorra.

▐

4.   
  Hindamiskomisjon
  edastab huvitatud pooltele, sealhulgas ▐ komisjonile täieliku teabe oma iga-aastase tööplaani ning järelduste ja soovituste kohta eelkõige seoses meresõiduohutust halvendavate olukordadega.

5.   Komisjon
  auditeerib
  perioodiliselt
  hindamiskomisjoni ja võib vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivkomitee menetlusele nõuda hindamiskomisjonilt meetmete võtmist, mida ta peab vajalikuks lõike 1 täielikuks järgimiseks
  .

6.   Komisjon annab liikmesriikidele aru hindamise ja järelhindamise tulemustest.

Artikkel 12

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (15).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artiklis 8 sätestatut.

Artikkel 13

1.   Käesolevat määrust võib selle kohaldamisala laiendamata muuta
  vastavalt artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele
  , et ajakohastada I lisas sätestatud miinimumnõudeid, võttes eelkõige arvesse IMO asjakohaseid otsuseid.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Käesoleva määruse artikli 2 punktis b määratletud rahvusvahelistes konventsioonides tehtud muudatused võib käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 alusel.

Artikkel 14

1.   Komisjon võtab vastu ja avaldab:

| a) | nõuded, mille alusel hinnatakse eeskirjade ja menetluste tõhusust ja tunnustatud organisatsioonide tegevust seoses nende liigitatud laevade ohutusega ja reostuse vältimisega, pidades eelkõige silmas andmeid, mis on saadud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ja/või muude sarnaste kavade abil; |
| --- | --- |

a)

nõuded, mille alusel hinnatakse eeskirjade ja menetluste tõhusust ja tunnustatud organisatsioonide tegevust seoses nende liigitatud laevade ohutusega ja reostuse vältimisega, pidades eelkõige silmas andmeid, mis on saadud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ja/või muude sarnaste kavade abil;

| b) | nõuded, mille alusel määratakse kindlaks, kas sellist tegevust käsitatakse meresõiduohutust ja keskkonda lubamatult ohustavana, ning mille puhul võib arvesse võtta väiksemaid või hästi spetsialiseerunud organisatsioone mõjutavaid eriasjaolusid. |
| --- | --- |

b)

nõuded, mille alusel määratakse kindlaks, kas sellist tegevust käsitatakse meresõiduohutust ja keskkonda lubamatult ohustavana, ning mille puhul võib arvesse võtta väiksemaid või hästi spetsialiseerunud organisatsioone mõjutavaid eriasjaolusid.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ning mis on seotud artikli 6 ja vajadusel artikli 7 rakendamisega, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Ilma et see piiraks I lisas sätestatud miinimumnõuete kohaldamist, võib komisjon vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele võtta vastu nende tõlgendamise eeskirjad ning võib kaaluda eesmärkide kehtestamist I lisa A osa punktis 3 osutatud üldiste miinimumnõuete jaoks.

Artikkel 15

1.   Organisatsioonid, kellele käesoleva määruse jõustumise ajal on antud tunnustus vastavalt direktiivile 94/57/EÜ, säilitavad tunnustuse, kui lõikest 2 ei tulene teisiti.

2.   Ilma et see piiraks artiklite 5 ja 7 kohaldamist, vaatab komisjon hiljemalt ... (16) kõik direktiivi 94/57/EÜ alusel antud piiratud tunnustused uuesti üle vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 2, et otsustada vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele, kas piirangud tuleks asendada uutega või kõrvaldada. Piiranguid kohaldatakse seni, kuni komisjon on teinud otsuse.

Artikkel 16

Komisjon kontrollib artikli 8 lõike 1 kohase hindamise käigus, et tunnustuse omanik on organisatsiooni asjakohane juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid. Vastasel juhul teeb komisjon otsuse nimetatud tunnustuse muutmise kohta.

Kui komisjon muudab tunnustust, kohandavad liikmesriigid tunnustatud organisatsiooniga sõlmitud lepinguid vastavalt kohandusele.

Artikkel 17

Komisjon teavitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamenti ja nõukogu käesoleva määruse kohaldamisest.

Artikkel 18

Ühenduse ja liikmesriikide õiguses olevaid viiteid direktiivile 94/57/EÜ käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 19

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta seisukoht (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 632
  ), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 190 E, 29.7.2008, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

3

seisukoht

632

6. juuni 2008. aasta

(ELT C 190 E, 29.7.2008, lk 1)

24. septembri 2008. aasta

(4)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20. ║.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

5

(6)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. ║.

6

(7)  ELT ... ║.

7

(8)  ELT L ...

8

(9)  ELT ... ║.

9

(10)  ELT ... ║.

10

(11)  

  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 25.

11

EÜT L 46, 17.2.1997, lk 25.

(12)  
  Kolm aastat
  pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

Kolm aastat

(13)  ELT ... ║.

13

(14)  
  18 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

14

18 kuu jooksul

jõustumisest.

(15)  ELT L 324, 29.11.2002, lk 1. ║.

15

(16)  ║Kaheteist kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

16

Kaheteist kuu jooksul alates

jõustumisest

Kolmapäev, 24. september 2008I LISA

ORGANISATSIOONIDE MIINIMUMNÕUDED

(OSUTATUD ARTIKLIS 3)

A.   ÜLDISED MIINIMUMNÕUDED

| 1. | Ühenduse tunnustuse saamiseks või säilitamiseks peab
  tunnustatud organisatsioon ▐ olema oma asukohariigis juriidiline isik. Tema raamatupidamisarvestust tõendavad sõltumatud audiitorid. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse tunnustuse saamiseks või säilitamiseks peab
  tunnustatud organisatsioon ▐ olema oma asukohariigis juriidiline isik. Tema raamatupidamisarvestust tõendavad sõltumatud audiitorid.

| 2. | Tunnustatud organisatsioon peab suutma tõendada, et tal on kaubalaevade projekteerimise ja ehitamise hindamisel suured kogemused. |
| --- | --- |

2.

Tunnustatud organisatsioon peab suutma tõendada, et tal on kaubalaevade projekteerimise ja ehitamise hindamisel suured kogemused.

| 3. | Tunnustatud organisatsiooni teenistuses peab igal ajahetkel olema piisav arv juhtiv-, tehnilisi, abi- ja teadustöötajaid, mis on vastavuses tema klassifitseeritud laevade arvu ja liikidega ning sellega, kuivõrd organisatsioon on seotud laevade ehitamise ja ümberkujundamisega. Tunnustatud organisatsioon peab olema suuteline vajaduse korral saatma kõigile tööpaikadele vahendid ja töötajad, mis on piisavad ülesannete täitmiseks vastavalt puntides 6 ja 7 sisalduvatele üldistele miinimumnõuetele ning B osas sisalduvatele konkreetsetele miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

3.

Tunnustatud organisatsiooni teenistuses peab igal ajahetkel olema piisav arv juhtiv-, tehnilisi, abi- ja teadustöötajaid, mis on vastavuses tema klassifitseeritud laevade arvu ja liikidega ning sellega, kuivõrd organisatsioon on seotud laevade ehitamise ja ümberkujundamisega. Tunnustatud organisatsioon peab olema suuteline vajaduse korral saatma kõigile tööpaikadele vahendid ja töötajad, mis on piisavad ülesannete täitmiseks vastavalt puntides 6 ja 7 sisalduvatele üldistele miinimumnõuetele ning B osas sisalduvatele konkreetsetele miinimumnõuetele.

| 4. | Tunnustatud organisatsioonil peavad olema on üksikasjalikud rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele vastavate kaubalaevade projekteerimise, ehitamise ja korrapärase ülevaatuse eeskirjad ja menetlused või selleks tõendatud suutlikkus ning ta peab neid eeskirju ja menetlusi kohaldama. Need tuleb avaldada ja pidevalt täiustada uurimis- ja arendustöö abil. |
| --- | --- |

4.

Tunnustatud organisatsioonil peavad olema on üksikasjalikud rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele vastavate kaubalaevade projekteerimise, ehitamise ja korrapärase ülevaatuse eeskirjad ja menetlused või selleks tõendatud suutlikkus ning ta peab neid eeskirju ja menetlusi kohaldama. Need tuleb avaldada ja pidevalt täiustada uurimis- ja arendustöö abil.

| 5. | Tunnustatud organisatsioon peab oma laevaregistri avaldama igal aastal või hoidma seda üldsusele kättesaadavas ║andmebaasis. |
| --- | --- |

5.

Tunnustatud organisatsioon peab oma laevaregistri avaldama igal aastal või hoidma seda üldsusele kättesaadavas ║andmebaasis.

| 6. | Tunnustatud organisatsioon ei tohi olla laevaomanike, -ehitajate ega muude isikute mõju all, kes on laevade valmistamise, varustamise, remontimise või käitamisega majanduslikult seotud. Tunnustatud organisatsiooni tulud ei sõltu olulisel määral ühest tulundusettevõttest. Tunnustatud organisatsioon ei täida klassifitseerimis- ega seadusjärgseid ülesandeid, kui ta on laeva omanik või kasutaja või kui tal on nimetatutega äri-, isiklikke või perekondlikke sidemeid. See keeld kehtib ka tunnustatud organisatsioonis töötavate inspektorite suhtes. |
| --- | --- |

6.

Tunnustatud organisatsioon ei tohi olla laevaomanike, -ehitajate ega muude isikute mõju all, kes on laevade valmistamise, varustamise, remontimise või käitamisega majanduslikult seotud. Tunnustatud organisatsiooni tulud ei sõltu olulisel määral ühest tulundusettevõttest. Tunnustatud organisatsioon ei täida klassifitseerimis- ega seadusjärgseid ülesandeid, kui ta on laeva omanik või kasutaja või kui tal on nimetatutega äri-, isiklikke või perekondlikke sidemeid. See keeld kehtib ka tunnustatud organisatsioonis töötavate inspektorite suhtes.

| 7. | Tunnustatud organisatsioon peab tegutsema vastavalt IMO resolutsiooni A.789(19) (ametiasutuse nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide kontrolli ja sertifitseerimisnõuete kohta) lisale, niivõrd kui need sätted hõlmavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi. |
| --- | --- |

7.

Tunnustatud organisatsioon peab tegutsema vastavalt IMO resolutsiooni A.789(19) (ametiasutuse nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide kontrolli ja sertifitseerimisnõuete kohta) lisale, niivõrd kui need sätted hõlmavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi.

B.   KONKREETSED MIINIMUMNÕUDED

| 1. | Tunnustatud organisatsioonil on ülemaailmne võrk oma põhikohaga
  tehnilistest töötajatest
  või ▐ nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel muude ▐ organisatsioonide põhikohaga
  tehnilistest töötajatest
  . |
| --- | --- |

1.

Tunnustatud organisatsioonil on ülemaailmne võrk oma põhikohaga
  tehnilistest töötajatest
  või ▐ nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel muude ▐ organisatsioonide põhikohaga
  tehnilistest töötajatest
  .

| 2. | Tunnustatud organisatsioonis peab kehtima eetikakoodeks. |
| --- | --- |

2.

Tunnustatud organisatsioonis peab kehtima eetikakoodeks.

| 3. | Tunnustatud organisatsiooni tuleb juhtida ja hallata nii, et oleks tagatud ametiasutuse nõutava teabe salajasus. |
| --- | --- |

3.

Tunnustatud organisatsiooni tuleb juhtida ja hallata nii, et oleks tagatud ametiasutuse nõutava teabe salajasus.

| 4. | Tunnustatud organisatsioon peab andma ametiasutusele, komisjonile ja huvitatud isikutele vajalikku teavet. |
| --- | --- |

4.

Tunnustatud organisatsioon peab andma ametiasutusele, komisjonile ja huvitatud isikutele vajalikku teavet.

| 5. | Tunnustatud organisatsioon, selle inspektorid ja tehnilised töötajad teevad oma tööd, kahjustamata mingil moel laevatöökodade, varustuse tarnijate ja laevaomanike intellektuaalomandi õigusi, sealhulgas patente, litsentse, oskusteavet ja igasuguseid muid teadmisi, mille kasutamine on ühenduse või riiklikul tasandil õiguslikult kaitstud. Ilma, et see piiraks liikmesriikide ja komisjoni hindamispädevust, eriti artikli 9 alusel, ei tohi tunnustatud organisatsioon ega teenistusse võetud inspektorid ja tehnilised töötajad mitte mingil tingimusel edastada või teatavaks teha ehitatavatel või remonditavatel laevadel tehtava ülevaatuse, kontrolli ja järelevalve käigus saadud äriliselt olulisi andmeid. |
| --- | --- |

5.

Tunnustatud organisatsioon, selle inspektorid ja tehnilised töötajad teevad oma tööd, kahjustamata mingil moel laevatöökodade, varustuse tarnijate ja laevaomanike intellektuaalomandi õigusi, sealhulgas patente, litsentse, oskusteavet ja igasuguseid muid teadmisi, mille kasutamine on ühenduse või riiklikul tasandil õiguslikult kaitstud. Ilma, et see piiraks liikmesriikide ja komisjoni hindamispädevust, eriti artikli 9 alusel, ei tohi tunnustatud organisatsioon ega teenistusse võetud inspektorid ja tehnilised töötajad mitte mingil tingimusel edastada või teatavaks teha ehitatavatel või remonditavatel laevadel tehtava ülevaatuse, kontrolli ja järelevalve käigus saadud äriliselt olulisi andmeid.

| 6. | Tunnustatud organisatsiooni juhtkond peab olema määratlenud ja kirja pannud oma kvaliteedipõhimõtted, -eesmärgid ja -kohustused ning taganud nende põhimõtete mõistmise, rakendamise ja täitmise tunnustatud organisatsiooni kõikidel tasanditel. Tunnustatud organisatsiooni poliitika peab hõlmama ohutusega ja reostuse vältimisega seotud eesmärke ning näitajaid. |
| --- | --- |

6.

Tunnustatud organisatsiooni juhtkond peab olema määratlenud ja kirja pannud oma kvaliteedipõhimõtted, -eesmärgid ja -kohustused ning taganud nende põhimõtete mõistmise, rakendamise ja täitmise tunnustatud organisatsiooni kõikidel tasanditel. Tunnustatud organisatsiooni poliitika peab hõlmama ohutusega ja reostuse vältimisega seotud eesmärke ning näitajaid.

| 7. | Tunnustatud organisatsioon peab tagama:






  a) | oma eeskirjade ja menetluste kavakindla koostamise ja kohaldamise; |
| --- | --- | --- |

7.

Tunnustatud organisatsioon peab tagama:

a)

oma eeskirjade ja menetluste kavakindla koostamise ja kohaldamise;

| b) | oma eeskirjade ja menetluste täitmise ning sisesüsteemi kehtestamise teenuse kvaliteedi mõõtmiseks, pidades silmas nimetatud eeskirju ja menetlusi; |
| --- | --- |

b)

oma eeskirjade ja menetluste täitmise ning sisesüsteemi kehtestamise teenuse kvaliteedi mõõtmiseks, pidades silmas nimetatud eeskirju ja menetlusi;

| c) | tunnustatud organisatsiooni volitustega hõlmatud seadusjärgse tegevusega seotud tingimuste täitmise ning sisesüsteemi kehtestamise teenuse kvaliteedi mõõtmiseks rahvusvahelisi konventsioone silmas pidades; |
| --- | --- |

c)

tunnustatud organisatsiooni volitustega hõlmatud seadusjärgse tegevusega seotud tingimuste täitmise ning sisesüsteemi kehtestamise teenuse kvaliteedi mõõtmiseks rahvusvahelisi konventsioone silmas pidades;

| d) | nende töötajate vastutuse, pädevuse ja omavaheliste suhete määratlemise ja kirjapanemise, kelle töö mõjutab tunnustatud organisatsiooni teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

d)

nende töötajate vastutuse, pädevuse ja omavaheliste suhete määratlemise ja kirjapanemise, kelle töö mõjutab tunnustatud organisatsiooni teenuste kvaliteeti;

| e) | kogu töö toimumise kontrollitud tingimustes; |
| --- | --- |

e)

kogu töö toimumise kontrollitud tingimustes;

| f) | sellise järelevalvesüsteemi olemasolu, mille abil jälgitakse tunnustatud organisatsioonis töötavate inspektorite ning tehniliste ja haldustöötajate tegevust ja tööd; |
| --- | --- |

f)

sellise järelevalvesüsteemi olemasolu, mille abil jälgitakse tunnustatud organisatsioonis töötavate inspektorite ning tehniliste ja haldustöötajate tegevust ja tööd;

| g) | inspektoritel on ulatuslikud teadmised konkreetse laevatüübi kohta, millega nad konkreetse ülevaatuse puhul töötavad, ning asjaomaste kohaldatavate nõuete kohta; |
| --- | --- |

g)

inspektoritel on ulatuslikud teadmised konkreetse laevatüübi kohta, millega nad konkreetse ülevaatuse puhul töötavad, ning asjaomaste kohaldatavate nõuete kohta;

| h) | inspektorite erialase ettevalmistamise ja nende teadmiste pideva ajakohastamise süsteemi rakendamise; |
| --- | --- |

h)

inspektorite erialase ettevalmistamise ja nende teadmiste pideva ajakohastamise süsteemi rakendamise;

| i) | selliste andmete säilitamise, mis tõendavad nõutavate standardite täitmist osutatud teenustega hõlmatud valdkondades ja kvaliteedisüsteemi toimimise tulemuslikkust; |
| --- | --- |

i)

selliste andmete säilitamise, mis tõendavad nõutavate standardite täitmist osutatud teenustega hõlmatud valdkondades ja kvaliteedisüsteemi toimimise tulemuslikkust;

| j) | tervikliku süsteemi olemasolu, mis on vajalik kvaliteedialast tegevust käsitlevate siseauditite kavandamiseks ja dokumenteerimiseks kõikides tegevuskohtades; |
| --- | --- |

j)

tervikliku süsteemi olemasolu, mis on vajalik kvaliteedialast tegevust käsitlevate siseauditite kavandamiseks ja dokumenteerimiseks kõikides tegevuskohtades;

| k) | selliste sertifitseerimise ühtlustatud süsteemiga nõutud kohustuslike ülevaatuste ja kontrollimiste teostamise, milleks tunnustatud organisatsioon on volitatud, kooskõlas ülevaatuse ja sertifitseerimise ühtlustatud süsteemiga seotud ülevaatusjuhiseid käsitleva IMO resolutsiooni A.948(23) lisa ja liitega; |
| --- | --- |

k)

selliste sertifitseerimise ühtlustatud süsteemiga nõutud kohustuslike ülevaatuste ja kontrollimiste teostamise, milleks tunnustatud organisatsioon on volitatud, kooskõlas ülevaatuse ja sertifitseerimise ühtlustatud süsteemiga seotud ülevaatusjuhiseid käsitleva IMO resolutsiooni A.948(23) lisa ja liitega;

| l) | selgete ja otseste vastutus- ning kontrollisuhete kehtestamise tunnustatud organisatsiooni peakorteri ja piirkondlike filiaalide vahel ning tunnustatud organisatsioonide ja nende inspektorite vahel. |
| --- | --- |

l)

selgete ja otseste vastutus- ning kontrollisuhete kehtestamise tunnustatud organisatsiooni peakorteri ja piirkondlike filiaalide vahel ning tunnustatud organisatsioonide ja nende inspektorite vahel.

| 8. | Organisatsioon on
  kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese kvaliteedisüsteemi, mis põhineb põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja on kooskõlas standarditega EN ISO/IEC 17020:2004 (kontrollasutused) ja EN ISO 9001:2000 ▐, nagu neid on tõlgendanud ja sertifitseerinud artikli 11 lõikes 1 osutatud
  hindamiskomisjon
  .


  Hindamiskomisjon tegutseb sõltumatult, ning selleks antakse talle kõik nõuetekohaseks tegutsemiseks ning põhjaliku ja järjepideva töö jaoks vajalikud vahendid. Tal peavad olema väga spetsialiseeritud ja laiaulatuslikud tehnilised oskused ning tegevusjuhend, mis tagab audiitorite sõltumatuse nende ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

8.

Organisatsioon on
  kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese kvaliteedisüsteemi, mis põhineb põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja on kooskõlas standarditega EN ISO/IEC 17020:2004 (kontrollasutused) ja EN ISO 9001:2000 ▐, nagu neid on tõlgendanud ja sertifitseerinud artikli 11 lõikes 1 osutatud
  hindamiskomisjon
  .

Hindamiskomisjon tegutseb sõltumatult, ning selleks antakse talle kõik nõuetekohaseks tegutsemiseks ning põhjaliku ja järjepideva töö jaoks vajalikud vahendid. Tal peavad olema väga spetsialiseeritud ja laiaulatuslikud tehnilised oskused ning tegevusjuhend, mis tagab audiitorite sõltumatuse nende ülesannete täitmisel.

| 9. | ▐ Organisatsiooni eeskirju
  rakendatakse
  nii, et organisatsioonile jääb võimalus anda oma vahetute kogemuste ja otsuste põhjal usaldusväärne ja objektiivne hinnang asjaomaste laevade ohutuse kohta, kasutades selleks klassifikatsioonitunnistusi, mille alusel antakse välja seadusjärgsed tunnistused. |
| --- | --- |

9.

▐ Organisatsiooni eeskirju
  rakendatakse
  nii, et organisatsioonile jääb võimalus anda oma vahetute kogemuste ja otsuste põhjal usaldusväärne ja objektiivne hinnang asjaomaste laevade ohutuse kohta, kasutades selleks klassifikatsioonitunnistusi, mille alusel antakse välja seadusjärgsed tunnistused.

| 10. | Tunnustatud organisatsioonil peavad olema kõik vajalikud vahendid, et hinnata erialase ettevalmistusega töötajate abil ning vastavalt rahvusvahelise meresõiduohutuse korralduse (ISM) koodeksi rakendamist ametiasutuste poolt käsitleva IMO resolutsiooni A.788(22) lisa sätetele, kuidas rakendatakse ja hallatakse sertifitseerida kavatsetavat meresõiduohutussüsteemi nii maismaal kui ka laevade pardal. |
| --- | --- |

10.

Tunnustatud organisatsioonil peavad olema kõik vajalikud vahendid, et hinnata erialase ettevalmistusega töötajate abil ning vastavalt rahvusvahelise meresõiduohutuse korralduse (ISM) koodeksi rakendamist ametiasutuste poolt käsitleva IMO resolutsiooni A.788(22) lisa sätetele, kuidas rakendatakse ja hallatakse sertifitseerida kavatsetavat meresõiduohutussüsteemi nii maismaal kui ka laevade pardal.

| 11. | Tunnustatud organisatsioon peab lubama oma eeskirjade ja menetluste koostamisel osaleda ametiasutuse esindajatel ja muudel asjaomastel isikutel. |
| --- | --- |

11.

Tunnustatud organisatsioon peab lubama oma eeskirjade ja menetluste koostamisel osaleda ametiasutuse esindajatel ja muudel asjaomastel isikutel.

Kolmapäev, 24. september 2008II LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 94/57/EC | Direktiiv .../.../EÜ (1)
  [lipuriigi nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta] | Käesolev määrus |
| --- | --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a |
| Artikli 2 punkt b | Artikli 2 punkt b | – |
| Artikli 2 punkt c | Artikli 2 punkt c | – |
| Artikli 2 punkt d | Artikli 2 punkt d | Artikli 2 punkt b |
| Artikli 2 punkt e | Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt c |
| – | Artikli 2 punkt h | Artikli 2 punkt d |
| Artikli 2 punkt f | Artikli 2 punkt i | Artikli 2 punkt e |
| Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt f |
| Artikli 2 punkt h | Artikli 2 punkt k | Artikli 2 punkt g |
| Artikli 2 punkt i | Artikli 2 punkt m | Artikli 2 punkt i |
| – | Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt h |
| Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt n | – |
| Artikli 2 punkt k | – | Artikli 2 punkt j |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 | – |
| Artikli 4 lõike 1 esimene lause | – | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 1 teine lause | – | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 4 lõike 1 kolmas lause | – | – |
| Artikli 4 lõike 1 neljas lause | – | Artikli 4 lõige 1 |
| – | – | Artikli 3 lõige 3 |
| – | – | Artikli 4 lõiked 2, 3 ja 4 |
| – | – | Artikkel 5 |
| – | – | Artikkel 6 |
| – | – | Artikkel 7 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 | – |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 | – |
| Artikli 6 lõiked 1, 2, 3 ja 4 | Artikli 9 lõiked 1, 2, 3 ja 4 | – |
| Artikli 6 lõige 5 | – | – |
| Artikkel 7 | Artikkel 10 | Artikkel 12 |
| Artikli 8 lõike 1 esimene taane | Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt a | – |
| Artikli 8 lõike 1 teine taane | – | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 8 lõike 1 kolmas taane | Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt b | – |
| – | Artikli 11 lõike 1 teine lõik | Artikli 13 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 11 lõige 2 | – |
| Artikli 8 lõike 2 teine lõik | – | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 9 lõige 1 | – | – |
| Artikli 9 lõige 2 | – | – |
| Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikkel 12 | – |
| Artikli 10 lõike 1 punktid a, b, c ning lõiked 2, 3 ja 4 | – | – |
| Artikli 11 lõiked 1 ja 2 | Artikli 13 lõiked 1 ja 2 | – |
| Artikli 11 lõiked 3 ja 4 | – | Artikli 8 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 12 | Artikkel 14 | – |
| Artikkel 13 | – | – |
| Artikkel 14 | Artikli 15 lõiked 1 ja 2 | – |
| – | Artikli 15 lõige 3 | – |
| – | Artikkel 16 | – |
| – | | Artikkel 9 |
| Artikli 15 lõige 1 | | |
| | | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 15 lõige 2 | | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikli 15 lõige 3 | – | Artikli 10 lõige 4 |
| Artikli 15 lõige 4 | | Artikli 10 lõige 5 |
| Artikli 15 lõige 5 | | Artikli 10 lõike 6 esimene, teine, komas ja viies lõik |
| – | | Artikli 10 lõike 6 neljas lõik |
| Artikkel 16 | Artikkel 17 | – |
| Artikkel 17 | Artikkel 20 | – |
| – | Artikkel 18 | – |
| – | Artikkel 19 | – |
| | | Artikkel 11 |
| | | Artikkel 14 |
| | | Artikkel 15 |
| | | Artikkel 16 |
| | | Artikkel 17 |
| | | Artikkel 18 |
| | | Artikkel 19 |
| Lisa | | I lisa |
| | I lisa | |
| | II lisa | II lisa |

Direktiiv 94/57/EC

Direktiiv .../.../EÜ (1)
  [lipuriigi nõuete täitmise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta]

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt b

–

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt c

–

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt c

–

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt k

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt m

Artikli 2 punkt i

–

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt n

–

Artikli 2 punkt k

–

Artikli 2 punkt j

Artikkel 3

Artikkel 3

–

Artikli 4 lõike 1 esimene lause

–

Artikli 3 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 teine lause

–

Artikli 3 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 kolmas lause

–

–

Artikli 4 lõike 1 neljas lause

–

Artikli 4 lõige 1

–

–

Artikli 3 lõige 3

–

–

Artikli 4 lõiked 2, 3 ja 4

–

–

Artikkel 5

–

–

Artikkel 6

–

–

Artikkel 7

Artikli 5 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

–

Artikli 5 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

–

Artikli 6 lõiked 1, 2, 3 ja 4

Artikli 9 lõiked 1, 2, 3 ja 4

–

Artikli 6 lõige 5

–

–

Artikkel 7

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikli 8 lõike 1 esimene taane

Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt a

–

Artikli 8 lõike 1 teine taane

–

Artikli 13 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 kolmas taane

Artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt b

–

–

Artikli 11 lõike 1 teine lõik

Artikli 13 lõike 1 teine lõik

Artikli 8 lõige 2

Artikli 11 lõige 2

–

Artikli 8 lõike 2 teine lõik

–

Artikli 13 lõige 2

Artikli 9 lõige 1

–

–

Artikli 9 lõige 2

–

–

Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikkel 12

–

Artikli 10 lõike 1 punktid a, b, c ning lõiked 2, 3 ja 4

–

–

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

Artikli 13 lõiked 1 ja 2

–

Artikli 11 lõiked 3 ja 4

–

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikkel 12

Artikkel 14

–

Artikkel 13

–

–

Artikkel 14

Artikli 15 lõiked 1 ja 2

–

–

Artikli 15 lõige 3

–

–

Artikkel 16

–

–

Artikkel 9

Artikli 15 lõige 1

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 15 lõige 2

Artikli 10 lõige 3

Artikli 15 lõige 3

–

Artikli 10 lõige 4

Artikli 15 lõige 4

Artikli 10 lõige 5

Artikli 15 lõige 5

Artikli 10 lõike 6 esimene, teine, komas ja viies lõik

–

Artikli 10 lõike 6 neljas lõik

Artikkel 16

Artikkel 17

–

Artikkel 17

Artikkel 20

–

–

Artikkel 18

–

–

Artikkel 19

–

Artikkel 11

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 19

Lisa

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

---

(1)  ELT ... ║ .

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/291 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/291

---

Kolmapäev, 24. september 2008Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***I

P6_TA(2008)0449

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (KOM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

2010/C 8 E/45

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0697);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0427/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0321/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0247

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24.septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu (3) artiklis 251 ettenähtud korras

ning arvestades järgmist:

| (1) | Olemasoleva elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku koosseisu kuuluva viie direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (4) (raamdirektiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (5) (juurdepääsu käsitlev direktiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (6) (loadirektiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (7) (universaalteenuse direktiiv) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (8) (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (koos osutatud kui „raamdirektiiv ja eridirektiivid”)) toimimise peab komisjon korrapäraselt läbi vaatama, et teha eelkõige kindlaks vajadus tehnoloogia ja turgude arenguga seotud muudatuste järele. |
| --- | --- |

(1)

Olemasoleva elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku koosseisu kuuluva viie direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (4) (raamdirektiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (5) (juurdepääsu käsitlev direktiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (6) (loadirektiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (7) (universaalteenuse direktiiv) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (8) (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (koos osutatud kui „raamdirektiiv ja eridirektiivid”)) toimimise peab komisjon korrapäraselt läbi vaatama, et teha eelkõige kindlaks vajadus tehnoloogia ja turgude arenguga seotud muudatuste järele.

| (2) | Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv)

   (9)

  vaadati 2007. aastal läbi eesmärgiga tagada Euroopa Liidu infotehnoloogiale ning meediatööstusele ja -teenustele optimaalsed konkurentsitingimused ning õiguskindlus, samuti kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Selles kontekstis on elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õiglane ja tasakaalustatud reguleeriv raamistik ELi audiovisuaalsektori peamine tugisammas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv)

   (9)

  vaadati 2007. aastal läbi eesmärgiga tagada Euroopa Liidu infotehnoloogiale ning meediatööstusele ja -teenustele optimaalsed konkurentsitingimused ning õiguskindlus, samuti kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Selles kontekstis on elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õiglane ja tasakaalustatud reguleeriv raamistik ELi audiovisuaalsektori peamine tugisammas.

| (3) | Seoses sellega esitas komisjon oma esialgsed järeldused 29. juuni 2006. aasta teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist. Nende esialgsete järelduste põhjal viidi läbi avalik arutelu, mille käigus tehti kindlaks, et olulisim küsimus lahendamiseks on elektroonilise side siseturu jätkuv puudumine. Leiti, et eelkõige reguleerimise killustatus ja riikide reguleerivate asutuste nõrgalt kooskõlastatud tegevusest tulenev reguleerimise järjepidevusetus ohustab mitte üksnes sektori konkurentsivõimet, vaid ka olulist kasu, mida tarbijad saaksid piiriülesest konkurentsist. |
| --- | --- |

(3)

Seoses sellega esitas komisjon oma esialgsed järeldused 29. juuni 2006. aasta teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist. Nende esialgsete järelduste põhjal viidi läbi avalik arutelu, mille käigus tehti kindlaks, et olulisim küsimus lahendamiseks on elektroonilise side siseturu jätkuv puudumine. Leiti, et eelkõige reguleerimise killustatus ja riikide reguleerivate asutuste nõrgalt kooskõlastatud tegevusest tulenev reguleerimise järjepidevusetus ohustab mitte üksnes sektori konkurentsivõimet, vaid ka olulist kasu, mida tarbijad saaksid piiriülesest konkurentsist.

| (4) | Seepärast tuleks elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivat ELi raamistikku reformida, et viia lõpule elektroonilise side siseturu väljakujundamine, tugevdades ühenduse mehhanismi, millega reguleeritakse võtmeturgudel olulise turujõuga ettevõtjate tegevust. ▐ Reformi raames kehtestatakse ka tõhus
  ja kooskõlastatud
  spektri haldamise strateegia, et luua ühine Euroopa teaberuum, ning tugevdatakse puuetega kasutajatele suunatud sätteid, et kujundada välja kõiki hõlmav infoühiskond. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivat ELi raamistikku reformida, et viia lõpule elektroonilise side siseturu väljakujundamine, tugevdades ühenduse mehhanismi, millega reguleeritakse võtmeturgudel olulise turujõuga ettevõtjate tegevust. ▐ Reformi raames kehtestatakse ka tõhus
  ja kooskõlastatud
  spektri haldamise strateegia, et luua ühine Euroopa teaberuum, ning tugevdatakse puuetega kasutajatele suunatud sätteid, et kujundada välja kõiki hõlmav infoühiskond.

| (5) | ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku peamine eesmärk on luua jätkusuutlik pakkumisel ja nõudlusel põhinev elektroonilise side „ökosüsteem”, kus pakkumine tugineb tõhusale ja konkurentsivõimelisele infrastruktuurile ja teenuseturule ning nõudlus infoühiskonna saavutustele. |
| --- | --- |

(5)

ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku peamine eesmärk on luua jätkusuutlik pakkumisel ja nõudlusel põhinev elektroonilise side „ökosüsteem”, kus pakkumine tugineb tõhusale ja konkurentsivõimelisele infrastruktuurile ja teenuseturule ning nõudlus infoühiskonna saavutustele.

| (6) | ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku teine eesmärk on vähendada elektroonilise side turgudel konkurentsi arenedes järk-järgult eelneva reguleerimise sektoriomaseid eeskirju ning lõpuks reguleerida elektroonilist sidet vaid konkurentsiõigusega. Kuna elektroonilise side turud on viimastel aastatel näidanud tugevat konkurentsidünaamikat, on ülimalt oluline, et regulatiivseid eelkohustusi kehtestataks vaid juhul, kui puudub tulemuslik ja jätkusuutlik konkurents. Eelnev reguleerimine tuleks jätkamise vajaduse seisukohast läbi vaadata hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva. |
| --- | --- |

(6)

ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku teine eesmärk on vähendada elektroonilise side turgudel konkurentsi arenedes järk-järgult eelneva reguleerimise sektoriomaseid eeskirju ning lõpuks reguleerida elektroonilist sidet vaid konkurentsiõigusega. Kuna elektroonilise side turud on viimastel aastatel näidanud tugevat konkurentsidünaamikat, on ülimalt oluline, et regulatiivseid eelkohustusi kehtestataks vaid juhul, kui puudub tulemuslik ja jätkusuutlik konkurents. Eelnev reguleerimine tuleks jätkamise vajaduse seisukohast läbi vaadata hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva.

| (7) | Proportsionaalse ja erinevatele konkurentsitingimustele kohandatud lähenemise tagamiseks peaks riikide reguleerivatel asutustel olema võimalik määratleda turud piirkondlikul alusel ja lõpetada reguleerivad kohustused turgudel või geograafilistes piirkondades, kus on olemas tõhus infrastruktuurialane konkurents. Seda tuleks kohaldada isegi juhul kui geograafilised piirkonnad ei ole eraldi turgudena määratletud. |
| --- | --- |

(7)

Proportsionaalse ja erinevatele konkurentsitingimustele kohandatud lähenemise tagamiseks peaks riikide reguleerivatel asutustel olema võimalik määratleda turud piirkondlikul alusel ja lõpetada reguleerivad kohustused turgudel või geograafilistes piirkondades, kus on olemas tõhus infrastruktuurialane konkurents. Seda tuleks kohaldada isegi juhul kui geograafilised piirkonnad ei ole eraldi turgudena määratletud.

| (8) | Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks tuleks luua piisav raamistik, mis stimuleerib investeeringuid kiiretesse võrkudesse, mis toetavad infomahukate Interneti-teenuste innovatsiooni ja kindlustavad ELi rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellistel võrkudel on äärmiselt suur potentsiaal tuua kasu tarbijatele ja ettevõtetele kogu ELis. Seetõttu on eluliselt oluline edendada jätkusuutlikke investeeringuid selliste võrkude arengusse, kaitstes samas konkurentsi ja suurendades tarbijate valikuid regulatiivse tegevuse prognoositavuse ja järjepidevuse kaudu. |
| --- | --- |

(8)

Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks tuleks luua piisav raamistik, mis stimuleerib investeeringuid kiiretesse võrkudesse, mis toetavad infomahukate Interneti-teenuste innovatsiooni ja kindlustavad ELi rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellistel võrkudel on äärmiselt suur potentsiaal tuua kasu tarbijatele ja ettevõtetele kogu ELis. Seetõttu on eluliselt oluline edendada jätkusuutlikke investeeringuid selliste võrkude arengusse, kaitstes samas konkurentsi ja suurendades tarbijate valikuid regulatiivse tegevuse prognoositavuse ja järjepidevuse kaudu.

| (9) | Komisjon tunnistas 20. märtsi 2006. aasta teatises „Lairibaühenduse lõhe ületamine”

   (10)

  , et kiiretele lairibateenustele juurdepääsu osas on Euroopas Liidus territoriaalne lõhe. Lairibaühenduse üldisele suurenemisele vaatamata on juurdepääs mitmetes piirkondades piiratud kõrgete kulude tõttu, mille põhjuseks on väike rahvastikutihedus ja kaugel paiknemine. Kaubanduslikud stiimulid lairibaühenduse kõnealustesse piirkondadesse paigaldamisse investeerimiseks osutuvad sageli ebapiisavaks. Tehnoloogiline innovatsioon siiski vähendab paigaldamiskulusid. Selleks et tagada investeeringute tegemine uutesse tehnoloogiatesse vähearenenud piirkondades, peaksid elektroonilise side eeskirjad olema kooskõlas teiste poliitikatega, näiteks riigiabi poliitika, struktuurifondide või laiemate tööstuspoliitika eesmärkidega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon tunnistas 20. märtsi 2006. aasta teatises „Lairibaühenduse lõhe ületamine”

   (10)

  , et kiiretele lairibateenustele juurdepääsu osas on Euroopas Liidus territoriaalne lõhe. Lairibaühenduse üldisele suurenemisele vaatamata on juurdepääs mitmetes piirkondades piiratud kõrgete kulude tõttu, mille põhjuseks on väike rahvastikutihedus ja kaugel paiknemine. Kaubanduslikud stiimulid lairibaühenduse kõnealustesse piirkondadesse paigaldamisse investeerimiseks osutuvad sageli ebapiisavaks. Tehnoloogiline innovatsioon siiski vähendab paigaldamiskulusid. Selleks et tagada investeeringute tegemine uutesse tehnoloogiatesse vähearenenud piirkondades, peaksid elektroonilise side eeskirjad olema kooskõlas teiste poliitikatega, näiteks riigiabi poliitika, struktuurifondide või laiemate tööstuspoliitika eesmärkidega.

| (10) | Teadus- ja arendustegevusse investeerimine on äärmiselt oluline järgmise põlvkonna kiudoptiliste võrkude arendamiseks ning paindliku ja tõhusa raadiojuurdepääsu saavutamiseks, soodustades sellega tugevamat konkurentsi ja uuenduslikke rakendusi ja teenuseid, millest saavad kasu tarbijad. Väljakutse seisneb järgmise põlvkonna asukohast sõltumatute ja koondvõrkude ning teenuste infrastruktuuride rajamises elektroonilise side, infotehnoloogia ja meedia jaoks. |
| --- | --- |

(10)

Teadus- ja arendustegevusse investeerimine on äärmiselt oluline järgmise põlvkonna kiudoptiliste võrkude arendamiseks ning paindliku ja tõhusa raadiojuurdepääsu saavutamiseks, soodustades sellega tugevamat konkurentsi ja uuenduslikke rakendusi ja teenuseid, millest saavad kasu tarbijad. Väljakutse seisneb järgmise põlvkonna asukohast sõltumatute ja koondvõrkude ning teenuste infrastruktuuride rajamises elektroonilise side, infotehnoloogia ja meedia jaoks.

| (11) | Riiklik poliitika peaks aitama kaasa elektroonilise side turgude tõhusa toimimise täiendamisele, tegeldes nii pakkumise kui ka nõudlusega, et ergutada positiivset mõjuringi, kus parema infosisu ja teenuste väljatöötamine sõltub infrastruktuuri kasutuselevõtust ja vastupidi. Riiklik sekkumine peaks olema proportsionaalne ja ei tohiks moonutada konkurentsi ega takistada erainvesteeringuid ning peaks suurendama stiimuleid investeerimiseks ja vähendama sisenemistõkkeid. Selles osas võivad riigiasutused toetada tulevikku suunatud suure võimsusega infrastruktuuri väljaarendamist. Riiklikku toetust peaks andma avatud, läbipaistvate ja konkurentsi arvestavate menetluste kaudu, ei tohiks eelistada eelnevalt ühtegi olemasolevat tehnoloogiat ning peaks tagama infrastruktuurile juurdepääsu mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

(11)

Riiklik poliitika peaks aitama kaasa elektroonilise side turgude tõhusa toimimise täiendamisele, tegeldes nii pakkumise kui ka nõudlusega, et ergutada positiivset mõjuringi, kus parema infosisu ja teenuste väljatöötamine sõltub infrastruktuuri kasutuselevõtust ja vastupidi. Riiklik sekkumine peaks olema proportsionaalne ja ei tohiks moonutada konkurentsi ega takistada erainvesteeringuid ning peaks suurendama stiimuleid investeerimiseks ja vähendama sisenemistõkkeid. Selles osas võivad riigiasutused toetada tulevikku suunatud suure võimsusega infrastruktuuri väljaarendamist. Riiklikku toetust peaks andma avatud, läbipaistvate ja konkurentsi arvestavate menetluste kaudu, ei tohiks eelistada eelnevalt ühtegi olemasolevat tehnoloogiat ning peaks tagama infrastruktuurile juurdepääsu mittediskrimineerival viisil.

| (12) | ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriv raamistik peaks samuti edendama tarbijakaitset elektroonilise side sektoris, tagades täpse ja kõikehõlmava teabe, kasutades selleks kõiki võimalikke vahendeid, võimaldades tasude ja lõivude läbipaistvuse ning võimaldades teenuste osutamise kõrged standardid. See peaks lisaks täielikult tunnustama avalikes aruteludes tarbijaühingute rolli ja tagama pädevatele asutustele vajalikud volitused võimalike rikkumiste tõkestamiseks ja tegutsemiseks vajaliku tõhususega kõikide pettusekatsete kõrvaldamisel. |
| --- | --- |

(12)

ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriv raamistik peaks samuti edendama tarbijakaitset elektroonilise side sektoris, tagades täpse ja kõikehõlmava teabe, kasutades selleks kõiki võimalikke vahendeid, võimaldades tasude ja lõivude läbipaistvuse ning võimaldades teenuste osutamise kõrged standardid. See peaks lisaks täielikult tunnustama avalikes aruteludes tarbijaühingute rolli ja tagama pädevatele asutustele vajalikud volitused võimalike rikkumiste tõkestamiseks ja tegutsemiseks vajaliku tõhususega kõikide pettusekatsete kõrvaldamisel.

| (13) | Komisjon peaks käesoleva direktiivi kohaseid meetmeid tõhusa konsulteerimise kaudu vastu võttes võtma läbipaistvuse ja proportsionaalsuse tagamiseks arvesse liikmesriikide reguleerivate asutuste ja sektori sidusrühmade seisukohti. Komisjon peaks välja andma üksikasjalikud konsulteerimist käsitlevad dokumendid, milles selgitatakse kaalutavaid erinevaid tegevussuundi, ja sidusrühmadele tuleks vastamiseks anda mõistlik ajavahemik. Pärast konsulteerimist ja vastuste läbivaatamist peaks komisjon esitama langetatud otsuse põhjendused avalduses, mis sisaldab kirjeldust, kuidas vastajate seisukohti arvesse võeti. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks käesoleva direktiivi kohaseid meetmeid tõhusa konsulteerimise kaudu vastu võttes võtma läbipaistvuse ja proportsionaalsuse tagamiseks arvesse liikmesriikide reguleerivate asutuste ja sektori sidusrühmade seisukohti. Komisjon peaks välja andma üksikasjalikud konsulteerimist käsitlevad dokumendid, milles selgitatakse kaalutavaid erinevaid tegevussuundi, ja sidusrühmadele tuleks vastamiseks anda mõistlik ajavahemik. Pärast konsulteerimist ja vastuste läbivaatamist peaks komisjon esitama langetatud otsuse põhjendused avalduses, mis sisaldab kirjeldust, kuidas vastajate seisukohti arvesse võeti.

| (14) | Et võimaldada riikide reguleerivatel asutustel saavutada raamdirektiivis ja eridirektiivides sätestatud eesmärke, eelkõige täieliku koostalitlusvõime osas, tuleks raamdirektiivi kohaldamisala laiendada raadioseadmetele ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmetele, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (11), ning digitelevisiooni tarbijaseadmetele. |
| --- | --- |

(14)

Et võimaldada riikide reguleerivatel asutustel saavutada raamdirektiivis ja eridirektiivides sätestatud eesmärke, eelkõige täieliku koostalitlusvõime osas, tuleks raamdirektiivi kohaldamisala laiendada raadioseadmetele ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmetele, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (11), ning digitelevisiooni tarbijaseadmetele.

| (15) | Ilma et see piiraks direktiivi 1999/5/EÜ kohaldamist, on vaja selgitada lõppseadmete aspektide kohaldamist seoses puuetega lõppkasutajate juurdepääsuga, et tagada lõppseadmete ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(15)

Ilma et see piiraks direktiivi 1999/5/EÜ kohaldamist, on vaja selgitada lõppseadmete aspektide kohaldamist seoses puuetega lõppkasutajate juurdepääsuga, et tagada lõppseadmete ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste koostalitlusvõime.

| (16) | Mõningaid mõisteid tuleks täpsustada või muuta, et võtta arvesse turu ja tehnoloogia arengut ning kõrvaldada reguleeriva raamistiku rakendamisel ilmnenud mitmeti mõistetavused. |
| --- | --- |

(16)

Mõningaid mõisteid tuleks täpsustada või muuta, et võtta arvesse turu ja tehnoloogia arengut ning kõrvaldada reguleeriva raamistiku rakendamisel ilmnenud mitmeti mõistetavused.

| (17) | Riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni tegevus ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivas raamistikus aitab kaasa laiemate poliitiliste eesmärkide saavutamisele kultuuri, tööhõive, keskkonna, sotsiaalse ühtekuuluvuse, regionaalarengu ning asulaplaneerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(17)

Riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni tegevus ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivas raamistikus aitab kaasa laiemate poliitiliste eesmärkide saavutamisele kultuuri, tööhõive, keskkonna, sotsiaalse ühtekuuluvuse, regionaalarengu ning asulaplaneerimise valdkonnas.

| (18) | Elektroonilise side siseriiklikud turud on ELis jätkuvalt erinevad. Seetõttu on ülimalt oluline, et riikide reguleerivatel asutustel ja Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogul (BERT) oleks volitused ja teadmised, mis on vajalikud konkurentsivõimelise ELi „ökosüsteemi” loomiseks elektroonilise side turgude ja teenuste valdkonnas, arvestades samas riikide ja piirkondade erinevusi ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(18)

Elektroonilise side siseriiklikud turud on ELis jätkuvalt erinevad. Seetõttu on ülimalt oluline, et riikide reguleerivatel asutustel ja Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogul (BERT) oleks volitused ja teadmised, mis on vajalikud konkurentsivõimelise ELi „ökosüsteemi” loomiseks elektroonilise side turgude ja teenuste valdkonnas, arvestades samas riikide ja piirkondade erinevusi ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

| (19) | Tuleks tugevdada riikide reguleerivate asutuste sõltumatust, et tagada reguleeriva raamistiku tõhusam kohaldamine ning suurendada nende volitusi ja otsuste prognoositavust. Selleks tuleb riigi õiguses selgesõnaliselt tagada, et riigi reguleeriv asutus on oma ülesannete täitmisel kaitstud välise sekkumise ja poliitilise surve eest, mis võiks kahjustada tema poolt menetletavate küsimuste sõltumatut hindamist. Kõnealuse välismõju tõttu ei sobi riigi seadusandlikud organid tegutsema riigi reguleeriva asutusena reguleeriva raamistiku kontekstis. Selleks tuleks eelnevalt kehtestada eeskirjad riigi reguleeriva asutuse juhi ametist vabastamise põhjuste kohta, et kõrvaldada kõik põhjendatud kahtlused kõnealuse asutuse erapooletuse ning välistest teguritest sõltumatuse suhtes. On oluline, et riikide reguleerivatel asutustel oleks oma eelarve, mis võimaldaks neil eelkõige tööle võtta piisava arvu kvalifitseeritud töötajaid. Läbipaistvuse tagamiseks tuleks see igal aastal avaldada. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks tugevdada riikide reguleerivate asutuste sõltumatust, et tagada reguleeriva raamistiku tõhusam kohaldamine ning suurendada nende volitusi ja otsuste prognoositavust. Selleks tuleb riigi õiguses selgesõnaliselt tagada, et riigi reguleeriv asutus on oma ülesannete täitmisel kaitstud välise sekkumise ja poliitilise surve eest, mis võiks kahjustada tema poolt menetletavate küsimuste sõltumatut hindamist. Kõnealuse välismõju tõttu ei sobi riigi seadusandlikud organid tegutsema riigi reguleeriva asutusena reguleeriva raamistiku kontekstis. Selleks tuleks eelnevalt kehtestada eeskirjad riigi reguleeriva asutuse juhi ametist vabastamise põhjuste kohta, et kõrvaldada kõik põhjendatud kahtlused kõnealuse asutuse erapooletuse ning välistest teguritest sõltumatuse suhtes. On oluline, et riikide reguleerivatel asutustel oleks oma eelarve, mis võimaldaks neil eelkõige tööle võtta piisava arvu kvalifitseeritud töötajaid. Läbipaistvuse tagamiseks tuleks see igal aastal avaldada.

| (20) | Apellatsiooniorganid on riikide reguleerivate asutuste otsuste peatamiseks kohaldanud väga erinevaid ajutisi meetmeid. Et käsitlusviisi paremini ühtlustada, tuleks kohaldada ühist standardit vastavalt ühenduse kohtupraktikale. Arvestades, et kaebused on reguleeriva raamistiku üldise toimimise seisukohalt olulised, tuleks kõikides liikmesriikides luua süsteem kaebusi ning reguleerivate asutuste tehtud otsuste peatamist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks komisjonile. |
| --- | --- |

(20)

Apellatsiooniorganid on riikide reguleerivate asutuste otsuste peatamiseks kohaldanud väga erinevaid ajutisi meetmeid. Et käsitlusviisi paremini ühtlustada, tuleks kohaldada ühist standardit vastavalt ühenduse kohtupraktikale. Arvestades, et kaebused on reguleeriva raamistiku üldise toimimise seisukohalt olulised, tuleks kõikides liikmesriikides luua süsteem kaebusi ning reguleerivate asutuste tehtud otsuste peatamist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks komisjonile.

| (21) | Et riikide reguleerivad asutused saaksid oma reguleerimisülesandeid tõhusalt täita, peaksid nende kogutavad andmed sisaldama raamatupidamisandmeid jaeturgude kohta, mis on seotud selliste hulgimüügiturgudega, kus mõni ettevõtja omab olulist turujõudu ning mida seetõttu reguleerib riigi reguleeriv asutus, ning ka andmeid, mis võimaldaksid riigi reguleerival asutusel hinnata kavandatavate võrgutopoloogia täienduste ja muudatuste mõju konkurentsi arengule ning hulgimüügitoodetele, mida pakutakse teistele isikutele. |
| --- | --- |

(21)

Et riikide reguleerivad asutused saaksid oma reguleerimisülesandeid tõhusalt täita, peaksid nende kogutavad andmed sisaldama raamatupidamisandmeid jaeturgude kohta, mis on seotud selliste hulgimüügiturgudega, kus mõni ettevõtja omab olulist turujõudu ning mida seetõttu reguleerib riigi reguleeriv asutus, ning ka andmeid, mis võimaldaksid riigi reguleerival asutusel hinnata kavandatavate võrgutopoloogia täienduste ja muudatuste mõju konkurentsi arengule ning hulgimüügitoodetele, mida pakutakse teistele isikutele.

| (22) | Enne raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud ühenduse konsultatsiooni tuleks läbi viia riigisisene konsultatsioon vastavalt selle direktiivi artiklile 6, et huvitatud isikute seisukohad kajastuksid ühenduse konsultatsioonis. See väldiks ka vajadust teise ühenduse konsultatsiooni järele juhul, kui kavandatavat meedet riigisisese konsultatsiooni tulemusena muudetakse. |
| --- | --- |

(22)

Enne raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud ühenduse konsultatsiooni tuleks läbi viia riigisisene konsultatsioon vastavalt selle direktiivi artiklile 6, et huvitatud isikute seisukohad kajastuksid ühenduse konsultatsioonis. See väldiks ka vajadust teise ühenduse konsultatsiooni järele juhul, kui kavandatavat meedet riigisisese konsultatsiooni tulemusena muudetakse.

| (23) | Riikide reguleerivate asutuste kaalutlusõigus tuleks viia kooskõlla järjepideva reguleerimistava arengu ning reguleeriva raamistiku järjepideva kohaldamisega, et siseturu arengule ja lõplikule väljakujundamisele tõhusalt kaasa aidata. Riikide reguleerivad asutused peaksid seetõttu toetama siseturuga seotud meetmeid, mida võtavad komisjon ja
  BERT
  , kes peaks reguleeriva raamistiku kohaselt olema riikide reguleerivate asutuste ainus koostööfoorum nende ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(23)

Riikide reguleerivate asutuste kaalutlusõigus tuleks viia kooskõlla järjepideva reguleerimistava arengu ning reguleeriva raamistiku järjepideva kohaldamisega, et siseturu arengule ja lõplikule väljakujundamisele tõhusalt kaasa aidata. Riikide reguleerivad asutused peaksid seetõttu toetama siseturuga seotud meetmeid, mida võtavad komisjon ja
  BERT
  , kes peaks reguleeriva raamistiku kohaselt olema riikide reguleerivate asutuste ainus koostööfoorum nende ülesannete täitmisel.

| (24) | Ühenduse mehhanism, mis võimaldab komisjonil nõuda, et riikide reguleerivad asutused loobuksid kavandatavatest turu määratlemise ja olulise turujõuga ettevõtjaks tunnistamisega seotud meetmetest, on olulisel määral aidanud saavutada järjekindlat lähenemisviisi selliste olukordade ja ettevõtjate kindlaksmääramisel, kus ja kelle puhul võib kohaldada eelnevat reguleerimist. Paraku ei ole samaväärset mehhanismi kohaldatavate meetmete jaoks. Turu jälgimise ja eriti raamdirektiivi artikli 7 kohase menetlusega saadud kogemused on komisjonile näidanud, et kui riikide reguleerivad asutused kohaldavad parandusmeetmeid erinevalt, isegi kui turutingimused on sarnased, õõnestab see elektroonilise side siseturgu, ei taga eri liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele võrdset mänguruumi ning takistab tarbijatel kasu saamist piiriülesest konkurentsist ja teenustest. Komisjonile tuleks anda õigus nõuda riigi reguleerivalt asutuselt, et ta loobuks meetmete eelnõudest seoses riikide reguleerivate asutuste valitud parandusmeetmetega. Et tagada ühenduses reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, peaks komisjon enne otsustamist
  BERTiga
  nõu pidama. |
| --- | --- |

(24)

Ühenduse mehhanism, mis võimaldab komisjonil nõuda, et riikide reguleerivad asutused loobuksid kavandatavatest turu määratlemise ja olulise turujõuga ettevõtjaks tunnistamisega seotud meetmetest, on olulisel määral aidanud saavutada järjekindlat lähenemisviisi selliste olukordade ja ettevõtjate kindlaksmääramisel, kus ja kelle puhul võib kohaldada eelnevat reguleerimist. Paraku ei ole samaväärset mehhanismi kohaldatavate meetmete jaoks. Turu jälgimise ja eriti raamdirektiivi artikli 7 kohase menetlusega saadud kogemused on komisjonile näidanud, et kui riikide reguleerivad asutused kohaldavad parandusmeetmeid erinevalt, isegi kui turutingimused on sarnased, õõnestab see elektroonilise side siseturgu, ei taga eri liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele võrdset mänguruumi ning takistab tarbijatel kasu saamist piiriülesest konkurentsist ja teenustest. Komisjonile tuleks anda õigus nõuda riigi reguleerivalt asutuselt, et ta loobuks meetmete eelnõudest seoses riikide reguleerivate asutuste valitud parandusmeetmetega. Et tagada ühenduses reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, peaks komisjon enne otsustamist
  BERTiga
  nõu pidama.

| (25) | On oluline, et reguleeriv raamistik rakendataks ellu õigeaegselt. Kui komisjon on vastu võtnud otsuse, millega riigi reguleerivalt asutuselt nõutakse kavandatavast meetmest loobumist, peaksid riikide reguleerivad asutused esitama komisjonile meetme muudetud versiooni. Tuleks kehtestada tähtaeg, mille jooksul peab komisjonile teatama raamdirektiivi artikli 7 kohasest muudetud meetmest, et turuosalistele oleks teada turu läbivaatamise kestus ja suureneks õiguskindlus. |
| --- | --- |

(25)

On oluline, et reguleeriv raamistik rakendataks ellu õigeaegselt. Kui komisjon on vastu võtnud otsuse, millega riigi reguleerivalt asutuselt nõutakse kavandatavast meetmest loobumist, peaksid riikide reguleerivad asutused esitama komisjonile meetme muudetud versiooni. Tuleks kehtestada tähtaeg, mille jooksul peab komisjonile teatama raamdirektiivi artikli 7 kohasest muudetud meetmest, et turuosalistele oleks teada turu läbivaatamise kestus ja suureneks õiguskindlus.

| (26) | Et vältida reguleerimisvaakumi teket kiiresti muutuvas sektoris, peaks juhul, kui ka uuesti teatatud meetme eelnõu põhjustaks siseturul tõkkeid või oleks ühenduse õigusega kokkusobimatu, olema komisjonil võimalik pärast
  BERTiga
  nõupidamist nõuda asjaomaselt riigi reguleerivalt asutuselt konkreetse parandusmeetme rakendamist konkreetse tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(26)

Et vältida reguleerimisvaakumi teket kiiresti muutuvas sektoris, peaks juhul, kui ka uuesti teatatud meetme eelnõu põhjustaks siseturul tõkkeid või oleks ühenduse õigusega kokkusobimatu, olema komisjonil võimalik pärast
  BERTiga
  nõupidamist nõuda asjaomaselt riigi reguleerivalt asutuselt konkreetse parandusmeetme rakendamist konkreetse tähtaja jooksul.

| (27) | Ühenduse konsultatsioonimehhanismi lühikesi tähtaegu silmas pidades tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusmeetmeid komisjoni ja riikide reguleerivate asutuste vahelise teabevahetuse korra lihtsustamiseks teatavatel juhtudel, mis on seotud stabiilsete turgudega või hõlmavad üksnes eelnevalt teatatud meetmete väheolulisi muudatusi, või anda õigus vabastada teatamiskohustusest, et teatavate juhtumite puhul menetlusi kiirendada. |
| --- | --- |

(27)

Ühenduse konsultatsioonimehhanismi lühikesi tähtaegu silmas pidades tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusmeetmeid komisjoni ja riikide reguleerivate asutuste vahelise teabevahetuse korra lihtsustamiseks teatavatel juhtudel, mis on seotud stabiilsete turgudega või hõlmavad üksnes eelnevalt teatatud meetmete väheolulisi muudatusi, või anda õigus vabastada teatamiskohustusest, et teatavate juhtumite puhul menetlusi kiirendada.

| (28) | Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni eesmärkidele peaks reguleeriv raamistik tagama kõikide kasutajate, sealhulgas puuetega lõppkasutajate, vanurite ning sotsiaalsete erivajadustega isikute hõlpsa juurdepääsu soodsa hinnaga kõrgekvaliteedilistele teenustele. Amsterdami lõppaktile lisatud 22. deklaratsioonis on sätestatud, et ühenduse institutsioonid võtavad asutamislepingu artikli 95 kohaseid meetmeid kavandades arvesse puuetega inimeste vajadusi. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni eesmärkidele peaks reguleeriv raamistik tagama kõikide kasutajate, sealhulgas puuetega lõppkasutajate, vanurite ning sotsiaalsete erivajadustega isikute hõlpsa juurdepääsu soodsa hinnaga kõrgekvaliteedilistele teenustele. Amsterdami lõppaktile lisatud 22. deklaratsioonis on sätestatud, et ühenduse institutsioonid võtavad asutamislepingu artikli 95 kohaseid meetmeid kavandades arvesse puuetega inimeste vajadusi.

| (29) | Raadiosagedusi tuleb käsitada napi avaliku varana, millel on oluline avalik ja turuväärtus. Üldistes huvides on hallata spektrit majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonna seisukohalt nii tõhusalt ja tulemuslikult kui võimalik
  , võttes arvesse kultuurilise mitmekesisuse ja meediakanalite paljususega seotud eesmärke,
  ning järk-järgult kaotada tõkked, mis ei võimalda tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

(29)

Raadiosagedusi tuleb käsitada napi avaliku varana, millel on oluline avalik ja turuväärtus. Üldistes huvides on hallata spektrit majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonna seisukohalt nii tõhusalt ja tulemuslikult kui võimalik
  , võttes arvesse kultuurilise mitmekesisuse ja meediakanalite paljususega seotud eesmärke,
  ning järk-järgult kaotada tõkked, mis ei võimalda tõhusat kasutamist.

| (30) | Ehkki spektri haldamine jääb endiselt liikmesriikide pädevusse, on üksnes ühenduse tasandil kooskõlastamise ja vajadusel ka ühtlustamisega võimalik spektri kasutajatele tagada kõik siseturu hüved ning ELi huvide tõhus kaitsmine ülemaailmselt. |
| --- | --- |

(30)

Ehkki spektri haldamine jääb endiselt liikmesriikide pädevusse, on üksnes ühenduse tasandil kooskõlastamise ja vajadusel ka ühtlustamisega võimalik spektri kasutajatele tagada kõik siseturu hüved ning ELi huvide tõhus kaitsmine ülemaailmselt.

| (31) | Käesoleva direktiivi spektri haldamisega seonduvad sätted peaksid olema kooskõlas raadiospektri haldamisega tegelevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, nagu Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU) ja Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT), tööga, et tagada spektri tõhus haldamine ja kasutamise ühtlustamine kogu ühenduses ja ülemaailmselt. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva direktiivi spektri haldamisega seonduvad sätted peaksid olema kooskõlas raadiospektri haldamisega tegelevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, nagu Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU) ja Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT), tööga, et tagada spektri tõhus haldamine ja kasutamise ühtlustamine kogu ühenduses ja ülemaailmselt.

| (32) | Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8a sätestatud eesmärkide täitmisele kaasa aitamise eesmärgil tuleks 2010. aastal korraldada spektri teemal tippkohtumine, mille läbiviijateks oleks liikmesriigid, ja sealhulgas Euroopa Parlament, komisjon ja kõik sidusrühmad. Tippkohtumine peaks aitama kaasa eelkõige ELi spektripoliitika suurema ühtsuse saavutamisele, suuniste pakkumisele seoses üleminekuga analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile, ning spektri vabastamisele uute elektrooniliste sideteenuste jaoks pärast digitaalringhäälingule üleminekut
  . |
| --- | --- |

(32)

Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8a sätestatud eesmärkide täitmisele kaasa aitamise eesmärgil tuleks 2010. aastal korraldada spektri teemal tippkohtumine, mille läbiviijateks oleks liikmesriigid, ja sealhulgas Euroopa Parlament, komisjon ja kõik sidusrühmad. Tippkohtumine peaks aitama kaasa eelkõige ELi spektripoliitika suurema ühtsuse saavutamisele, suuniste pakkumisele seoses üleminekuga analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile, ning spektri vabastamisele uute elektrooniliste sideteenuste jaoks pärast digitaalringhäälingule üleminekut
  .

| (33) | Analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekul vabaneb ELis tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele suurel hulgal spektriruumi. Seda spektriosa nimetatakse digitaalseks dividendiks. Liikmesriigid peaksid vabastama oma digitaalse dividendi võimalikult kiiresti, et kodanikud saaksid kasu uutest, innovatiivsetest ja konkureerivatest teenustest. Sel eesmärgil tuleks kaotada riiklikul tasandil digitaalse dividendi tõhusat jaotamist või ümberjaotamist takistavad tõkked ja digitaalse dividendi jaotamisele ühenduses tuleks kohaldada ühtset ja integreeritud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(33)

Analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekul vabaneb ELis tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele suurel hulgal spektriruumi. Seda spektriosa nimetatakse digitaalseks dividendiks. Liikmesriigid peaksid vabastama oma digitaalse dividendi võimalikult kiiresti, et kodanikud saaksid kasu uutest, innovatiivsetest ja konkureerivatest teenustest. Sel eesmärgil tuleks kaotada riiklikul tasandil digitaalse dividendi tõhusat jaotamist või ümberjaotamist takistavad tõkked ja digitaalse dividendi jaotamisele ühenduses tuleks kohaldada ühtset ja integreeritud lähenemisviisi.

| (34) | Raadiosagedusi tuleks hallata kahjulikke ja häirivaid mõjutusi vältival viisil. Seepärast tuleks nõuetekohaselt määratleda kahjulike ja häirivate mõjutuste mõiste,
  osutades olemasolevatele rahvusvaheliselt kokku lepitud sagedusplaanidele,
  et vähendada nende mõjutuste vältimiseks vajalikku regulatiivset sekkumist vajaliku miinimumini. |
| --- | --- |

(34)

Raadiosagedusi tuleks hallata kahjulikke ja häirivaid mõjutusi vältival viisil. Seepärast tuleks nõuetekohaselt määratleda kahjulike ja häirivate mõjutuste mõiste,
  osutades olemasolevatele rahvusvaheliselt kokku lepitud sagedusplaanidele,
  et vähendada nende mõjutuste vältimiseks vajalikku regulatiivset sekkumist vajaliku miinimumini.

| (35) | Olemasolev spektri haldamise ja jaotamise süsteem põhineb üldjuhul haldusotsustel, mis ei ole piisavalt paindlikud tehnoloogia ja majanduse arengu, eelkõige traadita tehnoloogia kiire arengu ning sagedusalade nõudluse kasvu arvessevõtmiseks. Riikide poliitika tarbetu killustatus põhjustab kulude kasvu ja spektrikasutajate turuvõimaluste kaotust ning pärsib innovatsiooni, kahjustades siseturgu, tarbijaid ja kogu majandust. Lisaks võivad raadiosagedustele juurdepääsu ja nende kasutamise tingimused erineda olenevalt ettevõtja liigist, kuigi ettevõtjate pakutavad elektroonilised teenused kattuvad üha enam, ning see põhjustab õiguste omanike vahelisi pingeid, spektrile juurdepääsu kulude erinevust ja võib moonutada siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(35)

Olemasolev spektri haldamise ja jaotamise süsteem põhineb üldjuhul haldusotsustel, mis ei ole piisavalt paindlikud tehnoloogia ja majanduse arengu, eelkõige traadita tehnoloogia kiire arengu ning sagedusalade nõudluse kasvu arvessevõtmiseks. Riikide poliitika tarbetu killustatus põhjustab kulude kasvu ja spektrikasutajate turuvõimaluste kaotust ning pärsib innovatsiooni, kahjustades siseturgu, tarbijaid ja kogu majandust. Lisaks võivad raadiosagedustele juurdepääsu ja nende kasutamise tingimused erineda olenevalt ettevõtja liigist, kuigi ettevõtjate pakutavad elektroonilised teenused kattuvad üha enam, ning see põhjustab õiguste omanike vahelisi pingeid, spektrile juurdepääsu kulude erinevust ja võib moonutada siseturu toimimist.

| (36) | Riigipiiridel on raadiospektri optimaalse kasutuse kindlaksmääramisel üha väiksem tähtsus. Spektriõigustele juurdepääsu killustatud haldamine piirab investeeringuid ja innovatsiooni ning ei võimalda ettevõtjatel ja seadmetootjatel saavutada mastaabisäästu, takistades nii elektroonilise side siseturu ja raadiospektrit kasutavate teenuste arengut. |
| --- | --- |

(36)

Riigipiiridel on raadiospektri optimaalse kasutuse kindlaksmääramisel üha väiksem tähtsus. Spektriõigustele juurdepääsu killustatud haldamine piirab investeeringuid ja innovatsiooni ning ei võimalda ettevõtjatel ja seadmetootjatel saavutada mastaabisäästu, takistades nii elektroonilise side siseturu ja raadiospektrit kasutavate teenuste arengut.

| (37) | Spektri haldamise ja spektrile juurdepääsu paindlikkust tuleks suurendada tehnoloogia ja teenuste suhtes neutraalsete lubade abil, et võimaldada spektri kasutajatel valida
  riikide sageduste jaotamise tabelites ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjades määratletud elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatavate konkreetsete sagedusalade
  jaoks parim tehnoloogia ja parimad teenused (edaspidi „tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtted”). Tehnoloogia ja teenuste administratiivne kindlaksmääramine peaks
  leidma kohaldamist, kui kaalul on üldist huvi pakkuvad eesmärgid
  . |
| --- | --- |

(37)

Spektri haldamise ja spektrile juurdepääsu paindlikkust tuleks suurendada tehnoloogia ja teenuste suhtes neutraalsete lubade abil, et võimaldada spektri kasutajatel valida
  riikide sageduste jaotamise tabelites ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjades määratletud elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatavate konkreetsete sagedusalade
  jaoks parim tehnoloogia ja parimad teenused (edaspidi „tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtted”). Tehnoloogia ja teenuste administratiivne kindlaksmääramine peaks
  leidma kohaldamist, kui kaalul on üldist huvi pakkuvad eesmärgid
  .

| (38) | ▐ Tehnoloogianeutraalsuse
  põhimõtte piirangud
  peaksid olema
  asjakohased
  ja põhjendatud vajadusega vältida kahjulikke ja häirivaid mõjutusi, näiteks spektrimaskide ja võimsuse taseme kehtestamise teel, või vajadusega kaitsta rahva tervist, piirates elanike kokkupuudet elektromagnetväljadega, või raadiospektri jagamise vajadusega, eelkõige juhtudel, kus selle kasutamiseks on vaja üksnes üldlube, või
  täita ühenduse õigusega kooskõlas olevat üldist huvi pakkuvat eesmärki
  . |
| --- | --- |

(38)

▐ Tehnoloogianeutraalsuse
  põhimõtte piirangud
  peaksid olema
  asjakohased
  ja põhjendatud vajadusega vältida kahjulikke ja häirivaid mõjutusi, näiteks spektrimaskide ja võimsuse taseme kehtestamise teel, või vajadusega kaitsta rahva tervist, piirates elanike kokkupuudet elektromagnetväljadega, või raadiospektri jagamise vajadusega, eelkõige juhtudel, kus selle kasutamiseks on vaja üksnes üldlube, või
  täita ühenduse õigusega kooskõlas olevat üldist huvi pakkuvat eesmärki
  .

| (39) | Spektri kasutajad peaksid saama ka vabalt valida teenuseid, mida nad soovivad spektri kaudu osutada, juhul kui varem omandatud
  õigusi käsitlevatest
  üleminekumeetmetest
  ning riiklike sageduste eraldamise kavade sätetest ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadest
  ei tulene teisiti. Kõnealusest teenuseneutraalsuse põhimõttest peaks saama teha vajalikke ▐ erandeid,
  et võtta arvesse riigi avaliku poliitika kaalutlusi või
  millega nõutakse konkreetse teenuse osutamist, et saavutada selgelt määratletud ja üldist huvi pakkuvaid eesmärke, nagu näiteks inimelude kaitse, vajadus toetada sotsiaalset, piirkondlikku ja territoriaalset ühtekuuluvust
  raadiosageduste tõhusat kasutamist ja spektri tõhusat haldamist.
  Sellisteks eesmärkideks peaks muu hulgas olema
  riikliku audiovisuaal- ja meediapoliitika,
  kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning meediakanalite paljususe edendamine, nagu need kooskõlas ühenduse õigusega on sätestatud riikide õigusaktides. Välja arvatud juhul, kui see on vajalik inimelude kaitseks
  või nimetatud eesmärkide täitmise saavutamiseks
  , ei tohiks erandiga anda teatavate teenuste kasutamise ainuõigust, vaid üksnes eelisõiguse, nii et samas sagedusalas saaks võimaluste piires kasutada teisi teenuseid ja tehnoloogiaid. Et loa omanik saaks raadiosageduste kaudu osutatavate teenuste sisu edastamiseks vabalt valida kõige tõhusamad vahendid, ei tohiks raadiosageduste kasutusloa kaudu sisu reguleerida. |
| --- | --- |

(39)

Spektri kasutajad peaksid saama ka vabalt valida teenuseid, mida nad soovivad spektri kaudu osutada, juhul kui varem omandatud
  õigusi käsitlevatest
  üleminekumeetmetest
  ning riiklike sageduste eraldamise kavade sätetest ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadest
  ei tulene teisiti. Kõnealusest teenuseneutraalsuse põhimõttest peaks saama teha vajalikke ▐ erandeid,
  et võtta arvesse riigi avaliku poliitika kaalutlusi või
  millega nõutakse konkreetse teenuse osutamist, et saavutada selgelt määratletud ja üldist huvi pakkuvaid eesmärke, nagu näiteks inimelude kaitse, vajadus toetada sotsiaalset, piirkondlikku ja territoriaalset ühtekuuluvust
  raadiosageduste tõhusat kasutamist ja spektri tõhusat haldamist.
  Sellisteks eesmärkideks peaks muu hulgas olema
  riikliku audiovisuaal- ja meediapoliitika,
  kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning meediakanalite paljususe edendamine, nagu need kooskõlas ühenduse õigusega on sätestatud riikide õigusaktides. Välja arvatud juhul, kui see on vajalik inimelude kaitseks
  või nimetatud eesmärkide täitmise saavutamiseks
  , ei tohiks erandiga anda teatavate teenuste kasutamise ainuõigust, vaid üksnes eelisõiguse, nii et samas sagedusalas saaks võimaluste piires kasutada teisi teenuseid ja tehnoloogiaid. Et loa omanik saaks raadiosageduste kaudu osutatavate teenuste sisu edastamiseks vabalt valida kõige tõhusamad vahendid, ei tohiks raadiosageduste kasutusloa kaudu sisu reguleerida.

| (40) | Liikmesriigi pädevusse kuulub erandite ulatuse ja laadi kindlaksmääramine, arvestades kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse
  , riigi audiovisuaal- ja meediapoliitika
  ning meediakanalite paljususe edendamist vastavalt oma riigi seadustele. |
| --- | --- |

(40)

Liikmesriigi pädevusse kuulub erandite ulatuse ja laadi kindlaksmääramine, arvestades kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse
  , riigi audiovisuaal- ja meediapoliitika
  ning meediakanalite paljususe edendamist vastavalt oma riigi seadustele.

| (41) | Kuna spektri eraldamine konkreetsetele tehnoloogiatele või teenustele on erand tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtetest ning vähendab vabadust valida osutatav teenus või kasutatav tehnoloogia, siis peab iga selline eraldamine olema läbipaistev ning sellele peab eelnema avalik arutelu. |
| --- | --- |

(41)

Kuna spektri eraldamine konkreetsetele tehnoloogiatele või teenustele on erand tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtetest ning vähendab vabadust valida osutatav teenus või kasutatav tehnoloogia, siis peab iga selline eraldamine olema läbipaistev ning sellele peab eelnema avalik arutelu.

| (42) | Paindlikkuse ja tõhususe huvides peaksid riikide reguleerivad asutused võimaluse korral lubama ühtlustatud viisil kindlaks määratud sagedusalades spektrikasutajatel oma kasutusõigusi vabalt kolmandatele isikutele üle anda või rentida, mis võimaldaks spektri turuväärtuse kujunemist. Kuna riikide reguleerivate asutuste pädevuses on tagada spektri tõhus kasutamine, peaksid nad võtma meetmeid tagamaks, et kauplemine ei tooks kaasa konkurentsimoonutusi, mille tagajärjel spekter jääb kasutamata.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Paindlikkuse ja tõhususe huvides peaksid riikide reguleerivad asutused võimaluse korral lubama ühtlustatud viisil kindlaks määratud sagedusalades spektrikasutajatel oma kasutusõigusi vabalt kolmandatele isikutele üle anda või rentida, mis võimaldaks spektri turuväärtuse kujunemist. Kuna riikide reguleerivate asutuste pädevuses on tagada spektri tõhus kasutamine, peaksid nad võtma meetmeid tagamaks, et kauplemine ei tooks kaasa konkurentsimoonutusi, mille tagajärjel spekter jääb kasutamata.

▐

| (43) | Siseturu huvides võib olla vajalik kooskõlastada ühenduse tasandil ka kaubeldavad sagedusalad, kaubeldavuse või kaubeldavate õiguste üleandmise tingimused konkreetsetes sagedusalades, kaubeldavate õiguste miinimumvorm, spektrikaubanduseks vajaliku teabe tsentraliseeritud valdamise, ligipääsetavuse ja usaldusväärsuse tagamise nõuded ning nõuded seoses konkurentsi kaitsmise ja liigse spektrivaru soetamise tõkestamisega. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused ühtlustamismeetmete vastuvõtmiseks. Selliste rakendusmeetmete puhul tuleks vajalikul määral arvesse võtta seda, kas individuaalsed kasutamisõigused on antud ärilisel või mitteärilisel alusel. |
| --- | --- |

(43)

Siseturu huvides võib olla vajalik kooskõlastada ühenduse tasandil ka kaubeldavad sagedusalad, kaubeldavuse või kaubeldavate õiguste üleandmise tingimused konkreetsetes sagedusalades, kaubeldavate õiguste miinimumvorm, spektrikaubanduseks vajaliku teabe tsentraliseeritud valdamise, ligipääsetavuse ja usaldusväärsuse tagamise nõuded ning nõuded seoses konkurentsi kaitsmise ja liigse spektrivaru soetamise tõkestamisega. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused ühtlustamismeetmete vastuvõtmiseks. Selliste rakendusmeetmete puhul tuleks vajalikul määral arvesse võtta seda, kas individuaalsed kasutamisõigused on antud ärilisel või mitteärilisel alusel.

| (44) | Tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse ning olemasolevate spektrikasutusõigustega kauplemise rakendamiseks võib olla vaja üleminekumeetmeid, sealhulgas ausa konkurentsi tagamise meetmeid, kuna uus süsteem võib anda mõningatele spektrikasutajatele võimaluse konkureerida teiste spektrikasutajatega, kes on spektriõigused omandanud koormavamatel tingimustel. Seevastu juhul, kui õigused on antud erandina üldreeglitest või muude kui objektiivsete, läbipaistvate, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alustel, et saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke, ei tohiks selliste õiguste omanike olukorda parandada uute konkurentide arvelt, kui see ei ole tingimata vajalik kõnealuste üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks. Sagedusalad, mis ei ole üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks enam vajalikud, tuleks tagasi võtta ja jaotada uuesti vastavalt loadirektiivile. |
| --- | --- |

(44)

Tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse ning olemasolevate spektrikasutusõigustega kauplemise rakendamiseks võib olla vaja üleminekumeetmeid, sealhulgas ausa konkurentsi tagamise meetmeid, kuna uus süsteem võib anda mõningatele spektrikasutajatele võimaluse konkureerida teiste spektrikasutajatega, kes on spektriõigused omandanud koormavamatel tingimustel. Seevastu juhul, kui õigused on antud erandina üldreeglitest või muude kui objektiivsete, läbipaistvate, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alustel, et saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke, ei tohiks selliste õiguste omanike olukorda parandada uute konkurentide arvelt, kui see ei ole tingimata vajalik kõnealuste üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks. Sagedusalad, mis ei ole üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks enam vajalikud, tuleks tagasi võtta ja jaotada uuesti vastavalt loadirektiivile.

| (45) | Siseturu toimimise edendamiseks ja piiriüleste teenuste arendamise toetamiseks
  peaks komisjonil olema võimalik konsulteerida numeratsiooni osas BERTiga.
  Et liikmesriikide kodanikud, sealhulgas reisijad ja puuetega isikud, saaksid juurdepääsu teatavatele teenustele ühtede ja samade kergesti äratuntavate numbrite kasutamisega ja sarnase hinnaga kõigis liikmesriikides, peaks komisjoni õigus kinnitada tehnilisi meetmeid hõlmama vajaduse korral ka rakendatava tariifipõhimõtte või mehhanismi kinnitamist
  ning ELi ühtse spetsiaalse (front-up call) telefoninumbri kehtestamist, mis tagab juurdepääsu kõnealustele teenustele
  . |
| --- | --- |

(45)

Siseturu toimimise edendamiseks ja piiriüleste teenuste arendamise toetamiseks
  peaks komisjonil olema võimalik konsulteerida numeratsiooni osas BERTiga.
  Et liikmesriikide kodanikud, sealhulgas reisijad ja puuetega isikud, saaksid juurdepääsu teatavatele teenustele ühtede ja samade kergesti äratuntavate numbrite kasutamisega ja sarnase hinnaga kõigis liikmesriikides, peaks komisjoni õigus kinnitada tehnilisi meetmeid hõlmama vajaduse korral ka rakendatava tariifipõhimõtte või mehhanismi kinnitamist
  ning ELi ühtse spetsiaalse (front-up call) telefoninumbri kehtestamist, mis tagab juurdepääsu kõnealustele teenustele
  .

| (46) | Load, mis antakse elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele ning mis võimaldavad neil saada juurdepääsu avalikule või eraomandile, on hädavajalikud elektrooniliste sidevõrkude või uute võrguosade rajamiseks. Seepärast võib trasside rajamise õiguse saamise tarbetu keerukus või viivitamine märkimisväärselt takistada konkurentsi arengut. Seetõttu tuleks luba omavatel ettevõtetel lihtsustada trasside rajamise õiguse saamist. Riikide reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik trasside rajamise õiguse saamist koordineerida, tehes vajaliku teabe kättesaadavaks oma veebilehtedel. |
| --- | --- |

(46)

Load, mis antakse elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele ning mis võimaldavad neil saada juurdepääsu avalikule või eraomandile, on hädavajalikud elektrooniliste sidevõrkude või uute võrguosade rajamiseks. Seepärast võib trasside rajamise õiguse saamise tarbetu keerukus või viivitamine märkimisväärselt takistada konkurentsi arengut. Seetõttu tuleks luba omavatel ettevõtetel lihtsustada trasside rajamise õiguse saamist. Riikide reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik trasside rajamise õiguse saamist koordineerida, tehes vajaliku teabe kättesaadavaks oma veebilehtedel.

| (47) | On vaja tugevdada liikmesriikide volitusi trasside rajamise õiguste omanike suhtes, et tagada turuletuleku või uue võrgu rajamise
  õiglus, tõhusus ja
  keskkonnasõbralikkus ning sõltumatus olulise turujõuga ettevõtja võimalikust kohustusest anda juurdepääs oma elektroonilisele sidevõrgule. Riikide reguleerivatel asutustel peaks konkreetsetel juhtudel olema võimalik kohustada ühiselt kasutama
  võrguelemente ja nendega seotud vahendeid, näiteks
  kaablikanalisatsiooni, maste, antenne ja hoonetesse pääsu ning ehitustöid paremini kooskõlastama. Vahendite parem ühine kasutamine võib oluliselt parandada konkurentsi ja vähendada ettevõtjate üldist elektroonilise side infrastruktuuri rajamise finants- ja keskkonnakulu
  eriti uute kiudoptiliste juurdepääsuvõrkude osas. Riikide reguleerivatel asutustel peaks eelkõige olema võimalik kohustada märkimisväärse turujõuga ettevõtjaid esitama võrdlevat pakkumist oma kaablikanalisatsioonile juurdepääsu tagamiseks õiglasel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

(47)

On vaja tugevdada liikmesriikide volitusi trasside rajamise õiguste omanike suhtes, et tagada turuletuleku või uue võrgu rajamise
  õiglus, tõhusus ja
  keskkonnasõbralikkus ning sõltumatus olulise turujõuga ettevõtja võimalikust kohustusest anda juurdepääs oma elektroonilisele sidevõrgule. Riikide reguleerivatel asutustel peaks konkreetsetel juhtudel olema võimalik kohustada ühiselt kasutama
  võrguelemente ja nendega seotud vahendeid, näiteks
  kaablikanalisatsiooni, maste, antenne ja hoonetesse pääsu ning ehitustöid paremini kooskõlastama. Vahendite parem ühine kasutamine võib oluliselt parandada konkurentsi ja vähendada ettevõtjate üldist elektroonilise side infrastruktuuri rajamise finants- ja keskkonnakulu
  eriti uute kiudoptiliste juurdepääsuvõrkude osas. Riikide reguleerivatel asutustel peaks eelkõige olema võimalik kohustada märkimisväärse turujõuga ettevõtjaid esitama võrdlevat pakkumist oma kaablikanalisatsioonile juurdepääsu tagamiseks õiglasel ja mittediskrimineerival viisil.

| (48) | Usaldusväärne ja turvaline andmeedastus elektrooniliste sidevõrkude kaudu on kogu majanduses ja ühiskonnas üha kesksemal kohal. ELi kodanikele olulisi teenuseid, sealhulgas e-valitsuse teenuseid vahendava füüsilise infrastruktuuri toimimist ja ligipääsetavust võivad mõjutada süsteemi keerukus, tehniline rike või inimlik eksimus, õnnetused või rünnakud. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused tagama üldkasutatavate sidevõrkude tervikluse ja turvalisuse.
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

   (12) peaks toetama elektroonilise side turvalisuse suurendamist, pakkudes muu hulgas oskusteavet ja nõu ning edendades parimate tavade vahetamist. Nii
  ENISAl
  kui ka riikide reguleerivatel asutustel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas õigus saada piisavat teavet, et hinnata võrkude või teenuste turvalisust, ning saada täielikke ja usaldusväärseid andmeid tegelike turvalisusega seotud vahejuhtumite kohta, mis on oluliselt mõjutanud võrkude või teenusepakkujate tööd. Kuna nõuetekohase turvalisuse saavutamine ei ole ühekordne meede, vaid pidev rakendamise, ülevaatamise ja täiendamise protsess, tuleks nõuda, et elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujad võtaksid meetmeid nende tervikluse ja turvalisuse tagamiseks vastavalt riskihinnangutele, pidades silmas tehnilist arengut. |
| --- | --- |

(48)

Usaldusväärne ja turvaline andmeedastus elektrooniliste sidevõrkude kaudu on kogu majanduses ja ühiskonnas üha kesksemal kohal. ELi kodanikele olulisi teenuseid, sealhulgas e-valitsuse teenuseid vahendava füüsilise infrastruktuuri toimimist ja ligipääsetavust võivad mõjutada süsteemi keerukus, tehniline rike või inimlik eksimus, õnnetused või rünnakud. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused tagama üldkasutatavate sidevõrkude tervikluse ja turvalisuse.
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

   (12) peaks toetama elektroonilise side turvalisuse suurendamist, pakkudes muu hulgas oskusteavet ja nõu ning edendades parimate tavade vahetamist. Nii
  ENISAl
  kui ka riikide reguleerivatel asutustel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas õigus saada piisavat teavet, et hinnata võrkude või teenuste turvalisust, ning saada täielikke ja usaldusväärseid andmeid tegelike turvalisusega seotud vahejuhtumite kohta, mis on oluliselt mõjutanud võrkude või teenusepakkujate tööd. Kuna nõuetekohase turvalisuse saavutamine ei ole ühekordne meede, vaid pidev rakendamise, ülevaatamise ja täiendamise protsess, tuleks nõuda, et elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujad võtaksid meetmeid nende tervikluse ja turvalisuse tagamiseks vastavalt riskihinnangutele, pidades silmas tehnilist arengut.

| (49) | Juhul, kui on vaja kokku leppida ühised turvanõuded, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu tehnilisi rakendusmeetmeid, et saavutada elektrooniliste sidevõrkude ning siseturul pakutavate teenuste nõuetekohane turvalisuse tase.
  ENISA
  peaks toetama vajalike tehniliste ja organisatsiooniliste turvameetmete ühtlustamist, andes eksperdiabi. Riikide reguleerivatel asutustel peaks raamdirektiivi alusel vastu võetud tehniliste rakendusmeetmetega seoses olema õigus anda siduvaid suuniseid. Oma ülesannete täitmiseks peaks neil olema uurimisõigus ja õigus määrata rikkumiste puhul karistusi. |
| --- | --- |

(49)

Juhul, kui on vaja kokku leppida ühised turvanõuded, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu tehnilisi rakendusmeetmeid, et saavutada elektrooniliste sidevõrkude ning siseturul pakutavate teenuste nõuetekohane turvalisuse tase.
  ENISA
  peaks toetama vajalike tehniliste ja organisatsiooniliste turvameetmete ühtlustamist, andes eksperdiabi. Riikide reguleerivatel asutustel peaks raamdirektiivi alusel vastu võetud tehniliste rakendusmeetmetega seoses olema õigus anda siduvaid suuniseid. Oma ülesannete täitmiseks peaks neil olema uurimisõigus ja õigus määrata rikkumiste puhul karistusi.

| (50) | Reguleeriva raamistiku rakendamise kogemused näitavad, et turg, kuhu olulist turujõudu laiendatakse, ei ole iseenesest probleemi põhjus, vaid selle tagajärg. Seepärast peaksid ühel turul oleva olulise turujõuga tegelema riikide reguleerivad asutused lähtekohas, mitte kõrvalturgudel, kus on tunda selle mõju. |
| --- | --- |

(50)

Reguleeriva raamistiku rakendamise kogemused näitavad, et turg, kuhu olulist turujõudu laiendatakse, ei ole iseenesest probleemi põhjus, vaid selle tagajärg. Seepärast peaksid ühel turul oleva olulise turujõuga tegelema riikide reguleerivad asutused lähtekohas, mitte kõrvalturgudel, kus on tunda selle mõju.

| (51) | Kui mõni turg määratletakse riikidevahelisena, tuleks turu läbivaatamise menetlust lihtsustada ja tõhustada, võimaldades komisjonil pärast
  BERTi
  arvamuse arvessevõtmist määrata kindlaks olulise turujõuga ettevõtja(d) ning kehtestada üks või mitu konkreetset kohustust, võimaldades seega riikidevahelise iseloomuga reguleerimisküsimused lahendada otse ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(51)

Kui mõni turg määratletakse riikidevahelisena, tuleks turu läbivaatamise menetlust lihtsustada ja tõhustada, võimaldades komisjonil pärast
  BERTi
  arvamuse arvessevõtmist määrata kindlaks olulise turujõuga ettevõtja(d) ning kehtestada üks või mitu konkreetset kohustust, võimaldades seega riikidevahelise iseloomuga reguleerimisküsimused lahendada otse ühenduse tasandil.

| (52) | Turuosalistele regulatiivsete tingimuste osas kindlustunde andmiseks on vaja kehtestada turu läbivaatamise tähtaeg. Oluline on teha turuanalüüse korrapäraselt ning mõistliku ja sobiva tähtaja jooksul. Tähtaja osas tuleks arvesse võtta, kas konkreetsel turul on varem turuanalüüsi tehtud ja sellest nõuetekohaselt teatatud. Riigi reguleeriva asutuse suutmatus turgu kindla tähtaja jooksul analüüsida võib ohustada siseturgu ning tavapärased rikkumismenetlused ei pruugi õigeks ajaks soovitavat tulemust anda. Seepärast peaks komisjonil olema võimalus paluda
  BERTil
  aidata täita asjaomase riigi reguleeriva asutuse ülesandeid ning eelkõige esitada arvamus, mis sisaldab meetme eelnõud, asjaomase turu analüüsi ning vajalikke kohustusi, mille komisjon võib seejärel kehtestada. |
| --- | --- |

(52)

Turuosalistele regulatiivsete tingimuste osas kindlustunde andmiseks on vaja kehtestada turu läbivaatamise tähtaeg. Oluline on teha turuanalüüse korrapäraselt ning mõistliku ja sobiva tähtaja jooksul. Tähtaja osas tuleks arvesse võtta, kas konkreetsel turul on varem turuanalüüsi tehtud ja sellest nõuetekohaselt teatatud. Riigi reguleeriva asutuse suutmatus turgu kindla tähtaja jooksul analüüsida võib ohustada siseturgu ning tavapärased rikkumismenetlused ei pruugi õigeks ajaks soovitavat tulemust anda. Seepärast peaks komisjonil olema võimalus paluda
  BERTil
  aidata täita asjaomase riigi reguleeriva asutuse ülesandeid ning eelkõige esitada arvamus, mis sisaldab meetme eelnõud, asjaomase turu analüüsi ning vajalikke kohustusi, mille komisjon võib seejärel kehtestada.

| (53) | Kuna elektroonilise side sektori turgudele on omane kõrge tehnilise innovatsiooni tase ja dünaamilisus, on vaja võimalust kohandada reguleerimist Euroopa tasandil kiiresti, kooskõlastatult ja ühtlustatult, kuna kogemus näitab, et reguleeriva raamistiku erinev rakendamine riikide reguleerivate asutuste poolt võib takistada siseturu arengut. Seepärast tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusmeetmeid näiteks sellistes valdkondades, nagu uute teenuste reguleerimine, numbrid, nimed ja aadressid, tarbijaküsimused, kaasa arvatud e-ligipääsetavus, ning raamatupidamisarvestuse regulatiivsed meetmed. |
| --- | --- |

(53)

Kuna elektroonilise side sektori turgudele on omane kõrge tehnilise innovatsiooni tase ja dünaamilisus, on vaja võimalust kohandada reguleerimist Euroopa tasandil kiiresti, kooskõlastatult ja ühtlustatult, kuna kogemus näitab, et reguleeriva raamistiku erinev rakendamine riikide reguleerivate asutuste poolt võib takistada siseturu arengut. Seepärast tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu rakendusmeetmeid näiteks sellistes valdkondades, nagu uute teenuste reguleerimine, numbrid, nimed ja aadressid, tarbijaküsimused, kaasa arvatud e-ligipääsetavus, ning raamatupidamisarvestuse regulatiivsed meetmed.

| (54) | Üks
  BERTile
  antud oluline ülesanne on esitada vajaduse korral arvamusi riikidevaheliste vaidluste kohta. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused sellistel juhtudel arvesse võtma
  BERTi
  arvamusi, kui ta on neid esitanud. |
| --- | --- |

(54)

Üks
  BERTile
  antud oluline ülesanne on esitada vajaduse korral arvamusi riikidevaheliste vaidluste kohta. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused sellistel juhtudel arvesse võtma
  BERTi
  arvamusi, kui ta on neid esitanud.

| (55) | Reguleeriva raamistiku rakendamise kogemused näitavad, et olemasolevad sätted, millega riikide reguleerivatele asutustele on antud õigus trahve määrata, ei ole piisavalt motiveerinud reguleerivaid nõudeid täitma. Asjakohane sunnivahendite rakendamise õigus võib aidata reguleerivat raamistikku õigeaegselt rakendada ning seega parandada reguleerimiskindlust, mis on oluline investeeringute soodustaja. Tõhusate volituste puudumine täitmatajätmise puhul on kogu reguleeriva raamistiku probleem. Seetõttu peaks raamdirektiivist ja eridirektiividest tulenevate kohustuste rikkumise puhuks raamdirektiivi lisatav uus säte tagama järjekindlate ja ühtsete sunnipõhimõtete ja karistuste kohaldamise kogu reguleeriva raamistiku ulatuses. |
| --- | --- |

(55)

Reguleeriva raamistiku rakendamise kogemused näitavad, et olemasolevad sätted, millega riikide reguleerivatele asutustele on antud õigus trahve määrata, ei ole piisavalt motiveerinud reguleerivaid nõudeid täitma. Asjakohane sunnivahendite rakendamise õigus võib aidata reguleerivat raamistikku õigeaegselt rakendada ning seega parandada reguleerimiskindlust, mis on oluline investeeringute soodustaja. Tõhusate volituste puudumine täitmatajätmise puhul on kogu reguleeriva raamistiku probleem. Seetõttu peaks raamdirektiivist ja eridirektiividest tulenevate kohustuste rikkumise puhuks raamdirektiivi lisatav uus säte tagama järjekindlate ja ühtsete sunnipõhimõtete ja karistuste kohaldamise kogu reguleeriva raamistiku ulatuses.

| (56) | Edendada tuleks nii investeeringuid kui ka konkurentsi, et tarbijate valikut kaitsta. |
| --- | --- |

(56)

Edendada tuleks nii investeeringuid kui ka konkurentsi, et tarbijate valikut kaitsta.

| (57) | Olemasolev reguleeriv raamistik sisaldas mõningaid 1998. aasta reguleerivalt raamistikult 2002. aasta raamistikule üleminekut soodustavaid sätteid. See üleminek on kõikides liikmesriikides lõppenud ning need meetmed tuleks kehtetuks tunnistada, kuna on muutunud tarbetuks. |
| --- | --- |

(57)

Olemasolev reguleeriv raamistik sisaldas mõningaid 1998. aasta reguleerivalt raamistikult 2002. aasta raamistikule üleminekut soodustavaid sätteid. See üleminek on kõikides liikmesriikides lõppenud ning need meetmed tuleks kehtetuks tunnistada, kuna on muutunud tarbetuks.

| (58) | Raamdirektiivi I lisas esitati asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevasse soovitusse lisatav nende turgude loend, kus võib olla vaja eelnevat reguleerimist. See lisa tuleks kehtetuks tunnistada, kuna selle eesmärk – olla soovituse esialgse versiooni (13) koostamise aluseks – on täidetud. |
| --- | --- |

(58)

Raamdirektiivi I lisas esitati asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevasse soovitusse lisatav nende turgude loend, kus võib olla vaja eelnevat reguleerimist. See lisa tuleks kehtetuks tunnistada, kuna selle eesmärk – olla soovituse esialgse versiooni (13) koostamise aluseks – on täidetud.

| (59) | Raamdirektiivi II lisas loetleti kriteeriumid, mille alusel riikide reguleerivad asutused peavad hindama ühise turgu valitseva seisundi olemasolu vastavalt direktiivi artikli 14 lõike 2 teisele lõigule. See lisa võib riikide reguleerivaid asutusi eksitada turuanalüüsi tegemisel. Lisaks oleneb ühise turgu valitseva seisundi mõiste ka Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigusest. Seepärast tuleks II lisa muuta. |
| --- | --- |

(59)

Raamdirektiivi II lisas loetleti kriteeriumid, mille alusel riikide reguleerivad asutused peavad hindama ühise turgu valitseva seisundi olemasolu vastavalt direktiivi artikli 14 lõike 2 teisele lõigule. See lisa võib riikide reguleerivaid asutusi eksitada turuanalüüsi tegemisel. Lisaks oleneb ühise turgu valitseva seisundi mõiste ka Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigusest. Seepärast tuleks II lisa muuta.

| (60) | Funktsioonipõhine eraldamine, mis kohustab vertikaalselt integreeritud ettevõtjat looma eraldiseisvalt tegutsevaid majandusüksusi, on ette nähtud selleks, et tagada kõikidele järgmise tasandi ettevõtjatele – sealhulgas vertikaalselt integreeritud ettevõtja järgmise tasandi üksustele – täiesti võrdsed juurdepääsuteenused. Funktsioonipõhine eraldamine võib parandada konkurentsi mitmel asjaomasel turul, vähendades järsult diskrimineerimise ajendeid ning hõlbustades võrdse kohtlemise kohustuste täitmise kontrollimist ja vastavate sunnivahendite rakendamist. ▐ Et siseturul konkurentsimoonutusi vältida, peaks komisjon funktsioonipõhise eraldamise ettepanekud eelnevalt heaks kiitma. |
| --- | --- |

(60)

Funktsioonipõhine eraldamine, mis kohustab vertikaalselt integreeritud ettevõtjat looma eraldiseisvalt tegutsevaid majandusüksusi, on ette nähtud selleks, et tagada kõikidele järgmise tasandi ettevõtjatele – sealhulgas vertikaalselt integreeritud ettevõtja järgmise tasandi üksustele – täiesti võrdsed juurdepääsuteenused. Funktsioonipõhine eraldamine võib parandada konkurentsi mitmel asjaomasel turul, vähendades järsult diskrimineerimise ajendeid ning hõlbustades võrdse kohtlemise kohustuste täitmise kontrollimist ja vastavate sunnivahendite rakendamist. ▐ Et siseturul konkurentsimoonutusi vältida, peaks komisjon funktsioonipõhise eraldamise ettepanekud eelnevalt heaks kiitma.

| (61) | Funktsioonipõhine eraldamine ei tohiks välistada eri majandusüksuste vahelisi nõuetekohaseid kooskõlastusmehhanisme, mis on vajalikud, et tagada emaettevõtja majanduslike ja juhtimisalaste õiguste kaitse. |
| --- | --- |

(61)

Funktsioonipõhine eraldamine ei tohiks välistada eri majandusüksuste vahelisi nõuetekohaseid kooskõlastusmehhanisme, mis on vajalikud, et tagada emaettevõtja majanduslike ja juhtimisalaste õiguste kaitse.

| (62) | Siseturu jätkuv integreerumine elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste osas eeldab eelneva reguleerimise kohaldamise paremat kooskõlastamist, nagu see on ette nähtud ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivas raamistikus. |
| --- | --- |

(62)

Siseturu jätkuv integreerumine elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste osas eeldab eelneva reguleerimise kohaldamise paremat kooskõlastamist, nagu see on ette nähtud ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivas raamistikus.

| (63) | Kui vertikaalselt integreeritud ettevõtja otsustab võõrandada olulise osa oma juurdepääsuvõrgust või kogu võrgu eraldiseisvale juriidilisele isikule, millel on teised omanikud, või luues juurdepääsutoodetega tegelemiseks eraldiseisva majandusüksuse, peaks riigi reguleeriv asutus hindama kavandatava tehingu mõju kõikidele regulatiivsetele kohustustele, mis on sellele vertikaalselt integreeritud ettevõtjale kehtestatud, et tagada võimaliku uue korralduse vastavus direktiividele 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) ja 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv). Asjaomase riigi reguleeriv asutus peaks uuesti analüüsima neid turge, kus eraldatud üksus tegutseb, ning vastavalt kas kehtestama kohustusi või neid säilitama, muutma või tühistama. Selleks peaks riigi reguleerival asutusel olema võimalik ettevõtjalt teavet nõuda. |
| --- | --- |

(63)

Kui vertikaalselt integreeritud ettevõtja otsustab võõrandada olulise osa oma juurdepääsuvõrgust või kogu võrgu eraldiseisvale juriidilisele isikule, millel on teised omanikud, või luues juurdepääsutoodetega tegelemiseks eraldiseisva majandusüksuse, peaks riigi reguleeriv asutus hindama kavandatava tehingu mõju kõikidele regulatiivsetele kohustustele, mis on sellele vertikaalselt integreeritud ettevõtjale kehtestatud, et tagada võimaliku uue korralduse vastavus direktiividele 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) ja 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv). Asjaomase riigi reguleeriv asutus peaks uuesti analüüsima neid turge, kus eraldatud üksus tegutseb, ning vastavalt kas kehtestama kohustusi või neid säilitama, muutma või tühistama. Selleks peaks riigi reguleerival asutusel olema võimalik ettevõtjalt teavet nõuda.

| (64) | Kuigi teatud juhtudel on riigi reguleerival asutusel vaja kehtestada kohustusi olulise turujõuta ettevõtjatele, et saavutada näiteks läbivühenduvus või teenistuste koostalitlusvõime
  või edendada tõhusust ja jätkusuutlikku konkurentsi ning tagada suurim kasu lõppkasutajate jaoks
  , tuleb siiski tagada, et kohustuste kehtestamisel järgitakse reguleerivat raamistikku ning eelkõige teatamismenetlusi. |
| --- | --- |

(64)

Kuigi teatud juhtudel on riigi reguleerival asutusel vaja kehtestada kohustusi olulise turujõuta ettevõtjatele, et saavutada näiteks läbivühenduvus või teenistuste koostalitlusvõime
  või edendada tõhusust ja jätkusuutlikku konkurentsi ning tagada suurim kasu lõppkasutajate jaoks
  , tuleb siiski tagada, et kohustuste kehtestamisel järgitakse reguleerivat raamistikku ning eelkõige teatamismenetlusi.

| (65) | Komisjonil on õigus vastu võtta rakendusmeetmeid, et kohandada I lisas sätestatud digitelevisiooni- ja raadioteenustele juurdepääsu tingimusi vastavalt turu ja tehnoloogia arengule. Sama kehtib ka II lisas esitatud miinimumandmete loendi puhul, mis tuleb läbipaistvuskohustuse täitmiseks avalikustada. |
| --- | --- |

(65)

Komisjonil on õigus vastu võtta rakendusmeetmeid, et kohandada I lisas sätestatud digitelevisiooni- ja raadioteenustele juurdepääsu tingimusi vastavalt turu ja tehnoloogia arengule. Sama kehtib ka II lisas esitatud miinimumandmete loendi puhul, mis tuleb läbipaistvuskohustuse täitmiseks avalikustada.

| (66) | Kui ühenduse elektroonilise side poliitika rakendamiseks on vaja võtta vastu ühtlustamismeetmed, mis on rohkem kui tehnilised rakendusmeetmed, peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku. |
| --- | --- |

(66)

Kui ühenduse elektroonilise side poliitika rakendamiseks on vaja võtta vastu ühtlustamismeetmed, mis on rohkem kui tehnilised rakendusmeetmed, peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku.

| (67) | Raadiosagedustele juurdepääsu tagamine turuosaliste jaoks aitab kaotada turulepääsu tõkkeid. Tehnoloogia areng vähendab ka kahjulike ja häirivate mõjutuste ohtu teatavates sagedusalades, vähendades seetõttu individuaalsete kasutusõiguste vajadust. Seepärast tuleks spektri kaudu elektrooniliste sideteenuste osutamise tingimused tavajuhul sätestada üldlubades, välja arvatud juhul, kui spektrikasutuse huvides, kahjulike ja häirivate mõjutuste eest kaitsmiseks või konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks on vaja individuaalseid õigusi. Individuaalsete õiguste vajalikkust käsitlevad otsused tuleb teha läbipaistval ja proportsionaalsel viisil. |
| --- | --- |

(67)

Raadiosagedustele juurdepääsu tagamine turuosaliste jaoks aitab kaotada turulepääsu tõkkeid. Tehnoloogia areng vähendab ka kahjulike ja häirivate mõjutuste ohtu teatavates sagedusalades, vähendades seetõttu individuaalsete kasutusõiguste vajadust. Seepärast tuleks spektri kaudu elektrooniliste sideteenuste osutamise tingimused tavajuhul sätestada üldlubades, välja arvatud juhul, kui spektrikasutuse huvides, kahjulike ja häirivate mõjutuste eest kaitsmiseks või konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks on vaja individuaalseid õigusi. Individuaalsete õiguste vajalikkust käsitlevad otsused tuleb teha läbipaistval ja proportsionaalsel viisil.

| (68) | Teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse nõuete lisamine eraldamis- ja jaotamisotsustesse ning paremad võimalused õiguste üleandmiseks ühelt ettevõtjalt teisele peaksid suurendama üldsusele elektroonilise side ja audiovisuaalsete meediateenuste pakkumise vabadust ja võimalusi, aidates nii saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke.
  Teatavad
  üldist huvi pakkuvad eesmärgid, mille nimel ringhäälinguorganisatsioonid peavad pakkuma audiovisuaalseid meediateenuseid,
  võivad siiski eeldada spektri eraldamisel
  konkreetsete kriteeriumide
  kasutamist,
  , kui see on vajalik riigi õiguses sätestatud konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks. Üldist huvi pakkuvate eesmärkide taotlemisega seotud menetlused peaksid igal juhul olema läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

(68)

Teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse nõuete lisamine eraldamis- ja jaotamisotsustesse ning paremad võimalused õiguste üleandmiseks ühelt ettevõtjalt teisele peaksid suurendama üldsusele elektroonilise side ja audiovisuaalsete meediateenuste pakkumise vabadust ja võimalusi, aidates nii saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke.
  Teatavad
  üldist huvi pakkuvad eesmärgid, mille nimel ringhäälinguorganisatsioonid peavad pakkuma audiovisuaalseid meediateenuseid,
  võivad siiski eeldada spektri eraldamisel
  konkreetsete kriteeriumide
  kasutamist,
  , kui see on vajalik riigi õiguses sätestatud konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks. Üldist huvi pakkuvate eesmärkide taotlemisega seotud menetlused peaksid igal juhul olema läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

| (69) | Igasugune täielik või osaline vabastus
  kohustusest maksta ▐ spektrikasutuse tasu või lõivu
  peab olema objektiivne ja läbipaistev ning tulenema riigi õiguses sätestatud muudest üldist huvi pakkuvatest kohustustest
  . |
| --- | --- |

(69)

Igasugune täielik või osaline vabastus
  kohustusest maksta ▐ spektrikasutuse tasu või lõivu
  peab olema objektiivne ja läbipaistev ning tulenema riigi õiguses sätestatud muudest üldist huvi pakkuvatest kohustustest
  .

| (70) | Mittekaubeldava isikliku kasutusõiguse kehtivusaega tuleks piirata, kuna see piirab raadiosagedustele juurdepääsu. Kui kasutusõigused sisaldavad sätet nende kehtivuse pikendamiseks, peab liikmesriik esmalt teostama hindamise, mis sisaldab ka avalikku arutelu, võttes arvesse turu, leviala ja tehnoloogia arengut. Spektrivarude nappuse tõttu tuleks ettevõtjatele antud individuaalsed õigused korrapäraselt läbi vaadata. Läbivaatamisel peaks liikmesriik vaagima ühelt poolt õiguste omanike huve ja teiselt poolt vajadust käivitada spektrikaubandus ning kasutada spektrit paindlikumalt, võimaluse korral üldlubade abil. |
| --- | --- |

(70)

Mittekaubeldava isikliku kasutusõiguse kehtivusaega tuleks piirata, kuna see piirab raadiosagedustele juurdepääsu. Kui kasutusõigused sisaldavad sätet nende kehtivuse pikendamiseks, peab liikmesriik esmalt teostama hindamise, mis sisaldab ka avalikku arutelu, võttes arvesse turu, leviala ja tehnoloogia arengut. Spektrivarude nappuse tõttu tuleks ettevõtjatele antud individuaalsed õigused korrapäraselt läbi vaadata. Läbivaatamisel peaks liikmesriik vaagima ühelt poolt õiguste omanike huve ja teiselt poolt vajadust käivitada spektrikaubandus ning kasutada spektrit paindlikumalt, võimaluse korral üldlubade abil.

| (71) | Riigi reguleerival asutusel peaks olema õigus tagada spektri ja numbrite tõhus kasutamine, ning kui spektri- või numbriressursid jäetakse kasutamata, võtta meetmeid konkurentsi kahjustava liigsete varude soetamise vastu, mis võib takistada uute ettevõtjate tulekut turule. |
| --- | --- |

(71)

Riigi reguleerival asutusel peaks olema õigus tagada spektri ja numbrite tõhus kasutamine, ning kui spektri- või numbriressursid jäetakse kasutamata, võtta meetmeid konkurentsi kahjustava liigsete varude soetamise vastu, mis võib takistada uute ettevõtjate tulekut turule.

| (72) | Euroopa mõõtmega üldloa või spektri ja numbrite kasutusõiguse saamise õiguslike ja haldusalaste tõkete kaotamine soodustaks tehnoloogia ja teenuste arengut ning aitaks tugevdada konkurentsi. Kuigi raadiosageduste kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tehniliste tingimuste kooskõlastamine toimub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitleva otsuse)
   (14) alusel, võib siseturuga seotud eesmärkide saavutamiseks olla vajalik ka kooskõlastada ja ühtlustada valikumenetlusi ning tingimusi, mida kohaldatakse teatavate sagedusalade õiguste ja lubade, numbrite kasutusõiguse ning üldlubade suhtes. See kehtib eelkõige selliste elektrooniliste sideteenuste puhul nagu satelliiditeenused, mis juba oma loomult on siseturu mõõtega või piiriülesed ning mille arengut takistaksid liikmesriikide
  või ELi ja kolmandate riikide
  vahelised spektri jaotamise erinevused
  , võttes arvesse Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) otsuseid
  . Komisjonil, keda abistab sidekomitee ning kes võtab hoolikalt arvesse
  BERTi
  arvamust, peaks seetõttu olema võimalik vastu võtta nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid. Komisjoni võetavate rakendusmeetmetega võidakse nõuda, et liikmesriik teeks kättesaadavaks spektri ja/või numbrite kasutusõigused kogu oma territooriumil ning vajaduse korral tühistaks olemasolevad riigisisesed kasutusõigused. Sellistel juhtudel ei tohiks liikmesriik asjaomases sagedusalas või numeratsioonialas oma menetlusega uusi kasutusõigusi välja anda. |
| --- | --- |

(72)

Euroopa mõõtmega üldloa või spektri ja numbrite kasutusõiguse saamise õiguslike ja haldusalaste tõkete kaotamine soodustaks tehnoloogia ja teenuste arengut ning aitaks tugevdada konkurentsi. Kuigi raadiosageduste kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tehniliste tingimuste kooskõlastamine toimub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitleva otsuse)
   (14) alusel, võib siseturuga seotud eesmärkide saavutamiseks olla vajalik ka kooskõlastada ja ühtlustada valikumenetlusi ning tingimusi, mida kohaldatakse teatavate sagedusalade õiguste ja lubade, numbrite kasutusõiguse ning üldlubade suhtes. See kehtib eelkõige selliste elektrooniliste sideteenuste puhul nagu satelliiditeenused, mis juba oma loomult on siseturu mõõtega või piiriülesed ning mille arengut takistaksid liikmesriikide
  või ELi ja kolmandate riikide
  vahelised spektri jaotamise erinevused
  , võttes arvesse Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) otsuseid
  . Komisjonil, keda abistab sidekomitee ning kes võtab hoolikalt arvesse
  BERTi
  arvamust, peaks seetõttu olema võimalik vastu võtta nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid. Komisjoni võetavate rakendusmeetmetega võidakse nõuda, et liikmesriik teeks kättesaadavaks spektri ja/või numbrite kasutusõigused kogu oma territooriumil ning vajaduse korral tühistaks olemasolevad riigisisesed kasutusõigused. Sellistel juhtudel ei tohiks liikmesriik asjaomases sagedusalas või numeratsioonialas oma menetlusega uusi kasutusõigusi välja anda.

| (73) | Tänu tehnoloogia ja turu arengule on võimalik kasutusele võtta üle liikmesriikide piiride ulatuvaid elektroonilisi sideteenuseid. Loadirektiivi artiklis 16 on sätestatud, et komisjon peab läbi vaatama riikide loasüsteemide toimimise ning piiriüleste teenuste arengu ühenduses. Loadirektiivi artikli 8 sätted, mis käsitlevad raadiosageduste ühtlustatud eraldamist, on osutunud kogu ühendust hõlmavaid teenuseid pakkuda soovivate ettevõtjate vajadustele sobimatuks, mistõttu neid tuleb muuta. |
| --- | --- |

(73)

Tänu tehnoloogia ja turu arengule on võimalik kasutusele võtta üle liikmesriikide piiride ulatuvaid elektroonilisi sideteenuseid. Loadirektiivi artiklis 16 on sätestatud, et komisjon peab läbi vaatama riikide loasüsteemide toimimise ning piiriüleste teenuste arengu ühenduses. Loadirektiivi artikli 8 sätted, mis käsitlevad raadiosageduste ühtlustatud eraldamist, on osutunud kogu ühendust hõlmavaid teenuseid pakkuda soovivate ettevõtjate vajadustele sobimatuks, mistõttu neid tuleb muuta.

| (74) | Kuigi lubade andmine ja kasutustingimuste täitmise järelevalve peaks jääma liikmesriikide pädevusse, peaksid liikmesriigid vältima selliste uute tingimuste, kriteeriumide või menetluste kehtestamist, mis piiraksid, muudaksid või pikendaksid ühtlustatud või kooskõlastatud valimis- või loamenetlust. Kui see on rakendamiseks vajalik, võivad nimetatud kooskõlastamis- ja ühtlustamismeetmed sisaldada üleminekuajal kehtivaid erandeid või spektri jagamise ajutisi mehhanisme, mis vabastavad liikmesriigi nende meetmete kohaldamisest, juhul kui see ei tekita liikmesriikide konkurentsi- või reguleerimise olukorras tarbetuid erinevusi. |
| --- | --- |

(74)

Kuigi lubade andmine ja kasutustingimuste täitmise järelevalve peaks jääma liikmesriikide pädevusse, peaksid liikmesriigid vältima selliste uute tingimuste, kriteeriumide või menetluste kehtestamist, mis piiraksid, muudaksid või pikendaksid ühtlustatud või kooskõlastatud valimis- või loamenetlust. Kui see on rakendamiseks vajalik, võivad nimetatud kooskõlastamis- ja ühtlustamismeetmed sisaldada üleminekuajal kehtivaid erandeid või spektri jagamise ajutisi mehhanisme, mis vabastavad liikmesriigi nende meetmete kohaldamisest, juhul kui see ei tekita liikmesriikide konkurentsi- või reguleerimise olukorras tarbetuid erinevusi.

| (75) | Riigi reguleerival asutusel peaks olema võimalik astuda tõhusaid samme üldloa või kasutusõiguse tingimuste täitmise kontrollimiseks ja tagamiseks, sealhulgas määrata nende tingimuste rikkumise korral tõhusaid rahalisi karistusi ja/või haldussanktsioone. |
| --- | --- |

(75)

Riigi reguleerival asutusel peaks olema võimalik astuda tõhusaid samme üldloa või kasutusõiguse tingimuste täitmise kontrollimiseks ja tagamiseks, sealhulgas määrata nende tingimuste rikkumise korral tõhusaid rahalisi karistusi ja/või haldussanktsioone.

| (76) | Tingimused, mida võib lubadele lisada, peaksid sisaldama konkreetseid sätteid seoses puuetega kasutajate juurdepääsuga ning riigiasutuste
  ja hädaabiteenistuste
  vajadusega edastada
  omavahel ja
  riigi elanikkonnale teavet enne ja pärast suurõnnetusi ning nende ajal. Tehnika arengut silmas pidades peaks liikmesriigil olema ka võimalus anda lube kasutada spektrit katseteks, kehtestades seejuures konkreetsed piirangud ja tingimused, mis tulenevad nende õiguste katselisest iseloomust. |
| --- | --- |

(76)

Tingimused, mida võib lubadele lisada, peaksid sisaldama konkreetseid sätteid seoses puuetega kasutajate juurdepääsuga ning riigiasutuste
  ja hädaabiteenistuste
  vajadusega edastada
  omavahel ja
  riigi elanikkonnale teavet enne ja pärast suurõnnetusi ning nende ajal. Tehnika arengut silmas pidades peaks liikmesriigil olema ka võimalus anda lube kasutada spektrit katseteks, kehtestades seejuures konkreetsed piirangud ja tingimused, mis tulenevad nende õiguste katselisest iseloomust.

| (77) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2887/2000, mis käsitleb eraldatud juurdepääsu kliendiliinile, (15) on turu esialge avamise etapil osutunud tulemuslikuks. Raamdirektiivis ärgitatakse komisjoni jälgima 1998. aasta reguleerivalt raamistikult 2002. aasta raamistikule üleminekut ning tegema õigeaegselt ettepanekuid selle määruse kehtetuks tunnistamiseks. 2002. aasta raamistiku kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused analüüsima hulgimüügiturgu, kus lairiba- ja kõneteenuste osutamiseks pakutakse eraldatud juurdepääsu metalljuhtmetega kliendiliinidele ja alamliinidele, nagu on sätestatud asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevas soovituses. Kuna kõik liikmesriigid on seda turgu vähemalt ühe korra analüüsinud ning 2002. aasta raamistikul põhinevad asjakohased kohustused on kehtestatud, on määrus (EÜ) nr 2887/2000 muutunud tarbetuks ja tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(77)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2887/2000, mis käsitleb eraldatud juurdepääsu kliendiliinile, (15) on turu esialge avamise etapil osutunud tulemuslikuks. Raamdirektiivis ärgitatakse komisjoni jälgima 1998. aasta reguleerivalt raamistikult 2002. aasta raamistikule üleminekut ning tegema õigeaegselt ettepanekuid selle määruse kehtetuks tunnistamiseks. 2002. aasta raamistiku kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused analüüsima hulgimüügiturgu, kus lairiba- ja kõneteenuste osutamiseks pakutakse eraldatud juurdepääsu metalljuhtmetega kliendiliinidele ja alamliinidele, nagu on sätestatud asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevas soovituses. Kuna kõik liikmesriigid on seda turgu vähemalt ühe korra analüüsinud ning 2002. aasta raamistikul põhinevad asjakohased kohustused on kehtestatud, on määrus (EÜ) nr 2887/2000 muutunud tarbetuks ja tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (78) | Raamdirektiivi, juurdepääsu käsitleva direktiivi ja loadirektiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (16). |
| --- | --- |

(78)

Raamdirektiivi, juurdepääsu käsitleva direktiivi ja loadirektiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (16).

| (79) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta rakendusmeetmeid, mis käsitlevad raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud teatamist; spektri ja numeratsiooni valdkondade ühtlustamist ning võrkude ja teenuste turvalisuse alaseid küsimusi; riikidevaheliste turgude kindlaksmääramist; standardite rakendamist; ja reguleeriva raamistiku sätete ühtlustatud kohaldamist. Talle tuleks anda ka õigus võtta vastu rakendusmeetmeid juurdepääsu käsitleva direktiivi I ja II lisa ajakohastamiseks vastavalt turgude ja tehnoloogia arengule ning rakendusmeetmeid elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste lubade andmise eeskirjade, korra ja tingimuste ühtlustamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta nende direktiivide vähemolulisi sätteid, täiendades neid uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Arvestades, et kontrolliga regulatiivmenetluse läbiviimine tavapäraste tähtaegade jooksul võib teatavates erandolukordades rakendusmeetmete õigeaegset vastuvõtmist takistada, tuleks Euroopa Parlamendil, nõukogul ja.
  komisjonil
  kiiresti tegutseda, et tagada nende meetmete õigeaegne vastuvõtmine
  , |
| --- | --- |

(79)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta rakendusmeetmeid, mis käsitlevad raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud teatamist; spektri ja numeratsiooni valdkondade ühtlustamist ning võrkude ja teenuste turvalisuse alaseid küsimusi; riikidevaheliste turgude kindlaksmääramist; standardite rakendamist; ja reguleeriva raamistiku sätete ühtlustatud kohaldamist. Talle tuleks anda ka õigus võtta vastu rakendusmeetmeid juurdepääsu käsitleva direktiivi I ja II lisa ajakohastamiseks vastavalt turgude ja tehnoloogia arengule ning rakendusmeetmeid elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste lubade andmise eeskirjade, korra ja tingimuste ühtlustamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta nende direktiivide vähemolulisi sätteid, täiendades neid uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Arvestades, et kontrolliga regulatiivmenetluse läbiviimine tavapäraste tähtaegade jooksul võib teatavates erandolukordades rakendusmeetmete õigeaegset vastuvõtmist takistada, tuleks Euroopa Parlamendil, nõukogul ja.
  komisjonil
  kiiresti tegutseda, et tagada nende meetmete õigeaegne vastuvõtmine
  ,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) muudatused

Direktiivi 2002/21/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse elektrooniliste sideteenuste, elektrooniliste sidevõrkude ja nendega seotud vahendite ja teenuste ning lõppseadmetega seotud teatavate aspektide
  , mis lihtsustavad puuetega lõppkasutajate juurdepääsu ja soodustavad vähem soodsas olukorras olevate inimeste jaoks elektroonilise side kasutamist,
  reguleerimise ühtlustatud raamistik. Käesolevas direktiivis sätestatakse riikide reguleerivate asutuste kohustused ja kehtestatakse kord reguleeriva raamistiku ühtse kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse elektrooniliste sideteenuste, elektrooniliste sidevõrkude ja nendega seotud vahendite ja teenuste ning lõppseadmetega seotud teatavate aspektide
  , mis lihtsustavad puuetega lõppkasutajate juurdepääsu ja soodustavad vähem soodsas olukorras olevate inimeste jaoks elektroonilise side kasutamist,
  reguleerimise ühtlustatud raamistik. Käesolevas direktiivis sätestatakse riikide reguleerivate asutuste kohustused ja kehtestatakse kord reguleeriva raamistiku ühtse kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses.”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | riikidevahelised turud – turud, mis hõlmavad kogu ühenduse või selle olulise osa, mis hõlmab rohkem kui ühte liikmesriiki;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

riikidevahelised turud – turud, mis hõlmavad kogu ühenduse või selle olulise osa, mis hõlmab rohkem kui ühte liikmesriiki;”

| b) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | üldkasutatav sidevõrk – elektrooniline sidevõrk, mida kasutatakse ainult või peamiselt üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks ning mis võimaldab andmete edastamist võrgu lõpp-punktide vahel, sealhulgas võrgu mitteaktiivsed osad;” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

üldkasutatav sidevõrk – elektrooniline sidevõrk, mida kasutatakse ainult või peamiselt üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks ning mis võimaldab andmete edastamist võrgu lõpp-punktide vahel, sealhulgas võrgu mitteaktiivsed osad;”

| c) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | seotud vahendid – need elektroonilise sidevõrgu ja/või elektroonilise sideteenusega seotud vahendid, mis võimaldavad ja/või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu ja/või teenuse kaudu või võivad seda teha, need hõlmavad numbrite või aadresside translatsioonisüsteeme, tingimusjuurdepääsusüsteeme ja elektroonilisi programmijuhte ning füüsilist infrastruktuuri, nagu
  hoonetesse pääsud, hoonesisene juhtmestik, tornid ja muud kõrged tugikonstruktsioonid,
  kaablikanalid,
  torustikud,
  mastid,
  antennid, pääseluugid ja kapid ning kõik muud võrgu mitteaktiivsed elemendid
  ;” |
| --- | --- | --- |

c)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

seotud vahendid – need elektroonilise sidevõrgu ja/või elektroonilise sideteenusega seotud vahendid, mis võimaldavad ja/või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu ja/või teenuse kaudu või võivad seda teha, need hõlmavad numbrite või aadresside translatsioonisüsteeme, tingimusjuurdepääsusüsteeme ja elektroonilisi programmijuhte ning füüsilist infrastruktuuri, nagu
  hoonetesse pääsud, hoonesisene juhtmestik, tornid ja muud kõrged tugikonstruktsioonid,
  kaablikanalid,
  torustikud,
  mastid,
  antennid, pääseluugid ja kapid ning kõik muud võrgu mitteaktiivsed elemendid
  ;”

| d) | alapunkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | eridirektiivid – direktiiv 2002/20/EÜ (loadirektiiv), direktiiv 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv), direktiiv 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ( ║ eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (17) |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkt l asendatakse järgmisega:

„l)

eridirektiivid – direktiiv 2002/20/EÜ (loadirektiiv), direktiiv 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv), direktiiv 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ( ║ eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (17)

| e) | lisatakse järgmised punktid q, r ja s:






  „q) | eraldamine – kindlaksmääratud sagedusala või numbrivahemiku määramine üht või mitut liiki teenustes kasutamiseks, vajadusel koos konkreetsete tingimustega; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmised punktid q, r ja s:

„q)

eraldamine – kindlaksmääratud sagedusala või numbrivahemiku määramine üht või mitut liiki teenustes kasutamiseks, vajadusel koos konkreetsete tingimustega;

| r) | assigneering – riigi reguleeriva asutuse poolt juriidilisele või füüsilisele isikule antud luba kasutada raadiosagedust või raadiosageduskanalit või numbrit (või numbriplokki/plokke); |
| --- | --- |

r)

assigneering – riigi reguleeriva asutuse poolt juriidilisele või füüsilisele isikule antud luba kasutada raadiosagedust või raadiosageduskanalit või numbrit (või numbriplokki/plokke);

| s) | kahjulikud ja häirivad mõjutused – häired, mis seavad ohtu raadionavigatsiooniteenuste või muude turvateenuste kasutamise või mis muul viisil oluliselt moonutavad, takistavad või korduvalt katkestavad
  rahvusvahelistele
  , ühenduse või liikmesriigi kohaldatavatele eeskirjadele vastavat raadiosideteenust.” |
| --- | --- |

s)

kahjulikud ja häirivad mõjutused – häired, mis seavad ohtu raadionavigatsiooniteenuste või muude turvateenuste kasutamise või mis muul viisil oluliselt moonutavad, takistavad või korduvalt katkestavad
  rahvusvahelistele
  , ühenduse või liikmesriigi kohaldatavatele eeskirjadele vastavat raadiosideteenust.”

| 3) | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriik tagab, et riigi reguleeriv asutus kasutab oma volitusi sõltumatult, erapooletult
  ,
  läbipaistvalt
  ja õigeaegselt
  . Riigi reguleeriv asutus ei taotle ega võta vastu ühegi teise asutuse või organi juhiseid küsimustes, mis seonduvad ühenduse õigust rakendava riigi õigusega temale antud kohustuste täitmisega. Riigi reguleeriva asutuse otsuseid võivad peatada või tühistada üksnes artikli 4 kohaselt asutatud kaebusi käsitlevad organid või riigi kohtud.
  Liikmesriik tagab, et riigi reguleeriva asutuse juhti või tema asetäitjat saab ametist vabastada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam tingimustele, mis on tema ametiülesannete täitmiseks eelnevalt riigi õiguses sätestatud, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises. Riigi reguleeriva asutuse juhi ametist vabastamise otsuses tuleb esitada vabastamise põhjused ning ametist vabastamisel tuleb otsus avalikustada.
  Liikmesriik tagab, et riigi reguleerival asutusel on temale määratud ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised ja inimressursid ning eraldi aastaeelarve. Eelarve avalikustatakse.


  3 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) eesmärke suurema reguleerimisalase koordineerimise ja sidususe edendamisel toetavad aktiivselt asjaomased riikide reguleerivad asutused.




  Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivatel asutustel on neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, ning võimaldavad neil BERTis aktiivselt osaleda ja selle töösse oma panuse anda. Riikide reguleerivatel asutustel on eraldi aastaeelarved ja need eelarved avalikustatakse.




  3 b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivad asutused võtavad oma siseturgudega seotud otsuste vastuvõtmisel eelkõige arvesse BERTi ühiseid seisukohti.
  ” |
| --- | --- |

3)

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriik tagab, et riigi reguleeriv asutus kasutab oma volitusi sõltumatult, erapooletult
  ,
  läbipaistvalt
  ja õigeaegselt
  . Riigi reguleeriv asutus ei taotle ega võta vastu ühegi teise asutuse või organi juhiseid küsimustes, mis seonduvad ühenduse õigust rakendava riigi õigusega temale antud kohustuste täitmisega. Riigi reguleeriva asutuse otsuseid võivad peatada või tühistada üksnes artikli 4 kohaselt asutatud kaebusi käsitlevad organid või riigi kohtud.

Liikmesriik tagab, et riigi reguleeriva asutuse juhti või tema asetäitjat saab ametist vabastada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam tingimustele, mis on tema ametiülesannete täitmiseks eelnevalt riigi õiguses sätestatud, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises. Riigi reguleeriva asutuse juhi ametist vabastamise otsuses tuleb esitada vabastamise põhjused ning ametist vabastamisel tuleb otsus avalikustada.

Liikmesriik tagab, et riigi reguleerival asutusel on temale määratud ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised ja inimressursid ning eraldi aastaeelarve. Eelarve avalikustatakse.

3 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) eesmärke suurema reguleerimisalase koordineerimise ja sidususe edendamisel toetavad aktiivselt asjaomased riikide reguleerivad asutused.

Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivatel asutustel on neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, ning võimaldavad neil BERTis aktiivselt osaleda ja selle töösse oma panuse anda. Riikide reguleerivatel asutustel on eraldi aastaeelarved ja need eelarved avalikustatakse.

3 b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivad asutused võtavad oma siseturgudega seotud otsuste vastuvõtmisel eelkõige arvesse BERTi ühiseid seisukohti.
  ”

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriik tagab, et riigi tasandil on olemas toimivad mehhanismid, mille alusel on riigi reguleeriva asutuse otsuse mõjuvälja jäävatel kasutajatel ja elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvatel ettevõtjatel õigus esitada kaebus sellise otsuse vastu edasikaebusi käsitlevale organile, mis on asjaomastest pooltest sõltumatu. Kõnealusel organil, milleks võib olla kohus, on oma funktsioonide
  tõhusaks
  täitmiseks asjakohased teadmised. Liikmesriik tagab, et juhtumi asjaolusid võetakse nõuetekohaselt arvesse
  ,
  et olemas on toimiv edasikaebamise mehhanism
  ning et kaebusi käsitlevate organite menetlus ei ole põhjendamatult pikk. Liikmesriigid kehtestavad nende kaebuste läbivaatamiseks ajalised piirangud.


  Kuni kaebuse lahendamiseni kehtib riigi reguleeriva asutuse otsus, kui ei kohaldata ajutisi meetmeid. Ajutisi meetmeid võib kohaldada
  kooskõlas vastavate riiklike õigusaktidega
  juhul, kui otsuse elluviimine on vaja kiiresti peatada, et vältida neid meetmeid taotlenud isikule tõsise ja pöördumatu kahju tekitamist, ning kui seda nõuab huvide tasakaal.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik tagab, et riigi tasandil on olemas toimivad mehhanismid, mille alusel on riigi reguleeriva asutuse otsuse mõjuvälja jäävatel kasutajatel ja elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvatel ettevõtjatel õigus esitada kaebus sellise otsuse vastu edasikaebusi käsitlevale organile, mis on asjaomastest pooltest sõltumatu. Kõnealusel organil, milleks võib olla kohus, on oma funktsioonide
  tõhusaks
  täitmiseks asjakohased teadmised. Liikmesriik tagab, et juhtumi asjaolusid võetakse nõuetekohaselt arvesse
  ,
  et olemas on toimiv edasikaebamise mehhanism
  ning et kaebusi käsitlevate organite menetlus ei ole põhjendamatult pikk. Liikmesriigid kehtestavad nende kaebuste läbivaatamiseks ajalised piirangud.

Kuni kaebuse lahendamiseni kehtib riigi reguleeriva asutuse otsus, kui ei kohaldata ajutisi meetmeid. Ajutisi meetmeid võib kohaldada
  kooskõlas vastavate riiklike õigusaktidega
  juhul, kui otsuse elluviimine on vaja kiiresti peatada, et vältida neid meetmeid taotlenud isikule tõsise ja pöördumatu kahju tekitamist, ning kui seda nõuab huvide tasakaal.”

| b) | lisatakse järgmised lõiked:


  „
  3.
     
  Kaebusi käsitlevatel organitel on õigus küsida enne kaebuse menetlemise käigus otsuse tegemist arvamust BERTilt.



  4.   Liikmesriigid koguvad andmeid kaebuste sisu, kaebuste arvu, kaebuste lahendamise menetluse kestuse ning lõike 1 kohaste ajutiste meetmete kohaldamise otsuste arvu ja põhjenduste kohta. Liikmesriigid teevad need andmed iga aasta kättesaadavaks komisjonile ja
  BERTile
  .” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„
  3.
     
  Kaebusi käsitlevatel organitel on õigus küsida enne kaebuse menetlemise käigus otsuse tegemist arvamust BERTilt.

4.   Liikmesriigid koguvad andmeid kaebuste sisu, kaebuste arvu, kaebuste lahendamise menetluse kestuse ning lõike 1 kohaste ajutiste meetmete kohaldamise otsuste arvu ja põhjenduste kohta. Liikmesriigid teevad need andmed iga aasta kättesaadavaks komisjonile ja
  BERTile
  .”

| 5) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriik tagab, et elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvad ettevõtjad esitavad kogu teabe, sealhulgas finantsteabe, mida riigi reguleeriv asutus vajab, et tagada käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätete või nende direktiivide kohaselt tehtud otsuste täitmine. ▐ Need ettevõtjad esitavad sellise teabe taotluse korral viivitamata ning riigi reguleeriva asutuse nõutava ajakava ja täpsusastme kohaselt. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema ülesande täitmise seisukohast proportsionaalne. Riigi reguleeriv asutus peab oma teabenõuet põhjendama
  ning täitma ärisaladusi käsitlevaid ühenduse ja riikliku tasandi õigusakte
  .” |
| --- | --- |

5)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik tagab, et elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvad ettevõtjad esitavad kogu teabe, sealhulgas finantsteabe, mida riigi reguleeriv asutus vajab, et tagada käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätete või nende direktiivide kohaselt tehtud otsuste täitmine. ▐ Need ettevõtjad esitavad sellise teabe taotluse korral viivitamata ning riigi reguleeriva asutuse nõutava ajakava ja täpsusastme kohaselt. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema ülesande täitmise seisukohast proportsionaalne. Riigi reguleeriv asutus peab oma teabenõuet põhjendama
  ning täitma ärisaladusi käsitlevaid ühenduse ja riikliku tasandi õigusakte
  .”

| 6) | Artiklid 6 ja 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6


  Konsulteerimiskord ja läbipaistvus

  Liikmesriik tagab, välja arvatud artikli 7 lõikega 10, artikliga 20 või 21 hõlmatud juhtudel ning kui artikli 9c kohaselt vastu võetud rakendussätetega ei ole ette nähtud teisiti, et kui riigi reguleeriv asutus kavatseb käesoleva direktiivi või eridirektiivide kohaselt võtta meetmeid ▐ või kui ta kavatseb kehtestada artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaseid piiranguid,
  millel on märkimisväärne mõju asjaomasele turule,
  annab ta huvitatud pooltele võimaluse esitada meetme eelnõu kohta mõistliku aja jooksul arvamus.
  Riigi reguleeriv asutus avaldab riigisisese konsulteerimiskorra.
  Liikmesriik tagab, et luuakse üks teabepunkt, mille kaudu on võimalik saada teavet kõigi käimasolevate konsultatsioonide kohta.
  Riigi reguleeriv asutus avalikustab konsulteerimismenetluse tulemused, kui ärisaladusi käsitlevate ühenduse või riigi õigusnormide kohaselt ei ole tegu konfidentsiaalse teabega.
  Konfidentsiaalse teabe lubamatu levitamise korral tagab riigi reguleeriv asutus asjaomase ettevõtja taotlusel esimesel võimalusel asjakohaste meetmete võtmise.



  Artikkel 7


  Elektroonilise side siseturu konsolideerimine

  1.   Käesolevast direktiivist ja eridirektiividest tulenevate ülesannete täitmisel võtab riigi reguleeriv asutus täiel määral arvesse artiklis 8 sätestatud eesmärke, kuivõrd need on seotud siseturu toimimisega.
  2.   Riikide reguleerivad asutused teevad siseturu arengule kaasaaitamiseks
  komisjoni ja BERTiga läbipaistvalt
  koostööd, et tagada käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides. Selleks püüavad nad koostöös komisjoni ja
  BERTiga
  eelkõige kokku leppida vahendite ja parandusmeetmete liigid, mis sobivad konkreetse turuolukorraga toimetulekuks kõige paremini.
  3.   Kui riigi reguleeriv asutus – välja arvatud juhul, kui artikli 7b kohaselt vastu võetud rakendusmeetmetes on sätestatud teisiti – kavatseb pärast artiklis 6 nimetatud konsulteerimist võtta meetme, mis:






  a) | kuulub käesoleva direktiivi artikli 15 või 16 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 5 või 8 reguleerimisalasse ja |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklid 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Konsulteerimiskord ja läbipaistvus

Liikmesriik tagab, välja arvatud artikli 7 lõikega 10, artikliga 20 või 21 hõlmatud juhtudel ning kui artikli 9c kohaselt vastu võetud rakendussätetega ei ole ette nähtud teisiti, et kui riigi reguleeriv asutus kavatseb käesoleva direktiivi või eridirektiivide kohaselt võtta meetmeid ▐ või kui ta kavatseb kehtestada artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaseid piiranguid,
  millel on märkimisväärne mõju asjaomasele turule,
  annab ta huvitatud pooltele võimaluse esitada meetme eelnõu kohta mõistliku aja jooksul arvamus.

Riigi reguleeriv asutus avaldab riigisisese konsulteerimiskorra.

Liikmesriik tagab, et luuakse üks teabepunkt, mille kaudu on võimalik saada teavet kõigi käimasolevate konsultatsioonide kohta.

Riigi reguleeriv asutus avalikustab konsulteerimismenetluse tulemused, kui ärisaladusi käsitlevate ühenduse või riigi õigusnormide kohaselt ei ole tegu konfidentsiaalse teabega.
  Konfidentsiaalse teabe lubamatu levitamise korral tagab riigi reguleeriv asutus asjaomase ettevõtja taotlusel esimesel võimalusel asjakohaste meetmete võtmise.

Artikkel 7

Elektroonilise side siseturu konsolideerimine

1.   Käesolevast direktiivist ja eridirektiividest tulenevate ülesannete täitmisel võtab riigi reguleeriv asutus täiel määral arvesse artiklis 8 sätestatud eesmärke, kuivõrd need on seotud siseturu toimimisega.

2.   Riikide reguleerivad asutused teevad siseturu arengule kaasaaitamiseks
  komisjoni ja BERTiga läbipaistvalt
  koostööd, et tagada käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides. Selleks püüavad nad koostöös komisjoni ja
  BERTiga
  eelkõige kokku leppida vahendite ja parandusmeetmete liigid, mis sobivad konkreetse turuolukorraga toimetulekuks kõige paremini.

3.   Kui riigi reguleeriv asutus – välja arvatud juhul, kui artikli 7b kohaselt vastu võetud rakendusmeetmetes on sätestatud teisiti – kavatseb pärast artiklis 6 nimetatud konsulteerimist võtta meetme, mis:

a)

kuulub käesoleva direktiivi artikli 15 või 16 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 5 või 8 reguleerimisalasse ja

| b) | mõjutaks liikmesriikide vahelist kaubandust, |
| --- | --- |

b)

mõjutaks liikmesriikide vahelist kaubandust,

teeb ta meetme eelnõu koos meetme aluseks olevate põhjendustega artikli 5 lõike 3 kohaselt kättesaadavaks
  samaaegselt
  komisjonile,
  BERTile
  ja teiste liikmesriikide reguleerivatele asutustele ning teatab sellest komisjonile,
  BERTile
  ja teiste riikide reguleerivatele asutustele. Riikide reguleerivad asutused,
  BERT
  ja komisjon võivad asjaomasele riigi reguleerivale asutusele ühe kuu jooksul märkusi esitada. Ühe kuu pikkust tähtaega ei või pikendada.

4.   Kui lõikes 3 nimetatud kavandatava meetme eesmärk on:

| a) | määratleda asjaomane turg, mis erineb artikli 15 lõike 1 viidatud soovituses määratletud turgudest; või |
| --- | --- |

a)

määratleda asjaomane turg, mis erineb artikli 15 lõike 1 viidatud soovituses määratletud turgudest; või

| b) | otsustada, kas konkreetsel ettevõtjal on kas üksi või teistega ühiselt märkimisväärne turujõud artikli 16 lõike 3, 4 või 5 alusel; ║ |
| --- | --- |

b)

otsustada, kas konkreetsel ettevõtjal on kas üksi või teistega ühiselt märkimisväärne turujõud artikli 16 lõike 3, 4 või 5 alusel; ║

▐

ja kui see meede mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust ning komisjon on andnud riigi reguleerivale asutusele teada, et tema arvates takistaks meede ühist turgu, või kui komisjonil on alust kahelda meetme vastavuses ühenduse õigusnormidele ja eelkõige artiklis 8 nimetatud eesmärkidele, lükatakse meetme eelnõu vastuvõtmine veel kaks kuud edasi. Nimetatud tähtaega ei või pikendada.

5.   Lõikes 4 nimetatud kahekuulise tähtaja jooksul võib komisjon teha otsuse, et asjaomase riigi reguleeriv asutus peab meetme eelnõu tagasi võtma. Enne otsuse tegemist võtab komisjon täiel määral arvesse
  BERTi
  arvamust, mis esitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)]
   (18) artiklile 5. Otsusele lisatakse üksikasjalik ja objektiivne analüüs selle kohta, miks komisjon leiab, et meetme eelnõu ei tohiks vastu võtta, ja konkreetsed ettepanekud meetme eelnõu muutmiseks.

6.   Riigi reguleeriv asutus muudab meetme eelnõu või võtab selle tagasi kolme kuu jooksul alates lõike 5 kohase komisjoni otsuse tegemisest, millega nõutakse riigi reguleerivalt asutuselt selle meetme eelnõu tagasivõtmist. Meetmete eelnõu muutmise korral viib riigi reguleeriv asutus läbi avaliku arutelu vastavalt artiklis 6 sätestatud korrale ning teeb muudetud meetme eelnõu uuesti komisjonile teatavaks vastavalt lõike 3 sätetele.

7.   Asjaomase riigi reguleeriv asutus võtab täiel määral arvesse teiste riikide reguleerivate asutuste,
  BERTi
  ja komisjoni arvamusi ja kui tegemist ei ole lõikes 4 osutatud juhtumiga, võtab meetme eelnõu vastu ning edastab selle komisjonile. Kõik teised käesoleva direktiivi või eridirektiivi kohaseid ülesandeid täitvad riigiasutused võtavad komisjoni märkusi samuti täiel määral arvesse.

▐

8.   Kui riigi reguleeriv asutus leiab erandlike asjaolude korral, et on vaja kiiresti tegutseda, võib ta erandina lõigetes 3 ja 4 sätestatud korrast võtta konkurentsi kindlustamiseks ja kasutajate huvide kaitsmiseks viivitamata proportsionaalseid ja ajutisi meetmeid. Riigi reguleeriv asutus edastab kõnealused meetmed koos kõigi põhjendustega komisjonile, teiste riikide reguleerivatele asutustele ja
  BERTile
  . Riigi reguleeriva asutuse otsus selliste meetmete alaliseks muutmise või nende kohaldamisaja pikendamise kohta peab vastama lõigete 3 ja 4 sätetele.

| 7) | Lisatakse järgmised artiklid
  :
  „Artikkel 7 a


  Parandusmeetmete järjekindla kohaldamise kord



  1.
     
  Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb võtta meetmeid, et kehtestada, muuta või tühistada ettevõtja kohustus vastavalt artiklile 16 koostoimes direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitega 5 ja 9–13a ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikliga 17, on komisjonil ja teiste liikmesriikide reguleerivatel asutustel aega üks kuu alates meetme eelnõust teatamise kuupäevast saata asjaomase riigi reguleerivale asutusele oma märkused.




  2.
     
  Kui meetme eelnõu käsitleb mõne muu kohustuse kehtestamist, muutmist või tühistamist kui nende, mis on sätestatud direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklis 13a, võib komisjon sama perioodi jooksul teavitada asjaomase riigi reguleerivat asutust ja BERT põhjustest, miks ta arvab, et meetme eelnõu oleks takistuseks ühtsele turule, või miks tal on tõsiseid kahtlusi selle vastavuse osas ühenduse õigusnormidele. Sellisel juhul ei võeta meetme eelnõud vastu kahe kuu jooksul alates komisjonilt teatise saamisest.




  Sellise teatise puudumise korral võib asjaomase riigi reguleeriv asutus võtta meetme eelnõu vastu, arvestades täiel määral komisjoni või mis tahes teise riigi reguleeriva asutuse märkustega.




  3.
     
  Lõikes 2 viidatud kahekuulise ajavahemiku jooksul teevad komisjon, BERT ja asjaomase riigi reguleeriv asutus tihedat koostööd, et leida kõige sobivam ja tõhusam meede artiklis 8 sätestatud eesmärkide täitmiseks, arvestades samas täiel määral turuosaliste arvamustega ja vajadusega tagada õigusaktide järjekindel kohaldamine.




  Nimetatud kahekuulise ajavahemiku jooksul võtab BERT absoluutse häälteenamusega vastu arvamuse, milles kinnitab meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust või osutab vajadusele meetme eelnõud muuta ja esitab selleks konkreetsed ettepanekud. Nimetatud põhjendatud arvamus avalikustatakse.




  Kui BERT on kinnitanud meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust, võib asjaomase riigi reguleeriv asutus meetme eelnõu vastu võtta, arvestades täiel määral komisjoni ja BERTi märkustega. Riigi reguleeriv asutus avalikustab, kuidas ta nimetatud märkuseid arvesse võttis.




  Kui BERT on osutanud vajadusele meetme eelnõud muuta, võib komisjon seda arvamust täiel määral arvestades teha otsuse, et asjaomase riigi reguleeriv asutus peab meetme eelnõud muutma, ning esitab otsuse põhjused ja konkreetsed ettepanekud selle täitmiseks.




  4.
     
  Kui meetme eelnõu käsitleb direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklis 13 a sätestatud kohustuse kehtestamist, muutmist või tühistamist, lükatakse meetme eelnõu vastuvõtmine veel kaks kuud edasi alates lõikes 1 viidatud ühekuulise ajavahemiku lõpust.




  Esimeses lõigus osutatud kahekuulise perioodi jooksul teevad komisjon, BERT ja asjassepuutuv riiklik reguleeriv asutus tihedat koostööd eesmärgiga määrata kindlaks, kas esitatud meetme eelnõu on kooskõlas direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu direktiiv) artikli 13 a sätetega, ja eelkõige, kas see on kõige asjakohasem ja efektiivsem meede. Seepärast pööratakse suurt tähelepanu turuosaliste seisukohtadele ja vajadusele tagada järjekindla reguleerimispraktika arendamine. BERTi või komisjoni põhjendatud taotlusel pikendatakse seda kahekuulist perioodi kuni lisaks kahe kuu võrra.




  Teises lõigus sätestatud maksimaalse ajavahemiku jooksul võtab BERT absoluutse häälteenamusega vastu arvamuse, milles kinnitab meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust või märgib, et meetme eelnõud ei tohiks vastu võtta. Nimetatud põhjendatud arvamus avalikustatakse.




  Üksnes siis, kui komisjon ja BERT on kinnitanud meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust, võib asjaomase riigi reguleeriv asutus meetme eelnõu vastu võtta, arvestades täiel määral komisjoni ja BERTi märkustega. Riigi reguleeriv asutus avalikustab, kuidas ta nimetatud märkuseid arvesse võttis.




  5.
     
  Asjaomase riigi reguleeriv asutus muudab meetme eelnõu või võtab selle tagasi kolme kuu jooksul alates lõike 3 neljanda lõigu kohase komisjoni põhjendatud otsuse vastuvõtmisest, millega nõutakse asjaomase riigi reguleerivalt asutuselt selle meetme eelnõu muutmist. Meetmete eelnõu muutmise korral viib riigi reguleeriv asutus läbi avaliku arutelu vastavalt artiklis 6 sätestatud konsulteerimiskorrale ja läbipaistvusele ning teeb muudetud meetme eelnõu komisjonile uuesti teatavaks kooskõlas artikliga 7.




  6.
     
  Riigi reguleeriv asutus võib meetme eelnõu tagasi võtta menetluse mis tahes etapis.


  Artikkel 7b

  Rakendussätted

  ║
  Võttes täiel määral arvesse BERTi arvamust,
  võib
  komisjon
  kehtestada
  artikliga 7 seotud soovitused ja/või suunised
  , millega määratakse kindlaks artikli 7 lõike 3 kohaste teatiste vorm, sisu ja üksikasjalikkuse tase, olukorrad, kus teatamist ei nõuta, ning tähtaegade arvutamine.
  ▐” |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmised artiklid
  :

„Artikkel 7 a

Parandusmeetmete järjekindla kohaldamise kord

1.
     
  Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb võtta meetmeid, et kehtestada, muuta või tühistada ettevõtja kohustus vastavalt artiklile 16 koostoimes direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitega 5 ja 9–13a ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikliga 17, on komisjonil ja teiste liikmesriikide reguleerivatel asutustel aega üks kuu alates meetme eelnõust teatamise kuupäevast saata asjaomase riigi reguleerivale asutusele oma märkused.

2.
     
  Kui meetme eelnõu käsitleb mõne muu kohustuse kehtestamist, muutmist või tühistamist kui nende, mis on sätestatud direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklis 13a, võib komisjon sama perioodi jooksul teavitada asjaomase riigi reguleerivat asutust ja BERT põhjustest, miks ta arvab, et meetme eelnõu oleks takistuseks ühtsele turule, või miks tal on tõsiseid kahtlusi selle vastavuse osas ühenduse õigusnormidele. Sellisel juhul ei võeta meetme eelnõud vastu kahe kuu jooksul alates komisjonilt teatise saamisest.

Sellise teatise puudumise korral võib asjaomase riigi reguleeriv asutus võtta meetme eelnõu vastu, arvestades täiel määral komisjoni või mis tahes teise riigi reguleeriva asutuse märkustega.

3.
     
  Lõikes 2 viidatud kahekuulise ajavahemiku jooksul teevad komisjon, BERT ja asjaomase riigi reguleeriv asutus tihedat koostööd, et leida kõige sobivam ja tõhusam meede artiklis 8 sätestatud eesmärkide täitmiseks, arvestades samas täiel määral turuosaliste arvamustega ja vajadusega tagada õigusaktide järjekindel kohaldamine.

Nimetatud kahekuulise ajavahemiku jooksul võtab BERT absoluutse häälteenamusega vastu arvamuse, milles kinnitab meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust või osutab vajadusele meetme eelnõud muuta ja esitab selleks konkreetsed ettepanekud. Nimetatud põhjendatud arvamus avalikustatakse.

Kui BERT on kinnitanud meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust, võib asjaomase riigi reguleeriv asutus meetme eelnõu vastu võtta, arvestades täiel määral komisjoni ja BERTi märkustega. Riigi reguleeriv asutus avalikustab, kuidas ta nimetatud märkuseid arvesse võttis.

Kui BERT on osutanud vajadusele meetme eelnõud muuta, võib komisjon seda arvamust täiel määral arvestades teha otsuse, et asjaomase riigi reguleeriv asutus peab meetme eelnõud muutma, ning esitab otsuse põhjused ja konkreetsed ettepanekud selle täitmiseks.

4.
     
  Kui meetme eelnõu käsitleb direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklis 13 a sätestatud kohustuse kehtestamist, muutmist või tühistamist, lükatakse meetme eelnõu vastuvõtmine veel kaks kuud edasi alates lõikes 1 viidatud ühekuulise ajavahemiku lõpust.

Esimeses lõigus osutatud kahekuulise perioodi jooksul teevad komisjon, BERT ja asjassepuutuv riiklik reguleeriv asutus tihedat koostööd eesmärgiga määrata kindlaks, kas esitatud meetme eelnõu on kooskõlas direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu direktiiv) artikli 13 a sätetega, ja eelkõige, kas see on kõige asjakohasem ja efektiivsem meede. Seepärast pööratakse suurt tähelepanu turuosaliste seisukohtadele ja vajadusele tagada järjekindla reguleerimispraktika arendamine. BERTi või komisjoni põhjendatud taotlusel pikendatakse seda kahekuulist perioodi kuni lisaks kahe kuu võrra.

Teises lõigus sätestatud maksimaalse ajavahemiku jooksul võtab BERT absoluutse häälteenamusega vastu arvamuse, milles kinnitab meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust või märgib, et meetme eelnõud ei tohiks vastu võtta. Nimetatud põhjendatud arvamus avalikustatakse.

Üksnes siis, kui komisjon ja BERT on kinnitanud meetme eelnõu asjakohasust ja tõhusust, võib asjaomase riigi reguleeriv asutus meetme eelnõu vastu võtta, arvestades täiel määral komisjoni ja BERTi märkustega. Riigi reguleeriv asutus avalikustab, kuidas ta nimetatud märkuseid arvesse võttis.

5.
     
  Asjaomase riigi reguleeriv asutus muudab meetme eelnõu või võtab selle tagasi kolme kuu jooksul alates lõike 3 neljanda lõigu kohase komisjoni põhjendatud otsuse vastuvõtmisest, millega nõutakse asjaomase riigi reguleerivalt asutuselt selle meetme eelnõu muutmist. Meetmete eelnõu muutmise korral viib riigi reguleeriv asutus läbi avaliku arutelu vastavalt artiklis 6 sätestatud konsulteerimiskorrale ja läbipaistvusele ning teeb muudetud meetme eelnõu komisjonile uuesti teatavaks kooskõlas artikliga 7.

6.
     
  Riigi reguleeriv asutus võib meetme eelnõu tagasi võtta menetluse mis tahes etapis.

Artikkel 7b

Rakendussätted

║
  Võttes täiel määral arvesse BERTi arvamust,
  võib
  komisjon
  kehtestada
  artikliga 7 seotud soovitused ja/või suunised
  , millega määratakse kindlaks artikli 7 lõike 3 kohaste teatiste vorm, sisu ja üksikasjalikkuse tase, olukorrad, kus teatamist ei nõuta, ning tähtaegade arvutamine.

▐”

| 8) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui raadiosagedusi käsitlevas artiklis 9 ei ole sätestatud teisiti
  või kui seda ei ole vaja lõigetes 2 kuni 4 sätestatud eesmärkide täitmiseks
  , võtab liikmesriik täiel määral arvesse seda, et reguleerimine peab olema tehnoloogiliselt neutraalne, ning tagab, et käesolevas direktiivis ja eridirektiivides sätestatud ülesandeid, eelkõige tõhusa konkurentsi tagamisega seotud ülesandeid täites võtab seda arvesse ka riigi reguleeriv asutus.” |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui raadiosagedusi käsitlevas artiklis 9 ei ole sätestatud teisiti
  või kui seda ei ole vaja lõigetes 2 kuni 4 sätestatud eesmärkide täitmiseks
  , võtab liikmesriik täiel määral arvesse seda, et reguleerimine peab olema tehnoloogiliselt neutraalne, ning tagab, et käesolevas direktiivis ja eridirektiivides sätestatud ülesandeid, eelkõige tõhusa konkurentsi tagamisega seotud ülesandeid täites võtab seda arvesse ka riigi reguleeriv asutus.”

| b) | lõikes 2 asendatakse punktid a, b
  ja c
  järgmisega:






  „a) | tagades, et kasutajad, sealhulgas puuetega kasutajad, vanuritest kasutajad ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajad saavad maksimaalselt kasu nii valiku, hinna kui ka kvaliteedi näol
  ning et teenusosutajatele kompenseeritakse iga täiendav netokulu, mille puhul nad tõendavad, et see on tekkinud selliste avaliku teenuse osutamise kohustuste kehtestamise tulemusel
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse punktid a, b
  ja c
  järgmisega:

„a)

tagades, et kasutajad, sealhulgas puuetega kasutajad, vanuritest kasutajad ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajad saavad maksimaalselt kasu nii valiku, hinna kui ka kvaliteedi näol
  ning et teenusosutajatele kompenseeritakse iga täiendav netokulu, mille puhul nad tõendavad, et see on tekkinud selliste avaliku teenuse osutamise kohustuste kehtestamise tulemusel
  ;

| b) | tagades, et elektroonilise side sektoris ja eelkõige infosisu
  ja kõikide võrkude teenuste
  levitamise
  ning neile juurdepääsu
  osas ei moonutata ega piirata konkurentsi; |
| --- | --- |

b)

tagades, et elektroonilise side sektoris ja eelkõige infosisu
  ja kõikide võrkude teenuste
  levitamise
  ning neile juurdepääsu
  osas ei moonutata ega piirata konkurentsi;

| c) | soodustades ja lihtsustades tulemuslikku turupõhist investeerimist infrastruktuuridesse ja toetades uuendusi ning
  ” |
| --- | --- |

c)

soodustades ja lihtsustades tulemuslikku turupõhist investeerimist infrastruktuuridesse ja toetades uuendusi ning
  ”

| c) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:










  i) | punkt c jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c jäetakse välja;

| ii) | ║ punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | tehes koostööd komisjoniga ja
  BERTiga
  , et tagada järjekindla reguleerimispraktika areng ning käesoleva direktiivi ja eridirektiivide järjekindel kohaldamine.” |
| --- | --- | --- |

ii)

║ punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

tehes koostööd komisjoniga ja
  BERTiga
  , et tagada järjekindla reguleerimispraktika areng ning käesoleva direktiivi ja eridirektiivide järjekindel kohaldamine.”

| d) | punkti 4 muudetakse järgmiselt:







  i) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | pöörates tähelepanu konkreetsete sotsiaalsete rühmade, eelkõige puuetega kasutajate, vanuritest kasutajate ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajate vajadustele;” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

punkti 4 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

pöörates tähelepanu konkreetsete sotsiaalsete rühmade, eelkõige puuetega kasutajate, vanuritest kasutajate ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajate vajadustele;”

| ii) | ║ lisatakse punktid g
  ja h
  :






  „g) | kohaldades põhimõtet, et lõppkasutajatel peab olema võimalik ligi pääseda mis tahes seaduslikule infosisule ja seda levitada ning kasutada soovi kohaselt kõiki seaduslikke rakendusi ja/või teenuseid,
  ning aidates sel eesmärgil kaasa seadusliku infosisu edendamisele kooskõlas direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikliga 33
  . |
| --- | --- | --- |

ii)

║ lisatakse punktid g
  ja h
  :

„g)

kohaldades põhimõtet, et lõppkasutajatel peab olema võimalik ligi pääseda mis tahes seaduslikule infosisule ja seda levitada ning kasutada soovi kohaselt kõiki seaduslikke rakendusi ja/või teenuseid,
  ning aidates sel eesmärgil kaasa seadusliku infosisu edendamisele kooskõlas direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikliga 33
  .

| h) | kohaldades põhimõtet, mille kohaselt ei tohi ühtegi lõppkasutaja põhiõiguste- ja vabaduste piirangut kehtestada ilma kohtu eelneva otsuseta, eelkõige kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 sõna- ja infovabaduse kohta, välja arvatud juhul, kui ohustatakse avalikku julgeolekut, millisel puhul võib kohus teha otsuse hiljem.
  ” |
| --- | --- |

h)

kohaldades põhimõtet, mille kohaselt ei tohi ühtegi lõppkasutaja põhiõiguste- ja vabaduste piirangut kehtestada ilma kohtu eelneva otsuseta, eelkõige kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 sõna- ja infovabaduse kohta, välja arvatud juhul, kui ohustatakse avalikku julgeolekut, millisel puhul võib kohus teha otsuse hiljem.
  ”

| e) | lisatakse järgmised uued lõiked
  :
  „
  5.
     
  Lõigetes 2, 3 ja 4 viidatud poliitiliste eesmärkide täitmiseks kohaldavad riigi reguleerivad asutused objektiivseid, läbipaistvaid, mittediskrimineerivaid ja proportsionaalseid reguleerimispõhimõtteid muu hulgas järgmiselt:










  a) | edendades õiguskindlust parandusmeetmete järjepidevuse kaudu, mis hõlmaks vajaduse korral mitut turu läbivaatamist; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmised uued lõiked
  :

„
  5.
     
  Lõigetes 2, 3 ja 4 viidatud poliitiliste eesmärkide täitmiseks kohaldavad riigi reguleerivad asutused objektiivseid, läbipaistvaid, mittediskrimineerivaid ja proportsionaalseid reguleerimispõhimõtteid muu hulgas järgmiselt:

a)

edendades õiguskindlust parandusmeetmete järjepidevuse kaudu, mis hõlmaks vajaduse korral mitut turu läbivaatamist;

| b) | tagades, et ühesugustes olukordades ei toimu elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvate ettevõtjate diskrimineerimist; |
| --- | --- |

b)

tagades, et ühesugustes olukordades ei toimu elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvate ettevõtjate diskrimineerimist;

| c) | kindlustades tarbijatele kasu toovat konkurentsi ja edendades igal võimalikul juhul infrastruktuurialast konkurentsi; |
| --- | --- |

c)

kindlustades tarbijatele kasu toovat konkurentsi ja edendades igal võimalikul juhul infrastruktuurialast konkurentsi;

| d) | edendades turupõhiseid investeeringuid uutesse ja tõhustatud infrastruktuuridesse ning sellealast uuendustegevust, edendades muu hulgas ühiseid investeeringuid ning tagades asjakohase riskijagamise investorite ja nende ettevõtjate vahel, kes kasutavad juurdepääsu uutele vahenditele; |
| --- | --- |

d)

edendades turupõhiseid investeeringuid uutesse ja tõhustatud infrastruktuuridesse ning sellealast uuendustegevust, edendades muu hulgas ühiseid investeeringuid ning tagades asjakohase riskijagamise investorite ja nende ettevõtjate vahel, kes kasutavad juurdepääsu uutele vahenditele;

| e) | arvestades nõuetekohaselt liikmesriikide erinevates geograafilistes piirkondades kehtivate konkurentsi ja tarbijatega seotud eri tingimustega; |
| --- | --- |

e)

arvestades nõuetekohaselt liikmesriikide erinevates geograafilistes piirkondades kehtivate konkurentsi ja tarbijatega seotud eri tingimustega;

| f) | kehtestades eelneva reguleerimise kohustusi üksnes siis, kui puudub tõhus ja jätkusuutlik konkurents, ning leevendades või kaotades need kohustused kohe kui see tingimus on täidetud;
  ” |
| --- | --- |

f)

kehtestades eelneva reguleerimise kohustusi üksnes siis, kui puudub tõhus ja jätkusuutlik konkurents, ning leevendades või kaotades need kohustused kohe kui see tingimus on täidetud;
  ”

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:


  „Artikkel 8 a


  Raadiospektri poliitika komisjon



  1.
     
  Artikli 8 b lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatud eesmärkide täitmiseks moodustatakse raadiospektri poliitika komisjon.




  Raadiospektri poliitika komisjon annab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile nõu raadiospektripoliitika küsimustes.




  Raadiospektri poliitika komisjoni kuulub üks kõrgetasemeline esindaja iga liikmesriigi raadiospektri poliitika eest vastutavast pädevast asutusest. Igal liikmesriigil on üks hääl ja komisjon ei hääleta.




  2.
     
  Raadiospektri poliitika komisjon võtab absoluutse häälteenamusega vastu arvamusi Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni palvel või omal algatusel.




  3.
     
  Raadiospektri poliitika komisjon esitab aasta tegevusaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.



  Artikkel 8 b


  Raadiospektripoliitika strateegiline kavandamine ja kooskõlastamine Euroopa Liidus



  1.
     
  Liikmesriigid teevad omavahel ja komisjoniga koostööd raadiospektri kasutamise strateegilisel kavandamisel, kooskõlastamisel ja ühtlustamisel Euroopa Liidus. Liikmesriigid võtavad sel eesmärgil arvesse muu hulgas ELi poliitika majanduslikke, julgeoleku-, tervishoiu- ja avalikke huve, sõnavabadust, kultuurilisi, teaduslikke, sotsiaalseid ja tehnilisi aspekte ning raadiospektri kasutajaskondade muid huve, et tagada raadiospektri optimaalne kasutamine ning vältida kahjulikke ja häirivaid mõjutusi.




  2.
     
  Raadiospektripoliitikaga seotud tegevus Euroopa Liidus ei piira:










  a) | ühenduse või riikide tasandil ühenduse õigusega kooskõlas üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks võetavaid meetmeid, eelkõige seoses infosisu reguleerimise ja audiovisuaal- ja meediapoliitikaga; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 8 a

Raadiospektri poliitika komisjon

1.
     
  Artikli 8 b lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatud eesmärkide täitmiseks moodustatakse raadiospektri poliitika komisjon.

Raadiospektri poliitika komisjon annab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile nõu raadiospektripoliitika küsimustes.

Raadiospektri poliitika komisjoni kuulub üks kõrgetasemeline esindaja iga liikmesriigi raadiospektri poliitika eest vastutavast pädevast asutusest. Igal liikmesriigil on üks hääl ja komisjon ei hääleta.

2.
     
  Raadiospektri poliitika komisjon võtab absoluutse häälteenamusega vastu arvamusi Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni palvel või omal algatusel.

3.
     
  Raadiospektri poliitika komisjon esitab aasta tegevusaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 8 b

Raadiospektripoliitika strateegiline kavandamine ja kooskõlastamine Euroopa Liidus

1.
     
  Liikmesriigid teevad omavahel ja komisjoniga koostööd raadiospektri kasutamise strateegilisel kavandamisel, kooskõlastamisel ja ühtlustamisel Euroopa Liidus. Liikmesriigid võtavad sel eesmärgil arvesse muu hulgas ELi poliitika majanduslikke, julgeoleku-, tervishoiu- ja avalikke huve, sõnavabadust, kultuurilisi, teaduslikke, sotsiaalseid ja tehnilisi aspekte ning raadiospektri kasutajaskondade muid huve, et tagada raadiospektri optimaalne kasutamine ning vältida kahjulikke ja häirivaid mõjutusi.

2.
     
  Raadiospektripoliitikaga seotud tegevus Euroopa Liidus ei piira:

a)

ühenduse või riikide tasandil ühenduse õigusega kooskõlas üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks võetavaid meetmeid, eelkõige seoses infosisu reguleerimise ja audiovisuaal- ja meediapoliitikaga;

| b) | direktiivi 1999/5/EÜ sätete kohaldamist; ega |
| --- | --- |

b)

direktiivi 1999/5/EÜ sätete kohaldamist; ega

| c) | liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada raadiospektrit avaliku korra, julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada raadiospektrit avaliku korra, julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärkidel.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad raadiospektripoliitika kooskõlastamise Euroopa Liidus ning vajaduse korral raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise ühtlustatud tingimused, mis on vajalikud siseturu väljakujundamiseks ja toimimiseks sellistes ELi poliitikavaldkondades nagu elektrooniline side, transport ning teadus- ja arendustegevus.

4.
     
  Komisjon võib raadiospektri poliitika komisjoni arvamust asjakohaselt arvesse võttes esitada õigusakti ettepaneku, mis käsitleb raadiospektrialase tegevusprogrammi kehtestamist, pidades silmas raadiospektri kasutamise strateegilist kavandamist ja ühtlustamist Euroopa Liidus, või muud seadusandlikud meetmed raadiospektri optimaalseks kasutamiseks ning kahjulike ja häirivate mõjutuste vältimiseks.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad ELi huvide tõhusa kooskõlastamise raadiospektri küsimustes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides. Kui see on vajalik nimetatud tõhusaks kooskõlastamiseks, võib komisjon raadiospektri poliitika komisjoni arvamust asjakohaselt arvestades pakkuda Euroopa Parlamendile ja nõukogule välja ühised poliitikaeesmärgid, sealhulgas vajaduse korral läbirääkimisvolitused.
  ”

| 10) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9


  Raadiosageduste haldamine elektrooniliste sideteenuste puhul

  1.   
  Võttes asjakohaselt arvesse, et raadiosagedused on avalik hüve, millel on oluline sotsiaalne, kultuuriline ja majanduslik väärtus, tagab
  liikmesriik oma territooriumil elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavate raadiosageduste tulemusliku haldamise kooskõlas
  artiklitega 8 ja 8b
  . Ta tagab, et riigi reguleeriv asutus eraldab ja määrab selliseid raadiosagedusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide põhjal.
  Seejuures tegutseb liikmesriik kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega ning võib arvesse võtta riigi poliitikaga seonduvaid kaalutlusi.


  2.   Liikmesriigid toetavad raadiosageduste kasutuse ühtlustamist ühenduses kooskõlas vajadusega tagada raadiolainete tõhus ja tulemuslik kasutamine
  ning tarbijatele kasu pakkumine mastaabisäästu ja teenuste koostalitusvõime näol. Seejuures tegutsevad liikmesriigid
  vastavalt
  käesoleva direktiivi artiklitele 8b ja 9c ning
  otsusele nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus).
  3.   Kui teises lõigus või artikli 9c kohaselt vastu võetud meetmetes ei ole sätestatud teisiti, tagab liikmesriik, et kõikidel
  elektroonilisteks sideteenusteks kättesaadavatel
  sagedusaladel võib kasutada ükskõik
  milliseid elektroonilise sideteenuse jaoks kasutatavaid tehnoloogiaid kooskõlas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadega.


  Liikmesriik võib
  elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatava
  tehnoloogia liikide osas siiski kehtestada proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid piiranguid, juhul kui see on vajalik:






  a) | kahjulike ja häirivate mõjutuste
  võimalikkuse
  vältimiseks, |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Raadiosageduste haldamine elektrooniliste sideteenuste puhul

1.   
  Võttes asjakohaselt arvesse, et raadiosagedused on avalik hüve, millel on oluline sotsiaalne, kultuuriline ja majanduslik väärtus, tagab
  liikmesriik oma territooriumil elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavate raadiosageduste tulemusliku haldamise kooskõlas
  artiklitega 8 ja 8b
  . Ta tagab, et riigi reguleeriv asutus eraldab ja määrab selliseid raadiosagedusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide põhjal.
  Seejuures tegutseb liikmesriik kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega ning võib arvesse võtta riigi poliitikaga seonduvaid kaalutlusi.

2.   Liikmesriigid toetavad raadiosageduste kasutuse ühtlustamist ühenduses kooskõlas vajadusega tagada raadiolainete tõhus ja tulemuslik kasutamine
  ning tarbijatele kasu pakkumine mastaabisäästu ja teenuste koostalitusvõime näol. Seejuures tegutsevad liikmesriigid
  vastavalt
  käesoleva direktiivi artiklitele 8b ja 9c ning
  otsusele nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus).

3.   Kui teises lõigus või artikli 9c kohaselt vastu võetud meetmetes ei ole sätestatud teisiti, tagab liikmesriik, et kõikidel
  elektroonilisteks sideteenusteks kättesaadavatel
  sagedusaladel võib kasutada ükskõik
  milliseid elektroonilise sideteenuse jaoks kasutatavaid tehnoloogiaid kooskõlas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadega.

Liikmesriik võib
  elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatava
  tehnoloogia liikide osas siiski kehtestada proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid piiranguid, juhul kui see on vajalik:

a)

kahjulike ja häirivate mõjutuste
  võimalikkuse
  vältimiseks,

| b) | rahva tervise kaitsmiseks elektromagnetväljade eest, |
| --- | --- |

b)

rahva tervise kaitsmiseks elektromagnetväljade eest,

| c) | teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks, |
| --- | --- |

c)

teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks,

| d) | raadiosageduste maksimaalse ühiskasutuse saavutamiseks, ▐ |
| --- | --- |

d)

raadiosageduste maksimaalse ühiskasutuse saavutamiseks, ▐

| e) | raadiosageduste tõhusa kasutamise tagamiseks, |
| --- | --- |

e)

raadiosageduste tõhusa kasutamise tagamiseks,

| f) | lõikes 4 sätestatud
  üldist huvi pakkuva eesmärgi täitmiseks
  . |
| --- | --- |

f)

lõikes 4 sätestatud
  üldist huvi pakkuva eesmärgi täitmiseks
  .

4.   Kui teises lõigus ▐ ei ole sätestatud teisiti, tagab liikmesriik, et kõikidel
  elektroonilisteks sideteenusteks kättesaadavatel
  sagedusaladel võib osutada ükskõik milliseid elektroonilisi sideteenuseid
  vastavalt riikide sagedusplaanidele ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadele
  . Liikmesriik võib pakutavate elektrooniliste sideteenuste liikide osas siiski kehtestada proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid piiranguid.

Meetmed
  , millega nõutakse teatava
  elektroonilise sideteenuse
  osutamist konkreetses
  elektroonilisteks sideteenusteks kättesaadavas
  sagedusalas, on vajalikud selleks, et saavutada
  riikide õigusaktides kooskõlas
  ühenduse
  õigusega sätestatud
  üldist huvi pakkuvaid eesmärke, nagu inimelude kaitse, sotsiaalse, regionaalse või territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine, ebatõhusa spektrikasutuse vältimine või
  kultuuri- ja meediapoliitika eesmärkide, näiteks
  kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning meediakanalite paljususe edendamine ▐.

Meetme
  , millega konkreetses sagedusalas keelatakse muude
  elektrooniliste sideteenuste
  pakkumine, võib kehtestada üksnes juhul, kui see on vajalik inimelude kaitsega seotud teenuste tagamiseks.

5.   Liikmesriik vaatab korrapäraselt läbi lõigetes 3 ja 4 osutatud piirangute
  ja meetmete
  vajalikkuse
  ning avaldab kõnealuse läbivaatamise tulemused
  .

6.   Lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse raadiosageduste määramise ja eraldamise suhtes pärast ... (19)

| 11) | Lisatakse järgmised artiklid 9 a, 9 b ja 9 c:
  „Artikkel 9 a


  Olemasolevate õiguste piirangute läbivaatamine

  1.   Liikmesriik tagab, et viie aasta jooksul alates ... (20)

  võivad
  enne seda kuupäeva välja antud
  ja pärast seda kuupäeva veel vähemalt viis aastat kehtivate
  raadiosageduste õiguste valdajad esitada riigi pädevale ametiasutusele taotluse nende õigustele artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaselt seatud piirangute läbivaatamist.
  Enne otsuse vastuvõtmist teatab riigi pädev asutus õiguse valdajale piirangute läbivaatamise tulemused, näidates ära õiguse ulatuse pärast läbivaatamist, ning annab talle mõistliku tähtaja taotluse tagasivõtmiseks.
  Kui õiguse valdaja taotluse tagasi võtab, jääb õigus muutumatuks kuni kehtivusaja lõpuni või eelnimetatud viieaastase tähtaja lõpuni, olenevalt sellest, kumb on varasem.
  2.   Kui lõikes 1 nimetatud õigusevaldaja on raadio- või televisiooniringhäälingu sisuteenuste pakkuja ning raadiosageduste kasutamise õigus on antud konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks,
  sealhulgas ringhäälinguteenuste osutamiseks, jääb õigus
  raadiosageduste selle osa
  kasutamiseks
  , mis on vajalik kõnealuse teenuse osutamiseks,
  muutumatuks kuni kehtivusaja lõpuni
  . Sellele osale raadiosagedustest, mis ▐ ei ole enam vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks, viiakse läbi uus jaotamismenetlus vastavalt
  käesoleva direktiivi artikli 9 lõigetega 3 ja 4 ning
  loadirektiivi artikli 7 lõikele 2.
  3.   Pärast lõikes 1 nimetatud viieaastast tähtaega kohaldab liikmesriik artikli 9 lõikeid 3 ja 4 ka kõikide teiste enne käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva tehtud raadiospektri määramiste ja eraldiste suhtes.
  4.   Käesoleva artikli kohaldamisel võtab liikmesriik ausa konkurentsi tagamiseks vajalikud meetmed.

  Artikkel 9 b


  Raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste üleandmine

  1.   Liikmesriik tagab, et ettevõtjad saavad artikli 9c alusel vastu võetud rakendusmeetmetes sätestatud sagedusalades neile kuuluvaid raadiosageduste kasutusõigusi teistele ettevõtjatele võõrandada või rentida
  tingimusel, et selline võõrandamine või rentimine on kooskõlas riiklike menetluste ja sagedusplaanidega
  .
  Liikmesriik võib ka muudes sagedusalades näha ettevõtjatele ette võimaluse võõrandada või rentida neile kuuluvaid raadiosageduste kasutamise õigusi teistele ettevõtjatele
  kooskõlas riiklike menetlustega
  .
  2.   Liikmesriik tagab, et ettevõtja kavatsus võõrandada raadiosageduste kasutusõigusi
  ning nende tegelik üleandmine
  tehakse teatavaks
  raadiosageduste individuaalsete kasutusõiguste andmise
  eest vastutavale riigi
  pädevale
  asutusele ning avalikustatakse. Kui raadiosageduse kasutamine on ühtlustatud
  artikli 9c ja
  raadiospektrit käsitleva otsuse või muu ühenduse meetme kohaldamisega, peab selline üleandmine olema kooskõlas kõnealuse raadiosageduse ühtlustatud kasutamisega.

  Artikkel 9 c


  Raadiosageduste haldamise ühtlustamise meetmed

  Siseturu arengu toetamiseks ja
  artiklites 8 b, 9, 9 a ja 9 b
  sätestatud põhimõtete järgimiseks võtab komisjon vastu vajalikud
  tehnilised rakendusmeetmed
  , et:








  a) | kohaldada artikli 8 b lõike 4 kohaselt kehtestatud raadiospektri tegevusprogrammi; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisatakse järgmised artiklid 9 a, 9 b ja 9 c:

„Artikkel 9 a

Olemasolevate õiguste piirangute läbivaatamine

1.   Liikmesriik tagab, et viie aasta jooksul alates ... (20)

  võivad
  enne seda kuupäeva välja antud
  ja pärast seda kuupäeva veel vähemalt viis aastat kehtivate
  raadiosageduste õiguste valdajad esitada riigi pädevale ametiasutusele taotluse nende õigustele artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaselt seatud piirangute läbivaatamist.

Enne otsuse vastuvõtmist teatab riigi pädev asutus õiguse valdajale piirangute läbivaatamise tulemused, näidates ära õiguse ulatuse pärast läbivaatamist, ning annab talle mõistliku tähtaja taotluse tagasivõtmiseks.

Kui õiguse valdaja taotluse tagasi võtab, jääb õigus muutumatuks kuni kehtivusaja lõpuni või eelnimetatud viieaastase tähtaja lõpuni, olenevalt sellest, kumb on varasem.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud õigusevaldaja on raadio- või televisiooniringhäälingu sisuteenuste pakkuja ning raadiosageduste kasutamise õigus on antud konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks,
  sealhulgas ringhäälinguteenuste osutamiseks, jääb õigus
  raadiosageduste selle osa
  kasutamiseks
  , mis on vajalik kõnealuse teenuse osutamiseks,
  muutumatuks kuni kehtivusaja lõpuni
  . Sellele osale raadiosagedustest, mis ▐ ei ole enam vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks, viiakse läbi uus jaotamismenetlus vastavalt
  käesoleva direktiivi artikli 9 lõigetega 3 ja 4 ning
  loadirektiivi artikli 7 lõikele 2.

3.   Pärast lõikes 1 nimetatud viieaastast tähtaega kohaldab liikmesriik artikli 9 lõikeid 3 ja 4 ka kõikide teiste enne käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva tehtud raadiospektri määramiste ja eraldiste suhtes.

4.   Käesoleva artikli kohaldamisel võtab liikmesriik ausa konkurentsi tagamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 9 b

Raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste üleandmine

1.   Liikmesriik tagab, et ettevõtjad saavad artikli 9c alusel vastu võetud rakendusmeetmetes sätestatud sagedusalades neile kuuluvaid raadiosageduste kasutusõigusi teistele ettevõtjatele võõrandada või rentida
  tingimusel, et selline võõrandamine või rentimine on kooskõlas riiklike menetluste ja sagedusplaanidega
  .

Liikmesriik võib ka muudes sagedusalades näha ettevõtjatele ette võimaluse võõrandada või rentida neile kuuluvaid raadiosageduste kasutamise õigusi teistele ettevõtjatele
  kooskõlas riiklike menetlustega
  .

2.   Liikmesriik tagab, et ettevõtja kavatsus võõrandada raadiosageduste kasutusõigusi
  ning nende tegelik üleandmine
  tehakse teatavaks
  raadiosageduste individuaalsete kasutusõiguste andmise
  eest vastutavale riigi
  pädevale
  asutusele ning avalikustatakse. Kui raadiosageduse kasutamine on ühtlustatud
  artikli 9c ja
  raadiospektrit käsitleva otsuse või muu ühenduse meetme kohaldamisega, peab selline üleandmine olema kooskõlas kõnealuse raadiosageduse ühtlustatud kasutamisega.

Artikkel 9 c

Raadiosageduste haldamise ühtlustamise meetmed

Siseturu arengu toetamiseks ja
  artiklites 8 b, 9, 9 a ja 9 b
  sätestatud põhimõtete järgimiseks võtab komisjon vastu vajalikud
  tehnilised rakendusmeetmed
  , et:

a)

kohaldada artikli 8 b lõike 4 kohaselt kehtestatud raadiospektri tegevusprogrammi;

| b) | määrata kindlaks sagedusalad
  , kus ettevõtjatel lubatakse kasutusõigusi üksteisele võõrandada või rentida; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks sagedusalad
  , kus ettevõtjatel lubatakse kasutusõigusi üksteisele võõrandada või rentida;

| c) | ühtlustada nende õigustega kaasnevad kohustused; ▐; ▐ |
| --- | --- |

c)

ühtlustada nende õigustega kaasnevad kohustused; ▐; ▐

| d) | määrata kindlaks sagedusalad, mille puhul kohaldatakse teenuseneutraalsuse põhimõtet
  . |
| --- | --- |

d)

määrata kindlaks sagedusalad, mille puhul kohaldatakse teenuseneutraalsuse põhimõtet
  .

Need meetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐

| 12) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Riigi reguleeriv asutus tagab, et numeratsiooniplaanide ja numeratsioonikorra kohaldamisel koheldakse
  ELis
  kõiki
  teenuseosutajaid ja numbrite kasutajaid
  võrdselt. Eelkõige tagab liikmesriik, et ettevõtja, kellele on eraldatud teatav numeratsiooniala, ei diskrimineeri teisi
  teenuseosutajaid ja kasutajaid
  seoses nende teenustele juurdepääsemiseks vajalike numbrivahemikega.” |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Riigi reguleeriv asutus tagab, et numeratsiooniplaanide ja numeratsioonikorra kohaldamisel koheldakse
  ELis
  kõiki
  teenuseosutajaid ja numbrite kasutajaid
  võrdselt. Eelkõige tagab liikmesriik, et ettevõtja, kellele on eraldatud teatav numeratsiooniala, ei diskrimineeri teisi
  teenuseosutajaid ja kasutajaid
  seoses nende teenustele juurdepääsemiseks vajalike numbrivahemikega.”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid toetavad
  teatavate numbrite või numbrivahemike
  ühtlustamist ühenduse piires, kui see soodustab siseturu toimimist või on vajalik üleeuroopaliste teenuste arengu toetamiseks. Komisjon võib selles küsimuses võtta vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid,
  mis võivad hõlmata piiriülese juurdepääsu tagamist riiklikule numeratsioonile, mida kasutatakse põhiteenuste, näiteks numbriinfoteenuste jaoks
  . Rakendusmeetmetega võib
  BERTile
  määrata nende meetmete rakendamisega seotud konkreetseid kohustusi.

  Need meetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid toetavad
  teatavate numbrite või numbrivahemike
  ühtlustamist ühenduse piires, kui see soodustab siseturu toimimist või on vajalik üleeuroopaliste teenuste arengu toetamiseks. Komisjon võib selles küsimuses võtta vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid,
  mis võivad hõlmata piiriülese juurdepääsu tagamist riiklikule numeratsioonile, mida kasutatakse põhiteenuste, näiteks numbriinfoteenuste jaoks
  . Rakendusmeetmetega võib
  BERTile
  määrata nende meetmete rakendamisega seotud konkreetseid kohustusi.

Need meetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐”

| 13) | Artikli 11 lõikes 1 asendatakse sõnad „tegutseb selgete ja üldsusele kättesaadavate menetluste kohaselt, mida kohaldatakse diskrimineerimata ja viivitusteta, ning” järgmisega:
  „tegutseb selgete, läbipaistvate ja üldsusele kättesaadavate menetluste kohaselt, mida kohaldatakse diskrimineerimata ja viivitusteta, ning teeb oma otsuse igal juhul hiljemalt neli kuud pärast avalduse esitamist, ja” |
| --- | --- |

13)

Artikli 11 lõikes 1 asendatakse sõnad „tegutseb selgete ja üldsusele kättesaadavate menetluste kohaselt, mida kohaldatakse diskrimineerimata ja viivitusteta, ning” järgmisega:

„tegutseb selgete, läbipaistvate ja üldsusele kättesaadavate menetluste kohaselt, mida kohaldatakse diskrimineerimata ja viivitusteta, ning teeb oma otsuse igal juhul hiljemalt neli kuud pärast avalduse esitamist, ja”

| 14) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12


  Elektrooniliste sidevõrkude pakkujate ühispaiknemine ja ning võrguelementide ja seotud vahendite ühiskasutus

  1.   Kui elektroonilisi sidevõrke pakkuval ettevõtjal on riigi õigusnormide kohaselt õigus paigaldada seadmeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla või kasutada vara sundvõõrandamise või avalikuks kasutamiseks määramise menetlust, on riigi reguleerival asutusel õigus
  , võttes täielikult arvesse proportsionaalsuse põhimõtet,
  muuta selliste seadmete või vara, sealhulgas hoonetesse pääsu,
  hoonesisese juhtmestiku,
  mastide, antennide,
  tornide ja muude kõrgete tugikonstruktsioonide,
  kaablikanalisatsiooni,
  torustike,
  pääseluukide ja
  kappide ning muude võrgu mitteaktiivsete elementide ühine kasutamine kohustuslikuks.
  2.   Liikmesriik võib nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt seadmeid või vara (kaasa arvatud füüsiline ühispaiknemine) või võtaksid meetmeid ehitustööde kooskõlastamiseks, et kaitsta keskkonda, rahva tervist ja avalikku julgeolekut, ja järgiksid linnade või maapiirkondade planeerimiseesmärke alles pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus kõikidele huvitatud isikutele antakse võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada reegleid seadmete või vara või omandi ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta.


  3.
     
  Liikmesriik tagab, et riigi reguleerival asutusel on volitus nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt vahendeid või vara (sh füüsiline ühispaiknemine), et ergutada tõhusaid investeeringuid infrastruktuuri ja edendada uuendustegevust, ja seda pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus antakse kõigile huvitatud isikutele võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada reegleid vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta ning sellega tagatakse, et riskid on asjaomaste ettevõtete vahel nõuetekohaselt jagatud.




  4.
     
  Liikmesriik tagab, et riigi reguleeriv asutus koostab lõikes 1 nimetatud õiguste valdajate esitatud teabele tuginedes kõnealuses lõikes osutatud vahendite omaduste, kättesaadavuse ja geograafilise asukoha kohta üksikasjaliku loendi ja teeb selle kättesaadavaks huvitatud isikutele.




  5.
     
  Liikmesriik tagab, et pädev asutus kehtestab koostöös riigi reguleeriva asutusega seoses lõikes 2 osutatud ehitustöödega ja muude asjakohaste avalike vahendite või varaga nõuetekohased kooskõlastusmenetlused. Need menetluseds võivad hõlmata menetlusi tagamaks, et huvitatud isikud saavad teavet asjakohaste avalike vahendite või vara kohta ning käimasolevate ja kavandatavate ehitustööde kohta, et neid teavitatakse sellistest töödest õigeaegselt ning ühiskasutus tehakse võimalikult lihtsaks.



  6.   Meetmed, mida riikide reguleerivad asutused
  käesoleva artikli
  alusel võtavad, peavad olema objektiivsed, läbipaistvad,
  mittediskrimineerivad
  ja proportsionaalsed.” |
| --- | --- |

14)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Elektrooniliste sidevõrkude pakkujate ühispaiknemine ja ning võrguelementide ja seotud vahendite ühiskasutus

1.   Kui elektroonilisi sidevõrke pakkuval ettevõtjal on riigi õigusnormide kohaselt õigus paigaldada seadmeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla või kasutada vara sundvõõrandamise või avalikuks kasutamiseks määramise menetlust, on riigi reguleerival asutusel õigus
  , võttes täielikult arvesse proportsionaalsuse põhimõtet,
  muuta selliste seadmete või vara, sealhulgas hoonetesse pääsu,
  hoonesisese juhtmestiku,
  mastide, antennide,
  tornide ja muude kõrgete tugikonstruktsioonide,
  kaablikanalisatsiooni,
  torustike,
  pääseluukide ja
  kappide ning muude võrgu mitteaktiivsete elementide ühine kasutamine kohustuslikuks.

2.   Liikmesriik võib nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt seadmeid või vara (kaasa arvatud füüsiline ühispaiknemine) või võtaksid meetmeid ehitustööde kooskõlastamiseks, et kaitsta keskkonda, rahva tervist ja avalikku julgeolekut, ja järgiksid linnade või maapiirkondade planeerimiseesmärke alles pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus kõikidele huvitatud isikutele antakse võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada reegleid seadmete või vara või omandi ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta.

3.
     
  Liikmesriik tagab, et riigi reguleerival asutusel on volitus nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt vahendeid või vara (sh füüsiline ühispaiknemine), et ergutada tõhusaid investeeringuid infrastruktuuri ja edendada uuendustegevust, ja seda pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus antakse kõigile huvitatud isikutele võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada reegleid vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta ning sellega tagatakse, et riskid on asjaomaste ettevõtete vahel nõuetekohaselt jagatud.

4.
     
  Liikmesriik tagab, et riigi reguleeriv asutus koostab lõikes 1 nimetatud õiguste valdajate esitatud teabele tuginedes kõnealuses lõikes osutatud vahendite omaduste, kättesaadavuse ja geograafilise asukoha kohta üksikasjaliku loendi ja teeb selle kättesaadavaks huvitatud isikutele.

5.
     
  Liikmesriik tagab, et pädev asutus kehtestab koostöös riigi reguleeriva asutusega seoses lõikes 2 osutatud ehitustöödega ja muude asjakohaste avalike vahendite või varaga nõuetekohased kooskõlastusmenetlused. Need menetluseds võivad hõlmata menetlusi tagamaks, et huvitatud isikud saavad teavet asjakohaste avalike vahendite või vara kohta ning käimasolevate ja kavandatavate ehitustööde kohta, et neid teavitatakse sellistest töödest õigeaegselt ning ühiskasutus tehakse võimalikult lihtsaks.

6.   Meetmed, mida riikide reguleerivad asutused
  käesoleva artikli
  alusel võtavad, peavad olema objektiivsed, läbipaistvad,
  mittediskrimineerivad
  ja proportsionaalsed.”

| 15) | Lisatakse III a peatükk:
  „III a peatükk
  VÕRKUDE JA TEENUSTE TURVALISUS JA TERVIKLUS

  Artikkel 13 a


  Turvalisus ja terviklus

  1.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad oma võrkude või teenuste turvalisuse kaitsmiseks vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed. Tehnika taset arvesse võttes tagatakse nende meetmetega olemasolevale ohule vastav turvalisuse tase. Eelkõige võetakse meetmeid selleks, et vältida
  ja
  minimeerida turvalisusega seotud vahejuhtumite mõju kasutajatele ja seotud võrkudele.
  2.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad
  asjakohased
  meetmed oma võrkude tervikluse tagamiseks, et kindlustada nende võrkude kaudu osutatavate teenuste jätkumine.
  Riigi pädev asutus konsulteerib enne konkreetsete meetmete võtmist elektrooniliste sidevõrkude turvalisuse ja tervikluse tagamiseks kõigi elektrooniliste sideteenuste pakkujatega.


  3.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad teatavad riigi
  pädevale
  asutusele ▐ turvalisuse või tervikluse rikkumistest, mis on olulisel määral mõjutanud võrkude või teenuste toimimist.
  Vajaduse korral teavitab ▐ riigi
  asjaomane pädev
  asutus teiste liikmesriikide
  pädevaid
  asutusi ja
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit
  . Kui üldine huvi nõuab rikkumise avalikustamist, võib riigi
  pädev
  asutus teavitada üldsust.
  Riigi
  pädev
  asutus esitab
  kord aastas
  komisjonile koondaruande käesoleva lõike kohaselt saadud teadetest ja võetud meetmetest.
  4.   Komisjon, võttes hoolikalt arvesse
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti
  arvamust, ▐ võib lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud meetmete ühtlustamiseks võtta vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid, sealhulgas teatamise asjaolusid, vormi ja korda käsitlevaid meetmeid.
  Tehniliste rakendusmeetmete vastuvõtmine ei takista liikmesriikidel lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks lisanõudeid vastu võtmast.




  Teavitamisega seonduvaid tehnilisi rakendusmeetmeid kohaldatakse kooskõlas direktiiviga 2002/58/EÜ.


  Need rakendusmeetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ║

  Artikkel 13 b


  Rakendamine ja jõustamine

  1.   Liikmesriik tagab, et riigi
  pädeval
  asutusel on õigus anda üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatele ettevõtjatele artikli 13a rakendamiseks siduvaid suuniseid.
  Need siduvad suunised peavad olema proportsionaalsed ning majanduslikult ja tehniliselt jätkusuutlikud ning need tuleb ellu viia mõistliku aja jooksul.


  2.   Liikmesriik tagab, et riigi
  pädeval
  asutusel on õigus üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatelt ettevõtjatelt nõuda, et nad:






  a) | esitaksid oma teenuste ja võrkude turvalisuse
  ja tervikluse
  hindamiseks vajalikud andmed, sealhulgas dokumenteeritud turvalisuspõhimõtted; ning |
| --- | --- | --- |

15)

Lisatakse III a peatükk:

„III a peatükk

VÕRKUDE JA TEENUSTE TURVALISUS JA TERVIKLUS

Artikkel 13 a

Turvalisus ja terviklus

1.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad oma võrkude või teenuste turvalisuse kaitsmiseks vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed. Tehnika taset arvesse võttes tagatakse nende meetmetega olemasolevale ohule vastav turvalisuse tase. Eelkõige võetakse meetmeid selleks, et vältida
  ja
  minimeerida turvalisusega seotud vahejuhtumite mõju kasutajatele ja seotud võrkudele.

2.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad
  asjakohased
  meetmed oma võrkude tervikluse tagamiseks, et kindlustada nende võrkude kaudu osutatavate teenuste jätkumine.
  Riigi pädev asutus konsulteerib enne konkreetsete meetmete võtmist elektrooniliste sidevõrkude turvalisuse ja tervikluse tagamiseks kõigi elektrooniliste sideteenuste pakkujatega.

3.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad teatavad riigi
  pädevale
  asutusele ▐ turvalisuse või tervikluse rikkumistest, mis on olulisel määral mõjutanud võrkude või teenuste toimimist.

Vajaduse korral teavitab ▐ riigi
  asjaomane pädev
  asutus teiste liikmesriikide
  pädevaid
  asutusi ja
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit
  . Kui üldine huvi nõuab rikkumise avalikustamist, võib riigi
  pädev
  asutus teavitada üldsust.

Riigi
  pädev
  asutus esitab
  kord aastas
  komisjonile koondaruande käesoleva lõike kohaselt saadud teadetest ja võetud meetmetest.

4.   Komisjon, võttes hoolikalt arvesse
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti
  arvamust, ▐ võib lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud meetmete ühtlustamiseks võtta vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid, sealhulgas teatamise asjaolusid, vormi ja korda käsitlevaid meetmeid.
  Tehniliste rakendusmeetmete vastuvõtmine ei takista liikmesriikidel lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks lisanõudeid vastu võtmast.

Teavitamisega seonduvaid tehnilisi rakendusmeetmeid kohaldatakse kooskõlas direktiiviga 2002/58/EÜ.

Need rakendusmeetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ║

Artikkel 13 b

Rakendamine ja jõustamine

1.   Liikmesriik tagab, et riigi
  pädeval
  asutusel on õigus anda üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatele ettevõtjatele artikli 13a rakendamiseks siduvaid suuniseid.
  Need siduvad suunised peavad olema proportsionaalsed ning majanduslikult ja tehniliselt jätkusuutlikud ning need tuleb ellu viia mõistliku aja jooksul.

2.   Liikmesriik tagab, et riigi
  pädeval
  asutusel on õigus üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatelt ettevõtjatelt nõuda, et nad:

a)

esitaksid oma teenuste ja võrkude turvalisuse
  ja tervikluse
  hindamiseks vajalikud andmed, sealhulgas dokumenteeritud turvalisuspõhimõtted; ning

| b) | telliksid pädevalt sõltumatult asutuselt turvaauditi ning teeksid selle tulemused kättesaadavaks riigi reguleerivale asutusele. |
| --- | --- |

b)

telliksid pädevalt sõltumatult asutuselt turvaauditi ning teeksid selle tulemused kättesaadavaks riigi reguleerivale asutusele.

3.   Liikmesriik tagab, et riigi
  pädeval
  asutusel on kõik vajalikud volitused rikkumiste,
  samuti võrkude turvalisusele ja terviklusele avalduvate mõjude
  uurimiseks.

4.   Eeltoodud sätted ei piira käesoleva direktiivi artikli 3 kohaldamist.”

| 16) | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega
  :
  „
  Kui ettevõtjal on konkreetsel turul märkimisväärne turujõud ja kui seosed kahe turu vahel on sellised, et turujõud ühel turul võib kanduda üle teisele, suurendades seal ettevõtja turujõudu, võib seotud turul kohaldada vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitele 9, 10, 11 ja 13 parandusmeetmeid, mille eesmärk on takistada sellist võimendumist. Juhul, kui need parandusmeetmed ei ole piisavad, kohaldada direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklit 17.
  ” |
| --- | --- |

16)

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega
  :

„
  Kui ettevõtjal on konkreetsel turul märkimisväärne turujõud ja kui seosed kahe turu vahel on sellised, et turujõud ühel turul võib kanduda üle teisele, suurendades seal ettevõtja turujõudu, võib seotud turul kohaldada vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitele 9, 10, 11 ja 13 parandusmeetmeid, mille eesmärk on takistada sellist võimendumist. Juhul, kui need parandusmeetmed ei ole piisavad, kohaldada direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklit 17.
  ”

| 17) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Turgude kindlaksmääramise ja määratlemise kord” |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Turgude kindlaksmääramise ja määratlemise kord”

| b) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Pärast avalikku arutelu ja
  BERTiga
  konsulteerimist võtab komisjon vastu soovituse asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta (edaspidi „soovitus”). Soovituses määratletakse need toote- ja teenuseturud elektroonilise side sektoris, mille omadused võivad õigustada eridirektiivides sätestatud regulatiivsete kohustuste kehtestamist, ilma et see konkreetsetel juhtudel piiraks turgude määratlemist konkurentsiõiguse alusel. Komisjon määratleb turge konkurentsiõiguse põhimõtete kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Pärast avalikku arutelu ja
  BERTiga
  konsulteerimist võtab komisjon vastu soovituse asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta (edaspidi „soovitus”). Soovituses määratletakse need toote- ja teenuseturud elektroonilise side sektoris, mille omadused võivad õigustada eridirektiivides sätestatud regulatiivsete kohustuste kehtestamist, ilma et see konkreetsetel juhtudel piiraks turgude määratlemist konkurentsiõiguse alusel. Komisjon määratleb turge konkurentsiõiguse põhimõtete kohaselt.”

| c) | lisatakse järgmine lõige:


  „
  2 a.
     
  Komisjon avaldab hiljemalt ... (21) riikide reguleerivatele asutustele suunised otsuste kohta, mille eesmärk on kehtestada, muuta või tühistada märkimisväärse turujõuga ettevõtjate kohustusi. |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„
  2 a.
     
  Komisjon avaldab hiljemalt ... (21) riikide reguleerivatele asutustele suunised otsuste kohta, mille eesmärk on kehtestada, muuta või tühistada märkimisväärse turujõuga ettevõtjate kohustusi.

| d) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Soovitust ja suuniseid täies ulatuses arvesse võttes määratleb riigi reguleeriv asutus kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige riigi territooriumil paiknevad asjaomased geograafilised turud. Riigi reguleeriv asutus järgib artiklites 6 ja 7 esitatud korda, enne kui hakkab määratlema turge, mis erinevad soovituses nimetatud turgudest.” |
| --- | --- |

d)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Soovitust ja suuniseid täies ulatuses arvesse võttes määratleb riigi reguleeriv asutus kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige riigi territooriumil paiknevad asjaomased geograafilised turud. Riigi reguleeriv asutus järgib artiklites 6 ja 7 esitatud korda, enne kui hakkab määratlema turge, mis erinevad soovituses nimetatud turgudest.”

| e) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon, võttes hoolikalt arvesse
  BERTi
  arvamust, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 7, võib vastu võtta otsuse, millega määratakse kindlaks riikidevahelised turud.
  See otsus, mille eesmärk on täiendamise teel muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 22 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ▐” |
| --- | --- |

e)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon, võttes hoolikalt arvesse
  BERTi
  arvamust, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 7, võib vastu võtta otsuse, millega määratakse kindlaks riikidevahelised turud.

See otsus, mille eesmärk on täiendamise teel muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 22 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ▐”

| 18) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Riigi reguleeriv asutus viib läbi ▐ asjaomaste turgude analüüsi,
  võttes arvesse soovituses loetletud asjaomaseid turge ja
  võttes täiel määral arvesse suuniseid. Liikmesriik tagab, et selline analüüsimine toimub vajaduse korral koostöös riigi konkurentsiasutusega.
  2.   Kui riigi reguleeriv asutus peab direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17 lõigete 3 või 4 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 8 alusel kindlaks tegema, kas kehtestada, säilitada, muuta või tühistada ettevõtjate suhtes kohaldatavaid kohustusi, otsustab ta käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud turuanalüüsi põhjal, kas asjaomasel turul on toimiv konkurents.” |
| --- | --- | --- |

18)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Riigi reguleeriv asutus viib läbi ▐ asjaomaste turgude analüüsi,
  võttes arvesse soovituses loetletud asjaomaseid turge ja
  võttes täiel määral arvesse suuniseid. Liikmesriik tagab, et selline analüüsimine toimub vajaduse korral koostöös riigi konkurentsiasutusega.

2.   Kui riigi reguleeriv asutus peab direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17 lõigete 3 või 4 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 8 alusel kindlaks tegema, kas kehtestada, säilitada, muuta või tühistada ettevõtjate suhtes kohaldatavaid kohustusi, otsustab ta käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud turuanalüüsi põhjal, kas asjaomasel turul on toimiv konkurents.”

| b) | lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmistega:
  „5.   Artikli 15 lõikes 4 osutatud otsuses kindlaksmääratud riikidevaheliste turgude puhul palub komisjon, et
  BERT
  teeks turuanalüüsi, võttes täiel määral arvesse suuniseid, ja esitaks arvamuse käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud regulatiivsete kohustuste kehtestamise, säilitamise, muutmise või tühistamise kohta.
  Komisjon, võttes täiel määral arvesse
  BERTi
  arvamust, võib teha otsuse, millega üks või mitu ettevõtjat tunnistatakse nimetatud turul olulist turujõudu omavaks ning kehtestatakse üks või mitu konkreetset kohustust vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitele 9–13 a ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 17. Seda tehes püüab komisjon saavutada artiklis 8 sätestatud poliitilisi eesmärke.
  6.   Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 sätete kohaselt võetud meetmete suhtes kohaldatakse artiklites 6 ja 7 osutatud korda. Riigi reguleeriv asutus teostab asjaomase turu analüüsi järgmiselt:






  a) | kahe aasta jooksul alates selle turuga seotud eelmise meetme eelnõust teatamisest; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

„5.   Artikli 15 lõikes 4 osutatud otsuses kindlaksmääratud riikidevaheliste turgude puhul palub komisjon, et
  BERT
  teeks turuanalüüsi, võttes täiel määral arvesse suuniseid, ja esitaks arvamuse käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud regulatiivsete kohustuste kehtestamise, säilitamise, muutmise või tühistamise kohta.

Komisjon, võttes täiel määral arvesse
  BERTi
  arvamust, võib teha otsuse, millega üks või mitu ettevõtjat tunnistatakse nimetatud turul olulist turujõudu omavaks ning kehtestatakse üks või mitu konkreetset kohustust vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitele 9–13 a ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 17. Seda tehes püüab komisjon saavutada artiklis 8 sätestatud poliitilisi eesmärke.

6.   Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 sätete kohaselt võetud meetmete suhtes kohaldatakse artiklites 6 ja 7 osutatud korda. Riigi reguleeriv asutus teostab asjaomase turu analüüsi järgmiselt:

a)

kahe aasta jooksul alates selle turuga seotud eelmise meetme eelnõust teatamisest;

| b) | turul, millest ei ole komisjonile varem teatatud, ühe aasta jooksul alates asjaomaseid turge käsitleva muudetud soovituse vastuvõtmisest; |
| --- | --- |

b)

turul, millest ei ole komisjonile varem teatatud, ühe aasta jooksul alates asjaomaseid turge käsitleva muudetud soovituse vastuvõtmisest;

| c) | liiduga ühinenud uute liikmete puhul ühe aasta jooksul alates ühinemisest.” |
| --- | --- |

c)

liiduga ühinenud uute liikmete puhul ühe aasta jooksul alates ühinemisest.”

| c) | lisatakse lõige 7:
  „7.   Kui riigi reguleeriv asutus ei ole soovituses kindlaks määratud asjaomase turu analüüsi lõpule viinud artikli 16 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul, võib komisjon nõuda, et
  BERT
  esitaks arvamuse koos meetme eelnõuga konkreetse turu analüüsi kohta ning kohustused, mis tuleks kehtestada.
  BERT
  viib läbi kõnealuse meetme eelnõu avaliku arutelu.
  ▐” |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 7:

„7.   Kui riigi reguleeriv asutus ei ole soovituses kindlaks määratud asjaomase turu analüüsi lõpule viinud artikli 16 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul, võib komisjon nõuda, et
  BERT
  esitaks arvamuse koos meetme eelnõuga konkreetse turu analüüsi kohta ning kohustused, mis tuleks kehtestada.
  BERT
  viib läbi kõnealuse meetme eelnõu avaliku arutelu.

▐”

| 19) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1
  esimeses lauses asendatakse sõnad „artikli 22 lõikes 2” sõnadega „artikli 22 lõikes 3” ja teises lauses asendatakse sõnad „tegutsedes artikli 22 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt... võib komisjon” sõnadega „komisjon võib võtta asjakohaseid rakendusmeetmeid”. |
| --- | --- | --- |

19)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1
  esimeses lauses asendatakse sõnad „artikli 22 lõikes 2” sõnadega „artikli 22 lõikes 3” ja teises lauses asendatakse sõnad „tegutsedes artikli 22 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt... võib komisjon” sõnadega „komisjon võib võtta asjakohaseid rakendusmeetmeid”.

| b) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:


  „
  Selliste standardite ja/või spetsifikaatide puudumise korral soodustavad liikmesriigid Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU), Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT), Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) või Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) vastuvõetud rahvusvaheliste standardite või soovituste rakendamist.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„
  Selliste standardite ja/või spetsifikaatide puudumise korral soodustavad liikmesriigid Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU), Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT), Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) või Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) vastuvõetud rahvusvaheliste standardite või soovituste rakendamist.
  ”

| c) | lõikes 6 asendatakse sõnad „eemaldab komisjon need lõikes 1 osutatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjast artikli 22 lõikes 3 osutatud korras” sõnadega „võtab komisjon vajalikud rakendusmeetmed ja eemaldab need standardid ja/või spetsifikaadid lõikes 1 osutatud nimekirjast”. |
| --- | --- |

c)

lõikes 6 asendatakse sõnad „eemaldab komisjon need lõikes 1 osutatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjast artikli 22 lõikes 3 osutatud korras” sõnadega „võtab komisjon vajalikud rakendusmeetmed ja eemaldab need standardid ja/või spetsifikaadid lõikes 1 osutatud nimekirjast”.

| d) | lisatakse järgmine lõige 6 a:
  „6 a.   
  Lõigetes 1, 4 ja 6
  nimetatud rakendusmeetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda,võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐” |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige 6 a:

„6 a.   
  Lõigetes 1, 4 ja 6
  nimetatud rakendusmeetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda,võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐”

| 20) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse punkt c:






  „c) | digitelevisiooniteenuste ja -seadmete pakkujad teeksid koostööd koostalitlusvõimeliste televisiooniteenuste pakkumiseks puuetega lõppkasutajatele.” |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse punkt c:

„c)

digitelevisiooniteenuste ja -seadmete pakkujad teeksid koostööd koostalitlusvõimeliste televisiooniteenuste pakkumiseks puuetega lõppkasutajatele.”

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 21) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  "Artikkel 19


  Ühtlustamiskord

  1.   Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiivi artikli 9 ning direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artiklite 6 ja 8 kohaldamist, võib komisjon juhul, kui ta leiab, et käesolevas direktiivis sätestatud reguleerimisülesannete erinev täitmine riikide reguleerivate asutuste poolt
  takistab
  siseturgu, võtta
  BERTi
  arvamust täiel määral arvestades vastu ▐ otsuse käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete ühtlustatud kohaldamise kohta, et aidata kaasa artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamisele.
  ▐

  2.   Lõikes 1 nimetatud otsus, mille eesmärk on täiendamise teel muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 22 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ▐

  3.   Lõike 1 kohaselt vastu võetavate meetmetega võib kehtestada ühtlustatud või kooskõlastatud lähenemisviisi järgmiste küsimuste käsitlemiseks:






  a) | reguleerimispõhimõtete järjekindel rakendamine, sealhulgas uute teenuste
  piirkondlike turgude ning piiriüleste elektrooniliste sideteenuste
  reguleerimise osas; |
| --- | --- | --- |

21)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 19

Ühtlustamiskord

1.   Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiivi artikli 9 ning direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artiklite 6 ja 8 kohaldamist, võib komisjon juhul, kui ta leiab, et käesolevas direktiivis sätestatud reguleerimisülesannete erinev täitmine riikide reguleerivate asutuste poolt
  takistab
  siseturgu, võtta
  BERTi
  arvamust täiel määral arvestades vastu ▐ otsuse käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete ühtlustatud kohaldamise kohta, et aidata kaasa artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamisele.

▐

2.   Lõikes 1 nimetatud otsus, mille eesmärk on täiendamise teel muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 22 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ▐

3.   Lõike 1 kohaselt vastu võetavate meetmetega võib kehtestada ühtlustatud või kooskõlastatud lähenemisviisi järgmiste küsimuste käsitlemiseks:

a)

reguleerimispõhimõtete järjekindel rakendamine, sealhulgas uute teenuste
  piirkondlike turgude ning piiriüleste elektrooniliste sideteenuste
  reguleerimise osas;

| b) | numbrite, nimede ja aadressidega seotud küsimused, sealhulgas numbrivahemikud, numbrite ja tunnuste liikuvus, numbrite ja aadresside translatsioonisüsteemid ning hädaabiteenuste kättesaadavus numbril 112; |
| --- | --- |

b)

numbrite, nimede ja aadressidega seotud küsimused, sealhulgas numbrivahemikud, numbrite ja tunnuste liikuvus, numbrite ja aadresside translatsioonisüsteemid ning hädaabiteenuste kättesaadavus numbril 112;

| c) | tarbijatega seotud küsimused,
  mis ei jää direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiivi) reguleerimisalasse, eelkõige
  puuetega lõppkasutajate juurdepääs elektroonilistele sideteenustele ja -seadmetele; |
| --- | --- |

c)

tarbijatega seotud küsimused,
  mis ei jää direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiivi) reguleerimisalasse, eelkõige
  puuetega lõppkasutajate juurdepääs elektroonilistele sideteenustele ja -seadmetele;

| d) | kohustuslik raamatupidamisarvestus,
  sealhulgas investeerimisriski arvutamine
  .
  ▐ |
| --- | --- |

d)

kohustuslik raamatupidamisarvestus,
  sealhulgas investeerimisriski arvutamine
  .

▐

| "22) | Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui teenusepakkujate vahel tekib vaidlus seoses käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel kehtestatud kohustustega ning üheks vaidluse pooleks on liikmesriigis elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuv ettevõtja, teeb asjaomase riigi reguleeriv asutus ühe poole taotlusel ja ilma et see piiraks lõike 2 sätete kohaldamist, siduva otsuse vaidluse lahendamiseks nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul nelja kuu jooksul, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega. Asjaomane liikmesriik nõuab, et kõik pooled teeksid riigi reguleeriva asutusega tihedat koostööd.” |
| --- | --- |

"22)

Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui teenusepakkujate vahel tekib vaidlus seoses käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel kehtestatud kohustustega ning üheks vaidluse pooleks on liikmesriigis elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuv ettevõtja, teeb asjaomase riigi reguleeriv asutus ühe poole taotlusel ja ilma et see piiraks lõike 2 sätete kohaldamist, siduva otsuse vaidluse lahendamiseks nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul nelja kuu jooksul, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega. Asjaomane liikmesriik nõuab, et kõik pooled teeksid riigi reguleeriva asutusega tihedat koostööd.”

| 23) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21


  Riikidevaheliste vaidlusküsimuste lahendamine

  1.   Kui eri liikmesriikides paiknevate poolte vahel tekib käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel vaidlus, mis kuulub rohkem kui ühe liikmesriigi reguleeriva asutuse pädevusse, kohaldatakse lõigete 2, 3 ja 4 sätteid.
  2.   Iga vaidluspool võib suunata vaidlusküsimuse asjaomaste riikide reguleerivatele asutustele. Pädevad riikide reguleerivad asutused kooskõlastavad oma tegevuse, et
  BERTi töö raames
  , et
  jõuda
  artiklis 8 sätestatud eesmärkide kohaselt
  vaidluse lahenduseni, mis tuleb võimaluste piires saavutada ühisotsuse vastuvõtmise kaudu. Kohustused, mille riigi reguleeriv asutus vaidluse lahendamisel ettevõtjale kehtestab, peavad vastama käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätetele.


  Kõnealuse vaidluse lahendamiseks pädev riigi reguleeriv asutus võib taotleda, et
  BERT
  esitaks vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 18 soovituse meetmete kohta, mida tuleks raamdirektiivi ja/või eridirektiivide sätete alusel võtta, et vaidlus lahendada.
  Kui ametile on esitatud vastav taotlus, ootavad kõik vaidluse mõne aspekti osas pädevust omavad riikide reguleerivad asutused enne vaidluse lahendamiseks sammude astumist ära
  BERTi
  soovituse, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 18, ilma et see mõjutaks riikide reguleerivate asutuste võimalust võtta vajaduse korral kiireid meetmeid.
  Kui riigi reguleeriv asutus määrab vaidlusküsimuse lahendamisel ettevõtjale kohustusi, peavad need olema kooskõlas käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätetega ning järgima täiel määral
  BERTi
  soovitust, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 18.
  3.   Liikmesriigid võivad sätestada, et pädevad riikide reguleerivad asutused võivad ühiselt keelduda vaidluse lahendamisest, kui on olemas muid abinõusid, nagu vahendus, mis aitaksid paremini kaasa vaidluse kiirele lahendamisele artikli 8 sätete kohaselt.
  Nad teatavad sellest pooltele viivitamata. Kui vaidlust ei ole nelja kuu jooksul lahendatud ja ▐ pool
  , kelle õigusi on rikutud,
  ei ole vaidlusküsimust kohtusse andnud ning kui üks pool seda taotleb, kooskõlastavad riikide reguleerivad asutused oma tegevuse, et
  jõuda
  artikli 8 sätete kohaselt
  vaidlusküsimuse lahenduseni, mis tuleb võimaluste piires saavutada ühisotsuse vastuvõtmise kaudu
  , võttes seejuures täiel määral arvesse
  BERTi
  soovitust, kui ta on selle määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artikli 18 kohaselt esitanud.
  4.   Lõikes 2 sätestatud kord ei takista kumbagi poolt kohtule hagi esitamast.” |
| --- | --- |

23)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Riikidevaheliste vaidlusküsimuste lahendamine

1.   Kui eri liikmesriikides paiknevate poolte vahel tekib käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel vaidlus, mis kuulub rohkem kui ühe liikmesriigi reguleeriva asutuse pädevusse, kohaldatakse lõigete 2, 3 ja 4 sätteid.

2.   Iga vaidluspool võib suunata vaidlusküsimuse asjaomaste riikide reguleerivatele asutustele. Pädevad riikide reguleerivad asutused kooskõlastavad oma tegevuse, et
  BERTi töö raames
  , et
  jõuda
  artiklis 8 sätestatud eesmärkide kohaselt
  vaidluse lahenduseni, mis tuleb võimaluste piires saavutada ühisotsuse vastuvõtmise kaudu. Kohustused, mille riigi reguleeriv asutus vaidluse lahendamisel ettevõtjale kehtestab, peavad vastama käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätetele.

Kõnealuse vaidluse lahendamiseks pädev riigi reguleeriv asutus võib taotleda, et
  BERT
  esitaks vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 18 soovituse meetmete kohta, mida tuleks raamdirektiivi ja/või eridirektiivide sätete alusel võtta, et vaidlus lahendada.

Kui ametile on esitatud vastav taotlus, ootavad kõik vaidluse mõne aspekti osas pädevust omavad riikide reguleerivad asutused enne vaidluse lahendamiseks sammude astumist ära
  BERTi
  soovituse, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 18, ilma et see mõjutaks riikide reguleerivate asutuste võimalust võtta vajaduse korral kiireid meetmeid.

Kui riigi reguleeriv asutus määrab vaidlusküsimuse lahendamisel ettevõtjale kohustusi, peavad need olema kooskõlas käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätetega ning järgima täiel määral
  BERTi
  soovitust, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artiklile 18.

3.   Liikmesriigid võivad sätestada, et pädevad riikide reguleerivad asutused võivad ühiselt keelduda vaidluse lahendamisest, kui on olemas muid abinõusid, nagu vahendus, mis aitaksid paremini kaasa vaidluse kiirele lahendamisele artikli 8 sätete kohaselt.

Nad teatavad sellest pooltele viivitamata. Kui vaidlust ei ole nelja kuu jooksul lahendatud ja ▐ pool
  , kelle õigusi on rikutud,
  ei ole vaidlusküsimust kohtusse andnud ning kui üks pool seda taotleb, kooskõlastavad riikide reguleerivad asutused oma tegevuse, et
  jõuda
  artikli 8 sätete kohaselt
  vaidlusküsimuse lahenduseni, mis tuleb võimaluste piires saavutada ühisotsuse vastuvõtmise kaudu
  , võttes seejuures täiel määral arvesse
  BERTi
  soovitust, kui ta on selle määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artikli 18 kohaselt esitanud.

4.   Lõikes 2 sätestatud kord ei takista kumbagi poolt kohtule hagi esitamast.”

| 24) | Lisatakse artikkel 21a:
  „Artikkel 21 a


  Karistused

  Liikmesriik sätestab eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi ja eridirektiivide alusel vastuvõetud riigi õigusnormide rikkumise korral, ning võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema
  asjakohased,
  tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt ... (22) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.” |
| --- | --- |

24)

Lisatakse artikkel 21a:

„Artikkel 21 a

Karistused

Liikmesriik sätestab eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi ja eridirektiivide alusel vastuvõetud riigi õigusnormide rikkumise korral, ning võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema
  asjakohased,
  tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt ... (22) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.”

| 25) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:








  a) | lisatakse järgmine uus lõige:


  „
  1 a.
     
  Erandina lõikest 1 abistab komisjoni artikli 9c kohaste meetmete vastuvõtmisel otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 3 lõike 1 alusel loodud raadiospektri poliitika komisjon.
  ” |
| --- | --- | --- |

25)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine uus lõige:

„
  1 a.
     
  Erandina lõikest 1 abistab komisjoni artikli 9c kohaste meetmete vastuvõtmisel otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 3 lõike 1 alusel loodud raadiospektri poliitika komisjon.
  ”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.”

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.” |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.”

| 26) | Artikkel 27 jäetakse välja. |
| --- | --- |

26)

Artikkel 27 jäetakse välja.

| 27) | I lisa
  jäetakse välja
  ja II lisa muudetakse vastavalt käesolevale direktiivi lisale. |
| --- | --- |

27)

I lisa
  jäetakse välja
  ja II lisa muudetakse vastavalt käesolevale direktiivi lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) muudatused

Direktiivi 2002/19/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:







  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | „juurdepääs” – vahendite ja/või teenuste kättesaadavaks tegemine teistele ettevõtjatele määratletud tingimustel kas ainuõiguse alusel või mitte, eesmärgiga pakkuda elektroonilisi sideteenuseid,
  sealhulgas
  infoühiskonna teenuseid või ringhäälingu-sisuteenuseid. See hõlmab muuhulgas järgmist: juurdepääs võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele, millega võib kaasneda seadmete ühendamine paiksete või mittepaiksete vahenditega (eelkõige hõlmab see juurdepääsu kliendiliinile ning kliendiliini vahendusel teenuste osutamiseks vajalikele vahenditele ja teenustele); juurdepääs füüsilisele infrastruktuurile, sealhulgas hoonetele, kaablikanalisatsioonile ja mastidele; juurdepääs vajalikele tarkvarasüsteemidele, sealhulgas kasutuse tugisüsteemidele; juurdepääs numbrite transleerimisele või samaväärset funktsiooni pakkuvatele süsteemidele;
  juurdepääs abonenti käsitlevale vajalikule teabele ja mehhanism lõppkasutajatele arves esitatud summade tagasimaksmiseks numbriinfoteenuste osutajale;
  juurdepääs paiksetele ja mobiiltelefonivõrkudele; juurdepääs digitelevisiooniteenuste tingimusjuurdepääsu süsteemidele; juurdepääs virtuaalvõrguteenustele;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

„juurdepääs” – vahendite ja/või teenuste kättesaadavaks tegemine teistele ettevõtjatele määratletud tingimustel kas ainuõiguse alusel või mitte, eesmärgiga pakkuda elektroonilisi sideteenuseid,
  sealhulgas
  infoühiskonna teenuseid või ringhäälingu-sisuteenuseid. See hõlmab muuhulgas järgmist: juurdepääs võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele, millega võib kaasneda seadmete ühendamine paiksete või mittepaiksete vahenditega (eelkõige hõlmab see juurdepääsu kliendiliinile ning kliendiliini vahendusel teenuste osutamiseks vajalikele vahenditele ja teenustele); juurdepääs füüsilisele infrastruktuurile, sealhulgas hoonetele, kaablikanalisatsioonile ja mastidele; juurdepääs vajalikele tarkvarasüsteemidele, sealhulgas kasutuse tugisüsteemidele; juurdepääs numbrite transleerimisele või samaväärset funktsiooni pakkuvatele süsteemidele;
  juurdepääs abonenti käsitlevale vajalikule teabele ja mehhanism lõppkasutajatele arves esitatud summade tagasimaksmiseks numbriinfoteenuste osutajale;
  juurdepääs paiksetele ja mobiiltelefonivõrkudele; juurdepääs digitelevisiooniteenuste tingimusjuurdepääsu süsteemidele; juurdepääs virtuaalvõrguteenustele;”

| b) | punkt e asendatakse järgmisega:








  „
  e) | „kliendiliin” – füüsiline ahel, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti [...] peajaotajaga või samaväärse vahendiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt e asendatakse järgmisega:

„
  e)

„kliendiliin” – füüsiline ahel, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti [...] peajaotajaga või samaväärse vahendiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus.
  ”

| 2) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Üldkasutatavate sidevõrkude operaatoritel on õigus ja direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) kohast luba omavate teiste ettevõtjate taotluse korral ka kohustus pidada vastastikust sidumist käsitlevaid läbirääkimisi üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste
  või ringhäälingu sisuteenuste või infoühiskonna teenuste
  osutamiseks, et tagada teenuste osutamine ja koostalitlusvõime kogu ühenduses. Operaatorid pakuvad teistele ettevõtjatele juurdepääsu ja vastastikust sidumist tingimustel, mis on kooskõlas riigi reguleeriva asutuse poolt artiklite 5, 6, 7 ja 8 sätete kohaselt kehtestatud kohustustega.
  Siiski ei tohi vastastikuse sidumise tingimused kehtestada koostalitlusvõimele põhjendamatuid takistusi.
  ” |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Üldkasutatavate sidevõrkude operaatoritel on õigus ja direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) kohast luba omavate teiste ettevõtjate taotluse korral ka kohustus pidada vastastikust sidumist käsitlevaid läbirääkimisi üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste
  või ringhäälingu sisuteenuste või infoühiskonna teenuste
  osutamiseks, et tagada teenuste osutamine ja koostalitlusvõime kogu ühenduses. Operaatorid pakuvad teistele ettevõtjatele juurdepääsu ja vastastikust sidumist tingimustel, mis on kooskõlas riigi reguleeriva asutuse poolt artiklite 5, 6, 7 ja 8 sätete kohaselt kehtestatud kohustustega.
  Siiski ei tohi vastastikuse sidumise tingimused kehtestada koostalitlusvõimele põhjendamatuid takistusi.
  ”

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2
  asendatakse järgmisega:
  „
  Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamiseks soodustavad riikide reguleerivad asutused kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega piisavat juurdepääsu ja vastastikust sidumist ning teenuste koostalitlusvõimet ja vajaduse korral tagavad selle, täites oma kohustusi viisil, mis aitab kaasa tõhususele, püsivale konkurentsile, investeeringutele ja uuendustegevusele ning millest on lõppkasutajatele kõige rohkem kasu.




  Ilma et see piiraks meetmeid, mida võib võtta märkimisväärse turujõuga ettevõtjate puhul artikli 8 kohaselt, võivad riikide reguleerivad asutused eelkõige:










  a) | kui see on vajalik läbivühenduvuse või kolmanda osapoole teenustele, näiteks numbriinfoteenustele, õiglase ja mõistliku juurdepääsu tagamiseks, kehtestada kohustusi ettevõtjatele, kes kontrollivad juurdepääsu lõppkasutajatele, kaasa arvatud põhjendatud juhtudel kohustus siduda oma võrgud vastastikku, kui need ei ole veel seotud või muuta oma teenused koostalitusvõimeliseks mehhanismide abil, mis näevad ette lõppkasutajatele arves esitatud summade tagasimaksmise teenuseosutajatele õiglastel, läbipaistvatel ja mõistlikel tingimustel; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2
  asendatakse järgmisega:

„
  Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamiseks soodustavad riikide reguleerivad asutused kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega piisavat juurdepääsu ja vastastikust sidumist ning teenuste koostalitlusvõimet ja vajaduse korral tagavad selle, täites oma kohustusi viisil, mis aitab kaasa tõhususele, püsivale konkurentsile, investeeringutele ja uuendustegevusele ning millest on lõppkasutajatele kõige rohkem kasu.

Ilma et see piiraks meetmeid, mida võib võtta märkimisväärse turujõuga ettevõtjate puhul artikli 8 kohaselt, võivad riikide reguleerivad asutused eelkõige:

a)

kui see on vajalik läbivühenduvuse või kolmanda osapoole teenustele, näiteks numbriinfoteenustele, õiglase ja mõistliku juurdepääsu tagamiseks, kehtestada kohustusi ettevõtjatele, kes kontrollivad juurdepääsu lõppkasutajatele, kaasa arvatud põhjendatud juhtudel kohustus siduda oma võrgud vastastikku, kui need ei ole veel seotud või muuta oma teenused koostalitusvõimeliseks mehhanismide abil, mis näevad ette lõppkasutajatele arves esitatud summade tagasimaksmise teenuseosutajatele õiglastel, läbipaistvatel ja mõistlikel tingimustel;

| b) | kui see on vajalik, et tagada lõppkasutajatele juurdepääs liikmesriigi määratletud digitaalsetele raadio- ja teleringhäälinguteenustele, kehtestada operaatoritele kohustus pakkuda juurdepääsu muudele I lisa II osas nimetatud vahenditele mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. |
| --- | --- |

b)

kui see on vajalik, et tagada lõppkasutajatele juurdepääs liikmesriigi määratletud digitaalsetele raadio- ja teleringhäälinguteenustele, kehtestada operaatoritele kohustus pakkuda juurdepääsu muudele I lisa II osas nimetatud vahenditele mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

2.   Lõike 1 kohaselt kehtestatud kohustused on objektiivsed, läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning neid rakendatakse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv)
  artiklites 6, 7 ja 7 a
  sätestatud korras.

Kehtestatavate kohustuste ja tingimuste proportsionaalsuse hindamisel arvestavad riikide reguleerivad asutused nende liikmesriikide eri piirkondades valitseva erineva konkurentsiolukorraga.
  ”

| b) | lõiked 3 ja 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 jäetakse välja.

| 4) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võib turu ja tehnoloogia arengut silmas pidades vastu võtta rakendusmeetmeid I lisa muutmiseks. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ▐
  Käesolevas lõikes nimetatud sätteid ette valmistades võib komisjoni abistada
  Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)
  .” |
| --- | --- |

4)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võib turu ja tehnoloogia arengut silmas pidades vastu võtta rakendusmeetmeid I lisa muutmiseks. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. ▐

Käesolevas lõikes nimetatud sätteid ette valmistades võib komisjoni abistada
  Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)
  .”

| 5) | Artikkel 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikkel 7 jäetakse välja.

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklites 9–13” sõnadega „artiklites 9–13 a”. |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklites 9–13” sõnadega „artiklites 9–13 a”.

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Kui direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohaselt tehtud turuanalüüsi tulemusena peetakse operaatorit konkreetsel turul märkimisväärset turujõudu omavaks, kehtestavad riigi reguleerivad asutused vajaduse korral käesoleva direktiivi artiklites 9–13 sätestatud kohustused, vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 7 a kehtestatud korrale.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Kui direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohaselt tehtud turuanalüüsi tulemusena peetakse operaatorit konkreetsel turul märkimisväärset turujõudu omavaks, kehtestavad riigi reguleerivad asutused vajaduse korral käesoleva direktiivi artiklites 9–13 sätestatud kohustused, vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 7 a kehtestatud korrale.
  ”

| c) | punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses taandes asendatakse sõnad „artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning artikli 6” sõnadega „artikli 5 lõike 1 ning artikli 6”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkti 3 muudetakse järgmiselt:

i)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

—

esimeses taandes asendatakse sõnad „artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning artikli 6” sõnadega „artikli 5 lõike 1 ning artikli 6”;

| — | teises taandes asendatakse sõnad „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/66/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris) (23)” sõnadega „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (24)” |
| --- | --- |

—

teises taandes asendatakse sõnad „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/66/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris) (23)” sõnadega „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (24)”

| ii) | .teise lõigu teiseks lauseks lisatakse järgmine lause:
  „Enne otsuse tegemist võtab komisjon täiel määral arvesse
  BERTi
  arvamust, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artikli 4 lõike 3 punktile m.” |
| --- | --- |

ii)

.teise lõigu teiseks lauseks lisatakse järgmine lause:

„Enne otsuse tegemist võtab komisjon täiel määral arvesse
  BERTi
  arvamust, mis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)] artikli 4 lõike 3 punktile m.”

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Riigi reguleerivad asutused võivad artikli 8 sätete kohaselt kehtestada vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsuga seotud läbipaistvuskohustusi ja nõuda, et operaatorid muudaksid avalikuks teatava teabe, näiteks raamatupidamisandmed, tehnospetsifikaadid, võrgu omadused, teenuste ja rakenduste juurdepääsu piirangud, võrguliikluse haldamise eeskirjad, pakkumis- ja kasutamistingimused ning hinnad.
  ” |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Riigi reguleerivad asutused võivad artikli 8 sätete kohaselt kehtestada vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsuga seotud läbipaistvuskohustusi ja nõuda, et operaatorid muudaksid avalikuks teatava teabe, näiteks raamatupidamisandmed, tehnospetsifikaadid, võrgu omadused, teenuste ja rakenduste juurdepääsu piirangud, võrguliikluse haldamise eeskirjad, pakkumis- ja kasutamistingimused ning hinnad.
  ”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:


  „
  4.
     
  Olenemata lõikest 3 tagavad riigi reguleerivad asutused, et kui operaatoril leitakse asjaomasel turul olevat märkimisväärne turujõud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklile 14 seoses kohaliku juurdepääsuga teatavas asukohas, siis avaldatakse vähemalt II lisas sätestatud elemente sisaldav standardpakkumine.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„
  4.
     
  Olenemata lõikest 3 tagavad riigi reguleerivad asutused, et kui operaatoril leitakse asjaomasel turul olevat märkimisväärne turujõud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklile 14 seoses kohaliku juurdepääsuga teatavas asukohas, siis avaldatakse vähemalt II lisas sätestatud elemente sisaldav standardpakkumine.
  ”

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon võib II lisas teha vajalikke muudatusi, et kohandada seda tehnoloogia ja turu arenguga. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 viidatud kiirmenetlust. Käesoleva lõike sätete rakendamisel võib
  BERT
  komisjoni abistada.” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon võib II lisas teha vajalikke muudatusi, et kohandada seda tehnoloogia ja turu arenguga. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 viidatud kiirmenetlust. Käesoleva lõike sätete rakendamisel võib
  BERT
  komisjoni abistada.”

| 8) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:


  „Artikkel 12


  Teatavatele võrguvahenditele juurdepääsu ja nende kasutamise kohustus



  1.
     
  Riigi reguleeriv asutus võib kooskõlas artikliga 8 kehtestada kohustusi, mille kohaselt operaatorid peavad tulema vastu põhjendatud taotlustele, mis käsitlevad juurdepääsu konkreetsetele võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele või nende kasutamist, muu hulgas ka olukordades, kui riigi reguleeriv asutus leiab, et juurdepääsust keeldumine või samaväärse mõjuga põhjendamatud tingimused takistaksid püsiva, konkurentsile rajatud turu tekkimist jaemüügi tasandil või ei oleks need lõpptarbijate huvides.




  Muu hulgas seatakse operaatoritele järgmised kohustused:










  a) | võimaldada kolmandatele isikutele juurdepääs teatavatele võrguelementidele ja/või vahenditele, kaasa arvatud eraldatud juurdepääs kliendiliinile; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

„Artikkel 12

Teatavatele võrguvahenditele juurdepääsu ja nende kasutamise kohustus

1.
     
  Riigi reguleeriv asutus võib kooskõlas artikliga 8 kehtestada kohustusi, mille kohaselt operaatorid peavad tulema vastu põhjendatud taotlustele, mis käsitlevad juurdepääsu konkreetsetele võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele või nende kasutamist, muu hulgas ka olukordades, kui riigi reguleeriv asutus leiab, et juurdepääsust keeldumine või samaväärse mõjuga põhjendamatud tingimused takistaksid püsiva, konkurentsile rajatud turu tekkimist jaemüügi tasandil või ei oleks need lõpptarbijate huvides.

Muu hulgas seatakse operaatoritele järgmised kohustused:

a)

võimaldada kolmandatele isikutele juurdepääs teatavatele võrguelementidele ja/või vahenditele, kaasa arvatud eraldatud juurdepääs kliendiliinile;

| b) | pidada läbirääkimisi juurdepääsu taotlevate ettevõtjatega heas usus; |
| --- | --- |

b)

pidada läbirääkimisi juurdepääsu taotlevate ettevõtjatega heas usus;

| c) | mitte tühistada abivahenditele lubatud juurdepääsu; |
| --- | --- |

c)

mitte tühistada abivahenditele lubatud juurdepääsu;

| d) | osutada kindlaksmääratud teenuseid hulgimüügi korras edasimüümiseks kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

d)

osutada kindlaksmääratud teenuseid hulgimüügi korras edasimüümiseks kolmandatele isikutele;

| e) | võimaldada avatud juurdepääs tehnilistele liidestele, protokollidele ja muudele juhtivatele tehnoloogiatele, mis on virtuaalvõrguteenuste koostalitlusvõimeks tingimata vajalikud; |
| --- | --- |

e)

võimaldada avatud juurdepääs tehnilistele liidestele, protokollidele ja muudele juhtivatele tehnoloogiatele, mis on virtuaalvõrguteenuste koostalitlusvõimeks tingimata vajalikud;

| f) | pakkuda ühispaiknemist või muid vahendite ühiskasutusviise, sealhulgas kaablikanalisatsiooni, hoonete või hoonetesse pääsu, antennide
  , tornide ja muude tugikonstruktsioonide,
  mastide, pääseluukide,
  kappide ja muude mitteaktiivsete võrguelementide
  ühiskasutust; |
| --- | --- |

f)

pakkuda ühispaiknemist või muid vahendite ühiskasutusviise, sealhulgas kaablikanalisatsiooni, hoonete või hoonetesse pääsu, antennide
  , tornide ja muude tugikonstruktsioonide,
  mastide, pääseluukide,
  kappide ja muude mitteaktiivsete võrguelementide
  ühiskasutust;

| fa) | teha kolmandatele isikutele standardpakkumine kaablikanalisatsioonile juurdepääsu tagamise kohta; |
| --- | --- |

fa)

teha kolmandatele isikutele standardpakkumine kaablikanalisatsioonile juurdepääsu tagamise kohta;

| g) | pakkuda lõppkasutajatele läbivteenuste koostalitlusvõime tagamiseks vajalikke teenuseid, sealhulgas taipvõrguteenuste ja mobiilvõrkude rändluse vahendeid; |
| --- | --- |

g)

pakkuda lõppkasutajatele läbivteenuste koostalitlusvõime tagamiseks vajalikke teenuseid, sealhulgas taipvõrguteenuste ja mobiilvõrkude rändluse vahendeid;

| h) | võimaldada juurdepääs kasutuse tugisüsteemidele või samalaadsetele tarkvarasüsteemidele, mis on vajalikud teenuste osutamisel õiglase konkurentsi tagamiseks; |
| --- | --- |

h)

võimaldada juurdepääs kasutuse tugisüsteemidele või samalaadsetele tarkvarasüsteemidele, mis on vajalikud teenuste osutamisel õiglase konkurentsi tagamiseks;

| i) | siduda võrke või võrgu abivahendeid omavahel; |
| --- | --- |

i)

siduda võrke või võrgu abivahendeid omavahel;

| j) | pakkuda juurdepääsu seonduvatele teenustele, nagu näiteks identifitseerimine, asukoha ja kohaloleku tuvastamine. |
| --- | --- |

j)

pakkuda juurdepääsu seonduvatele teenustele, nagu näiteks identifitseerimine, asukoha ja kohaloleku tuvastamine.

Riigi reguleerivad asutused võivad nende kohustustega siduda õiglust, mõistlikkust ja õigeaegsust käsitlevad tingimused.

2.
     
  Kaaludes, kas kehtestada lõikes 1 nimetatud kohustusi, ja eelkõige hinnates selliste kohustuste proportsionaalsust võrreldes direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkidega, võtavad riigi reguleerivad asutused arvesse eelkõige järgmisi tegureid:

| a) | konkureerivate vahendite kasutamise või paigaldamise tehniline ja majanduslik teostatavus, pidades silmas turusuundumuste tempot ja võttes arvesse asjaomase vastastikuse sidumise ja juurdepääsu laadi ja liiki, sealhulgas muude eelneva turu juurdepääsutoodete, näiteks juurdepääs kaablikanalisatsioonile, tasuvust; |
| --- | --- |

a)

konkureerivate vahendite kasutamise või paigaldamise tehniline ja majanduslik teostatavus, pidades silmas turusuundumuste tempot ja võttes arvesse asjaomase vastastikuse sidumise ja juurdepääsu laadi ja liiki, sealhulgas muude eelneva turu juurdepääsutoodete, näiteks juurdepääs kaablikanalisatsioonile, tasuvust;

| b) | kavandatava juurdepääsu pakkumise teostatavus võrreldes kasutatavate mahtudega; |
| --- | --- |

b)

kavandatava juurdepääsu pakkumise teostatavus võrreldes kasutatavate mahtudega;

| c) | vahendi omaniku esialgse investeeringu suurus, pöörates tähelepanu tehtud riiklikele investeeringutele ja investeerimisega kaasnevatele riskidele, sealhulgas asjakohane riski jagamine nende ettevõtjate vahel, kes kasutavad juurdepääsu uutele vahenditele
  ; |
| --- | --- |

c)

vahendi omaniku esialgse investeeringu suurus, pöörates tähelepanu tehtud riiklikele investeeringutele ja investeerimisega kaasnevatele riskidele, sealhulgas asjakohane riski jagamine nende ettevõtjate vahel, kes kasutavad juurdepääsu uutele vahenditele
  ;

| d) | vajadus kaitsta konkurentsi (eriti infrastruktuurialast konkurentsi) pika aja jooksul; |
| --- | --- |

d)

vajadus kaitsta konkurentsi (eriti infrastruktuurialast konkurentsi) pika aja jooksul;

| e) | vajaduse korral asjaomased intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral asjaomased intellektuaalomandi õigused;

| f) | üleeuroopaliste teenuste osutamine. |
| --- | --- |

f)

üleeuroopaliste teenuste osutamine.

3.   Kui operaatorile kehtestatakse kohustus pakkuda juurdepääsu vastavalt käesoleva artikli sätetele, võib riigi reguleeriv asutus kehtestada vajaduse korral tehnilised või kasutustingimused, mida sellise juurdepääsu pakkuja ja/või selle kasutaja peavad täitma, et tagada võrgu normaalne töö. Konkreetsete tehniliste standardite või spetsifikatsioonide järgimise kohustus peab olema kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv)
  artikliga 17
  kehtestatud standardite ja spetsifikatsioonidega.”

| 9) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Riigi reguleeriv asutus võib artikli 8 kohaselt kehtestada kulude katmise ja hinnakontrolliga seotud kohustusi, sealhulgas kuludele orienteeritud hindade kohustusi ja kuluarvestussüsteeme käsitlevaid kohustusi teatavat liiki vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsu pakkumise puhul, kui turuanalüüs näitab, et tulemusliku konkurentsi puudumine võimaldaks asjaomasel operaatoril säilitada ülemäära kõrgeid hindu või hindu kokku suruda ja sellega lõpptarbijaid kahjustada. Riigi reguleerivad asutused võtavad arvesse operaatorite investeeringuid ja võimaldavad neil otstarbekalt kasutatud kapitalilt mõistlikku kasumit saada, ning ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 19 lõike 3 punkti d kohaldamist, võtavad arvesse kaasnevaid riske ja asjakohast riskijagamist investorite ja nende ettevõtjate vahel, kes kasutavad juurdepääsu uutele vahenditele, sealhulgas lühi- ja pikaajaline riskijagamise kord.
  ” |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Riigi reguleeriv asutus võib artikli 8 kohaselt kehtestada kulude katmise ja hinnakontrolliga seotud kohustusi, sealhulgas kuludele orienteeritud hindade kohustusi ja kuluarvestussüsteeme käsitlevaid kohustusi teatavat liiki vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsu pakkumise puhul, kui turuanalüüs näitab, et tulemusliku konkurentsi puudumine võimaldaks asjaomasel operaatoril säilitada ülemäära kõrgeid hindu või hindu kokku suruda ja sellega lõpptarbijaid kahjustada. Riigi reguleerivad asutused võtavad arvesse operaatorite investeeringuid ja võimaldavad neil otstarbekalt kasutatud kapitalilt mõistlikku kasumit saada, ning ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 19 lõike 3 punkti d kohaldamist, võtavad arvesse kaasnevaid riske ja asjakohast riskijagamist investorite ja nende ettevõtjate vahel, kes kasutavad juurdepääsu uutele vahenditele, sealhulgas lühi- ja pikaajaline riskijagamise kord.
  ”

| b) | lisatakse järgmine lõige:


  „
  5.
     
  Riikide reguleerivad asutused tagavad, et pikaajaliste riskijagamise lepingute juurdepääsuhinnad on kooskõlas tõhusa ettevõtja pikaajaliste lisakuludega, võttes arvesse ettevõtja arvestuslikku turuosa uutel turgudel ja seda, et lühiajaliste lepingute juurdepääsuhinnad sisaldavad riskipreemiat. Riskipreemia kaotatakse järk-järgult koos turuosa suurenemisega. Kui nõutakse riskipreemiat, siis ei kohaldata lühiajaliste lepingute puhul marginaali vähendamise kontrolli.
  ” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„
  5.
     
  Riikide reguleerivad asutused tagavad, et pikaajaliste riskijagamise lepingute juurdepääsuhinnad on kooskõlas tõhusa ettevõtja pikaajaliste lisakuludega, võttes arvesse ettevõtja arvestuslikku turuosa uutel turgudel ja seda, et lühiajaliste lepingute juurdepääsuhinnad sisaldavad riskipreemiat. Riskipreemia kaotatakse järk-järgult koos turuosa suurenemisega. Kui nõutakse riskipreemiat, siis ei kohaldata lühiajaliste lepingute puhul marginaali vähendamise kontrolli.
  ”

| 10) | Lisatakse artiklid 13 a ja 13 b:
  „Artikkel 13 a


  Funktsioonipõhine eraldamine

  1.   Riigi reguleeriv asutus võib artikli 8 ja eriti artikli 8 lõike 3 teise lõigu sätete kohaselt kehtestada
  erakorralise meetmena
  vertikaalselt integreeritud ettevõtjatele kohustuse anda
  paiksete
  juurdepääsutoodete hulgimüügiks pakkumisega seotud tegevus üle sõltumatule majandusüksusele.
  See sõltumatu majandusüksus peab kõikidele ettevõtjatele, sealhulgas emaettevõtja teistele majandusüksustele pakkuma juurdepääsutooteid ja -teenuseid samade tähtaegade ja tingimustega, sealhulgas samade hindade ja teenuse tasemega ning kasutades samu süsteeme ja protsesse.
  2.   Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb kehtestada funktsioonipõhise eraldamise kohustuse, esitab ta komisjonile
  ettepaneku
  , mis sisaldab:






  a) | tõendeid, et tõhusa konkurentsi saavutamiseks artiklites 9 kuni 13 nimetatud asjakohaste kohustuste kehtestamine
  ja nende jõustamine mõistliku tähtaja jooksul, võttes asjakohaselt arvesse head reguleerimistava ning
  lähtudes direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 16 sätestatud turuanalüüsi korra kohaselt läbi viidud asjaomaste turgude kooskõlastatud analüüsist, ei ole aidanud ja ei aita ka edaspidi saavutada püsivat tõhusat konkurentsi ning et mitmel
  analüüsitud hulgimüügiturul
  on tuvastatud märkimisväärsed ja püsivad konkurentsiprobleemid/turutõrked. |
| --- | --- | --- |

10)

Lisatakse artiklid 13 a ja 13 b:

„Artikkel 13 a

Funktsioonipõhine eraldamine

1.   Riigi reguleeriv asutus võib artikli 8 ja eriti artikli 8 lõike 3 teise lõigu sätete kohaselt kehtestada
  erakorralise meetmena
  vertikaalselt integreeritud ettevõtjatele kohustuse anda
  paiksete
  juurdepääsutoodete hulgimüügiks pakkumisega seotud tegevus üle sõltumatule majandusüksusele.

See sõltumatu majandusüksus peab kõikidele ettevõtjatele, sealhulgas emaettevõtja teistele majandusüksustele pakkuma juurdepääsutooteid ja -teenuseid samade tähtaegade ja tingimustega, sealhulgas samade hindade ja teenuse tasemega ning kasutades samu süsteeme ja protsesse.

2.   Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb kehtestada funktsioonipõhise eraldamise kohustuse, esitab ta komisjonile
  ettepaneku
  , mis sisaldab:

a)

tõendeid, et tõhusa konkurentsi saavutamiseks artiklites 9 kuni 13 nimetatud asjakohaste kohustuste kehtestamine
  ja nende jõustamine mõistliku tähtaja jooksul, võttes asjakohaselt arvesse head reguleerimistava ning
  lähtudes direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 16 sätestatud turuanalüüsi korra kohaselt läbi viidud asjaomaste turgude kooskõlastatud analüüsist, ei ole aidanud ja ei aita ka edaspidi saavutada püsivat tõhusat konkurentsi ning et mitmel
  analüüsitud hulgimüügiturul
  on tuvastatud märkimisväärsed ja püsivad konkurentsiprobleemid/turutõrked.

| b) | tõendeid, et infrastruktuurialase konkurentsi võimalus on mõistlikus ajalises perspektiivis väike või olematu; |
| --- | --- |

b)

tõendeid, et infrastruktuurialase konkurentsi võimalus on mõistlikus ajalises perspektiivis väike või olematu;

| c) | analüüsi seoses prognoositava mõjuga reguleerivale asutusele, ettevõtjale
  (eriti selle tööjõule)
  ning võrku investeerimise motivatsioonile ja mõjuga teistele sidusrühmadele, eelkõige prognoositava mõjuga infrastruktuurikonkurentsile ning
  eriti
  võimalike kaasnevate mõjudega tarbijatele; |
| --- | --- |

c)

analüüsi seoses prognoositava mõjuga reguleerivale asutusele, ettevõtjale
  (eriti selle tööjõule)
  ning võrku investeerimise motivatsioonile ja mõjuga teistele sidusrühmadele, eelkõige prognoositava mõjuga infrastruktuurikonkurentsile ning
  eriti
  võimalike kaasnevate mõjudega tarbijatele;

| d) | põhjenduste analüüsi, mis kinnitavad, et kõnealune kohustus on kõige tõhusam vahend tuvastatud konkurentsiprobleemide/turutõrgetega tegelemiseks võetavate parandusmeetmete jõustamiseks. |
| --- | --- |

d)

põhjenduste analüüsi, mis kinnitavad, et kõnealune kohustus on kõige tõhusam vahend tuvastatud konkurentsiprobleemide/turutõrgetega tegelemiseks võetavate parandusmeetmete jõustamiseks.

▐

3.   
  Riigi reguleeriv asutus lisab ettepanekusse kavandatava
  meetme eelnõu
  , mis
  peab sisaldama järgmisi osi:

| a) | eraldamise täpne laad ja tase ▐; |
| --- | --- |

a)

eraldamise täpne laad ja tase ▐;

| b) | andmed eraldiseisva majandusüksuse varade ning tema pakutavate toodete või teenuste kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed eraldiseisva majandusüksuse varade ning tema pakutavate toodete või teenuste kohta;

| c) | haldamise kord, millega tagatakse eraldiseisva majandusüksuse värvatavate töötajate sõltumatus, ning vastav tasustamise struktuur; |
| --- | --- |

c)

haldamise kord, millega tagatakse eraldiseisva majandusüksuse värvatavate töötajate sõltumatus, ning vastav tasustamise struktuur;

| d) | kohustuste täitmist tagavad eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

kohustuste täitmist tagavad eeskirjad;

| e) | eeskirjad, millega tagatakse töökorra läbipaistvus eelkõige teiste sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

e)

eeskirjad, millega tagatakse töökorra läbipaistvus eelkõige teiste sidusrühmade jaoks;

| f) | täitmise tagamiseks ette nähtud järelevalveprogramm, mis hõlmab iga-aastase aruande avaldamist. |
| --- | --- |

f)

täitmise tagamiseks ette nähtud järelevalveprogramm, mis hõlmab iga-aastase aruande avaldamist.

4.   Kui komisjon on vastavalt artikli 8 lõikele 3 meetme eelnõu kohta otsuse teinud, viib riigi reguleeriv asutus läbi juurdepääsuvõrguga seotud eri turgude kooskõlastatud analüüsi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16. Oma hinnangu alusel kehtestab, säilitab, muudab või tühistab riigi reguleeriv asutus kohustusi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklitele 6 ja 7.

5.   Ettevõtjale, kelle suhtes rakendatakse funktsioonipõhist eraldamist, võib kehtestada artiklites 9–13 sätestatud kohustusi igal konkreetsel turul, kus ta on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16 tunnistatud olulise turujõuga ettevõtjaks, või muid kohustusi, milleks komisjon annab loa vastavalt artikli 8 lõikele 3.

Artikkel 13 b

Vertikaalselt integreeritud ettevõtja poolne vabatahtlik eraldamine

1.   Ettevõtjad, kes on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16 tunnistatud ühel või mitmel asjaomasel turul olulise turujõuga ettevõtjaks, teatavad riigi reguleerivale asutusele eelnevalt oma kavatsusest anda oma juurdepääsuvõrgu varad või oluline osa neist üle teisele omanikule kuuluvale eraldiseisvale majandusüksusele või luua eraldiseisev majandusüksus, mis pakub kõikidele jaeturul tegutsejatele, sealhulgas tema enda jaeüksustele täiesti võrdseid juurdepääsutooteid.

2.   Riigi reguleeriv asutus hindab kavandatava tehingu mõju olemasolevatele direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) kohastele reguleerivatele kohustustele.

Selleks viib riigi reguleeriv asutus läbi juurdepääsuvõrguga seotud erinevate asjaomaste turgude kooskõlastatud analüüsi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 16 sätestatud turuanalüüsi korrale.

Oma hinnangu alusel kehtestab, säilitab, muudab või tühistab riigi reguleeriv asutus kohustusi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklitele 6 ja 7.

3.   Juriidiliselt ja/või oma tegevuses eraldiseisvale majandusüksusele võib kehtestada artiklites 9–13 sätestatud kohustusi igal konkreetsel turul, kus ta on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16 tunnistatud olulise turujõuga ettevõtjaks, või muid kohustusi, milleks komisjon annab loa vastavalt artikli 8 lõikele 3.”

| 11) | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”
  ▐ |
| --- | --- |

11)

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

▐

| 12) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. |
| --- | --- |

12)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 3

Direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) muudatused

Direktiivi 2002/20/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kasutatakse ka järgmist mõistet:
  „üldluba” – liikmesriigi loodud õiguslik raamistik, millega tagatakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumise õigused ja kehtestatakse sektorispetsiifilised kohustused, mida võib kohaldada kõigi või teatud liiki elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste suhtes vastavalt käesolevale direktiivile;” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kasutatakse ka järgmist mõistet:

„üldluba” – liikmesriigi loodud õiguslik raamistik, millega tagatakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumise õigused ja kehtestatakse sektorispetsiifilised kohustused, mida võib kohaldada kõigi või teatud liiki elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste suhtes vastavalt käesolevale direktiivile;”

| 2) | Artikli 3 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | Artiklid 5, 6 ja 7 asendatakse artiklitega 5, 6, 6 a ja 7. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

Artiklid 5, 6 ja 7 asendatakse artiklitega 5, 6, 6 a ja 7.

| b) | lisatakse järgmine lõik:


  „
  Ettevõtteid, kes osutavad piiriüleseid elektroonilisi sideteenuseid mitmes liikmesriigis asuvatele ettevõtetele, koheldakse kõikides liikmesriikides ühtemoodi ja nende suhtes kohaldatakse igas asjaomase liikmesriigi kohta ainult ühte lihtsustatud teatamismenetlust.
  ” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„
  Ettevõtteid, kes osutavad piiriüleseid elektroonilisi sideteenuseid mitmes liikmesriigis asuvatele ettevõtetele, koheldakse kõikides liikmesriikides ühtemoodi ja nende suhtes kohaldatakse igas asjaomase liikmesriigi kohta ainult ühte lihtsustatud teatamismenetlust.
  ”

| 3) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5


  Raadiosageduste ja numbrite kasutamise õigused

  1.   Liikmesriik
  lihtsustab
  raadiospektri
  kasutamist üldloa alusel. Liikmesriik võib anda individuaalsed kasutamisõigused
  , et:






  a) | vältida tõsist kahjulike ja häirivate mõjutuste
  tekkimise võimalust
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Raadiosageduste ja numbrite kasutamise õigused

1.   Liikmesriik
  lihtsustab
  raadiospektri
  kasutamist üldloa alusel. Liikmesriik võib anda individuaalsed kasutamisõigused
  , et:

a)

vältida tõsist kahjulike ja häirivate mõjutuste
  tekkimise võimalust
  ;

| b) | tagada teenuse tehniline kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

tagada teenuse tehniline kvaliteet;

| c) | tagada tõhus spektrikasutus; |
| --- | --- |

c)

tagada tõhus spektrikasutus;

| d) | saavutada muid
  riiklikes õigusaktides kooskõlas ühenduse õigusega määratletud
  üldist huvi pakkuvaid eesmärke;või |
| --- | --- |

d)

saavutada muid
  riiklikes õigusaktides kooskõlas ühenduse õigusega määratletud
  üldist huvi pakkuvaid eesmärke;või

| e) | täita vastavalt artiklile 6a vastuvõetud meetmeid. |
| --- | --- |

e)

täita vastavalt artiklile 6a vastuvõetud meetmeid.

2.   ▐ Liikmesriik
  annab individuaalsed kasutusõigused
  taotluse korral igale ettevõtjale, ▐ võttes arvesse käesoleva direktiivi artiklite 6, 6a, 7, ja artikli 11 lõike 1 punkti c sätteid ning muid eeskirju, millega tagatakse kõnealuste vahendite tõhus kasutamine kooskõlas direktiiviga 2002/21/EÜ (raamdirektiiv).

Piiramata
  liikmesriigis vastu võetud
  konkreetseid kriteeriume
  ja menetlusi
  , mille alusel antakse õigusi raadiosageduste kasutamiseks raadio või televisiooni sisuteenuste pakkujatele üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks ühenduse õiguse alusel, antakse selliseid kasutusõigusi
  avatud,
  objektiivse, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja proportsionaalse menetlusega ning raadiosageduste spektri puhul vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9 sätetele. ▐ Menetlus
  võib erandjuhul mitte olla
  avatud, ▐ kui tõendatakse, et individuaalsete raadiospektri kasutusõiguste andmine raadio või televisiooni sisuteenuste pakkujatele on tingimata vajalik, et täita konkreetset kohustust, mille liikmesriik on eelnevalt kehtestanud
  ja põhjendanud
  üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks ühenduse õiguse alusel.

Kasutusõigusi andes sätestab liikmesriik, kas ja millistel tingimustel tohib õiguste valdaja neid õigusi üle anda. Raadiosageduste puhul peavad need sätted vastama direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv)
  artiklitele 9 ja 9 b
  .

Kui liikmesriik annab kasutusõiguse piiratud ajavahemikuks, siis kõnealuse ajavahemiku kestus on vastav asjaomasele teenusele, arvestades taotletavat ▐ eesmärki,
  võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust võimaldada investeeringu puhul asjakohane amortisatsiooniperiood
  .

Kui
  individuaalsed
  raadiosageduste kasutamise
  õigused
  on antud rohkem kui kümneks aastaks ning
  neid
  ei tohi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklile 9 b teistele ettevõtjatele üle anda või rentida,
  tagab riigi pädev asutus, et raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste andmise
  kriteeriume
  loa kehtivusaja jooksul ikka kohaldatakse ja järgitakse
  . Kui
  kõnealused
  kriteeriumid on ära langenud, muudetakse individuaalne kasutusõigus ▐ etteteatamisega
  ja pärast mõistlikku ajavahemikku
  raadiosageduste kasutamise üldloaks, või muudetakse see teistele ettevõtjatele vabalt üleantavaks või renditavaks.

3.   
  Kasutusõiguste andmise
  otsused võetakse vastu, edastatakse ja tehakse teatavaks võimalikult kiiresti pärast seda, kui riigi reguleeriv asutus on täidetud taotluse kätte saanud, riigi numeratsiooniplaanist eriotstarbeks eraldatud numbrite puhul kolme nädala jooksul ja riigi sagedusplaanist
  elektroonilisteks sideteenusteks
  eraldatud raadiosageduste puhul kuue nädala jooksul. Viimasena nimetatud tähtaeg ei piira raadiosageduste või orbitaalpositsioonide kasutamist käsitlevate kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete kohaldamist.

4.   Kui pärast konsulteerimist huvitatud isikutega direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 6 kohaselt on otsustatud, et erandliku majandusliku väärtusega numbrite kasutamise õigusi antakse ainult konkurentsil või võrdlustel põhineva valikukorra alusel, võib liikmesriik pikendada maksimaalselt kolme nädala pikkust tähtaega
  täiendava
  kolme nädala võrra.

Raadiosageduste puhul kohaldatakse konkurentsil või võrdlustel põhineva valikukorra suhtes artiklit 7.

5.   Liikmesriik ei piira antavate kasutusõiguste hulka, kui see ei ole vajalik raadiosageduste tõhusa kasutamise tagamiseks artikli 7 kohaselt.

6.   Riigi
  pädev
  asutus tagab, et raadiosagedusi kasutatakse tõhusalt ja tulemuslikult kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv)
  artikli 8 lõikega 2 ja
  artikli 9 lõikega 2. Ta tagab ka, et raadiosageduste kasutamise õiguste üleandmine või kogumine ei moonutaks konkurentsi. ▐”

| 4) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumise üldloa ning raadiosageduste ja numbrite kasutusõigusi võib siduda ainult käesoleva direktiivi I lisas loetletud tingimustega. Need tingimused peavad olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning raadiosageduste kasutusõiguste osas peavad need vastama direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9 sätetele.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumise üldloa ning raadiosageduste ja numbrite kasutusõigusi võib siduda ainult käesoleva direktiivi I lisas loetletud tingimustega. Need tingimused peavad olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning raadiosageduste kasutusõiguste osas peavad need vastama direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9 sätetele.”

| b) | lõikes 2 asendatakse sõnad „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklite 16, 17, 18 ja 19” sõnadega „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõnad „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklite 16, 17, 18 ja 19” sõnadega „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17”.

| c) | lõikes 3 asendatakse sõna „lisa” sõnadega „I lisa”. |
| --- | --- |

c)

lõikes 3 asendatakse sõna „lisa” sõnadega „I lisa”.

| 5) | Lisatakse artikkel 6 a ▐ järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 6 a


  Ühtlustamismeetmed

  1.   ▐ Piiramata käesoleva direktiivi artikli 5
  lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklite 8 b ja 9
  sätteid, võib komisjon vastu võtta rakendusmeetmeid, et:






  a) | määrata kindlaks raadiosagedusalad, mille suhtes võetakse kasutusele raadiosageduste kasutamise üldload ▐; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse artikkel 6 a ▐ järgmises sõnastuses:

„Artikkel 6 a

Ühtlustamismeetmed

1.   ▐ Piiramata käesoleva direktiivi artikli 5
  lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklite 8 b ja 9
  sätteid, võib komisjon vastu võtta rakendusmeetmeid, et:

a)

määrata kindlaks raadiosagedusalad, mille suhtes võetakse kasutusele raadiosageduste kasutamise üldload ▐;

| b) | määrata kindlaks ühenduse tasandil ühtlustatavad numeratsioonialad; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks ühenduse tasandil ühtlustatavad numeratsioonialad;

| c) | ühtlustada
  üleeuroopalisi elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele
  raadiosageduste või numbrite kasutamise üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste andmise kord; |
| --- | --- |

c)

ühtlustada
  üleeuroopalisi elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele
  raadiosageduste või numbrite kasutamise üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste andmise kord;

| d) | ühtlustada II lisas sätestatud tingimused, mis seonduvad raadiosageduste või numbrite kasutamise üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste
  andmisega üleeuroopalisi elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele
  . |
| --- | --- |

d)

ühtlustada II lisas sätestatud tingimused, mis seonduvad raadiosageduste või numbrite kasutamise üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste
  andmisega üleeuroopalisi elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele
  .

▐

Need
  meetmed, mille eesmärk on ║ muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14a lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐

2.   Lõikes 1 loetletud meetmetes võib vajaduse korral liikmesriikidele ette näha võimaluse esitada põhjendatud taotlus osalise vabastuse ja/või ajutise erandi saamiseks neist meetmetest.

Komisjon hindab taotluse põhjendatust, võttes arvesse liikmesriigi konkreetset olukorda, ning võib määrata osalise vabastuse või ajutise erandi või mõlemad, juhul kui see ei takista lõikes 1 osutatud rakendusmeetmete rakendamist ebamõistlikul määral ega põhjusta liikmesriikide vahel ebamõistlikke konkurentsi- või reguleerimisolukorra erinevusi.

▐”

| 6) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav fraas asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui liikmesriik kaalub, kas piirata raadiosageduste kasutamiseks antavate kasutusõiguste hulka või kas olemasolevaid õigusi pikendada, juhul kui õiguste tingimustes ei ole seda sätestatud, siis ta muu hulgas:” |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav fraas asendatakse järgmisega:

„1.   Kui liikmesriik kaalub, kas piirata raadiosageduste kasutamiseks antavate kasutusõiguste hulka või kas olemasolevaid õigusi pikendada, juhul kui õiguste tingimustes ei ole seda sätestatud, siis ta muu hulgas:”

| ii) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | avaldab kõik kasutusõiguste andmist või pikendamist piiravad otsused koos põhjendustega;” |
| --- | --- | --- |

ii)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

avaldab kõik kasutusõiguste andmist või pikendamist piiravad otsused koos põhjendustega;”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui raadiosageduste kasutamise õiguste andmist tuleb piirata, annab liikmesriik selliseid õigusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete valikukriteeriumide põhjal. Kõigi selliste valikukriteeriumide puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamist ja selle direktiivi artikli 9 nõudeid.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui raadiosageduste kasutamise õiguste andmist tuleb piirata, annab liikmesriik selliseid õigusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete valikukriteeriumide põhjal. Kõigi selliste valikukriteeriumide puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamist ja selle direktiivi artikli 9 nõudeid.”

| c) | lõikes 5 asendatakse sõnad „artiklis 9” sõnadega „artiklis 9 b”.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

lõikes 5 asendatakse sõnad „artiklis 9” sõnadega „artiklis 9 b”.

▐

| 7) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „1.   Riikide reguleerivad asutused kontrollivad ja jälgivad üldloa või kasutusõiguse tingimuste ning artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmist vastavalt artiklile 11.
  Riikide reguleerivatel asutustel on õigus nõuda, et üldloa alusel elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvad või raadiosageduste või numbrite kasutamise õigustega ettevõtjad esitaksid kooskõlas artikliga 11 kogu teabe, mis on vajalik üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmise kontrollimiseks,.
  2.   Kui riigi reguleeriv asutus leiab, et ettevõtja ei täida üht või mitut üldloa või kasutusõiguste tingimust või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustust, teavitab ta ettevõtjat sellest ja annab ettevõtjale võimaluse esitada mõistliku aja jooksul oma arvamus.
  3.   Asjaomane asutus võib nõuda, et lõikes 2 nimetatud rikkumine lõpetataks viivitamatult või mõistliku aja jooksul, ning võtab täitmise tagamiseks asjakohased ja proportsionaalsed meetmed.
  Seoses sellega annab liikmesriik asjaomasele asutusele volitused: ▐








  a) | määrata vajaduse korral
  hoiatav
  rahaline karistus
  , mis võib sisaldada karistusmakseid, millel on tagasiulatav jõud; ja |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Riikide reguleerivad asutused kontrollivad ja jälgivad üldloa või kasutusõiguse tingimuste ning artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmist vastavalt artiklile 11.

Riikide reguleerivatel asutustel on õigus nõuda, et üldloa alusel elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvad või raadiosageduste või numbrite kasutamise õigustega ettevõtjad esitaksid kooskõlas artikliga 11 kogu teabe, mis on vajalik üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmise kontrollimiseks,.

2.   Kui riigi reguleeriv asutus leiab, et ettevõtja ei täida üht või mitut üldloa või kasutusõiguste tingimust või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustust, teavitab ta ettevõtjat sellest ja annab ettevõtjale võimaluse esitada mõistliku aja jooksul oma arvamus.

3.   Asjaomane asutus võib nõuda, et lõikes 2 nimetatud rikkumine lõpetataks viivitamatult või mõistliku aja jooksul, ning võtab täitmise tagamiseks asjakohased ja proportsionaalsed meetmed.

Seoses sellega annab liikmesriik asjaomasele asutusele volitused: ▐

a)

määrata vajaduse korral
  hoiatav
  rahaline karistus
  , mis võib sisaldada karistusmakseid, millel on tagasiulatav jõud; ja

| b) | anda korraldus lõpetada teenuse või teenuste paketi osutamine, mis võib põhjustada konkurentsi tõsist kahjustamist, kuni vastavuse saavutamiseni juurdepääsukohustustega, mis on kehtestatud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohasele turuanalüüsile.
  ” |
| --- | --- |

b)

anda korraldus lõpetada teenuse või teenuste paketi osutamine, mis võib põhjustada konkurentsi tõsist kahjustamist, kuni vastavuse saavutamiseni juurdepääsukohustustega, mis on kehtestatud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohasele turuanalüüsile.
  ”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Olenemata lõigete 2 ja 3 sätetest võib liikmesriik anda asjaomasele asutusele volitused määrata vajaduse korral ettevõtjale rahatrahv, kui ettevõtja ei ole riigi reguleeriva asutuse sätestatud aja jooksul esitanud teavet vastavalt käesoleva artikli 11 lõike 1 punkti a või b või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 9 alusel kehtestatud kohustustele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Olenemata lõigete 2 ja 3 sätetest võib liikmesriik anda asjaomasele asutusele volitused määrata vajaduse korral ettevõtjale rahatrahv, kui ettevõtja ei ole riigi reguleeriva asutuse sätestatud aja jooksul esitanud teavet vastavalt käesoleva artikli 11 lõike 1 punkti a või b või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 9 alusel kehtestatud kohustustele.”

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste raske
  või
  korduva rikkumise korral ei ole käesoleva artikli lõikes 3 osutatud täitmise tagamiseks võetud meetmed andnud tulemusi, võivad riikide reguleerivad asutused takistada ettevõtjal elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumist või peatada või tühistada kasutusõigused. Rikkumise aja eest võib määrata tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone ja karistusi, isegi kui rikkumine on hiljem lõpetatud.” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste raske
  või
  korduva rikkumise korral ei ole käesoleva artikli lõikes 3 osutatud täitmise tagamiseks võetud meetmed andnud tulemusi, võivad riikide reguleerivad asutused takistada ettevõtjal elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumist või peatada või tühistada kasutusõigused. Rikkumise aja eest võib määrata tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone ja karistusi, isegi kui rikkumine on hiljem lõpetatud.”

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui asjaomasel asutusel on tõendeid üldloa või kasutusõiguse tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste rikkumise kohta, mille näol on tegemist vahetu ja suure ohuga avalikule korrale, julgeolekule või rahva tervisele või mis võivad põhjustada tõsiseid majandus- või toimimisraskusi teistele elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujatele või kasutajatele
  või raadiospektri teistele kasutajatele
  ,, võib asjaomane asutus lõigete 2, 3 ja 5 sätetest olenemata võtta kiireid ajutisi meetmeid olukorra parandamiseks enne lõpliku otsuse tegemist. Pärast seda antakse kõnealusele ettevõtjale mõistlik võimalus oma arvamuse väljendamiseks ja parandamisettepanekute tegemiseks. Vajaduse korral võib asjaomane asutus heaks kiita ajutised meetmed kestusega kuni kolm kuud.” |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui asjaomasel asutusel on tõendeid üldloa või kasutusõiguse tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste rikkumise kohta, mille näol on tegemist vahetu ja suure ohuga avalikule korrale, julgeolekule või rahva tervisele või mis võivad põhjustada tõsiseid majandus- või toimimisraskusi teistele elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujatele või kasutajatele
  või raadiospektri teistele kasutajatele
  ,, võib asjaomane asutus lõigete 2, 3 ja 5 sätetest olenemata võtta kiireid ajutisi meetmeid olukorra parandamiseks enne lõpliku otsuse tegemist. Pärast seda antakse kõnealusele ettevõtjale mõistlik võimalus oma arvamuse väljendamiseks ja parandamisettepanekute tegemiseks. Vajaduse korral võib asjaomane asutus heaks kiita ajutised meetmed kestusega kuni kolm kuud.”

| e) | lisatakse järgmine lõige:


  „
  6 a.
     
  Liikmesriigid peavad kooskõlas siseriikliku õigusega tagama võimaluse riigi asutuste poolt lõigete 5 ja 6 kohaselt võetud meetmeid kohtulikult läbi vaadata.
  ” |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmine lõige:

„
  6 a.
     
  Liikmesriigid peavad kooskõlas siseriikliku õigusega tagama võimaluse riigi asutuste poolt lõigete 5 ja 6 kohaselt võetud meetmeid kohtulikult läbi vaadata.
  ”

| 8) | Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:








  a) | ║ punktides a ja b asendatakse sõna „lisa” sõnaga „I lisa”; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

║ punktides a ja b asendatakse sõna „lisa” sõnaga „I lisa”;

| b) | esimesele lõigule lisatakse järgmine punkt:








  „
  g) | soodustades raadiosageduste tulemuslikku kasutamist ja kindlustades nende tõhusa haldamise.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

esimesele lõigule lisatakse järgmine punkt:

„
  g)

soodustades raadiosageduste tulemuslikku kasutamist ja kindlustades nende tõhusa haldamise.
  ”

| 9) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14


  Õiguste ja kohustuste muutmine

  1.   Liikmesriik tagab, et üldlubade, kasutusõiguste ja seadmete paigaldamise õigustega seotud õigusi, tingimusi ja korda saab muuta ainult objektiivselt põhjendatud juhtudel ja proportsionaalselt, võttes vajadusel arvesse üleantavate raadiosageduste kasutusõiguste suhtes kohaldatavaid eritingimusi. Kavatsusest teha selliseid muudatusi teatatakse asjakohasel viisil ja huvitatud isikutele ning kasutajatele ja tarbijatele jäetakse piisavalt aega (vähemalt neli nädalat, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega), et nad saaksid väljendada oma arvamust kavandatud muudatuste kohta.
  2.   Liikmesriik ei piira ega tühista seadmete paigaldamise või raadiosageduste kasutamise õigusi enne nende õiguste kehtivusaja möödumist, kui piiramine või tühistamine ei ole põhjendatud või kohaldatav õiguste tühistamise kompenseerimist käsitlevate riigi sätete kohaselt.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Õiguste ja kohustuste muutmine

1.   Liikmesriik tagab, et üldlubade, kasutusõiguste ja seadmete paigaldamise õigustega seotud õigusi, tingimusi ja korda saab muuta ainult objektiivselt põhjendatud juhtudel ja proportsionaalselt, võttes vajadusel arvesse üleantavate raadiosageduste kasutusõiguste suhtes kohaldatavaid eritingimusi. Kavatsusest teha selliseid muudatusi teatatakse asjakohasel viisil ja huvitatud isikutele ning kasutajatele ja tarbijatele jäetakse piisavalt aega (vähemalt neli nädalat, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega), et nad saaksid väljendada oma arvamust kavandatud muudatuste kohta.

2.   Liikmesriik ei piira ega tühista seadmete paigaldamise või raadiosageduste kasutamise õigusi enne nende õiguste kehtivusaja möödumist, kui piiramine või tühistamine ei ole põhjendatud või kohaldatav õiguste tühistamise kompenseerimist käsitlevate riigi sätete kohaselt.”

| 10) | Lisatakse artikkel 14 a:
  „Artikkel 14 a


  Komitee

  1.   Komisjoni abistab sidekomitee.


  2.
     
  Erandina lõikest 1 abistab komisjoni artikli 6a lõike 1 punktide a, c ja d kohaste meetmete vastuvõtmisel otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 3 lõike 1 alusel asutatud raadiospektri komisjon.



  3.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  ▐” |
| --- | --- |

10)

Lisatakse artikkel 14 a:

„Artikkel 14 a

Komitee

1.   Komisjoni abistab sidekomitee.

2.
     
  Erandina lõikest 1 abistab komisjoni artikli 6a lõike 1 punktide a, c ja d kohaste meetmete vastuvõtmisel otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 3 lõike 1 alusel asutatud raadiospektri komisjon.

3.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▐”

| 11) | Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriik tagab, et kogu asjaomane teave üldlubade ja kasutusõigustega ning seadmete paigaldamise õigustega seotud õiguste, tingimuste, korra, haldus- ja muude tasude ning otsuste kohta avaldatakse ja seda ajakohastatakse asjakohaselt, et kõigil huvitatud isikutel oleks kõnealust teavet kerge kätte saada.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik tagab, et kogu asjaomane teave üldlubade ja kasutusõigustega ning seadmete paigaldamise õigustega seotud õiguste, tingimuste, korra, haldus- ja muude tasude ning otsuste kohta avaldatakse ja seda ajakohastatakse asjakohaselt, et kõigil huvitatud isikutel oleks kõnealust teavet kerge kätte saada.”

| 12) | Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9a kohaldamist, viivad liikmesriigid 31. detsembril 2009 juba kehtivad load käesoleva direktiivi artiklite 5, 6 ja 7 ning I lisa sätetega vastavusse hiljemalt [31. detsembriks 2010].
  2.   Kui lõike 1 kohaldamisega kaasneks kehtivast loast tulenevate õiguste vähendamine või kohustuste pikendamine, võivad liikmesriigid pikendada kõnealuste õiguste ja kohustuste kehtivust kuni [30. septembrini 2011], kui see ei mõjuta teisi ühenduse õiguse kohaselt tegutsevaid ettevõtjaid. Liikmesriigid teatavad sellisest pikendamisest ja selle põhjustest komisjonile.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9a kohaldamist, viivad liikmesriigid 31. detsembril 2009 juba kehtivad load käesoleva direktiivi artiklite 5, 6 ja 7 ning I lisa sätetega vastavusse hiljemalt [31. detsembriks 2010].

2.   Kui lõike 1 kohaldamisega kaasneks kehtivast loast tulenevate õiguste vähendamine või kohustuste pikendamine, võivad liikmesriigid pikendada kõnealuste õiguste ja kohustuste kehtivust kuni [30. septembrini 2011], kui see ei mõjuta teisi ühenduse õiguse kohaselt tegutsevaid ettevõtjaid. Liikmesriigid teatavad sellisest pikendamisest ja selle põhjustest komisjonile.”

| 13) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi ║ lisas sätestatule. |
| --- | --- |

13)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi ║ lisas sätestatule.

| 14) | Lisatakse uus II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva direktiivi lisas. |
| --- | --- |

14)

Lisatakse uus II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva direktiivi lisas.

Artikkel 4

Läbivaatamise kord

1.
     
  Komisjon vaatab läbi käesoleva direktiivi ja direktiivide 2002/21/EÜ (raamdirektiiv), 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) ja 2002/20/EÜ (loadirektiiv) toimimise ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt kolm aastat pärast artikli 6 lõikes 1 osutatud kohaldamiskuupäeva. Aruandes hindab komisjon, kas turu arengusuundi ning konkurentsi ja tarbijakaitset arvesse võttes on vajadus sektorispetsiifilise eelneva reguleerimise järele, mis on sätestatud direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklites 8–13a ja direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklis 17, või kas neid sätteid tuleks muuta või need kehtetuks tunnistada. Nimetatud eesmärgil võib komisjon nõuda riikide reguleerivatelt asutustelt ja BERTilt teavet, mis tuleb esitada ilma asjatu viivituseta.

2.
     
  Kui komisjon peab vajalikuks lõikes 1 osutatud sätete muutmist või kehtetuks tunnistamist, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku asjatu viivituseta.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2887/2000 on tunnistatud kehtetuks.

Artikkel 6

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [...]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates [...].

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riigi õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 50
  .

1

224, 30.8.2008, lk 50

(2)  19. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

19. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3)  Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

5

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

7

(8)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

8

(9)  

  EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.

9

EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.

(10)  

  ELT C 151, 29.6.2006, lk 15.

10

ELT C 151, 29.6.2006, lk 15.

(11)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

11

(12)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1).

12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1).

(13)  Komisjoni 11. veebruari 2003. aasta soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, kus saab kohaldada eelreguleerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (ELT L 114, 8.5.2003, lk 45).

13

(ELT L 114, 8.5.2003, lk 45)

(14)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

14

(15)  EÜT L 336, 30.12.2000, lk 4.

15

(16)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

16

(17)  
  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37”

17

EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37”

(18)  ELT L ...”

18

ELT L ...

(19)  
  Käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev.
  ”

19

Käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev.

(20)  
  Käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev
  .”

20

Käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev

(21)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2008/.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ] jõustumise kuupäev.
  ”

21

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2008/.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ] jõustumise kuupäev.

(22)  Direktiivi 2008/.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ] rakendamise kuupäev.

22

Direktiivi 2008/.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ] rakendamise kuupäev

(23)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 1.

23

(24)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. ║.

24

Kolmapäev, 24. september 2008LISA

| 1. | Direktiivi 2002/21/EÜ II lisa asendatakse järgmisega:


  „II LISA


  Kriteeriumid, mida riikide reguleerivad asutused peavad arvesse võtma ühise turgu valitseva seisundi hindamisel artikli 14 lõike 2 teise lõigu kohaselt




  Kahel või enamal ettevõtjal on ühine turgu valitsev seisund artikli 14 tähenduses, kui nende vahel ei ole struktuurilisi ega muid seoseid, kuid nad tegutsevad turul, mida iseloomustab tõhusa konkurentsi puudumine ja kus ühelgi ettevõtjal ei ole märkimisväärset turujõudu. Ilma et see piiraks ühist valitsevat seisundit käsitlevat Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõiguse kohaldamist, võib selline olukord tekkida siis, kui turg on koondunud ning vastab teatavatele omadustele, millest elektroonilise side valdkonnaga seoses võivad kõige olulisemad olla järgmised:








  — | nõudluse vähene elastsus, |
| --- | --- | --- |

1.

„II LISA

Kriteeriumid, mida riikide reguleerivad asutused peavad arvesse võtma ühise turgu valitseva seisundi hindamisel artikli 14 lõike 2 teise lõigu kohaselt

Kahel või enamal ettevõtjal on ühine turgu valitsev seisund artikli 14 tähenduses, kui nende vahel ei ole struktuurilisi ega muid seoseid, kuid nad tegutsevad turul, mida iseloomustab tõhusa konkurentsi puudumine ja kus ühelgi ettevõtjal ei ole märkimisväärset turujõudu. Ilma et see piiraks ühist valitsevat seisundit käsitlevat Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõiguse kohaldamist, võib selline olukord tekkida siis, kui turg on koondunud ning vastab teatavatele omadustele, millest elektroonilise side valdkonnaga seoses võivad kõige olulisemad olla järgmised:

—

nõudluse vähene elastsus,

| — | samasugused turuosad, |
| --- | --- |

—

samasugused turuosad,

| — | suured õiguslikud või majanduslikud turuletuleku takistused, |
| --- | --- |

—

suured õiguslikud või majanduslikud turuletuleku takistused,

| — | vertikaalne integreeritus koos ühise tarnimisest keeldumisega, |
| --- | --- |

—

vertikaalne integreeritus koos ühise tarnimisest keeldumisega,

| — | tasakaalustava ostujõu puudumine, |
| --- | --- |

—

tasakaalustava ostujõu puudumine,

| — | tõenäolise konkurentsi puudumine. |
| --- | --- |

—

tõenäolise konkurentsi puudumine.

Eespool esitatud loetelu ei ole täielik ja nimetatud kriteeriumid ei ole kumuleeruvad. Pigem illustreerib loetelu tõendeid, mida võib kasutada väidetava ühise valitseva seisundi olemasolu tõestamiseks.
  ”

| 2. | Direktiivi 2002/19/EÜ II lisa pealkirja, mõisteid ning A. osa ja B. osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:


  „II lisa


  Olulise turujõuga operaatori avaldatavas standardpakkumises, mis käsitleb juurdepääsu hulgimüügi võrgu infrastruktuurile, sealhulgas ühisjuurdepääsu või täielikult eraldatud juurdepääsu kindlaksmääratud kohas, sisalduvate küsimuste miinimumloetelu




  Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:










  a) | kliendi alamliin – kliendiliini osa, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti, mis asub abonendi ruumides, kontsentratsioonipunkti või määratud vahepealse juurdepääsupunktiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Direktiivi 2002/19/EÜ II lisa pealkirja, mõisteid ning A. osa ja B. osa punkti 1 muudetakse järgmiselt:

„II lisa

Olulise turujõuga operaatori avaldatavas standardpakkumises, mis käsitleb juurdepääsu hulgimüügi võrgu infrastruktuurile, sealhulgas ühisjuurdepääsu või täielikult eraldatud juurdepääsu kindlaksmääratud kohas, sisalduvate küsimuste miinimumloetelu

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

kliendi alamliin – kliendiliini osa, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti, mis asub abonendi ruumides, kontsentratsioonipunkti või määratud vahepealse juurdepääsupunktiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus;

| b) | eraldatud juurdepääs kliendiliinile – täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile ja ühisjuurdepääs kliendiliinile; see ei too kaasa muutust kliendiliini omandilises kuuluvuses; |
| --- | --- |

b)

eraldatud juurdepääs kliendiliinile – täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile ja ühisjuurdepääs kliendiliinile; see ei too kaasa muutust kliendiliini omandilises kuuluvuses;

| c) | täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile – kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs olulise turujõuga operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, mispuhul lubatakse kasutada võrgu infrastruktuuri kogu edastusvõimet; |
| --- | --- |

c)

täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile – kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs olulise turujõuga operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, mispuhul lubatakse kasutada võrgu infrastruktuuri kogu edastusvõimet;

| d) | ühisjuurdepääs kliendiliinile – kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs olulise turujõuga operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, mispuhul lubatakse kasutada kindlaksmääratud osa võrgu infrastruktuuri edastusvõimest, nagu osa sagedustest või selle ekvivalendist. |
| --- | --- |

d)

ühisjuurdepääs kliendiliinile – kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs olulise turujõuga operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, mispuhul lubatakse kasutada kindlaksmääratud osa võrgu infrastruktuuri edastusvõimest, nagu osa sagedustest või selle ekvivalendist.

A.
     
  Tingimused eraldatud juurdepääsuks

| 1. | Võrguelemendid, millele juurdepääsu pakutakse, koos asjakohaste seotud vahenditega, hõlmavad eelkõige järgmist:









  a) | eraldatud juurdepääs kohalikele kliendiliinidele ja kohalikele kliendi alamliinidele; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

eraldatud juurdepääs kohalikele kliendiliinidele ja kohalikele kliendi alamliinidele;

| b) | ühisjuurdepääs võrgu asjakohastes punktides, mispuhul võimaldatakse eraldatud juurdepääsuga samaväärset funktsionaalsust olukorras, kus selline juurdepääs ei ole tehniliselt või majanduslikult otstarbekas; |
| --- | --- |

b)

ühisjuurdepääs võrgu asjakohastes punktides, mispuhul võimaldatakse eraldatud juurdepääsuga samaväärset funktsionaalsust olukorras, kus selline juurdepääs ei ole tehniliselt või majanduslikult otstarbekas;

| c) | juurdepääs kaablikanalisatsioonile, mis võimaldab juurdepääsu- ja tagasiühenduse võrkude paigaldamist. |
| --- | --- |

c)

juurdepääs kaablikanalisatsioonile, mis võimaldab juurdepääsu- ja tagasiühenduse võrkude paigaldamist.

| 2. | Informatsioon füüsilise juurdepääsu asukohtade, sealhulgas kaablikapid ja jaotlad, paiknemise kohta ja kliendiliinide ning alamliinide, kaablikanalisatsiooni ja tagasiühenduse seadmete kättesaadavuse kohta juurdepääsuvõrgu eri osades ja kättesaadavuse kohta kaablikanalisatsioonis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kliendiliinidele, alamliinidele ning kaablikanalisatsioonidele juurdepääsu ja nende kasutamise tehnilised tingimused, sealhulgas kliendiliini metalljuhtmete keerdpaari ja/või kiudoptilise kaabli, kaablijaoturite, kaablikanalisatsiooni ja seotud vahendite omadused. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tellimise ja teenuste osutamise kord, kasutuspiirangud. |
| --- | --- |

4.

B.
     
  Ühispaiknemisteenused

| 1. | Informatsioon olulise turujõuga operaatori olemasolevate asjakohaste asukohtade kohta või seadmete asukohtade ja nende kavandatava ajakohastamise kohta.
  ” |
| --- | --- |

1.

| 3. | Direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) lisa muudetakse järgmiselt:






  1) | Pealkiri „Lisa” asendatakse pealkirjaga „I lisa”. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) lisa muudetakse järgmiselt:

1)

Pealkiri „Lisa” asendatakse pealkirjaga „I lisa”.

| 2) | Esimene lõik asendatakse järgmise pealdisega:
  „Käesolevas lisas loetletud tingimuste näol on tegemist maksimumtingimustega, mida võib siduda üldlubadega (A osa), raadiosageduste kasutamise õigustega (B osa) ja numbrite kasutamise õigustega (C osa) vastavalt artikli 6 lõikele 1 ja artikli 11 lõike 1 punktile a, võttes arvesse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 5, 6, 7, 8 ja 9 lubatud piire.” |
| --- | --- |

2)

Esimene lõik asendatakse järgmise pealdisega:

„Käesolevas lisas loetletud tingimuste näol on tegemist maksimumtingimustega, mida võib siduda üldlubadega (A osa), raadiosageduste kasutamise õigustega (B osa) ja numbrite kasutamise õigustega (C osa) vastavalt artikli 6 lõikele 1 ja artikli 11 lõike 1 punktile a, võttes arvesse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 5, 6, 7, 8 ja 9 lubatud piire.”

| 3) | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Lõppkasutajate juurdepääs
  liikmesriikide riiklike numeratsiooniplaanide
  numbritele, ETNSi ja UIFNi numbritele ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Lõppkasutajate juurdepääs
  liikmesriikide riiklike numeratsiooniplaanide
  numbritele, ETNSi ja UIFNi numbritele ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused.”

liikmesriikide riiklike numeratsiooniplaanide

| b) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Elektroonilise side sektoris kehtiv isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (1)” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Elektroonilise side sektoris kehtiv isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (1)”

12. juuli 2002. aasta

1

| c) | punkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8. | Elektroonilise side sektoris kehtivad tarbijakaitse eeskirjad, kaasa arvatud direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused ning puuetega kasutajate juurdepääsu tingimused vastavalt selle direktiivi artiklile 7.” |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.

Elektroonilise side sektoris kehtivad tarbijakaitse eeskirjad, kaasa arvatud direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused ning puuetega kasutajate juurdepääsu tingimused vastavalt selle direktiivi artiklile 7.”

| d) | punktides 11 ja 16 asendatakse sõnad „direktiiviga 97/66/EÜ” sõnadega „direktiiviga 2002/58/EÜ”. |
| --- | --- |

d)

punktides 11 ja 16 asendatakse sõnad „direktiiviga 97/66/EÜ” sõnadega „direktiiviga 2002/58/EÜ”.

| e) | lisatakse punkt 11a:






  „11a. | Kasutustingimused seoses ametiasutuste teadetega üldsusele, millega hoiatatakse üldsust vahetu ohu eest või kõrvaldatakse suurõnnetuste tagajärgi.” |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punkt 11a:

„11a.

Kasutustingimused seoses ametiasutuste teadetega üldsusele, millega hoiatatakse üldsust vahetu ohu eest või kõrvaldatakse suurõnnetuste tagajärgi.”

| f) | punktist 12 jäetakse välja sõnad „ning ringhäälingusaadete edastamine üldsusele”.
  ▐ |
| --- | --- |

f)

punktist 12 jäetakse välja sõnad „ning ringhäälingusaadete edastamine üldsusele”.

▐

| g) | lisatakse järgmine punkt:








  „
  19. | Üldkasutatavate sidevõrkude teenusepakkujatel lasuvad läbipaistvuskohustused, et tagada läbivühenduvus, sealhulgas piiranguteta juurdepääs infosisule, teenustele ja rakendustele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega, avalikustamine seoses teenustele ja rakendustele juurdepääsu piirangutega ning seoses liikluse haldamise poliitikaga, ja kui see on vajalik ja proportsionaalne, siis riikide reguleerivate asutuste juurdepääs sellisele teabele, mida on vaja selleks, et kontrollida sellise avalikustamise täpsust.
  ” |
| --- | --- | --- |

g)

g)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

„
  19.

19.

Üldkasutatavate sidevõrkude teenusepakkujatel lasuvad läbipaistvuskohustused, et tagada läbivühenduvus, sealhulgas piiranguteta juurdepääs infosisule, teenustele ja rakendustele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega, avalikustamine seoses teenustele ja rakendustele juurdepääsu piirangutega ning seoses liikluse haldamise poliitikaga, ja kui see on vajalik ja proportsionaalne, siis riikide reguleerivate asutuste juurdepääs sellisele teabele, mida on vaja selleks, et kontrollida sellise avalikustamise täpsust.
  ”

Üldkasutatavate sidevõrkude teenusepakkujatel lasuvad läbipaistvuskohustused, et tagada läbivühenduvus, sealhulgas piiranguteta juurdepääs infosisule, teenustele ja rakendustele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega, avalikustamine seoses teenustele ja rakendustele juurdepääsu piirangutega ning seoses liikluse haldamise poliitikaga, ja kui see on vajalik ja proportsionaalne, siis riikide reguleerivate asutuste juurdepääs sellisele teabele, mida on vaja selleks, et kontrollida sellise avalikustamise täpsust.

| 4) | B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Kohustus pakkuda teenust või kasutada teatavat liiki tehnoloogiat, mille jaoks on antud sageduse kasutamise õigused, sealhulgas vajaduse korral levialaga seotud nõuded.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

B osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Kohustus pakkuda teenust või kasutada teatavat liiki tehnoloogiat, mille jaoks on antud sageduse kasutamise õigused, sealhulgas vajaduse korral levialaga seotud nõuded.”

| b) | punkt 2 jäetakse välja.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

punkt 2 jäetakse välja.

▐

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Kohustused, mille kasutusõigust taotlev ettevõtja on konkurentsil või võrdlustel põhineva valikumenetluse käigus vabatahtlikult võtnud.
  Kui selline kohustus vastab de facto ühele või enamale direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklites 9–13 a loetletud kohustustest, loetakse nimetatud kohustus kehtivuse kaotanuks hiljemalt 1. jaanuariks 2010
  .” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Kohustused, mille kasutusõigust taotlev ettevõtja on konkurentsil või võrdlustel põhineva valikumenetluse käigus vabatahtlikult võtnud.
  Kui selline kohustus vastab de facto ühele või enamale direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklites 9–13 a loetletud kohustustest, loetakse nimetatud kohustus kehtivuse kaotanuks hiljemalt 1. jaanuariks 2010
  .”

Kui selline kohustus vastab de facto ühele või enamale direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklites 9–13 a loetletud kohustustest, loetakse nimetatud kohustus kehtivuse kaotanuks hiljemalt 1. jaanuariks 2010

| d) | lisatakse punkt 9.






  „9. | Spektri katselise kasutamisega seotud erikohustused.” |
| --- | --- | --- |

d)

d)

lisatakse punkt 9.

„9.

Spektri katselise kasutamisega seotud erikohustused.”

| 5) | C osa muudetakse järgmiselt:










  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:








  „
  1. | Selle teenuse kindlaksmääramine, mille jaoks numbrit kasutatakse, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamisega seotud nõuded, ja kahtluse vältimiseks tariifipõhimõtted ja hindade ülemmäärad, mida saab kohaldada teatavate numbrivahemike suhtes selleks, et tagada tarbijakaitse kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 punkti 4 alapunktiga b.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

5)

C osa muudetakse järgmiselt:

C osa muudetakse järgmiselt:

a)

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.

1.

Selle teenuse kindlaksmääramine, mille jaoks numbrit kasutatakse, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamisega seotud nõuded, ja kahtluse vältimiseks tariifipõhimõtted ja hindade ülemmäärad, mida saab kohaldada teatavate numbrivahemike suhtes selleks, et tagada tarbijakaitse kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 punkti 4 alapunktiga b.
  ”

Selle teenuse kindlaksmääramine, mille jaoks numbrit kasutatakse, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamisega seotud nõuded, ja kahtluse vältimiseks tariifipõhimõtted ja hindade ülemmäärad, mida saab kohaldada teatavate numbrivahemike suhtes selleks, et tagada tarbijakaitse kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 punkti 4 alapunktiga b.

| b) | punkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8. | Kohustused, mille kasutusõigust taotlev ettevõtja on konkurentsil või võrdlustel põhineva valikumenetluse käigus vabatahtlikult võtnud.” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.

Kohustused, mille kasutusõigust taotlev ettevõtja on konkurentsil või võrdlustel põhineva valikumenetluse käigus vabatahtlikult võtnud.”

| 4. | Direktiivile 2002/20/EÜ (loadirektiiv) lisatakse II lisa:

  „II LISA
  Tingimused, mille võib ühtlustada artikli 6a lõike 1 punkti d kohaselt






  1) | Raadiosageduste kasutamise õigustega kaasnevad tingimused:






  a) | raadiosageduste kasutamise õiguste kestus; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

Direktiivile 2002/20/EÜ (loadirektiiv) lisatakse II lisa:

„II LISA

Tingimused, mille võib ühtlustada artikli 6a lõike 1 punkti d kohaselt

1)

Raadiosageduste kasutamise õigustega kaasnevad tingimused:

a)

raadiosageduste kasutamise õiguste kestus;

| b) | õiguste territoriaalne ulatus; |
| --- | --- |

b)

õiguste territoriaalne ulatus;

| c) | võimalus anda õigused üle teistele raadiosageduste kasutajatele ning üleandmise tingimused ja kord; |
| --- | --- |

c)

võimalus anda õigused üle teistele raadiosageduste kasutajatele ning üleandmise tingimused ja kord;

| d) | raadiosageduste kasutamise õiguse eest võetavate tasude kindlaksmääramise meetod
  , ilma et piirataks liikmesriikide kindlaksmääratud süsteeme, mille puhul kohustus maksta kasutustasu on asendatud kohustusega täita konkreetseid üldist huvi pakkuvaid eesmärke; |
| --- | --- |

d)

raadiosageduste kasutamise õiguse eest võetavate tasude kindlaksmääramise meetod
  , ilma et piirataks liikmesriikide kindlaksmääratud süsteeme, mille puhul kohustus maksta kasutustasu on asendatud kohustusega täita konkreetseid üldist huvi pakkuvaid eesmärke;

| e) | ühele ettevõtjale antavate kasutusõiguste arv; |
| --- | --- |

e)

ühele ettevõtjale antavate kasutusõiguste arv;

| f) | I lisa B osas loetletud tingimused. |
| --- | --- |

f)

I lisa B osas loetletud tingimused.

| 2) | Numbrite kasutamise õigustega kaasnevad tingimused:






  g) | asjaomas(t)e numbri(te) kasutamise õiguste kestus; |
| --- | --- | --- |

2)

Numbrite kasutamise õigustega kaasnevad tingimused:

g)

asjaomas(t)e numbri(te) kasutamise õiguste kestus;

| h) | territoorium, kus need õigused kehtivad; |
| --- | --- |

h)

territoorium, kus need õigused kehtivad;

| i) | konkreetsed teenused või otstarbed, mille jaoks tuleb need numbrid reserveerida; |
| --- | --- |

i)

konkreetsed teenused või otstarbed, mille jaoks tuleb need numbrid reserveerida;

| j) | kasutusõiguste üleandmine ja ülekantavus; |
| --- | --- |

j)

kasutusõiguste üleandmine ja ülekantavus;

| k) | numbrite kasutamise õiguse eest võetavate tasude (olemasolu korral) kindlaksmääramise meetod; |
| --- | --- |

k)

numbrite kasutamise õiguse eest võetavate tasude (olemasolu korral) kindlaksmääramise meetod;

| l) | I lisa C osas loetletud tingimused.” |
| --- | --- |

l)

I lisa C osas loetletud tingimused.”

---

(1)  
  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

1

EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/337 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/337

---

Kolmapäev, 24. september 2008Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet ***I

P6_TA(2008)0450

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet (KOM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

2010/C 8 E/46

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0699);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0428/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0316/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | märgib, et komisjon on teinud teatavaks kavatsuse rahastada uut Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alamrubriigist 1a osaliselt ümberpaigutamiste teel ja osaliselt ajavahemikuks 2009–2013 ette nähtud vahendite suurendamise kaudu; juhib siiski tähelepanu sellele, et eelarvepädevad institutsioonid ei ole veel saanud teavet ümberpaigutamiste üksikasjade kohta ja seetõttu on praeguse seisuga ikka veel ebaselge, milliseid programme või prioriteete see puudutab ja milline on selle mõju kogu rahastamisperioodile ning kas alamrubriigi 1a alla jääb piisav varu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et komisjon on teinud teatavaks kavatsuse rahastada uut Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alamrubriigist 1a osaliselt ümberpaigutamiste teel ja osaliselt ajavahemikuks 2009–2013 ette nähtud vahendite suurendamise kaudu; juhib siiski tähelepanu sellele, et eelarvepädevad institutsioonid ei ole veel saanud teavet ümberpaigutamiste üksikasjade kohta ja seetõttu on praeguse seisuga ikka veel ebaselge, milliseid programme või prioriteete see puudutab ja milline on selle mõju kogu rahastamisperioodile ning kas alamrubriigi 1a alla jääb piisav varu;

| 3. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et kavandatav BERT hakkab täitma ka administratiivseid ülesandeid ja abistama komisjoni; on seetõttu seisukohal, et BERTi rahastamiseks tuleks uurida kõiki mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 võimalusi, sh rubriiki 5, kus paistab veel olevat piisav varu; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et kavandatav BERT hakkab täitma ka administratiivseid ülesandeid ja abistama komisjoni; on seetõttu seisukohal, et BERTi rahastamiseks tuleks uurida kõiki mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 võimalusi, sh rubriiki 5, kus paistab veel olevat piisav varu;

| 4. | rõhutab, et BERTi loomisel kehtivad 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (institutsioonidevaheline kokkulepe) punkti 47 sätted; rõhutab, et kui seadusandja otsustab nimetatud ameti loomise kasuks, alustab parlament läbirääkimisi teise eelarvepädeva institutsiooniga, et saavutada selle ameti rahastamise osas kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega õigeaegne kokkulepe; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et BERTi loomisel kehtivad 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (institutsioonidevaheline kokkulepe) punkti 47 sätted; rõhutab, et kui seadusandja otsustab nimetatud ameti loomise kasuks, alustab parlament läbirääkimisi teise eelarvepädeva institutsiooniga, et saavutada selle ameti rahastamise osas kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega õigeaegne kokkulepe;

| 5. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0249

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega luuakse Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (8) (edaspidi ühiselt „raamdirektiiv ja eridirektiivid”)
  ning Euroopa Parlamendi 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni tarbijate usalduse kohta digitaalse keskkonna vastu

   (9) eesmärk on luua ühenduses elektroonilise side siseturg, tagades tugevama konkurentsi abil investeeringute, innovatsiooni ja tarbijakaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (8) (edaspidi ühiselt „raamdirektiiv ja eridirektiivid”)
  ning Euroopa Parlamendi 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni tarbijate usalduse kohta digitaalse keskkonna vastu

   (9) eesmärk on luua ühenduses elektroonilise side siseturg, tagades tugevama konkurentsi abil investeeringute, innovatsiooni ja tarbijakaitse kõrge tase.

| (2) | Elektroonilise side 2002. aasta reguleeriva raamistikuga luuakse riikide reguleerivate asutuste jaoks reguleerimissüsteem ning nähakse ette, et kõnealused asutused teevad koostööd omavahel ja komisjoniga, et tagada järjepideva reguleerimispraktika areng ja reguleeriva raamistiku järjepidev kohaldamine kogu ühenduses
  , kuid jäetakse ruumi riikide reguleerivate asutuste vahelisele konkurentsile reguleerimise valdkonnas, arvestades asjaomaste riikide spetsiifilisi turutingimusi
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Elektroonilise side 2002. aasta reguleeriva raamistikuga luuakse riikide reguleerivate asutuste jaoks reguleerimissüsteem ning nähakse ette, et kõnealused asutused teevad koostööd omavahel ja komisjoniga, et tagada järjepideva reguleerimispraktika areng ja reguleeriva raamistiku järjepidev kohaldamine kogu ühenduses
  , kuid jäetakse ruumi riikide reguleerivate asutuste vahelisele konkurentsile reguleerimise valdkonnas, arvestades asjaomaste riikide spetsiifilisi turutingimusi
  .

▐

| (3) | Riikide reguleerivatel asutustel on raamdirektiivi rakendamisel märkimisväärne diskretsiooniõigus, mille aluseks on nende asjatundlikkus kohalike turutingimuste küsimustes, kuid nimetatud diskretsiooniõiguse kasutamisel tuleb arvestada vajadusega tagada ühtse reguleerimispraktika areng ja reguleeriva raamistiku järjepidev kohaldamine, et aidata tõhusalt kaasa siseturu arengule ja väljakujundamisele. |
| --- | --- |

(3)

Riikide reguleerivatel asutustel on raamdirektiivi rakendamisel märkimisväärne diskretsiooniõigus, mille aluseks on nende asjatundlikkus kohalike turutingimuste küsimustes, kuid nimetatud diskretsiooniõiguse kasutamisel tuleb arvestada vajadusega tagada ühtse reguleerimispraktika areng ja reguleeriva raamistiku järjepidev kohaldamine, et aidata tõhusalt kaasa siseturu arengule ja väljakujundamisele.

| (4) | Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) tuleks luua selleks, et tagada liikmesriikide reguleerivate asutuste vaheline kooskõlastamine, ilma et kehtivaid regulatiivseid lähenemisviise ühtlustataks määral, mis kahjustaks konkurentsi reguleerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) tuleks luua selleks, et tagada liikmesriikide reguleerivate asutuste vaheline kooskõlastamine, ilma et kehtivaid regulatiivseid lähenemisviise ühtlustataks määral, mis kahjustaks konkurentsi reguleerimise valdkonnas.

| (5) | Arvestades vajadust kohaldada asjaomaseid eeskirju järjepidevalt kõikides liikmesriikides, moodustas komisjon otsusega 2002/627/EÜ (10) Euroopa reguleerivate asutuste töörühma, mis nõustab ja abistab komisjoni siseturu konsolideerimisel ja moodustab üldisemalt ühenduslüli riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades vajadust kohaldada asjaomaseid eeskirju järjepidevalt kõikides liikmesriikides, moodustas komisjon otsusega 2002/627/EÜ (10) Euroopa reguleerivate asutuste töörühma, mis nõustab ja abistab komisjoni siseturu konsolideerimisel ja moodustab üldisemalt ühenduslüli riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel.

| (6) | Euroopa reguleerivate asutuste töörühm on andnud positiivse panuse, aidates kaasa järjepideva reguleerimispraktika väljakujunemisele niivõrd, kuivõrd see on olnud võimalik. Euroopa reguleerivate asutuste töörühm on oma olemuselt siiski vaba ühendus, mis tugineb peamiselt vabatahtlikule koostööle ja mille praegune institutsiooniline staatus ei kajasta riikide reguleerivate asutuste suurt vastutust reguleeriva raamistiku rakendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa reguleerivate asutuste töörühm on andnud positiivse panuse, aidates kaasa järjepideva reguleerimispraktika väljakujunemisele niivõrd, kuivõrd see on olnud võimalik. Euroopa reguleerivate asutuste töörühm on oma olemuselt siiski vaba ühendus, mis tugineb peamiselt vabatahtlikule koostööle ja mille praegune institutsiooniline staatus ei kajasta riikide reguleerivate asutuste suurt vastutust reguleeriva raamistiku rakendamisel.

| (7) | Seetõttu on riikide reguleerivate asutuste asjatundlikkust ja kogemust ühendava ning selgelt määratletud pädevusega asutuse asutamiseks vaja tugevamat institutsioonilist alust, et kõnealuse asutuse tegevuse kvaliteet tagaks talle autoriteedi tema liikmete ja reguleeritava sektori silmis. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on riikide reguleerivate asutuste asjatundlikkust ja kogemust ühendava ning selgelt määratletud pädevusega asutuse asutamiseks vaja tugevamat institutsioonilist alust, et kõnealuse asutuse tegevuse kvaliteet tagaks talle autoriteedi tema liikmete ja reguleeritava sektori silmis.

| (8) | Vajadust tugevdada järjepideva reguleerimispraktika tagamise mehhanisme, et kujundada välja elektroonilise side ja elektrooniliste teenuste siseturg, on rõhutatud 2002. aasta reguleeriva raamistiku rakendamist käsitlevate komisjoni 20. veebruari 2006. aasta ja 29. märtsi 2007. aasta aruannete järeldustes (11) ning avalikus arutelus komisjoni 29. juuni 2006. aasta teatise üle nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist. Sellega nimetati elektroonilise side siseturu jätkuv puudumine kõige tähtsamaks küsimuseks, mis tuleb reguleeriva raamistiku reformiga lahendada. Regulatiivne killustatus ja riikide reguleerivate asutuste nõrgalt kooskõlastatud tegevusest tulenev ebajärjekindlus võivad ohustada sektori konkurentsivõimet, samuti piiriülesest konkurentsist ning riikidevahelistest ja isegi kogu ühendust hõlmavatest teenustest tulenevat olulist kasu tarbijatele. |
| --- | --- |

(8)

Vajadust tugevdada järjepideva reguleerimispraktika tagamise mehhanisme, et kujundada välja elektroonilise side ja elektrooniliste teenuste siseturg, on rõhutatud 2002. aasta reguleeriva raamistiku rakendamist käsitlevate komisjoni 20. veebruari 2006. aasta ja 29. märtsi 2007. aasta aruannete järeldustes (11) ning avalikus arutelus komisjoni 29. juuni 2006. aasta teatise üle nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist. Sellega nimetati elektroonilise side siseturu jätkuv puudumine kõige tähtsamaks küsimuseks, mis tuleb reguleeriva raamistiku reformiga lahendada. Regulatiivne killustatus ja riikide reguleerivate asutuste nõrgalt kooskõlastatud tegevusest tulenev ebajärjekindlus võivad ohustada sektori konkurentsivõimet, samuti piiriülesest konkurentsist ning riikidevahelistest ja isegi kogu ühendust hõlmavatest teenustest tulenevat olulist kasu tarbijatele.

| (9) | Ebatõhusate lahendusteni viivad ja siseturu tõkkeid loovad eelkõige viivitused turuanalüüside tegemisel vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ (raamdirektiiv), riikide reguleerivate asutuste erinevad lähenemisviisid kohustuste kehtestamisele turuanalüüsiga kindlaks tehtud tõhusa konkurentsi puudumise kõrvaldamiseks, kasutusõigustega seotud heterogeensed tingimused, erinevad valikukorrad ja ühenduse piires erinevad numbrid kogu ühendust hõlmavate teenuste puhul ning riikide reguleerivate asutuste probleemid piiriüleste vaidluste lahendamisel. |
| --- | --- |

(9)

Ebatõhusate lahendusteni viivad ja siseturu tõkkeid loovad eelkõige viivitused turuanalüüside tegemisel vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ (raamdirektiiv), riikide reguleerivate asutuste erinevad lähenemisviisid kohustuste kehtestamisele turuanalüüsiga kindlaks tehtud tõhusa konkurentsi puudumise kõrvaldamiseks, kasutusõigustega seotud heterogeensed tingimused, erinevad valikukorrad ja ühenduse piires erinevad numbrid kogu ühendust hõlmavate teenuste puhul ning riikide reguleerivate asutuste probleemid piiriüleste vaidluste lahendamisel.

| (10) | Praegune lähenemisviis, milleks on riikide reguleerivate asutuste vahelise suurema kooskõla saavutamine praktiliste kogemuste alase teabe- ja teadmiste vahetuse teel, on osutunud selle kasutuselevõtust möödunud lühikese aja jooksul edukaks. Kuid elektrooniliste sideteenuste siseturu mõistmine ja edasiarendamine eeldab tihedamat kooskõlastamist kõikide reguleerivate asutuste vahel riigi ja Euroopa tasandil, et tõhustada regulatiivset järjekindlust. |
| --- | --- |

(10)

Praegune lähenemisviis, milleks on riikide reguleerivate asutuste vahelise suurema kooskõla saavutamine praktiliste kogemuste alase teabe- ja teadmiste vahetuse teel, on osutunud selle kasutuselevõtust möödunud lühikese aja jooksul edukaks. Kuid elektrooniliste sideteenuste siseturu mõistmine ja edasiarendamine eeldab tihedamat kooskõlastamist kõikide reguleerivate asutuste vahel riigi ja Euroopa tasandil, et tõhustada regulatiivset järjekindlust.

| (11) | Seega on vaja asutada uus ▐ asutus
  BERT. BERT
  aitaks komisjonile ja riikide reguleerivatele asutustele antava abi kaudu tõhusalt kaasa siseturu väljakujundamisele. Tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele tegutseks
  BERT
  usaldusväärse teabekeskusena. |
| --- | --- |

(11)

Seega on vaja asutada uus ▐ asutus
  BERT. BERT
  aitaks komisjonile ja riikide reguleerivatele asutustele antava abi kaudu tõhusalt kaasa siseturu väljakujundamisele. Tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele tegutseks
  BERT
  usaldusväärse teabekeskusena.

| (12) | BERT
  peaks eriteadmiste koondamise kaudu tugevdama riikide reguleerivate asutuste suutlikkust, asendamata seejuures nende olemasolevaid funktsioone ja dubleerimata juba tehtavat tööd, et selle kaudu omakorda abistada komisjoni selle ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(12)

BERT
  peaks eriteadmiste koondamise kaudu tugevdama riikide reguleerivate asutuste suutlikkust, asendamata seejuures nende olemasolevaid funktsioone ja dubleerimata juba tehtavat tööd, et selle kaudu omakorda abistada komisjoni selle ülesannete täitmisel.

| (13) | BERT asendab
  Euroopa reguleerivate asutuste töörühma ja
  tegutseb
  riikide reguleerivate asutuste
  ning nimetatud asutuste ja komisjoni
  ainsa koostööfoorumina nende asutuste kõikide reguleerivast raamistikust tulenevate ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(13)

BERT asendab
  Euroopa reguleerivate asutuste töörühma ja
  tegutseb
  riikide reguleerivate asutuste
  ning nimetatud asutuste ja komisjoni
  ainsa koostööfoorumina nende asutuste kõikide reguleerivast raamistikust tulenevate ülesannete täitmisel.

| (14) | BERT
  tuleks luua ühenduse olemasoleva institutsioonilise struktuuri ja volituste jaotuse raames.
  BERT
  peaks olema tehnilistes küsimustes sõltumatu ning õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult autonoomne. Selleks on vajalik ja asjakohane luua juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus, mis täidab talle käesoleva määrusega antud ülesandeid. |
| --- | --- |

(14)

BERT
  tuleks luua ühenduse olemasoleva institutsioonilise struktuuri ja volituste jaotuse raames.
  BERT
  peaks olema tehnilistes küsimustes sõltumatu ning õiguslikult, halduslikult ja majanduslikult autonoomne. Selleks on vajalik ja asjakohane luua juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus, mis täidab talle käesoleva määrusega antud ülesandeid.

| (15) | BERT
  peaks tuginema riikide ja ühenduse jõupingutustele ning seega täitma oma ülesandeid täielikus koostöös riikide reguleerivate asutuste ja komisjoniga ning olema avatud kontaktidele tööstusharu, tarbijarühmade
  , kultuuriliste huvirühmade
  ja teiste asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(15)

BERT
  peaks tuginema riikide ja ühenduse jõupingutustele ning seega täitma oma ülesandeid täielikus koostöös riikide reguleerivate asutuste ja komisjoniga ning olema avatud kontaktidele tööstusharu, tarbijarühmade
  , kultuuriliste huvirühmade
  ja teiste asjaomaste sidusrühmadega.

| (16) | BERTil
  on ▐ eriti oluline roll mehhanismides, mis on ette nähtud elektroonilise side siseturu konsolideerimiseks ja teatavatel asjaoludel turuanalüüside tegemiseks. |
| --- | --- |

(16)

BERTil
  on ▐ eriti oluline roll mehhanismides, mis on ette nähtud elektroonilise side siseturu konsolideerimiseks ja teatavatel asjaoludel turuanalüüside tegemiseks.

| (17) | BERT
  peaks seega nõustama komisjoni ja riikide reguleerivaid asutusi
  ning ka Euroopa Parlamenti tema taotlusel
  vastavalt ühenduse elektroonilise side reguleerivale raamistikule ja aitama sellega kaasa raamistiku tõhusale rakendamisele.
  ▐ |
| --- | --- |

(17)

BERT
  peaks seega nõustama komisjoni ja riikide reguleerivaid asutusi
  ning ka Euroopa Parlamenti tema taotlusel
  vastavalt ühenduse elektroonilise side reguleerivale raamistikule ja aitama sellega kaasa raamistiku tõhusale rakendamisele.

▐

| (18) | BERT
  teeb iga-aastases läbivaatuses kindlaks parima tava ja allesjäänud kitsaskohad ning aitab kaasa Euroopa Liidus
  reisivatele kodanikele pakutavate soodustuste taseme
  parandamisele. |
| --- | --- |

(18)

BERT
  teeb iga-aastases läbivaatuses kindlaks parima tava ja allesjäänud kitsaskohad ning aitab kaasa Euroopa Liidus
  reisivatele kodanikele pakutavate soodustuste taseme
  parandamisele.

| (19) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (12) eesmärke silmas pidades võib komisjon küsida
  vajaduse korral BERTilt
  sõltumatut eksperdiabi seoses raadiosageduste kasutamisega ühenduses. Kõnealune abi võib hõlmata konkreetseid tehnilisi uuringuid, samuti raadiosageduste poliitika meetmete majandusliku või sotsiaalse mõju hindamist ja analüüsi. Abi võib hõlmata ka otsuse 676/2002/EÜ artikli 4 rakendamisega seotud küsimusi, mille puhul komisjon võib paluda
  BERTilt
  teavet Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (CEPT) komisjoni poolt antud volituste kasutamise tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (12) eesmärke silmas pidades võib komisjon küsida
  vajaduse korral BERTilt
  sõltumatut eksperdiabi seoses raadiosageduste kasutamisega ühenduses. Kõnealune abi võib hõlmata konkreetseid tehnilisi uuringuid, samuti raadiosageduste poliitika meetmete majandusliku või sotsiaalse mõju hindamist ja analüüsi. Abi võib hõlmata ka otsuse 676/2002/EÜ artikli 4 rakendamisega seotud küsimusi, mille puhul komisjon võib paluda
  BERTilt
  teavet Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (CEPT) komisjoni poolt antud volituste kasutamise tulemuste kohta.

| (20) | Elektroonilise side sektor on kõrgetasemelisema Euroopa teadmistepõhise majanduse poole liikumisel võtmetähtsusega ning
  tehnika ja turu areng on ▐ suurendanud elektrooniliste sideteenuste kasutamisvõimalusi väljaspool üksikute liikmesriikide geograafilisi piire, kuid on oht, et nende teenuste kasutamise erinevad õiguslikud ja reguleerivad tingimused, mis tulenevad liikmesriikide õigusaktidest, takistavad üha enam selliste piiriüleste teenuste osutamist. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Elektroonilise side sektor on kõrgetasemelisema Euroopa teadmistepõhise majanduse poole liikumisel võtmetähtsusega ning
  tehnika ja turu areng on ▐ suurendanud elektrooniliste sideteenuste kasutamisvõimalusi väljaspool üksikute liikmesriikide geograafilisi piire, kuid on oht, et nende teenuste kasutamise erinevad õiguslikud ja reguleerivad tingimused, mis tulenevad liikmesriikide õigusaktidest, takistavad üha enam selliste piiriüleste teenuste osutamist. ▐

| (21) | Komisjon on tunnistanud ülemaailmse telekommunikatsioonituru ülemaailmset ja piiriülest olemust, märkides, et see turg erineb üksnes riigi tasandil pakutavatest telekommunikatsiooniteenustest ning et kõigile ülemaailmsetele telekommunikatsiooniteenustele eeldatakse ühist turgu, mida tuleb eristada üksnes riigi tasandil pakutavatest telekommunikatsiooniteenustest. Ülemaailmsed telekommunikatsiooniteenused on erijuhtum, mille puhul võib osutuda vajalikuks loatingimuste ühtlustamine. On üldiselt tunnustatud, et need teenused, mis hõlmavad erinevates riikides ja sageli erinevatel mandritel asuvate rahvusvaheliste ettevõtete hallatavaid äriandmeid ja kõneteenuseid, on piiriülesed ja Euroopa piires üleeuroopalised. BERT peaks arendama reguleerimise suhtes välja ühise lähenemisviisi, et integreeritud, tõrgeteta töötavatest teenustest saaks kogu Euroopa majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon on tunnistanud ülemaailmse telekommunikatsioonituru ülemaailmset ja piiriülest olemust, märkides, et see turg erineb üksnes riigi tasandil pakutavatest telekommunikatsiooniteenustest ning et kõigile ülemaailmsetele telekommunikatsiooniteenustele eeldatakse ühist turgu, mida tuleb eristada üksnes riigi tasandil pakutavatest telekommunikatsiooniteenustest. Ülemaailmsed telekommunikatsiooniteenused on erijuhtum, mille puhul võib osutuda vajalikuks loatingimuste ühtlustamine. On üldiselt tunnustatud, et need teenused, mis hõlmavad erinevates riikides ja sageli erinevatel mandritel asuvate rahvusvaheliste ettevõtete hallatavaid äriandmeid ja kõneteenuseid, on piiriülesed ja Euroopa piires üleeuroopalised. BERT peaks arendama reguleerimise suhtes välja ühise lähenemisviisi, et integreeritud, tõrgeteta töötavatest teenustest saaks kogu Euroopa majanduslikku kasu.

| (22) | Kui ettevõtjate vahel tekivad piiriülesed vaidlused elektroonilise side reguleerivast raamistikust tulenevate õiguste või kohustuste üle, peaks
  BERTil
  olema võimalus uurida vaidluse tausta ja andma asjaomastele riikide reguleerivatele asutustele nõu meetmete kohta, mida neil oleks
  BERTi
  arvates kõige asjakohasem võtta vaidluse lahendamiseks vastavalt reguleeriva raamistiku sätetele. |
| --- | --- |

(22)

Kui ettevõtjate vahel tekivad piiriülesed vaidlused elektroonilise side reguleerivast raamistikust tulenevate õiguste või kohustuste üle, peaks
  BERTil
  olema võimalus uurida vaidluse tausta ja andma asjaomastele riikide reguleerivatele asutustele nõu meetmete kohta, mida neil oleks
  BERTi
  arvates kõige asjakohasem võtta vaidluse lahendamiseks vastavalt reguleeriva raamistiku sätetele.

| (23) | Investeeringud ja innovatsioon on elektroonilise side sektoris tihedalt seotud. BERT
  peaks kaasa aitama parima reguleerimispraktika arengule ning elektroonilise side sektorit reguleerivate eeskirjade järjepidevale kohaldamisele, hõlbustades teabevahetust riikide ametiasutuste vahel ja tehes asjakohase teabe avalikkusele hõlpsalt kättesaadavaks.
  BERTil
  peaks olema võimalus käsitleda majandus- ja tehnilisi küsimusi ning juurdepääs kõige ajakohasemale teabele, et vastata areneva infoühiskonna majanduslikele ja tehnilistele väljakutsetele ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Investeeringud ja innovatsioon on elektroonilise side sektoris tihedalt seotud. BERT
  peaks kaasa aitama parima reguleerimispraktika arengule ning elektroonilise side sektorit reguleerivate eeskirjade järjepidevale kohaldamisele, hõlbustades teabevahetust riikide ametiasutuste vahel ja tehes asjakohase teabe avalikkusele hõlpsalt kättesaadavaks.
  BERTil
  peaks olema võimalus käsitleda majandus- ja tehnilisi küsimusi ning juurdepääs kõige ajakohasemale teabele, et vastata areneva infoühiskonna majanduslikele ja tehnilistele väljakutsetele ▐.

▐

| (24) | ▐ Et parandada reguleeritud rändluskõnede tegemise ja vastuvõtmise jaehindade läbipaistvust ühenduses ning aidata rändlusklientidel teha otsuseid mobiiltelefoni kasutamise kohta välismaal, peaks
  BERT
  tagama, et huvitatud isikutele tehakse kättesaadavaks ajakohastatud teave Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ║ (13) kohaldamise kohta, ning avaldama igal aastal järelevalve tulemused. |
| --- | --- |

(24)

▐ Et parandada reguleeritud rändluskõnede tegemise ja vastuvõtmise jaehindade läbipaistvust ühenduses ning aidata rändlusklientidel teha otsuseid mobiiltelefoni kasutamise kohta välismaal, peaks
  BERT
  tagama, et huvitatud isikutele tehakse kättesaadavaks ajakohastatud teave Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ║ (13) kohaldamise kohta, ning avaldama igal aastal järelevalve tulemused.

| (25) | BERTil
  peaks olema ka võimalus tellida oma ülesannete täitmiseks vajalikke uuringuid, tagades samas, et tema sidemed komisjoni ja liikmesriikidega hoiavad ära töö dubleerimise.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

BERTil
  peaks olema ka võimalus tellida oma ülesannete täitmiseks vajalikke uuringuid, tagades samas, et tema sidemed komisjoni ja liikmesriikidega hoiavad ära töö dubleerimise.

▐

| (26) | BERTi
  struktuur peaks olema
  napp ja
  sobiv talle määratud ülesannete täitmiseks.
  See
  tuleks kohandada ühenduse elektroonilise side reguleerimise süsteemi konkreetsetele vajadustele. Eelkõige
  tuleks
  täielikult
  austada
  riikide reguleerivate asutuste konkreetset rolli ja sõltumatust
  nii riigi kui ka Euroopa tasandil
  . |
| --- | --- |

(26)

BERTi
  struktuur peaks olema
  napp ja
  sobiv talle määratud ülesannete täitmiseks.
  See
  tuleks kohandada ühenduse elektroonilise side reguleerimise süsteemi konkreetsetele vajadustele. Eelkõige
  tuleks
  täielikult
  austada
  riikide reguleerivate asutuste konkreetset rolli ja sõltumatust
  nii riigi kui ka Euroopa tasandil
  .

| (27) | BERTil
  peaksid olema vajalikud volitused
  oma ülesannete
  täitmiseks tõhusal ja eelkõige sõltumatul viisil. Kajastades olukorda riikide tasemel, peaks reguleerivate asutuste nõukogu tegutsema sõltumatult kõikidest muudest turuhuvidest ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult. |
| --- | --- |

(27)

BERTil
  peaksid olema vajalikud volitused
  oma ülesannete
  täitmiseks tõhusal ja eelkõige sõltumatul viisil. Kajastades olukorda riikide tasemel, peaks reguleerivate asutuste nõukogu tegutsema sõltumatult kõikidest muudest turuhuvidest ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult.

| (28) | BERTi
  sujuvaks toimimiseks on vaja, et
  tegevdirektor
  nimetataks ametisse tema pädevust, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning elektrooniliste sidevõrkude, -teenuste ja turgude alaseid asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades ning et ta täidaks oma tööülesandeid täiesti sõltumatult ja korraldaks
  BERTi-sisest
  tööd paindlikult.
  Tegevdirektor
  peaks tagama
  BERTi
  ülesannete tõhusa ja sõltumatu täitmise. |
| --- | --- |

(28)

BERTi
  sujuvaks toimimiseks on vaja, et
  tegevdirektor
  nimetataks ametisse tema pädevust, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning elektrooniliste sidevõrkude, -teenuste ja turgude alaseid asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades ning et ta täidaks oma tööülesandeid täiesti sõltumatult ja korraldaks
  BERTi-sisest
  tööd paindlikult.
  Tegevdirektor
  peaks tagama
  BERTi
  ülesannete tõhusa ja sõltumatu täitmise.

| (29) | Selleks et tagada
  BERTi
  ülesannete tulemuslik täitmine, tuleks ameti
  tegevdirektorile
  anda vajalikud volitused, et ta saaks vastu võtta kõik arvamused reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekul ja tagada
  BERTi
  tegevuse kooskõla asjakohaste üldpõhimõtetega.
  ▐ |
| --- | --- |

(29)

Selleks et tagada
  BERTi
  ülesannete tulemuslik täitmine, tuleks ameti
  tegevdirektorile
  anda vajalikud volitused, et ta saaks vastu võtta kõik arvamused reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekul ja tagada
  BERTi
  tegevuse kooskõla asjakohaste üldpõhimõtetega.

▐

| (30) | Lisaks sõltumatusest ja läbipaistvusest lähtuvatele tegevuspõhimõtetele peaks
  BERT
  olema ▐ avatud kontaktidele
  muu hulgas
  tööstusharu, tarbijate
  , ametiühingute, avaliku sektori asutuste, teaduskeskuste
  ja teiste huvitatud sidusrühmadega.
  Vajaduse korral
  peaks
  BERT komisjoni abistama parimate tavade levitamisel ja vahetamisel ettevõtjate seas
  ... |
| --- | --- |

(30)

Lisaks sõltumatusest ja läbipaistvusest lähtuvatele tegevuspõhimõtetele peaks
  BERT
  olema ▐ avatud kontaktidele
  muu hulgas
  tööstusharu, tarbijate
  , ametiühingute, avaliku sektori asutuste, teaduskeskuste
  ja teiste huvitatud sidusrühmadega.
  Vajaduse korral
  peaks
  BERT komisjoni abistama parimate tavade levitamisel ja vahetamisel ettevõtjate seas
  ...

| (31) | BERTi
  menetlustega tuleks seetõttu tagada, et
  tal
  on juurdepääs elektroonilise side sektori erialastele teadmistele ja kogemustele, eelkõige ▐ tehniliselt keerukates ja kiirelt muutuvates valdkondades ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(31)

BERTi
  menetlustega tuleks seetõttu tagada, et
  tal
  on juurdepääs elektroonilise side sektori erialastele teadmistele ja kogemustele, eelkõige ▐ tehniliselt keerukates ja kiirelt muutuvates valdkondades ▐.

▐

| (32) | BERTi
  täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks peaks
  tal
  olema autonoomne eelarve.
  Üks kolmandik BERTi vahenditest peaks tulema
  Euroopa Liidu üldeelarvest
  , ülejäänud kaks kolmandikku peaksid andma riikide reguleerivad asutused. Liikmesriigid peaksid tagama, et riikide reguleerivaid asutusi rahastatakse sel eesmärgil piisavalt ja tingimusteta. Nimetatud rahastamismeetod ei tohiks piirata BERTi sõltumatust nii liikmesriikidest kui ka komisjonist. |
| --- | --- |

(32)

BERTi
  täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks peaks
  tal
  olema autonoomne eelarve.
  Üks kolmandik BERTi vahenditest peaks tulema
  Euroopa Liidu üldeelarvest
  , ülejäänud kaks kolmandikku peaksid andma riikide reguleerivad asutused. Liikmesriigid peaksid tagama, et riikide reguleerivaid asutusi rahastatakse sel eesmärgil piisavalt ja tingimusteta. Nimetatud rahastamismeetod ei tohiks piirata BERTi sõltumatust nii liikmesriikidest kui ka komisjonist.

| (33) | BERT
  peaks vajaduse korral nõu pidama huvitatud isikutega ja andma neile võimaluse esitada meetmete eelnõude kohta mõistliku aja jooksul märkusi. |
| --- | --- |

(33)

BERT
  peaks vajaduse korral nõu pidama huvitatud isikutega ja andma neile võimaluse esitada meetmete eelnõude kohta mõistliku aja jooksul märkusi.

| (34) | Komisjonil peaks olema võimalus
  võtta vajalikke meetmeid juhul, kui ettevõtjad
  ei esita teavet, mida
  BERT
  vajab oma ülesannete tõhusaks täitmiseks. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid tagama sobiva raamistiku ettevõtjatele tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kehtestamiseks käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmata jätmise korral. |
| --- | --- |

(34)

Komisjonil peaks olema võimalus
  võtta vajalikke meetmeid juhul, kui ettevõtjad
  ei esita teavet, mida
  BERT
  vajab oma ülesannete tõhusaks täitmiseks. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid tagama sobiva raamistiku ettevõtjatele tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kehtestamiseks käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmata jätmise korral.

| (35) | Oma reguleerimisala, eesmärkide ja ülesannete raames
  peaksid riikide reguleerivad asutused tagama, et BERT järgib
  eelkõige järgima ühenduse institutsioonide suhtes kohaldatavaid sätteid seoses tundliku sisuga dokumentide käsitlemisega. Vajaduse korral tuleb tagada käesoleva määruse raames ühtne ja turvaline teabevahetus. |
| --- | --- |

(35)

Oma reguleerimisala, eesmärkide ja ülesannete raames
  peaksid riikide reguleerivad asutused tagama, et BERT järgib
  eelkõige järgima ühenduse institutsioonide suhtes kohaldatavaid sätteid seoses tundliku sisuga dokumentide käsitlemisega. Vajaduse korral tuleb tagada käesoleva määruse raames ühtne ja turvaline teabevahetus.

| (36) | Riikide reguleerivad asutused peaksid tagama, et BERT kohaldab
  asjaomaseid ühenduse õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, (14) ja üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (15). |
| --- | --- |

(36)

Riikide reguleerivad asutused peaksid tagama, et BERT kohaldab
  asjaomaseid ühenduse õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, (14) ja üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (15).

| (37) | Hiljemalt 1. jaanuariks 2014. aastal peaks toimuma läbivaatamine, et hinnata BERTi volituste pikendamise vajadust. Kui pikendamine on põhjendatud, tuleks läbi vaadata nii eelarve- ja menetluseeskirjad kui ka inimressursid, |
| --- | --- |

(37)

Hiljemalt 1. jaanuariks 2014. aastal peaks toimuma läbivaatamine, et hinnata BERTi volituste pikendamise vajadust. Kui pikendamine on põhjendatud, tuleks läbi vaadata nii eelarve- ja menetluseeskirjad kui ka inimressursid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA, MÕISTED JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Luuakse Euroopa
  telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT)
  , mille ülesanded on sätestatud käesolevas määruses.
  Komisjon konsulteerib BERTiga, täites talle raamdirektiivi ja eridirektiividega antud ülesandeid, nagu on sätestatud käesolevas määruses.

2.   
  BERT
  tegutseb raamdirektiivi ja eridirektiivide reguleerimisala piires ning kasutab riikide reguleerivate asutuste eriteadmisi. Ta aitab II ja III peatükis loetletud ülesannete täitmisega kaasa
  riikliku reguleerimise parandamisele elektroonilise side sektoris ning
  elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu paremale toimimisele, sealhulgas eelkõige
  elektroonilise side reguleeriva raamistiku tulemusliku ja järjekindla kohaldamise edendamisele ning
  kogu ühendust hõlmava elektroonilise side arengule ▐.

3.   
  BERT
  täidab oma ülesandeid ▐ koostöös riikide reguleerivate asutuste ja komisjoniga.

BERTi kasutatakse riikide reguleerivate asutuste teabevahetuse ja kooskõlastatud otsuste vastuvõtmise vahendina. Ta on riikide reguleerivate asutuste otsuste tegemise organisatsiooniline alus. Ta võtab vastu ühiseid seisukohti ja kommentaare. Peale selle annab ta komisjonile nõu ning abistab riikide reguleerivaid asutusi kõikides küsimustes, mis kuuluvad riikide reguleerivatele asutustele raamdirektiivi ja eridirektiividega määratud ülesannete hulka.

4.   Oma tegevuses ja eelkõige oma arvamuste koostamisel lähtub
  BERT
  samadest eesmärkidest, mis on direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikliga 8 antud riikide reguleerivatele asutustele.

5.
     
  Võetakse vastu otsus BERTile vajalike vahendite tagamiseks ameti loomiseks, mis sisaldab järgmisi sätteid:

| a) | sellega nähakse ette, et amet on osa ühenduse administratsioonist töötingimuste ja eelarvega seonduva vastutuse osas; |
| --- | --- |

a)

sellega nähakse ette, et amet on osa ühenduse administratsioonist töötingimuste ja eelarvega seonduva vastutuse osas;

| b) | BERTi ülesannete sõltumatu täitmise tagamiseks nähakse sellega ametile ette konkreetsed personalieeskirjad ning |
| --- | --- |

b)

BERTi ülesannete sõltumatu täitmise tagamiseks nähakse sellega ametile ette konkreetsed personalieeskirjad ning

| c) | selles sätestatakse eeskirjad BERTi esimese koosoleku ja esimese esimehe kohta. |
| --- | --- |

c)

selles sätestatakse eeskirjad BERTi esimese koosoleku ja esimese esimehe kohta.

Ameti asukoht on Brüsselis.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 2, direktiivi 2002/19/EÜ artiklis 2, direktiivi 2002/20/EÜ artiklis 2, direktiivi 2002/22/EÜ artiklis 2, direktiivi 2002/58/EÜ artiklis 2 ja otsuse nr 676/2002/EÜ ║ artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Artikkel 3

BERTi
  ülesanded

BERT
  teeb käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel järgmist:

| a) | esitab
  Euroopa Parlamendi või
  komisjoni taotlusel või omal algatusel arvamusi ja abistab
  Euroopa Parlamenti ning
  komisjoni, pakkudes
  neile
  kõikides elektroonilise sidega seotud küsimustes täiendavat tehnilist tuge; |
| --- | --- |

a)

esitab
  Euroopa Parlamendi või
  komisjoni taotlusel või omal algatusel arvamusi ja abistab
  Euroopa Parlamenti ning
  komisjoni, pakkudes
  neile
  kõikides elektroonilise sidega seotud küsimustes täiendavat tehnilist tuge;

| b) | töötab välja ühised seisukohad, suunised ja head tavad regulatiivsete abinõude kehtestamiseks liikmesriigi tasandil ning jälgib nende rakendamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

b)

töötab välja ühised seisukohad, suunised ja head tavad regulatiivsete abinõude kehtestamiseks liikmesriigi tasandil ning jälgib nende rakendamist liikmesriikides;

| c) | abistab ühendust, liikmesriike ja riikide reguleerivaid asutusi suhetes, aruteludes ja suhtluses kolmandate isikutega; |
| --- | --- |

c)

abistab ühendust, liikmesriike ja riikide reguleerivaid asutusi suhetes, aruteludes ja suhtluses kolmandate isikutega;

| d) | annab reguleerimisküsimustes nõu turuosalistele

  (k.a tarbijad ja tarbijaorganisatsioonid)
  ja riikide reguleerivatele asutustele; |
| --- | --- |

d)

annab reguleerimisküsimustes nõu turuosalistele

  (k.a tarbijad ja tarbijaorganisatsioonid)
  ja riikide reguleerivatele asutustele;

| e) | vahetab, levitab ja kogub teavet ning teeb uuringuid tema tegevusega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

e)

vahetab, levitab ja kogub teavet ning teeb uuringuid tema tegevusega seotud valdkondades;

| f) | vahetab kogemusi ja edendab innovatsiooni elektroonilise side valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

vahetab kogemusi ja edendab innovatsiooni elektroonilise side valdkonnas;

| g) | annab riikide reguleerivatele asutustele
  nõu
  piiriülestes vaidlustes ja
  vajaduse korral
  e-juurdepääsetavuse küsimustes; |
| --- | --- |

g)

annab riikide reguleerivatele asutustele
  nõu
  piiriülestes vaidlustes ja
  vajaduse korral
  e-juurdepääsetavuse küsimustes;

| h) | kujundab ühiseid seisukohti üleeuroopalistes küsimustes, nagu ülemaailmsed telekommunikatsiooniteenused, et suurendada regulatiivset kooskõla ning edendada üleeuroopalist turgu ja üleeuroopalisi eeskirju. |
| --- | --- |

h)

kujundab ühiseid seisukohti üleeuroopalistes küsimustes, nagu ülemaailmsed telekommunikatsiooniteenused, et suurendada regulatiivset kooskõla ning edendada üleeuroopalist turgu ja üleeuroopalisi eeskirju.

II PEATÜKK

BERTi
  ÜLESANDED, MIS ON SEOTUD SISETURU TUGEVDAMISEGA

Artikkel 4

BERTi
  roll reguleeriva raamistiku kohaldamisel

1.   
  BERT
  esitab komisjoni taotlusel arvamusi kõikides elektroonilise sidega seotud küsimustes
  , nagu on sätestatud käesolevas määruses. BERT võib nendes küsimustes ka omal algatusel komisjonile või riikide reguleerivatele asutustele arvamusi esitada.

2.   
  Et edendada
  raamdirektiivi ja eridirektiivide sätete ühtset kohaldamist,
  palub komisjon BERTi abi ka
  selliste soovituste või otsuste ettevalmistamisel, mille komisjon peab vastu võtma kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikliga 19.
  Euroopa Parlament võib samuti BERTilt sellist abi paluda, kui seda on vaja mõne BERTi tegevusvaldkonda kuuluva päringu või õigusakti puhul.

3.   Lõikes 1 osutatud küsimused
  on järgmised
  :

| a) | riikide reguleerivate asutuste meetmete eelnõud, mis on seotud turu määratlemisega, märkimisväärse turujõuga ettevõtjate määramisega ning abinõude kehtestamisega vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 7;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

riikide reguleerivate asutuste meetmete eelnõud, mis on seotud turu määratlemisega, märkimisväärse turujõuga ettevõtjate määramisega ning abinõude kehtestamisega vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 7;

▐

| b) | riikidevaheliste turgude kindlaksmääramine vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 15; |
| --- | --- |

b)

riikidevaheliste turgude kindlaksmääramine vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 15;

| c) | standardimisküsimused vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 17; |
| --- | --- |

c)

standardimisküsimused vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 17;

| d) | konkreetsete siseriiklike turgude
  ja vajaduse korral ka piirkondlike turgude
  analüüsid vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16; |
| --- | --- |

d)

konkreetsete siseriiklike turgude
  ja vajaduse korral ka piirkondlike turgude
  analüüsid vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16;

| e) | läbipaistvus ja lõppkasutajatele teabe avaldamine vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 21; |
| --- | --- |

e)

läbipaistvus ja lõppkasutajatele teabe avaldamine vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 21;

| f) | teenuse kvaliteet vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 22; |
| --- | --- |

f)

teenuse kvaliteet vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 22;

| g) | hädaabinumbri 112 tõhus rakendamine vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 26;
  ▐ |
| --- | --- |

g)

hädaabinumbri 112 tõhus rakendamine vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 26;

▐

| h) | numbriliikuvus vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 30; |
| --- | --- |

h)

numbriliikuvus vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 30;

| i) | puuetega lõppkasutajate juurdepääsu parandamine elektroonilistele sideteenustele ja -seadmetele vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 33; |
| --- | --- |

i)

puuetega lõppkasutajate juurdepääsu parandamine elektroonilistele sideteenustele ja -seadmetele vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 33;

| j) | meetmed, mida riikide reguleerivad asutused võtavad kooskõlas direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikliga 5 ning artikli 8 lõikega 3; |
| --- | --- |

j)

meetmed, mida riikide reguleerivad asutused võtavad kooskõlas direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikliga 5 ning artikli 8 lõikega 3;

| k) | läbipaistvusmeetmed, mis on seotud eraldatud juurdepääsuga kliendiliinile vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklile 9; |
| --- | --- |

k)

läbipaistvusmeetmed, mis on seotud eraldatud juurdepääsuga kliendiliinile vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklile 9;

| l) | digitaaltelevisiooni- ja raadioteenustele juurdepääsu tingimused vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklile 6 ning interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 18; |
| --- | --- |

l)

digitaaltelevisiooni- ja raadioteenustele juurdepääsu tingimused vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklile 6 ning interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 18;

| m) | küsimused, mille eest BERT vastutab ning mis on määratud kindlaks raamdirektiivis ja eridirektiivides, kui need mõjutavad spektri haldamist või on sellest mõjutatud
  ; |
| --- | --- |

m)

küsimused, mille eest BERT vastutab ning mis on määratud kindlaks raamdirektiivis ja eridirektiivides, kui need mõjutavad spektri haldamist või on sellest mõjutatud
  ;

| n) | meetmed, mille abil tagatakse ülemaailmsete telekommunikatsiooniteenuste pakkujate jaoks ühiste üleeuroopaliste eeskirjade ja nõuete väljatöötamine. |
| --- | --- |

n)

meetmed, mille abil tagatakse ülemaailmsete telekommunikatsiooniteenuste pakkujate jaoks ühiste üleeuroopaliste eeskirjade ja nõuete väljatöötamine.

4.   Lisaks
  võib komisjon taotleda, et BERT täidaks

  artiklites 5–18 sätestatud eriülesandeid.

5.
     
  Komisjon ja riikide reguleerivad asutused võtavad BERTi arvamust nii palju kui võimalik arvesse. Kui BERT pakub alternatiivseid lahendusi, pidades silmas erinevaid turutingimusi ja ajalooliselt kujunenud erinevusi riikide reguleerivate lähenemisviiside osas, kaaluvad riikide reguleerivad asutused, milline lahendus nende reguleeriva lähenemisviisiga kõige paremini sobib. Riikide reguleerivad asutused ja komisjon avalikustavad, mil viisil on BERTi arvamusega arvestatud.

Artikkel 5

BERTiga
  konsulteerimine riigisiseste turgude määratlemise ja analüüsimisega ning abinõudega seotud küsimustes

1.   Komisjon teavitab
  BERTi
  , kui ta kavandab meedet vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 7 lõigetele 4 ja 8.

2.   
  BERT
  esitab komisjonile arvamuse asjaomase meetme eelnõu kohta nelja nädala jooksul pärast teavitamist. Arvamus sisaldab üksikasjalikku ja objektiivset analüüsi selle kohta, kas meetme eelnõu kujutab endast tõket ühtse turu jaoks, ning selle kokkusobivuse kohta ühenduse õigusega, eelkõige direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 osutatud eesmärkidega. Vajaduse korral
  palub komisjon BERTil juhtida
  tähelepanu muudatustele, mis tuleb meetme eelnõus teha nende eesmärkide kõige tõhusamaks saavutamiseks.

3.   
  BERT
  annab komisjonile taotluse korral igasugust olemasolevat teavet, mida on vaja lõikes 2 osutatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 6

Liikmesriikide turgude läbivaatamine
  BERTi
  poolt

1.   Kui
  BERT
  saab komisjonilt vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 lõikele 7 taotluse analüüsida mõne liikmesriigi konkreetset asjaomast turgu, esitab ta komisjonile selle kohta arvamuse ning vajaliku teabe, sealhulgas avaliku arutelu ja turuanalüüsi tulemused. Kui
  BERT
  leiab, et konkurents kõnealusel turul ei ole tõhus, lisab ta oma arvamusele pärast avalikku arutelu meetme eelnõu, määratledes ettevõtja(d), kes tuleb tema arvates sellel turul nimetada märkimisväärse turujõuga ettevõtjateks, ning kehtestatavad kohustused.

2.   
  BERT
  võib enne oma arvamuse esitamist komisjonile nõu pidada asjaomase riigi konkurentsiasutustega.

3.   
  BERT
  annab komisjonile taotluse korral igasugust olemasolevat teavet, mida on vaja lõikes 1 osutatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 7

Riikidevaheliste turgude määratlemine ja analüüs

1.   
  BERT
  esitab komisjonile taotluse korral arvamuse riikidevaheliste turgude asjakohase määratlemise kohta.

2.   Kui komisjon on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 15 lõikele 4 määranud kindlaks riikidevahelise turu,
  võib BERT taotluse korral abistada asjaomaseid
  riikide
  reguleerivaid asutusi ühise turuanalüüsi korraldamisel
  vastavalt nimetatud direktiivi artikli 16 lõikele 5 ▐.

▐

3.   
  BERT
  annab komisjonile taotluse korral igasugust olemasolevat teavet, mida on vaja lõigetes 1–2 osutatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 8

Numbrite ühtlustamine ja liikuvus

▐

1.   
  Komisjoni taotlusel
  teeb
  BERT
  riikide reguleerivate asutustega koostööd küsimustes, mis on seotud ühenduse numeratsiooniressursside väärkasutamisega või nendega seotud pettustega, eelkõige piiriüleste teenuste puhul. Ta võib esitada arvamuse meetme kohta, mille võib ühenduse või riigi tasandil võtta pettuse ja väärkasutamise ning muude tarbijatele numeratsiooniga seoses muret tekitavates küsimustes.

2.   
  BERT
  esitab komisjonile taotluse korral arvamuse numbrite liikuvust või abonentide tunnusandmeid käsitlevate kohustuste ulatuse ja tehniliste parameetrite ning sellega seotud võrkudevahelise teabevahetuse kohta ja selliste kohustuste ühenduse tasandile laiendamise asjakohasuse kohta.

Artikkel 9

Euroopa hädaabinumbri 112 rakendamine

▐

1.   
  BERT
  esitab komisjonile taotluse korral vastavalt direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklile 26 arvamuse Euroopa hädaabinumbri 112 rakendamisega seotud tehniliste küsimuste kohta.

2.   Enne arvamuse esitamist vastavalt lõikele 1 peab
  BERT
  nõu riikide pädevate asutustega ja korraldab kooskõlas artikliga 31 avaliku arutelu.

Artikkel 10

Nõustamine raadiosageduste küsimustes seoses elektroonilise sidega

1.   
  BERT
  annab taotluse korral
  vastavalt vajadusele nõu
  komisjonile
  , raadiospektripoliitika töörühmale või raadiospektrikomiteele BERTi tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes, mis mõjutavad
  raadiosageduste
  kasutamist
  ühenduse elektroonilises sides
  või on sellest mõjutatud. Vajaduse korral teeb ta tihedat koostööd raadiospektripoliitika töörühma ja raadiospektrikomiteega.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevust võib korraldada otsuse nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus) rakendamisega seotud küsimustes ning see ei piira nimetatud otsuse artikliga 4 ette nähtud ülesandejaotust.

3.   
  Komisjon võib taotleda, et BERT annaks nõu raadiospektripoliitika töörühmale või raadiospektrikomiteele seoses raadiospektrikomitee nõuannetega
  komisjonile nõu otsuse nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus) artikli 6 lõikes 3 osutatud ühiste poliitika eesmärkide püstitamise kohta, kui need on seotud elektroonilise side sektoriga.

4.   
  BERT aitab vajaduse korral komisjonil, raadiospektripoliitika töörühmal, raadiospektrikomiteel või muudel asjaomastel asutustel koostada avaldatavaid aruandeid
  raadiosageduste kasutamise prognoositava arengu kohta elektroonilise side sektoris ja poliitika kohta, määratledes potentsiaalsed vajadused ja ülesanded.

Artikkel 11

Üldlubade ja kasutusõigustega seotud tingimuste ja valikukorra ühtlustamine

1.   
  Komisjon võib taotleda, et BERT esitaks
  komisjonile
  , raadiospektripoliitika töörühmale või raadiospektrikomiteele
  arvamuse direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikliga 6a ette nähtud rakendusmeetmete ulatuse ja sisu kohta. Selleks võib
  BERT
  eelkõige hinnata, millist kasu võib elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühtne turg saada rakendusmeetmetest, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artiklile 6a, ning määrata kindlaks potentsiaalselt kogu ühendust hõlmavad teenused, millele kõnealused meetmed võivad tulla kasuks.

▐

2.   Komisjoni
  , raadiospektripoliitika töörühma, raadiospektrikomitee või mõne muu asjaomase asutuse
  taotlusel selgitab või täiendab
  BERT
  iga lõike 1 alusel esitatud arvamust taotluses määratud aja jooksul.

▐

Artikkel 12

Ühise valikukorra raames antud raadiosageduste ja numbrite kasutusõiguste tühistamine

Komisjon võib taotleda, et BERT esitaks
  komisjonile
  , raadiospektripoliitika töörühmale või raadiospektrikomiteele
  taotluse korral arvamuse direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artiklis 6b sätestatud ühise valikukorra raames antud õiguste tühistamise kohta.

Arvamuses tuleb analüüsida seda, kas kõnealuste õigustega seotud tingimusi on tõsiselt ja korduvalt rikutud.

▐

Artikkel 13

Omaalgatus

BERT
  võib omal algatusel esitada
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile arvamuse
  eriti
  artikli 4 lõikes 2, artikli 7 lõikes 1, artikli 8 lõikes 2, artikli 10 lõikes 1 ning artiklites 12, 14, 21 ja 22 osutatud küsimustes
  või muudes küsimustes, mida ta oluliseks peab
  .

III PEATÜKK

BERTi
  TÄIENDAVAD ÜLESANDED ▐

Artikkel 14

Piiriülesed vaidlused

1.   Kui
  BERT
  saab direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 21 alusel riigi reguleerivalt asutuselt taotluse soovituseks mõne vaidlusküsimuse lahendamise kohta, teatab ta sellest kõikidele vaidluspooltele ning asjaomastele riikide reguleerivatele asutustele.

2.   
  BERT
  uurib vaidluse põhjusi ning palub selle pooltelt ja asjaomastelt riikide reguleerivatelt asutustelt asjakohast teavet.

3.   
  BERT
  esitab oma soovituse kolme kuu jooksul pärast taotluse saamist, välja arvatud erandlike asjaolude korral. Soovituses määratletakse meetmed, mille puhul
  BERT
  leiab, et asjaomasel riigi reguleerival asutusel on asjakohane neid vastavalt raamdirektiivi ja/või eridirektiivide sätetele võtta.

4.   
  BERT
  võib soovituse andmisest keelduda, kui ta leiab, et direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 kohaselt on vaidlust õigeaegselt võimalik paremini lahendada muude mehhanismidega. Sellisel juhul teatab ta sellest viivitamata vaidluspooltele ja asjaomastele riikide reguleerivatele asutustele.

Kui vaidlust ei ole nelja kuu jooksul lahendatud või kui vaidluspooled ei ole kasutanud muid mehhanisme, toimib amet riigi reguleeriva asutuse taotlusel vastavalt lõigetele 2 ja 3.

Artikkel 15

Teabe kogumine, vahetamine ja levitamine

1.   
  BERT
  edendab kooskõlas ühenduse elektroonilise side poliitikaga nii liikmesriikide omavahelist kui ka liikmesriikide, riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist teabevahetust seoses reguleerimistegevuse olukorra ja arenguga elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ▐ valdkonnas.
  Pidades silmas erinevaid turutingimusi ja ajalooliselt kujunenud erinevusi riikide reguleerivate lähenemisviiside osas, võib BERT ühtse reguleeriva raamistiku raames töötada välja alternatiivseid lahendusi.

2.   
  BERT
  soodustab teabevahetust ning edendab häid reguleerimistavasid ja tehnika arengut ühenduses eelkõige järgmisega:

| a) | kogudes, töödeldes ja avaldades teavet elektrooniliste sideteenuste tehniliste omaduste, kvaliteedi ja hindade ning ühenduse elektroonilise side turgude kohta, |
| --- | --- |

a)

kogudes, töödeldes ja avaldades teavet elektrooniliste sideteenuste tehniliste omaduste, kvaliteedi ja hindade ning ühenduse elektroonilise side turgude kohta,

| b) | tellides või korraldades uurimusi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ning nende reguleerimise ▐ kohta ning |
| --- | --- |

b)

tellides või korraldades uurimusi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ning nende reguleerimise ▐ kohta ning

| c) | korraldades või edendades
  riikide reguleerivate asutuste
  koolitamist ▐ küsimustes
  , mis kuuluvad BERTi tegevusvaldkonda, nagu on sätestatud raamdirektiivis ja eridirektiivides
  . |
| --- | --- |

c)

korraldades või edendades
  riikide reguleerivate asutuste
  koolitamist ▐ küsimustes
  , mis kuuluvad BERTi tegevusvaldkonda, nagu on sätestatud raamdirektiivis ja eridirektiivides
  .

3.   
  BERT
  teeb selle teabe avalikkusele hõlpsasti kättesaadavaks.
  Konfidentsiaalsust järgitakse nõuetekohaselt.

▐

Artikkel 16

Elektroonilise side sektori jälgimine ja aruandlus

1.   
  Komisjon võib taotleda, et BERT jälgiks
  elektroonilise side turu arengut ning eelkõige enim kasutatud toodete ja teenuste jaehindu.

2.   
  BERT
  avaldab elektroonilise side sektori arengut, sealhulgas tarbijate küsimusi käsitleva aastaaruande, milles ta määratleb elektroonilise side siseturu väljakujundamist takistavad allesjäänud tõkked. Aruandes tuleb samuti esitada ülevaade ja analüüs, mis käsitleb liikmesriikide poolt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 4 lõike 3 alusel antud teavet vaidluste lahendamise riiklike menetluste kohta, ning teave selle kohta, kui palju kasutatakse liikmesriikides direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklis 34 osutatud kohtuväliseid menetlusi.
  Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile, kes võib esitada selle kohta arvamuse.

3.   
  Komisjon
  võib
  taotleda, et BERT esitaks
  koos aastaaruande avaldamisega ▐ komisjonile arvamuse meetmete kohta, mida võiks võtta lõikes 1 osutatud küsimuste läbivaatamisel tuvastatud probleemide lahendamiseks.
  See arvamus esitatakse Euroopa Parlamendile.

4.   
  Komisjon võib taotleda, et BERT avaldaks
  korrapäraselt aruande direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 18 osutatud interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime kohta.

Artikkel 17

Elektrooniliste sideteenuste juurdepääsetavus

1.   
  BERT
  nõustab komisjoni ja
  riikide reguleerivaid asutusi komisjoni
  taotlusel elektrooniliste sideteenuste ja lõppseadmete koostalitlusvõime, juurdepääsetavuse ja kasutatavuse parandamise ning eelkõige piiriülese koostalitlusvõime küsimustes
  , käsitledes
  puuetega ja vanemate lõppkasutajate erivajadusi.

▐

Artikkel 18

Täiendavad ülesanded

BERT
  võib komisjoni taotlusel täita täiendavaid eriülesandeid,
  kui kõik tema liikmed on sellega nõus
  .

IV PEATÜKK

BERTi
  STRUKTUUR

Artikkel 19

BERTi
  koosseis

BERTi
  koosseisu kuuluvad:

| a) | ▐ reguleerivate asutuste nõukogu;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

▐ reguleerivate asutuste nõukogu;

▐

| b) | tegevdirektor
  .
  ▐ |
| --- | --- |

b)

tegevdirektor
  .

▐

Artikkel 20

Reguleerivate asutuste nõukogu

1.   
  Reguleerivate asutuste nõukogusse
  kuulub
  igast liikmesriigist üks liige, kes on sõltumatu reguleeriva asutuse juht või selle määratud kõrgetasemeline esindaja ning vastutab reguleeriva raamistiku igapäevase kohaldamise eest selles liikmesriigis. Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab ühe asendusliikme. Komisjon osaleb reguleerivate asutuste nõukogu eelneval nõusolekul vaatlejana
  .

2.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  määrab oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab automaatselt esimeest, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks ja pool aastat
  vastavalt töökorras sätestatud valimiskorrale
  .

3.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  koosoleku kutsub kokku esimees
  ning need toimuvad korraliselt
  vähemalt
  neli
  korda aastas.
  Reguleerivate asutuste nõukogu võib erakorraliselt
  kokku
  tulla
  ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel.
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  võib koosolekule kutsuda vaatlejana isikuid, kelle seisukoht võib olla asjakohane.
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi. ▐

4.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest
  , kui käesoleva määruse, raamdirektiivi või eridirektiividega ei ole sätestatud teisiti. Kõnealustest otsustest teavitatakse komisjoni.

Reguleerivate asutuste nõukogu kiidab BERTi töökorra heaks kahekolmandikulise häälteenamusega. Töökord tagab, et täielikud päevakorrad ja ettepanekute eelnõud esitatakse reguleerivate asutuste nõukogu liikmetele alati enne iga koosolekut, et neil oleks võimalik esitada enne hääletust muudatusettepanekuid.

5.   Igal liikmel on üks hääl. Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige saab teist esindada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid.

6.
     
  Talle käesoleva määrusega antud ülesandeid täites tegutseb reguleerivate asutuste nõukogu sõltumatult ning ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki liikmesriigilt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult.

7.
     
  Sekretariaaditeenuseid osutab reguleerivate asutuste nõukogule BERT.

Artikkel 21

Reguleerivate asutuste nõukogu ülesanded

1.   ▐ Reguleerivate asutuste
  nõukogu nimetab
  ametisse
  tegevdirektori

  vastavalt

  lõikele 7. Reguleerivate asutuste nõukogu langetab kõik otsused, mis puudutavad BERTi käesoleva määruse artiklis 3 loetletud ülesannete täitmist.

▐

2.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  võtab pärast komisjoniga nõupidamist ja
  vastavalt artikli 23 lõikele 3
  ja
  kooskõlas artikli 25 alusel koostatud eelarveprojektiga
  iga aasta 30. septembriks vastu
  BERTi
  järgmise aasta tööprogrammi ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. ▐

▐

3.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  teostab distsiplinaarjärelevalvet
  tegevdirektori
  suhtes.

▐

4.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  võtab
  BERTi nimel
  vastavalt artiklile 36 vastu erisätted, mis on vajalikud, et rakendada
  BERTi
  dokumentidele juurdepääsu õigust.

5.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  võtab vastu iga-aastase aruande
  BERTi
  tegevuse kohta ning edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale.
  Euroopa Parlament võib taotleda, et
  reguleerivate asutuste nõukogu
  esimees või tegevdirektor pöörduks BERTi tegevusega seotud asjakohaste teemade käsitlemiseks tema poole
  .

▐

6.
     
  Reguleerivate asutuste nõukogu annab tegevdirektorile suuniseid tegevdirektori ülesannete täitmiseks.

7.
     
  Reguleerivate asutuste nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori. Reguleerivate asutuste nõukogu teeb selle otsuse oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Tegevdirektori kandidaat sellise otsuse ettevalmistamisel või hääletamisel ei osale.

8.
     
  Reguleerivate asutuste nõukogu kiidab heaks aastaaruande eraldi nõuandva tegevuse osa, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõikes 5 ja artikli 23 lõikes 7
  .

▐

Artikkel 22

Tegevdirektor

1.   
  BERTi
  juhib
  tegevdirektor
  , kes ▐ oma kohustuste täitmisel
  annab aru
  reguleerivate asutuste
  nõukogule ja tegutseb tema juhiste kohaselt. Kui need juhised välja arvata,
  ei küsi
  tegevdirektor
  juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega võta selliseid juhiseid vastu.

2.   
  Tegevdirektori
  nimetab
  ametisse
  reguleerivate asutuste
  nõukogu
  , pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonnas ▐. Enne ametisse määramist
  võivad Euroopa Parlament ja komisjon esitada reguleerivate asutuste nõukogu
  valitud kandidaadi
  sobivuse kohta mittesiduva arvamuse. Selleks kutsutakse kandidaat
  esinema Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele.

3.   
  Tegevdirektori
  ametiaeg on viis aastat. ▐

4.   ▐ Reguleerivate asutuste
  nõukogu võib
  arvestades hindamisaruannet ja üksnes juhul, kui see on põhjendatav
  BERTi
  ülesannete ja vajadustega, pikendada ühe korra
  tegevdirektori
  ametiaega, kuid mitte rohkem kui kolmeks aastaks.

Reguleerivate asutuste
  nõukogu teatab
  tegevdirektori
  ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse
  tegevdirektor
  kutsuda esinema Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele.

Kui
  tegevdirektori
  ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni uue
  tegevdirektori
  ametisse nimetamiseni.

5.   
  Tegevdirektori
  võib ametist vabastada üksnes
  reguleerivate asutuste nõukogu
  otsusega,
  võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust.
  Reguleerivate asutuste
  nõukogu
  peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.

6.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  taotleda, et tegevdirektor esitaks
  oma ülesannete täitmise
  aruande. Kui see peaks vajalik olema, võib Euroopa Parlamendi vastutav komisjon paluda tegevdirektoril vastata parlamendiliikmete esitatud küsimustele.

Artikkel 23

Tegevdirektori
  ülesanded

1.   
  Tegevdirektor
  esindab
  BERTi
  ning vastutab selle juhtimise eest.

2.   
  Tegevdirektor
  valmistab ette
  reguleerivate asutuste nõukogu päevakorra.
  Ta osaleb
  reguleerivate asutuste nõukogu
  töös hääleõiguseta.

▐

3.   
  Tegevdirektor
  koostab igal aastal
  BERTi
  järgmise aasta tööprogrammi projekti ja esitab selle enne sama aasta 30. juunit reguleerivate asutuste nõukogule.
  Reguleerivate asutuste nõukogu võtab
  tööprogrammi
  vastu vastavalt artikli 21 lõikele 2
  .

▐

4.   
  Tegevdirektor
  vastutab
  BERTi
  iga-aastase tööprogrammi elluviimise
  kontrollimise
  eest vastavalt reguleerivate asutuste nõukogu ▐ suunistele ▐.

5.   
  Tegevdirektor
  võtab kõik vajalikud meetmed, võttes eelkõige vastu sise-eeskirjad ja avaldades teatiseid, et tagada
  BERTi
  toimimine käesoleva määruse sätete kohaselt.

6.   
  Tegevdirektor
  koostab artikli 25 kohaselt
  BERTi
  tulude ja kulude eelarvestuse ning vastutab artikli 26 kohaselt
  BERTi
  eelarve täitmise eest.

7.   
  Tegevdirektor
  koostab igal aastal
  BERTi
  tegevust käsitleva aastaaruande projekti, mis sisaldab
  BERTi nõuandvat tegevust
  käsitlevat osa ning finants- ja haldusküsimusi käsitlevat osa.

8.   
  BERTi
  töötajate suhtes
  võib reguleerivate asutuste nõukogu delegeerida tegevdirektorile

  artikli 38 lõikes 3 sätestatud
  õiguste teostamise
  .

▐

V PEATÜKK

FINANTSNÕUDED

Artikkel 24

BERTi
  eelarve

1.   
  BERTi
  tuludeks
  ja vahenditeks
  on
  eelkõige
  :

| a) | ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis), nagu on sätestanud eelarvepädevad institutsioonid ja vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe

   (16)

  punktile 47; |
| --- | --- |

a)

ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis), nagu on sätestanud eelarvepädevad institutsioonid ja vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe

   (16)

  punktile 47;

| b) | iga riigi reguleeriva asutuse rahaline osamakse. Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivatel asutustel on piisavad rahalised vahendid, mis on vajalikud BERTi töös osalemiseks; |
| --- | --- |

b)

iga riigi reguleeriva asutuse rahaline osamakse. Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivatel asutustel on piisavad rahalised vahendid, mis on vajalikud BERTi töös osalemiseks;

| c) | poole erialasest personalist moodustavad riikide asutuste lähetatud eksperdid; |
| --- | --- |

c)

poole erialasest personalist moodustavad riikide asutuste lähetatud eksperdid;

| d) | reguleerivate asutuste nõukogu lepib hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist kokku punktis b sätestatud iga liikmesriigi rahalise osamakse suuruses; |
| --- | --- |

d)

reguleerivate asutuste nõukogu lepib hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist kokku punktis b sätestatud iga liikmesriigi rahalise osamakse suuruses;

| e) | eelarvestruktuuri asjakohasus ja liikmesriikide kohustuste täitmine vaadatakse läbi 1. jaanuariks 2014. aastal
  . |
| --- | --- |

e)

eelarvestruktuuri asjakohasus ja liikmesriikide kohustuste täitmine vaadatakse läbi 1. jaanuariks 2014. aastal
  .

2.   
  BERTi
  kuludeks on personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud.

3.   Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

4.   Kõik ▐ tulud ja kulud tuleb igaks kalendriaastaga kattuvaks eelarveaastaks kalkuleerida ja eelarvesse kanda.

5.
     
  BERTi organisatsiooniline ja finantsstruktuur vaadatakse läbi hiljemalt 1. jaanuariks 2014. aastal.

Artikkel 25

Eelarve koostamine

1.   
  Tegevdirektor
  koostab igal aastal hiljemalt 15. veebruariks esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab tegevuskulusid ja eeloleva rahandusaasta tööprogrammi, ning edastab projekti
  reguleerivate asutuste nõukogule
  koos esialgse ametikohtade loeteluga. Igal aastal esitab
  reguleerivate asutuste nõukogu tegevdirektori
  koostatud projekti alusel
  BERTi
  järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab
  reguleerivate asutuste nõukogu
  komisjonile hiljemalt 31. märtsiks. ▐

2.   Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad asutused”) koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

3.   Komisjon sisestab kõnealusest kalkulatsioonist lähtudes ja asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti prognoosi, mida ta peab ametikohtade loetelu projekti ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks.

4.   Eelarvepädevad asutused võtavad vastu
  BERTi
  ametikohtade loetelu.

5.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  koostab
  BERTi
  eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavaid kohandusi.

6.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  teatab viivitamata eelarvepädevatele asutustele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõiki kinnisvaraga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või ost.
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  teatab nendest komisjonile. Kui üks või teine eelarvepädev asutus kavatseb esitada arvamuse, teavitab ta kahe nädala jooksul pärast hoonestusprojekti kohta teate saamist
  BERTi
  sellise arvamuse avaldamise kavatsusest. Kui vastust ei tule, võib
  BERT
  jätkata kavandatud tegevust.

Artikkel 26

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab
  tegevdirektor
  , kes täidab ka
  BERTi
  eelarvet.

2.
     
  Tegevdirektor koostab BERTi iga-aastase tegevusaruande koos kinnitava avaldusega. Need dokumendid avalikustatakse.

3.   
  BERTi
  peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist.
  BERTi
  peaarvepidaja saadab hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib seejärel institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 128.

4.   Komisjoni peaarvepidaja saadab kontrollikojale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 31. märtsil
  BERTi
  esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Kui
  tegevdirektor
  on saanud kätte kontrollikoja märkused
  BERTi
  esialgse raamatupidamisaruande kohta vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 129, koostab ta omal vastutusel
  BERTi
  lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle arvamuse saamiseks
  reguleerivate asutuste nõukogule
  .

6.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  esitab arvamuse
  BERTi
  lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

7.   Hiljemalt eelarveaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab
  tegevdirektor
  kõnealuse lõpliku raamatupidamisaruande koos
  reguleerivate asutuste nõukogu
  arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

8.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

9.   
  Tegevdirektor
  saadab kontrollikojale vastuse selle märkuste kohta hiljemalt 15. oktoobriks. Ta edastab vastuse ka
  reguleerivate asutuste nõukogule
  , Euroopa Parlamendile ja komisjonile.

10.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab
  tegevdirektor
  viimasele kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

11.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse
  tegevdirektori
  tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15. maid aastal n + 2.

Artikkel 27

Sisekontrollisüsteemid

Komisjoni siseaudiitor vastutab BERTi sisekontrollisüsteemide auditeerimise eest.

Artikkel 28

Finantseeskirjad

Reguleerivate asutuste nõukogu
  võtab pärast komisjoniga toimunud nõupidamist vastu
  BERTi
  suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad kõrvale kalduda komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185
   (17), kui see on vajalik seoses
  BERTi
  tegevusvajadustega ja üksnes juhul, kui komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.

Artikkel 29

Pettusevastased meetmed

1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse
  BERTi
  suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (18).

2.   
  BERT
  ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (19) ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted, mida kohaldatakse
  BERTi
  kõigi töötajate suhtes.

3.   Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel teha
  BERTi
  rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate juures kohapealseid kontrolle.

VI PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 30

Teabe andmine
  BERTile

1.   Elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvad ettevõtjad annavad
  BERTile
  selle nõudmisel igasugust selle käesolevas määruses ette nähtud ülesannete täitmiseks vajalikku teavet, kaasa arvatud finantsteave. Ettevõtjad esitavad sellise teabe taotluse korral viivitamata ning
  BERTi
  nõutava ajakava ja täpsusastme kohaselt.
  Komisjon võib nõuda, et BERT põhjendaks
  oma teabenõudeid.

2.   Riikide reguleerivad asutused annavad
  BERTile
  teavet, mida sellel on vaja oma käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks. Kui nende teave on seotud teabega, mis on ettevõtjatelt saadud mõne riigi reguleeriva asutuse nõudmisel varem, teatatakse sellest vastavatele ettevõtjatele.

3.
     
  Vajaduse korral tagatakse käesoleva artikli kohaselt esitatud teabe konfidentsiaalsus. Kohaldatakse artiklit 36
  .

Artikkel 31

Konsulteerimine

Kui
  BERT
  kavatseb kooskõlas käesoleva määruse sätetega
  esitada arvamuse
  , konsulteerib ta vajaduse korral huvitatud isikutega ja annab neile võimaluse
  arvamuse projekti
  mõistliku aja jooksul kommenteerida.
  BERT
  teeb konsulteerimise tulemused, välja arvatud konfidentsiaalse teabe, kättesaadavaks avalikkusele.

Artikkel 32

Järelevalve, jõustamine ja trahvid

▐

1.   Ettevõtjate käesoleva määruse sätetest tulenevate kohustuste täitmise kontrollimise eest vastutavad riikide reguleerivad asutused koostöös
  BERTiga
  .

2.   
  Komisjon juhib ettevõtjate tähelepanu asjaolule, et nad ei täida artiklis 30 osutatud teabenõuet. Vajaduse korral ning BERTi taotlusel võib komisjon kõnealuste
  ettevõtjate nimed
  avaldada
  .

▐

Artikkel 33

Huvide deklaratsioon

BERTi
  töötajad
  , reguleerivate asutuste nõukogu liikmed ja BERTi tegevdirektor
  kirjutavad
  igal aastal
  alla kohustuste ja huvide deklaratsioonile, näidates ära kõik otsesed või kaudsed huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Sellised deklaratsioonid esitatakse kirjalikult.

Artikkel 34

Läbipaistvus

1.   
  BERT
  tagab oma tegevuse maksimaalse läbipaistvuse.

2.   
  BERT
  tagab, et avalikkusele ja kõigile huvitatud isikutele antakse objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti kättesaadavat teavet vajaduse korral eelkõige ameti töötulemuste kohta.
  BERT
  avalikustab ka
  reguleerivate asutuste nõukogu liikmete ja tegevdirektori
  huvide deklaratsioonid.

3.   Reguleerivate asutuste nõukogu võib
  tegevdirektori
  ettepanekul lubada huvitatud isikutel jälgida
  BERTi
  mõne tegevusega seotud menetlust.

4.   
  BERT
  sätestab oma sise-eeskirjades lõigetes 1 ja 2 nimetatud läbipaistvuseeskirjade rakendamise praktilise korra.

Artikkel 35

Konfidentsiaalsus

1.   
  BERT
  ei avalda kolmandatele isikutele teavet, mille ta on saanud või mida ta töötleb ning mida on palutud kohelda konfidentsiaalselt.

2.   
  BERTi reguleerivate asutuste nõukogu liikmete, tegevdirektori,
  välisekspertide ning
  BERTi
  töötajate ▐ suhtes kehtivad asutamislepingu artikli 287 konfidentsiaalsusnõuded isegi pärast nende töökohustuste lõppemist.

3.   
  BERT
  sätestab oma sise-eeskirjades lõigetes 1 ja 2 nimetatud konfidentsiaalsuseeskirjade rakendamise praktilise korra.

4.   Ilma et see piiraks artikli 36 kohaldamist, võtab
  BERT
  kooskõlas otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (20) meetmeid, et kaitsta konfidentsiaalsusnõuete kohaldamisalasse jäävat teavet, millele tal on juurdepääs või mille on talle edastanud liikmesriigid või nende reguleerivad asutused. Liikmesriigid võtavad samu meetmeid kooskõlas oma õigusaktidega. Ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi oluliste huvide võimaliku kahjustamise tõsidust tuleb nõuetekohaselt silmas pidada. Liikmesriigid ja komisjon järgivad iga dokumendi koostaja määratud salastatuse taset.

Artikkel 36

Juurdepääs dokumentidele

1.   
  BERTi
  valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse ║ määrust (EÜ) nr 1049/2001.

2.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks vajalikud praktilised meetmed vastu kuue kuu jooksul pärast
  BERTi
  tegevuse alustamist.

▐

Artikkel 37

Õiguslik seisund

1.   
  BERT
  on juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus.

2.   
  BERTil
  on kõikides liikmesriikides kõige ulatuslikum juriidilisele isikule siseriiklike õigusaktidega omistatav õigus- ja teovõime. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3.   
  BERTi
  esindab
  tegevdirektor
  .

4.   
  BERTi
  asukoht on [...]. Kuni oma tööruumide valmimiseni tegutseb amet komisjoni ruumides.

Artikkel 38

Töötajad

1.   
  BERTi
  töötajate
  ▐
  suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muudele teenistujatele kohaldatavaid teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  võtab Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ette nähtud korra kohaselt kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakendusmeetmed.

3.   
  BERT
  kasutab oma töötajate suhtes õigusi, mis on talle kui ametisse määravale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ja talle kui lepinguid sõlmivale asutusele antud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

4.   
  Reguleerivate asutuste nõukogu
  võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada
  BERTi
  juures lähetuses.

Artikkel 39

Privileegid ja immuniteedid

BERTi
  ja selle töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 40

BERTi

  vastutus

1.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab
  BERT
  vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele põhimõtetele kõik kahjud, mida amet või selle töötajad oma kohustuste täitmisel on tekitanud. Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse kuulub kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine.

2.   
  BERTi
  töötajate isiklikku rahalist vastutust ja distsiplinaarvastutust
  BERTi
  ees reguleerivad
  BERTi
  töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 41

Isikuandmete kaitse

Isikuandmete töötlemisel järgib
  BERT
  määruse (EÜ) nr 45/2001 sätteid.

Artikkel 42

Kolmandate riikide osalemine

BERTi
  töös võivad osaleda Euroopa riigid, kes on sõlminud ühendusega kokkuleppe, mille alusel nad on vastu võtnud ja kohaldavad käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivaid ühenduse õigusakte. Vastavalt kõnealuste kokkulepete asjakohastele sätetele töötatakse välja kord, millega nähakse eelkõige ette nende riikide
  BERTi
  töös osalemise täpsed eeskirjad, eelkõige selle laad ja ulatus.
  Vastavalt reguleerivate asutuste nõukogu otsusele võib
  osalemiskorras ▐ ette näha hääleõiguseta esindamise reguleerivate asutuste
  nõukogu koosolekutel
  .

Artikkel 43

Sidekomitee

1.   Komisjoni abistab käesoleva määruse sätete rakendamisel direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 22 kohaselt moodustatud sidekomitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused
   (21), artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 44

Hindamine ja läbivaatamine

Komisjon avaldab
  kolme
  aasta jooksul pärast
  BERTi
  tegevuse tegelikku algust
  hindamisaruande BERTi
  tegevuse ▐ käigus omandatud kogemuste kohta.
  Hindamisaruanne
  hõlmab muu hulgas
  BERTi
  töötulemusi ja -meetodeid, pidades silmas
  BERTi
  eesmärki ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme.
  Hindamisaruandes
  tuleb arvesse võtta nii ühenduse kui ka liikmesriikide sidusrühmade seisukohti
  ning see
  edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Euroopa Parlament esitab hindamisaruande kohta arvamuse.

Hiljemalt 1. jaanuaril 2014. aastal toimub läbivaatamine, et hinnata BERTi volituste pikendamise vajadust. Kui pikendamine on õigustatud, vaadatakse läbi nii eelarve- ja menetluseeskirjad kui ka inimressursid.

Artikkel 45

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub [31. detsembril 2009].

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

1

ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

(2)  
  ELT C 257, 9.10.2008, lk 51.

2

ELT C 257, 9.10.2008, lk 51.

(3)  Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

5

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

7

(8)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. ║.

8

(9)  

  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 370.

9

ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 370.

(10)  EÜT L 200, 30.7.2002, lk 38.

10

(11)  
  ELT C 104, 3.5.2006, lk 19
  ja
  ELT C 191, 17.8.2007, lk 17.

11

ELT C 104, 3.5.2006, lk 19

ELT C 191, 17.8.2007, lk 17.

(12)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

12

(13)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 32.

13

(14)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

14

(15)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

15

(16)  

  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

16

ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(17)  
  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

17

EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(18)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

18

(19)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

19

(20)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

20

(21)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

21

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/359 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/359

---

Kolmapäev, 24. september 2008Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse ***I

P6_TA(2008)0452

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta (KOM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

2010/C 8 E/47

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0698);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0420/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0318/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 24. september 2008P6_TC1-COD(2007)0248

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/ .../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga (3),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korra kohaselt (4)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatab korrapäraselt läbi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku moodustava Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide – 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv))
   (5), 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv))
   (6), 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv))
   (7), 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv))
   (8) ning 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv))
   (9) – toimimise eelkõige selleks, et teha kindlaks tehnoloogia ja turu arengust tulenev muudatuste tegemise vajadus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatab korrapäraselt läbi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku moodustava Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide – 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv))
   (5), 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv))
   (6), 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv))
   (7), 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv))
   (8) ning 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv))
   (9) – toimimise eelkõige selleks, et teha kindlaks tehnoloogia ja turu arengust tulenev muudatuste tegemise vajadus.

| (2) | Seoses sellega esitas komisjon oma järeldused nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 29. juuni 2006. aasta teatises ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku läbivaatamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Seoses sellega esitas komisjon oma järeldused nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 29. juuni 2006. aasta teatises ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleeriva raamistiku läbivaatamise kohta.

| (3) | ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku reformimine, sealhulgas puudega kasutajaid käsitlevate sätete tõhustamine, on peamine samm Euroopa ühtse inforuumi ja samal ajal kõikehõlmava infoühiskonna poole. Need eesmärgid sisalduvad infoühiskonna arengu strateegilises raamistikus, nagu on kirjeldatud komisjoni 1. juuni 2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”. |
| --- | --- |

(3)

ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku reformimine, sealhulgas puudega kasutajaid käsitlevate sätete tõhustamine, on peamine samm Euroopa ühtse inforuumi ja samal ajal kõikehõlmava infoühiskonna poole. Need eesmärgid sisalduvad infoühiskonna arengu strateegilises raamistikus, nagu on kirjeldatud komisjoni 1. juuni 2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele – „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”.

| (4) | Universaalteenus on kaitsevõrk inimestele, kelle rahalised ressursid, geograafiline asukoht või sotsiaalsed erivajadused ei võimalda juurdepääsu põhiteenustele, mis on enamikule kodanikest kättesaadavad. Direktiivis 2002/22/EÜ sätestatud põhiline universaalteenuse osutamise kohustus on osutada kasutajatele nende taotluse korral määratletud piirkonnas vastuvõetava hinnaga ühendust üldkasutatava telefonivõrguga. Seega ei käsitleta ei mobiilsideteenuseid ega lairibajuurdepääsu Internetile. Nimetatud põhikohustus seisab nüüd silmitsi tehnoloogia ja turu arenguga, kus mobiilside võib mitmetes piirkondades olla peamine juurdepääsuviis ning võrkude puhul võetakse järjest enam kasutusele mobiilsidet ja lairibaühendusi. Need arengud osutavad vajadusele hinnata, kas tehnilised, sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused õigustavad mobiilside ja lairibaühenduse lisamist universaalteenuse osutamise kohustuse hulka, ning millised on asjaomased rahastamisega seotud aspektid. Komisjon esitab sel eesmärgil hiljemalt 2008. aasta sügiseks universaalteenuse osutamise kohustuse ulatuse läbivaatamise tulemused ning ettepanekud direktiivi 2002/22/EÜ uuendamiseks, et saavutada asjakohased üldist huvi pakkuvad eesmärgid. Läbivaatamisel võetakse arvesse majanduslikku konkurentsivõimet ning sellele lisatakse sotsiaalsete, kaubanduslike ja tehnoloogiliste tingimuste ning sotsiaalse tõrjutuse ohu analüüs. Samuti käsitletakse uuesti määratletud universaalteenuse osutamise kohustuse tehnilist ja majanduslikku tasuvust, eeldatavat maksumust, maksumuse jaotumist ning rahastamismudeleid. Kuna universaalteenuse osutamise kohustuse ulatusega seotud küsimusi käsitletakse seega täies ulatuses nimetatud eraldiseisva menetluse raames, käsitleb käesolev direktiiv ainult direktiivi 2002/22/EÜ muid aspekte. |
| --- | --- |

(4)

Universaalteenus on kaitsevõrk inimestele, kelle rahalised ressursid, geograafiline asukoht või sotsiaalsed erivajadused ei võimalda juurdepääsu põhiteenustele, mis on enamikule kodanikest kättesaadavad. Direktiivis 2002/22/EÜ sätestatud põhiline universaalteenuse osutamise kohustus on osutada kasutajatele nende taotluse korral määratletud piirkonnas vastuvõetava hinnaga ühendust üldkasutatava telefonivõrguga. Seega ei käsitleta ei mobiilsideteenuseid ega lairibajuurdepääsu Internetile. Nimetatud põhikohustus seisab nüüd silmitsi tehnoloogia ja turu arenguga, kus mobiilside võib mitmetes piirkondades olla peamine juurdepääsuviis ning võrkude puhul võetakse järjest enam kasutusele mobiilsidet ja lairibaühendusi. Need arengud osutavad vajadusele hinnata, kas tehnilised, sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused õigustavad mobiilside ja lairibaühenduse lisamist universaalteenuse osutamise kohustuse hulka, ning millised on asjaomased rahastamisega seotud aspektid. Komisjon esitab sel eesmärgil hiljemalt 2008. aasta sügiseks universaalteenuse osutamise kohustuse ulatuse läbivaatamise tulemused ning ettepanekud direktiivi 2002/22/EÜ uuendamiseks, et saavutada asjakohased üldist huvi pakkuvad eesmärgid. Läbivaatamisel võetakse arvesse majanduslikku konkurentsivõimet ning sellele lisatakse sotsiaalsete, kaubanduslike ja tehnoloogiliste tingimuste ning sotsiaalse tõrjutuse ohu analüüs. Samuti käsitletakse uuesti määratletud universaalteenuse osutamise kohustuse tehnilist ja majanduslikku tasuvust, eeldatavat maksumust, maksumuse jaotumist ning rahastamismudeleid. Kuna universaalteenuse osutamise kohustuse ulatusega seotud küsimusi käsitletakse seega täies ulatuses nimetatud eraldiseisva menetluse raames, käsitleb käesolev direktiiv ainult direktiivi 2002/22/EÜ muid aspekte.

| (5) | Selguse ja lihtsuse huvides käsitletakse käesolevas õigusaktis ainult direktiivide 2002/22/EÜ ja 2002/58/EÜ muudatusi. |
| --- | --- |

(5)

Selguse ja lihtsuse huvides käsitletakse käesolevas õigusaktis ainult direktiivide 2002/22/EÜ ja 2002/58/EÜ muudatusi.

| (6) | Võrkudele juurdepääsu ja teenuste kasutamise parandamise eesmärgil tuleks lõppseadmetega seotud teatavad aspektid, kaasa arvatud puudega kasutajatele mõeldud seadmed, tuua direktiivi 2002/22/EÜ reguleerimisalasse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta)

   (10)

  ning eelkõige selle artikli 3 lõike 3 punktis f käsitletavaid puuetega seotud nõudeid. Kõnealuste seadmete hulka kuuluvad käesoleval ajal ainult vastuvõttu võimaldavad raadio ja televisiooni lõppseadmed ning eriotstarbelised lõppseadmed kuulmispuudega kasutajatele. |
| --- | --- |

(6)

Võrkudele juurdepääsu ja teenuste kasutamise parandamise eesmärgil tuleks lõppseadmetega seotud teatavad aspektid, kaasa arvatud puudega kasutajatele mõeldud seadmed, tuua direktiivi 2002/22/EÜ reguleerimisalasse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta)

   (10)

  ning eelkõige selle artikli 3 lõike 3 punktis f käsitletavaid puuetega seotud nõudeid. Kõnealuste seadmete hulka kuuluvad käesoleval ajal ainult vastuvõttu võimaldavad raadio ja televisiooni lõppseadmed ning eriotstarbelised lõppseadmed kuulmispuudega kasutajatele.

| (7) | Liikmesriigid peaksid kehtestama meetmed, et edendada turu loomist laialdaselt kättesaadavatele toodetele ja teenustele, mis sisaldavad vahendeid puudega kasutajatele. Selle võib saavutada muu hulgas Euroopa standarditele osutamisega, elektroonilise juurdepääsu (e-juurdepääs) nõuete kehtestamisega riigihangete menetlustele ja pakkumise kutsega seotud teenuste osutamisele ning puudega inimeste õigusi kaitsvate õigusaktide rakendamisega. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid peaksid kehtestama meetmed, et edendada turu loomist laialdaselt kättesaadavatele toodetele ja teenustele, mis sisaldavad vahendeid puudega kasutajatele. Selle võib saavutada muu hulgas Euroopa standarditele osutamisega, elektroonilise juurdepääsu (e-juurdepääs) nõuete kehtestamisega riigihangete menetlustele ja pakkumise kutsega seotud teenuste osutamisele ning puudega inimeste õigusi kaitsvate õigusaktide rakendamisega.

| (8) | Määratlusi on vaja kohandada nii, et need vastaksid tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttele ja tehnoloogia arengule. Eelkõige tuleks teenuse osutamise tingimused eraldada üldkasutatava telefoniteenuse määratlusest, mille kohaselt üldkasutatav telefoniteenus,
  s.t elektrooniline sideteenus,
  on üldsusele kättesaadav teenus, mis otse või operaatori valiku või eelvaliku või edasimüügi kaudu võimaldab siseriiklike ja rahvusvaheliste kõnede algatamist ja vastuvõtmist
  ning sidepidamise võimalusi, mis on mõeldud konkreetselt puudega inimestele, kes kasutavad tekstiteenuseid või spetsiaalseid kõneteenuseid
  riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil
  , olenemata sellest, kas teenus põhineb ahelkommuteeritud või pakettkommuteeritud andmesideteenuste tehnoloogial.
  Teenus, mis ei vasta kõigile neile tingimustele,
  nagu näiteks läbiklikkimise rakendus klienditeeninduse veebilehel,
  ei ole üldkasutatav telefoniteenus. |
| --- | --- |

(8)

Määratlusi on vaja kohandada nii, et need vastaksid tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttele ja tehnoloogia arengule. Eelkõige tuleks teenuse osutamise tingimused eraldada üldkasutatava telefoniteenuse määratlusest, mille kohaselt üldkasutatav telefoniteenus,
  s.t elektrooniline sideteenus,
  on üldsusele kättesaadav teenus, mis otse või operaatori valiku või eelvaliku või edasimüügi kaudu võimaldab siseriiklike ja rahvusvaheliste kõnede algatamist ja vastuvõtmist
  ning sidepidamise võimalusi, mis on mõeldud konkreetselt puudega inimestele, kes kasutavad tekstiteenuseid või spetsiaalseid kõneteenuseid
  riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil
  , olenemata sellest, kas teenus põhineb ahelkommuteeritud või pakettkommuteeritud andmesideteenuste tehnoloogial.
  Teenus, mis ei vasta kõigile neile tingimustele,
  nagu näiteks läbiklikkimise rakendus klienditeeninduse veebilehel,
  ei ole üldkasutatav telefoniteenus.

| (9) | Vaja on selgitada mõnede sätete rakendamist olukorras, kus teenuse osutaja müüb teise ettevõtja osutatud üldkasutatava telefoniteenuse edasi või muudab tootemarki. |
| --- | --- |

(9)

Vaja on selgitada mõnede sätete rakendamist olukorras, kus teenuse osutaja müüb teise ettevõtja osutatud üldkasutatava telefoniteenuse edasi või muudab tootemarki.

| (10) | Tänu tehnoloogia ja turu arengule hakkavad võrgud kasutama järjest enam IP-tehnoloogiat ning tarbijatel on rohkem võimalusi valida konkureerivate kõneteenuse pakkujate vahel. Seepärast peaksid liikmesriigid suutma eraldada universaalteenuse osutamise kohustused, mis on seotud määratletud piirkonnas üldkasutatava sidevõrguga liitumisega, üldkasutatava telefoniteenuse (sealhulgas hädaabikõned numbri 112 kaudu) osutamisest. Selline eraldamine ei tohiks mõjutada universaalteenuse osutamise kohustuse ulatust, nagu see on kindlaks määratud ja läbi vaadatud ühenduse tasandil. Liikmesriigid, kus lisaks numbrile 112 on kasutusel ka muud riigisisesed hädaabinumbrid, võivad ettevõtjatele kehtestada samasuguse kohustuse tagada juurdepääs riigisisestele hädaabinumbritele. |
| --- | --- |

(10)

Tänu tehnoloogia ja turu arengule hakkavad võrgud kasutama järjest enam IP-tehnoloogiat ning tarbijatel on rohkem võimalusi valida konkureerivate kõneteenuse pakkujate vahel. Seepärast peaksid liikmesriigid suutma eraldada universaalteenuse osutamise kohustused, mis on seotud määratletud piirkonnas üldkasutatava sidevõrguga liitumisega, üldkasutatava telefoniteenuse (sealhulgas hädaabikõned numbri 112 kaudu) osutamisest. Selline eraldamine ei tohiks mõjutada universaalteenuse osutamise kohustuse ulatust, nagu see on kindlaks määratud ja läbi vaadatud ühenduse tasandil. Liikmesriigid, kus lisaks numbrile 112 on kasutusel ka muud riigisisesed hädaabinumbrid, võivad ettevõtjatele kehtestada samasuguse kohustuse tagada juurdepääs riigisisestele hädaabinumbritele.

| (11) | Siseriiklikud reguleerivad asutused peavad suutma jälgida universaalteenuse osutamise kohustusega hõlmatud teenuste jaemüügitariifide arengut ja taset ka juhul, kui liikmesriik ei ole veel universaalteenust osutavat ettevõtjat määranud. |
| --- | --- |

(11)

Siseriiklikud reguleerivad asutused peavad suutma jälgida universaalteenuse osutamise kohustusega hõlmatud teenuste jaemüügitariifide arengut ja taset ka juhul, kui liikmesriik ei ole veel universaalteenust osutavat ettevõtjat määranud.

| (12) | Välja tuleks jätta üleliigsed kohustused, mis olid mõeldud vanalt, 1998. aasta õiguslikult raamistikult 2002. aasta raamistikule ülemineku hõlbustamiseks, ning sätted, mis kattuvad direktiivi 2002/21/EÜ sätetega ja kordavad neid. |
| --- | --- |

(12)

Välja tuleks jätta üleliigsed kohustused, mis olid mõeldud vanalt, 1998. aasta õiguslikult raamistikult 2002. aasta raamistikule ülemineku hõlbustamiseks, ning sätted, mis kattuvad direktiivi 2002/21/EÜ sätetega ja kordavad neid.

| (13) | Püsiliinide miinimumkogumi jaemüügitasandil pakkumise nõue, mis oli vajalik 1998. aasta õigusliku raamistiku sätete jätkuva rakendamise tagamiseks püsiliinide valdkonnas, mis ei olnud 2002. aasta raamistiku jõustumise ajal veel piisavalt konkurentsil põhinev, ei ole enam vajalik ja tuleks tühistada. |
| --- | --- |

(13)

Püsiliinide miinimumkogumi jaemüügitasandil pakkumise nõue, mis oli vajalik 1998. aasta õigusliku raamistiku sätete jätkuva rakendamise tagamiseks püsiliinide valdkonnas, mis ei olnud 2002. aasta raamistiku jõustumise ajal veel piisavalt konkurentsil põhinev, ei ole enam vajalik ja tuleks tühistada.

| (14) | Operaatori valiku ja eelvaliku jätkuv kehtestamine otse ühenduse õigusaktidega võib takistada tehnoloogia arengut. Neid meetmeid peaksid pigem võtma siseriiklikud reguleerivad asutused turuanalüüsi põhjal direktiivis 2002/21/EÜ sätestatud korras. |
| --- | --- |

(14)

Operaatori valiku ja eelvaliku jätkuv kehtestamine otse ühenduse õigusaktidega võib takistada tehnoloogia arengut. Neid meetmeid peaksid pigem võtma siseriiklikud reguleerivad asutused turuanalüüsi põhjal direktiivis 2002/21/EÜ sätestatud korras.

| (15) | Lepinguid käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada mitte ainult tarbijatele, vaid ka teistele lõppkasutajatele, eeskätt mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kes võivad eelistada tarbijate vajadustega kohandatud lepingut. Vältimaks teenuseosutaja tarbetut halduskoormust ja VKEde määratlusega seotud keerukust, ei tuleks lepinguid käsitlevaid sätteid kohaldada nimetatud muudele lõppkasutajatele automaatselt, vaid ainult nende taotlusel. Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid teavitamaks VKEsid sellest võimalusest. |
| --- | --- |

(15)

Lepinguid käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada mitte ainult tarbijatele, vaid ka teistele lõppkasutajatele, eeskätt mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kes võivad eelistada tarbijate vajadustega kohandatud lepingut. Vältimaks teenuseosutaja tarbetut halduskoormust ja VKEde määratlusega seotud keerukust, ei tuleks lepinguid käsitlevaid sätteid kohaldada nimetatud muudele lõppkasutajatele automaatselt, vaid ainult nende taotlusel. Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid teavitamaks VKEsid sellest võimalusest.

| (16) | Elektrooniliste sideteenuste osutajad peaksid tagama, et nende tarbijatele antakse piisavalt teavet selle kohta, kas nad pakuvad juurdepääsu hädaabiteenustele
  ja helistaja asukohta käsitlevale teabele
  või mitte, ning et tarbijatele antakse esialgses tarbijalepingus ja hiljem korrapäraste ajavahemike tagant selget ja läbipaistvat teavet näiteks tarbijahindade kohta.
  Nimetatud teave hõlmab territoriaalset katvust puudutavaid kõiki piiranguid, põhinedes kavandatavatel teenuse tehnilistel tööparameetritel ning kasutada oleval infrastruktuuril. Kui teenust ei pakuta kommuteeritava telefonivõrgu kaudu, peaks teave hõlmama ka juurdepääsu usaldusväärsuse ja helistaja asukohta käsitleva teabe taset võrreldes teenusega, mida pakutakse kommuteeritava telefonivõrgu kaudu, võttes arvesse praegust tehnoloogiat ja kvaliteedistandardeid ning direktiivis 2002/22/EÜ täpsustatud teenuse kvaliteedi parameetreid. Häälkõne on jätkuvalt kõige jõulisem ja usaldusväärsem juurdepääsuviis hädaabiteenustele. Teised ühenduse võtmise viisid, nagu tekstisõnumite saatmine, võivad olla vähem usaldusväärsed ja nende puhul võib puuduseks olla pakilisuse puudumine. Liikmesriikidel peaks olema siiski juhul, kui nad peavad seda asjakohaseks, võimalus toetada hädaabiteenustele häälkõnedega võrdset juurdepääsuvõimalust pakkuvate teiste juurdepääsuviiside arendamist ja rakendamist.
  Samuti tuleb tarbijad hoida kursis
  meetmete liikidega
  , mida elektroonilise sideteenuse osutaja võtab turvaohtude, turvaintsidentide või terviklikkuse rikkumise puhul, sest sellised meetmed võivad otseselt või kaudselt mõjutada tarbija andmeid, eraelu puutumatust või teisi osutatava teenusega seotud aspekte. |
| --- | --- |

(16)

Elektrooniliste sideteenuste osutajad peaksid tagama, et nende tarbijatele antakse piisavalt teavet selle kohta, kas nad pakuvad juurdepääsu hädaabiteenustele
  ja helistaja asukohta käsitlevale teabele
  või mitte, ning et tarbijatele antakse esialgses tarbijalepingus ja hiljem korrapäraste ajavahemike tagant selget ja läbipaistvat teavet näiteks tarbijahindade kohta.
  Nimetatud teave hõlmab territoriaalset katvust puudutavaid kõiki piiranguid, põhinedes kavandatavatel teenuse tehnilistel tööparameetritel ning kasutada oleval infrastruktuuril. Kui teenust ei pakuta kommuteeritava telefonivõrgu kaudu, peaks teave hõlmama ka juurdepääsu usaldusväärsuse ja helistaja asukohta käsitleva teabe taset võrreldes teenusega, mida pakutakse kommuteeritava telefonivõrgu kaudu, võttes arvesse praegust tehnoloogiat ja kvaliteedistandardeid ning direktiivis 2002/22/EÜ täpsustatud teenuse kvaliteedi parameetreid. Häälkõne on jätkuvalt kõige jõulisem ja usaldusväärsem juurdepääsuviis hädaabiteenustele. Teised ühenduse võtmise viisid, nagu tekstisõnumite saatmine, võivad olla vähem usaldusväärsed ja nende puhul võib puuduseks olla pakilisuse puudumine. Liikmesriikidel peaks olema siiski juhul, kui nad peavad seda asjakohaseks, võimalus toetada hädaabiteenustele häälkõnedega võrdset juurdepääsuvõimalust pakkuvate teiste juurdepääsuviiside arendamist ja rakendamist.
  Samuti tuleb tarbijad hoida kursis
  meetmete liikidega
  , mida elektroonilise sideteenuse osutaja võtab turvaohtude, turvaintsidentide või terviklikkuse rikkumise puhul, sest sellised meetmed võivad otseselt või kaudselt mõjutada tarbija andmeid, eraelu puutumatust või teisi osutatava teenusega seotud aspekte.

| (17) | Seoses lõppseadmetega tuleks tarbijalepingus täpsustada piiranguid, mille teenuseosutaja on kehtestanud seadme tarbijapoolsele kasutamisele, näiteks lukustatud SIM-kaardiga mobiilsidevahendid, ning lepingu kas ennetähtaegse või kokkulepitud kehtivusaja lõpul lõpetamisega seotud kulud, sealhulgas seadme endale jätmisega seotud kulud. |
| --- | --- |

(17)

Seoses lõppseadmetega tuleks tarbijalepingus täpsustada piiranguid, mille teenuseosutaja on kehtestanud seadme tarbijapoolsele kasutamisele, näiteks lukustatud SIM-kaardiga mobiilsidevahendid, ning lepingu kas ennetähtaegse või kokkulepitud kehtivusaja lõpul lõpetamisega seotud kulud, sealhulgas seadme endale jätmisega seotud kulud.

| (18) | Kohustamata teenuseosutajat tegema enamat kui on nõutud ühenduse õigusaktides, peaks tarbijaleping täpsustama juhul, kui võetakse meetmeid, ka meetme liigi, mida teenuseosutaja võib võtta turvaintsidentide, terviklikkuse rikkumise või turvaohtude puhul, ning sellistel juhtudel kohaldatava korra. |
| --- | --- |

(18)

Kohustamata teenuseosutajat tegema enamat kui on nõutud ühenduse õigusaktides, peaks tarbijaleping täpsustama juhul, kui võetakse meetmeid, ka meetme liigi, mida teenuseosutaja võib võtta turvaintsidentide, terviklikkuse rikkumise või turvaohtude puhul, ning sellistel juhtudel kohaldatava korra.

| (19) | Sideteenuste kasutamist puudutavate üldist huvi pakkuvate küsimustega tegelemiseks ja teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitse edendamiseks peaksid asjaomased ametiasutused teenuseosutajate abiga saama koostada ja levitada sideteenuste kasutamist käsitlevat avalikku huvi pakkuvat teavet. Teave peaks hõlmama avalikkuse huvides tehtavaid hoiatusi seoses autoriõiguste rikkumisega ja kahjustava sisu ebaseadusliku kasutamise ja levitamisega ning nõuandeid ja kaitsevahendeid juhuks, kui ohus on isiku turvalisus, mis võib juhtuda näiteks isikuandmete avalikustamisel teatud tingimustel, või kui ohus on eraelu puutumatus või isikuandmed. Teavet võiks kooskõlastada direktiivi 2002/22/EÜ artikli 33 lõikega 2a kehtestatud koostöömenetluse korras. Sellist üldist huvi pakkuvat teavet tuleks vajadusel ajakohastada ja see tuleks esitada kergesti arusaadaval trükitud ja elektroonilisel kujul, mille määrab kindlaks iga liikmesriik, ning avaldada riigi siseriikliku ametiasutuse veebilehel. Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik kohustada teenuseosutajaid levitama nimetatud standardset teavet oma klientidele viisil, mida siseriiklikud reguleerivad asutused sobivaks peavad. Teenuseosutajad ja asjaomased asutused peaksid leppima kokku sellise teabe levitamisega seoses teenuseosutajale tekkivate oluliste täiendavate kulude suhtes ning kõnesolevad asutused peaksid need katma. Teave peaks olema samuti lisatud lepingutesse. |
| --- | --- |

(19)

Sideteenuste kasutamist puudutavate üldist huvi pakkuvate küsimustega tegelemiseks ja teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitse edendamiseks peaksid asjaomased ametiasutused teenuseosutajate abiga saama koostada ja levitada sideteenuste kasutamist käsitlevat avalikku huvi pakkuvat teavet. Teave peaks hõlmama avalikkuse huvides tehtavaid hoiatusi seoses autoriõiguste rikkumisega ja kahjustava sisu ebaseadusliku kasutamise ja levitamisega ning nõuandeid ja kaitsevahendeid juhuks, kui ohus on isiku turvalisus, mis võib juhtuda näiteks isikuandmete avalikustamisel teatud tingimustel, või kui ohus on eraelu puutumatus või isikuandmed. Teavet võiks kooskõlastada direktiivi 2002/22/EÜ artikli 33 lõikega 2a kehtestatud koostöömenetluse korras. Sellist üldist huvi pakkuvat teavet tuleks vajadusel ajakohastada ja see tuleks esitada kergesti arusaadaval trükitud ja elektroonilisel kujul, mille määrab kindlaks iga liikmesriik, ning avaldada riigi siseriikliku ametiasutuse veebilehel. Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik kohustada teenuseosutajaid levitama nimetatud standardset teavet oma klientidele viisil, mida siseriiklikud reguleerivad asutused sobivaks peavad. Teenuseosutajad ja asjaomased asutused peaksid leppima kokku sellise teabe levitamisega seoses teenuseosutajale tekkivate oluliste täiendavate kulude suhtes ning kõnesolevad asutused peaksid need katma. Teave peaks olema samuti lisatud lepingutesse.

| (20) | Abonentide õigus taganeda oma lepingust ilma trahvideta tähendab elektrooniliste sidevõrkude ja/või -teenuste pakkujate kehtestatud lepingutingimuste muutmist. |
| --- | --- |

(20)

Abonentide õigus taganeda oma lepingust ilma trahvideta tähendab elektrooniliste sidevõrkude ja/või -teenuste pakkujate kehtestatud lepingutingimuste muutmist.

| (21) | Tarbijakaitset käsitlevaid ühenduse eeskirju ning ühenduse õigusnormidega kooskõlas olevaid siseriiklikke õigusnorme tuleks kohaldada direktiivile 2002/22/EÜ eranditeta. |
| --- | --- |

(21)

Tarbijakaitset käsitlevaid ühenduse eeskirju ning ühenduse õigusnormidega kooskõlas olevaid siseriiklikke õigusnorme tuleks kohaldada direktiivile 2002/22/EÜ eranditeta.

| (22) | Lõppkasutajad peaksid otsustama, millist seaduslikku sisu nad soovivad saata ja vastu võtta ning milliseid teenuseid, rakendusi, riist- ja tarkvara nad selleks soovivad kasutada, ilma et see piiraks võrkude terviklikkuse ning ohutuse säilitamise vajadust.
  Konkurentsil põhinev turg
  direktiivis 2002/22/EÜ sätestatud läbipaistvate pakkumistega
  peaks tagama selle, et lõppkasutajatel on juurdepääs igasugusele seadusliku sisuga teabele ning võimalik igasugust seaduslikku sisuga teavet levitada; samuti et neil on võimalik omal vabal valikul kasutada kõiki seaduslikke rakendusi ja/või teenuseid, nagu on sätestatud direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8. Võttes arvesse elektroonilise side kasvavat tähtsust tarbijate ja ettevõtjate jaoks, tuleb kasutajaid tingimata põhjalikult teavitada igasugustest teenuseosutaja ja/või võrgupakkuja poolt elektrooniliste sideteenuste kasutamisele kehtestatud kitsendustest ja/või piirangutest.
  Nimetatud teave peaks teenuseosutaja valikul täpsustama kas asjaomase sisu, rakenduse või teenuse liigi või üksikud rakendused või teenused või mõlemad. Sõltuvalt kasutatavast tehnoloogiast ja kitsenduste ja/või piirangute liigist, võib selliste kitsenduste ja/või piirangute korral olla nõutav direktiivi 2002/58/EÜ kohane kasutaja nõusolek. |
| --- | --- |

(22)

Lõppkasutajad peaksid otsustama, millist seaduslikku sisu nad soovivad saata ja vastu võtta ning milliseid teenuseid, rakendusi, riist- ja tarkvara nad selleks soovivad kasutada, ilma et see piiraks võrkude terviklikkuse ning ohutuse säilitamise vajadust.
  Konkurentsil põhinev turg
  direktiivis 2002/22/EÜ sätestatud läbipaistvate pakkumistega
  peaks tagama selle, et lõppkasutajatel on juurdepääs igasugusele seadusliku sisuga teabele ning võimalik igasugust seaduslikku sisuga teavet levitada; samuti et neil on võimalik omal vabal valikul kasutada kõiki seaduslikke rakendusi ja/või teenuseid, nagu on sätestatud direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8. Võttes arvesse elektroonilise side kasvavat tähtsust tarbijate ja ettevõtjate jaoks, tuleb kasutajaid tingimata põhjalikult teavitada igasugustest teenuseosutaja ja/või võrgupakkuja poolt elektrooniliste sideteenuste kasutamisele kehtestatud kitsendustest ja/või piirangutest.
  Nimetatud teave peaks teenuseosutaja valikul täpsustama kas asjaomase sisu, rakenduse või teenuse liigi või üksikud rakendused või teenused või mõlemad. Sõltuvalt kasutatavast tehnoloogiast ja kitsenduste ja/või piirangute liigist, võib selliste kitsenduste ja/või piirangute korral olla nõutav direktiivi 2002/58/EÜ kohane kasutaja nõusolek.

| (23) | Teenuse nõutava kvaliteedi peaks kasutajatele tagama konkurentsil põhinev turg, kuid teatavatel juhtudel võib teenuse kvaliteedi halvenemise, kasutamise kitsendamise ja/või piiramise ning võrguliikluse aeglustumise vältimiseks osutuda vajalikuks tagada üldkasutatavate sidevõrkude miinimumkvaliteet. Tõhusa konkurentsi puudumise korral peaksid siseriiklikud reguleerivad asutused kasutama elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kehtestamist käsitlevate direktiivide kohaseid õiguskaitsevahendeid selle tagamiseks, et kasutajate juurdepääsu teatavat tüüpi sisule ja rakendustele põhjendamatult ei piirataks. Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalus anda välja suuniseid, millega kehtestatakse direktiivi 2002/22/EÜ kohased teenuse kvaliteedi miinimumnõuded, ning võtta muid meetmeid, kui nende arvates ei ole muud õiguskaitsevahendid olnud kasutajate huvide kaitsmisel ja muudel asjaomastel tingimustel tõhusad. Nimetatud suunised või meetmed võiksid hõlmata ka põhiliste piiramatute teenuste osutamist. |
| --- | --- |

(23)

Teenuse nõutava kvaliteedi peaks kasutajatele tagama konkurentsil põhinev turg, kuid teatavatel juhtudel võib teenuse kvaliteedi halvenemise, kasutamise kitsendamise ja/või piiramise ning võrguliikluse aeglustumise vältimiseks osutuda vajalikuks tagada üldkasutatavate sidevõrkude miinimumkvaliteet. Tõhusa konkurentsi puudumise korral peaksid siseriiklikud reguleerivad asutused kasutama elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kehtestamist käsitlevate direktiivide kohaseid õiguskaitsevahendeid selle tagamiseks, et kasutajate juurdepääsu teatavat tüüpi sisule ja rakendustele põhjendamatult ei piirataks. Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalus anda välja suuniseid, millega kehtestatakse direktiivi 2002/22/EÜ kohased teenuse kvaliteedi miinimumnõuded, ning võtta muid meetmeid, kui nende arvates ei ole muud õiguskaitsevahendid olnud kasutajate huvide kaitsmisel ja muudel asjaomastel tingimustel tõhusad. Nimetatud suunised või meetmed võiksid hõlmata ka põhiliste piiramatute teenuste osutamist.

| (24) | Asjakohaste eeskirjade puudumisel ühenduse õiguses tuleks sisu, rakendusi ja teenuseid lugeda seaduslikeks või kahjulikeks siseriikliku materiaal- ja protsessiõiguse kohaselt. On liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste mitte elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujate ülesanne otsustada nõuetekohase menetluse kohaselt, kas sisu, rakendused või teenused on seaduslikud või kahjulikud või mitte. Direktiivi 2002/22/EÜ kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta))

   (11)

  kohaldamist, mis muu hulgas sisaldab „pelga edastamise” eeskirja vahendusteenuse osutajate jaoks. Direktiivis 2002/22/EÜ ei nõuta teenuseosutajatelt nende võrgustike kaudu edastatava teabe jälgimist ega sellise teabe tõttu oma klientide vastu kohtumenetluste algatamist, samuti ei muudeta teenuseosutajaid teabe eest vastutavaks. Karistusmeetmete võtmine või kriminaalsüüdistuse esitamine jäävad asjaomaste õiguskaitseasutuste pädevusse
  . |
| --- | --- |

(24)

Asjakohaste eeskirjade puudumisel ühenduse õiguses tuleks sisu, rakendusi ja teenuseid lugeda seaduslikeks või kahjulikeks siseriikliku materiaal- ja protsessiõiguse kohaselt. On liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste mitte elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujate ülesanne otsustada nõuetekohase menetluse kohaselt, kas sisu, rakendused või teenused on seaduslikud või kahjulikud või mitte. Direktiivi 2002/22/EÜ kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta))

   (11)

  kohaldamist, mis muu hulgas sisaldab „pelga edastamise” eeskirja vahendusteenuse osutajate jaoks. Direktiivis 2002/22/EÜ ei nõuta teenuseosutajatelt nende võrgustike kaudu edastatava teabe jälgimist ega sellise teabe tõttu oma klientide vastu kohtumenetluste algatamist, samuti ei muudeta teenuseosutajaid teabe eest vastutavaks. Karistusmeetmete võtmine või kriminaalsüüdistuse esitamine jäävad asjaomaste õiguskaitseasutuste pädevusse
  .

| (25) | Direktiiv 2002/22/EÜ ei mõjuta teenuseosutajate mõistlikku ja mittediskrimineerivat võrgu haldamist. |
| --- | --- |

(25)

Direktiiv 2002/22/EÜ ei mõjuta teenuseosutajate mõistlikku ja mittediskrimineerivat võrgu haldamist.

| (26) | Kuna ebajärjekindlad õiguskaitsevahendid takistavad märgatavalt siseturu saavutamist, peaks komisjon hindama siseriiklike reguleerivate asutuste poolt vastu võetud suuniseid või muid meetmeid, pidades silmas võimalikku reguleerivat sekkumist kogu ühenduses, ning võtma vajaduse korral vastu rakendusmeetmeid, et saavutada kogu ühenduses järjepidev kohaldamine. |
| --- | --- |

(26)

Kuna ebajärjekindlad õiguskaitsevahendid takistavad märgatavalt siseturu saavutamist, peaks komisjon hindama siseriiklike reguleerivate asutuste poolt vastu võetud suuniseid või muid meetmeid, pidades silmas võimalikku reguleerivat sekkumist kogu ühenduses, ning võtma vajaduse korral vastu rakendusmeetmeid, et saavutada kogu ühenduses järjepidev kohaldamine.

| (27) | Selliste konkurentsil põhinevate turgude puhul, kus teenuseosutajaid on rohkem, on tarbijate jaoks suurima tähtsusega läbipaistvate, ajakohastatud ja võrreldavate tariifide olemasolu. Elektrooniliste sideteenuste tarbijatel peaks olema tariifide kohta kergesti kättesaadaval kujul avaldatud teabe põhjal võimalik lihtsalt võrrelda turul pakutavate eri teenuste hindu. Selleks et teha neile hindade võrdlemine lihtsaks, peaks siseriiklikel reguleerivatel asutustel olema õigus nõuda operaatoritelt tariifide suuremat läbipaistvust ning tagada, et kolmandatel isikutel on õigus tasuta kasutada elektroonilisi sideteenuseid osutavate ettevõtjate poolt üldsusele kättesaadavaks tehtud tariife. Samuti peaksid nad
  kas ise või kolmandate isikute kaudu tegema
  hinnajuhised ▐ kättesaadavaks juhul, kui turg ei ole seda teinud
  tasuta või mõistiku hinnaga.
  Operaatorid ei tohiks nõuda tasu tariifide kasutamise eest,
  kui need
  on juba avaldatud ning kuuluvad seega üldkättesaadava teabe hulka. Lisaks sellele peavad kasutajad enne teenuse ostmist saama piisavalt teavet asjassepuutuva teenuse hinna või teenuse tüübi kohta, eriti juhul, kui tasuta telefoninumbritega kaasnevad mis tahes lisatasud.
  Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalus nõuda sellise teabe üldist esitamist ning nende poolt kindlaksmääratud teatud teenusekategooriate puhul sellise teabe esitamist enne kõne ühendamist. Enne ühendamist hinnateabe esitamist nõudvate kõnede kategooriate kindlaksmääramisel peaksid siseriiklikud reguleerivad asutused võtma asjakohaselt arvesse teenuse iseloomu, teenusele kohaldatavaid hinnatingimusi ja kas pakkujaks on teenuseosutaja, kes ei ole elektroonilisi sideteenuseid pakkuv ettevõtja. |
| --- | --- |

(27)

Selliste konkurentsil põhinevate turgude puhul, kus teenuseosutajaid on rohkem, on tarbijate jaoks suurima tähtsusega läbipaistvate, ajakohastatud ja võrreldavate tariifide olemasolu. Elektrooniliste sideteenuste tarbijatel peaks olema tariifide kohta kergesti kättesaadaval kujul avaldatud teabe põhjal võimalik lihtsalt võrrelda turul pakutavate eri teenuste hindu. Selleks et teha neile hindade võrdlemine lihtsaks, peaks siseriiklikel reguleerivatel asutustel olema õigus nõuda operaatoritelt tariifide suuremat läbipaistvust ning tagada, et kolmandatel isikutel on õigus tasuta kasutada elektroonilisi sideteenuseid osutavate ettevõtjate poolt üldsusele kättesaadavaks tehtud tariife. Samuti peaksid nad
  kas ise või kolmandate isikute kaudu tegema
  hinnajuhised ▐ kättesaadavaks juhul, kui turg ei ole seda teinud
  tasuta või mõistiku hinnaga.
  Operaatorid ei tohiks nõuda tasu tariifide kasutamise eest,
  kui need
  on juba avaldatud ning kuuluvad seega üldkättesaadava teabe hulka. Lisaks sellele peavad kasutajad enne teenuse ostmist saama piisavalt teavet asjassepuutuva teenuse hinna või teenuse tüübi kohta, eriti juhul, kui tasuta telefoninumbritega kaasnevad mis tahes lisatasud.
  Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalus nõuda sellise teabe üldist esitamist ning nende poolt kindlaksmääratud teatud teenusekategooriate puhul sellise teabe esitamist enne kõne ühendamist. Enne ühendamist hinnateabe esitamist nõudvate kõnede kategooriate kindlaksmääramisel peaksid siseriiklikud reguleerivad asutused võtma asjakohaselt arvesse teenuse iseloomu, teenusele kohaldatavaid hinnatingimusi ja kas pakkujaks on teenuseosutaja, kes ei ole elektroonilisi sideteenuseid pakkuv ettevõtja.

| (28) | Tarbijaid tuleks teavitada õigustest, mis neil on seoses nende isikuandmete kasutamisega abonendikataloogides, eelkõige selliste kataloogide otstarbest ja sellest, et neil on õigus, tasuta, mitte lisada oma andmeid abonendikataloogi, nagu on sätestatud direktiivis 2002/58/EÜ. Kui on olemas süsteemid, mis võimaldavad teabe lisamist kataloogi andmebaasi ilma, et need andmed kataloogiteenuse kasutajale kättesaadavad oleksid, tuleb tarbijaid teavitada ka sellest võimalusest. |
| --- | --- |

(28)

Tarbijaid tuleks teavitada õigustest, mis neil on seoses nende isikuandmete kasutamisega abonendikataloogides, eelkõige selliste kataloogide otstarbest ja sellest, et neil on õigus, tasuta, mitte lisada oma andmeid abonendikataloogi, nagu on sätestatud direktiivis 2002/58/EÜ. Kui on olemas süsteemid, mis võimaldavad teabe lisamist kataloogi andmebaasi ilma, et need andmed kataloogiteenuse kasutajale kättesaadavad oleksid, tuleb tarbijaid teavitada ka sellest võimalusest.

| (29) | Liikmesriigid peaksid looma kõigi kasutajapäringute jaoks ühised infopunktid. Need infopunktid, mida võiks hallata siseriiklikud reguleerivad asutused koos tarbijaühendustega, peaksid suutma pakkuda ka juriidilist abi vaidluste puhul operaatoritega. Juurdepääs nendele infopunktidele peaks olema tasuta ja kasutajaid tuleks nende olemasolust teavitada tavapäraste teabekampaaniatega. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriigid peaksid looma kõigi kasutajapäringute jaoks ühised infopunktid. Need infopunktid, mida võiks hallata siseriiklikud reguleerivad asutused koos tarbijaühendustega, peaksid suutma pakkuda ka juriidilist abi vaidluste puhul operaatoritega. Juurdepääs nendele infopunktidele peaks olema tasuta ja kasutajaid tuleks nende olemasolust teavitada tavapäraste teabekampaaniatega.

| (30) | Tulevaste IP-võrkude puhul, kus teenuse osutamise saab eraldada võrgu pakkumisest, peaksid liikmesriigid määrama kindlaks kõige asjakohasemad meetmed, et tagada üldkasutatavate sidevõrkude kaudu osutatavate üldkasutatavate telefoniteenuste kättesaadavus ja pidev juurdepääs hädaabiteenustele võrgu ulatusliku rikke või vääramatu jõu korral. |
| --- | --- |

(30)

Tulevaste IP-võrkude puhul, kus teenuse osutamise saab eraldada võrgu pakkumisest, peaksid liikmesriigid määrama kindlaks kõige asjakohasemad meetmed, et tagada üldkasutatavate sidevõrkude kaudu osutatavate üldkasutatavate telefoniteenuste kättesaadavus ja pidev juurdepääs hädaabiteenustele võrgu ulatusliku rikke või vääramatu jõu korral.

| (31) | Operaatori abiteenuste hulka kuulub palju erinevaid lõppkasutajatele mõeldud teenuseid. Selliste teenuste osutamises peaksid äriläbirääkimiste teel kokku leppima üldkasutatavate sidevõrkude pakkujad ja operaatori abiteenuste osutajad, nagu seda tehakse kõigi muude kliendile pakutavate tugiteenuste puhul, ning puudub vajadus jätkata nende osutamist kohustuslikus korras. Seega tuleks vastav kohustus tühistada. |
| --- | --- |

(31)

Operaatori abiteenuste hulka kuulub palju erinevaid lõppkasutajatele mõeldud teenuseid. Selliste teenuste osutamises peaksid äriläbirääkimiste teel kokku leppima üldkasutatavate sidevõrkude pakkujad ja operaatori abiteenuste osutajad, nagu seda tehakse kõigi muude kliendile pakutavate tugiteenuste puhul, ning puudub vajadus jätkata nende osutamist kohustuslikus korras. Seega tuleks vastav kohustus tühistada.

| (32) | Numbriinfoteenused peaksid olema ja sageli on vastavalt komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/77/EÜ (konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel)

   (12)

  artiklile 5 konkurentsipõhised. Kehtestada tuleks hulgimüügimeetmed, mis tagavad lõppkasutajate andmete (nii tava- kui ka mobiiltelefon) lisamise andmebaasidesse, teenuseosutajate kulupõhise varustamise nimetatud andmetega ning võrgule juurdepääsu pakkumise kulupõhistel, mõistlikel ja läbipaistvatel tingimustel, tagamaks seda, et lõppkasutaja saaks täielikult kasu konkurentsist, lõppeesmärgiga kaotada jaemüügi reguleerimine kõnealuse teenuse puhul. |
| --- | --- |

(32)

Numbriinfoteenused peaksid olema ja sageli on vastavalt komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/77/EÜ (konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel)

   (12)

  artiklile 5 konkurentsipõhised. Kehtestada tuleks hulgimüügimeetmed, mis tagavad lõppkasutajate andmete (nii tava- kui ka mobiiltelefon) lisamise andmebaasidesse, teenuseosutajate kulupõhise varustamise nimetatud andmetega ning võrgule juurdepääsu pakkumise kulupõhistel, mõistlikel ja läbipaistvatel tingimustel, tagamaks seda, et lõppkasutaja saaks täielikult kasu konkurentsist, lõppeesmärgiga kaotada jaemüügi reguleerimine kõnealuse teenuse puhul.

| (33) | Lõppkasutajatel peaks olema kõikide häälkõne algatamist võimaldavate telefoniteenuste puhul võimalik helistada hädaabiteenistustele riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil. Pääste- ja hädaabiteenistustel peaks olema võimalik vastata numbrile 112 tehtud kõnedele vähemalt sama kiiresti ja tõhusalt kui muudele riigisisestele hädaabinumbritele tehtud kõnedele. Selleks et parandada Euroopa Liidus reisivate kodanike kaitset ja turvalisust, on numbrit 112 vaja rohkem tutvustada. Selleks tuleks kodanikele selgitada, et mis tahes liikmesriigis reisides võib kasutada ühtset hädaabinumbrit 112; sellekohane teave tuleb avaldada eelkõige rahvusvahelistes bussiterminalides, raudteejaamades, sadamates ja lennujaamades ning telefonikataloogides, taksofonikabiinides ning tellimismaterjalides ja arvetel.
  See on peamiselt liikmesriigi ülesanne, kuid komisjon peaks jätkuvalt toetama ja täiendama liikmesriikide algatusi, mille eesmärk on tõsta teadlikkust numbri 112 kohta ja hinnata perioodiliselt üldsuse teadlikkust sellest numbrist.
  Euroopa Liidu kodanike kaitse parandamiseks tuleks rõhutada kohustust teha kindlaks helistaja asukoht. Eelkõige peaksid operaatorid esitama teabe helistaja asukoha kohta hädaabiteenistustele automaatselt („push” mode). Selleks et arvestada tehnoloogia edusamme, sealhulgas neid, tänu millele on võimalik järjest täpsemalt määrata helistaja asukohta, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu tehnilised rakendusmeetmed, et tagada numbri 112 tõhus rakendamine ühenduses, ja tuua kasu Euroopa Liidu kodanikele. |
| --- | --- |

(33)

Lõppkasutajatel peaks olema kõikide häälkõne algatamist võimaldavate telefoniteenuste puhul võimalik helistada hädaabiteenistustele riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil. Pääste- ja hädaabiteenistustel peaks olema võimalik vastata numbrile 112 tehtud kõnedele vähemalt sama kiiresti ja tõhusalt kui muudele riigisisestele hädaabinumbritele tehtud kõnedele. Selleks et parandada Euroopa Liidus reisivate kodanike kaitset ja turvalisust, on numbrit 112 vaja rohkem tutvustada. Selleks tuleks kodanikele selgitada, et mis tahes liikmesriigis reisides võib kasutada ühtset hädaabinumbrit 112; sellekohane teave tuleb avaldada eelkõige rahvusvahelistes bussiterminalides, raudteejaamades, sadamates ja lennujaamades ning telefonikataloogides, taksofonikabiinides ning tellimismaterjalides ja arvetel.
  See on peamiselt liikmesriigi ülesanne, kuid komisjon peaks jätkuvalt toetama ja täiendama liikmesriikide algatusi, mille eesmärk on tõsta teadlikkust numbri 112 kohta ja hinnata perioodiliselt üldsuse teadlikkust sellest numbrist.
  Euroopa Liidu kodanike kaitse parandamiseks tuleks rõhutada kohustust teha kindlaks helistaja asukoht. Eelkõige peaksid operaatorid esitama teabe helistaja asukoha kohta hädaabiteenistustele automaatselt („push” mode). Selleks et arvestada tehnoloogia edusamme, sealhulgas neid, tänu millele on võimalik järjest täpsemalt määrata helistaja asukohta, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu tehnilised rakendusmeetmed, et tagada numbri 112 tõhus rakendamine ühenduses, ja tuua kasu Euroopa Liidu kodanikele.

| (34) | Liikmesriigid peaksid võtma erimeetmeid, et tagada puudega isikutele, eriti kurtidele, kuulmis- ja kõnepuudega ning pimekurtidele kasutajatele võrdväärne juurdepääs hädaabiteenustele, sealhulgas numbrile 112. Meetmed võiksid sisaldada kuulmispuudega kasutajatele eriotstarbeliste lõppseadmete pakkumist, tekstiteenuste osutamist või muude eriseadmete pakkumist. |
| --- | --- |

(34)

Liikmesriigid peaksid võtma erimeetmeid, et tagada puudega isikutele, eriti kurtidele, kuulmis- ja kõnepuudega ning pimekurtidele kasutajatele võrdväärne juurdepääs hädaabiteenustele, sealhulgas numbrile 112. Meetmed võiksid sisaldada kuulmispuudega kasutajatele eriotstarbeliste lõppseadmete pakkumist, tekstiteenuste osutamist või muude eriseadmete pakkumist.

| (35) | ▐ Rahvusvahelise koodi 3883 ▐
  (
  Euroopa
  numeratsiooniväli
  (ETNS)
  ) arendamist pidurdavad
  praegu
  nõudluse puudumine
  , liiga bürokraatlikud protseduurinõuded
  ja ebapiisav teadlikkus
  . ETNSi arengu kiirendamiseks
  peaks komisjon vastutuse selle haldamise, numbrite loovutamise ja tutvustamise eest delegeerima kas Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogul (BERT) või vastavalt „.eu” tipptaseme domeeni rakendamise näitele eraldi organisatsioonile, mille komisjon on avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikuprotseduuri alusel nimetanud ning mille töökord moodustab osa ühenduse õigusest. |
| --- | --- |

(35)

▐ Rahvusvahelise koodi 3883 ▐
  (
  Euroopa
  numeratsiooniväli
  (ETNS)
  ) arendamist pidurdavad
  praegu
  nõudluse puudumine
  , liiga bürokraatlikud protseduurinõuded
  ja ebapiisav teadlikkus
  . ETNSi arengu kiirendamiseks
  peaks komisjon vastutuse selle haldamise, numbrite loovutamise ja tutvustamise eest delegeerima kas Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogul (BERT) või vastavalt „.eu” tipptaseme domeeni rakendamise näitele eraldi organisatsioonile, mille komisjon on avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikuprotseduuri alusel nimetanud ning mille töökord moodustab osa ühenduse õigusest.

| (36) | Vastavalt oma 15. veebruari 2007. aasta otsusele 2007/116/EÜ (millega reserveeritakse riigisisene numeratsiooniala algusega 116 sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste ühtlustatud numbritele)

   (13)

  on komisjon reserveerinud numbrid numeratsioonialas algusega 116 teatavatele sotsiaalse väärtusega teenustele. Selles otsuses määratud numbreid ei saa kasutada teistel eesmärkidel peale selles nimetatute, kuid liikmesriikidel ei ole kohustust tagada, et reserveeritud numbritega seotud teenuseid tegelikult osutatakse. Otsuse 2007/116/EÜ asjakohased sätted peaksid peegelduma direktiivis 2002/22/EÜ, et integreerida need veel tugevamalt elektroonilise side ja teenuste regulatiivsesse raamistikku ning tagada juurdepääs ka puudega kasutajatele. Arvestades kadunud lastest teavitamisega seotud teatud aspekte ja praegust selle teenuse piiratud osutamist, peaksid liikmesriigid mitte ainult reserveerima numbri, vaid ka tagama, et nende territooriumil on olemas kadunud lastest teavitamise teenus numbri 116000 all. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt oma 15. veebruari 2007. aasta otsusele 2007/116/EÜ (millega reserveeritakse riigisisene numeratsiooniala algusega 116 sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste ühtlustatud numbritele)

   (13)

  on komisjon reserveerinud numbrid numeratsioonialas algusega 116 teatavatele sotsiaalse väärtusega teenustele. Selles otsuses määratud numbreid ei saa kasutada teistel eesmärkidel peale selles nimetatute, kuid liikmesriikidel ei ole kohustust tagada, et reserveeritud numbritega seotud teenuseid tegelikult osutatakse. Otsuse 2007/116/EÜ asjakohased sätted peaksid peegelduma direktiivis 2002/22/EÜ, et integreerida need veel tugevamalt elektroonilise side ja teenuste regulatiivsesse raamistikku ning tagada juurdepääs ka puudega kasutajatele. Arvestades kadunud lastest teavitamisega seotud teatud aspekte ja praegust selle teenuse piiratud osutamist, peaksid liikmesriigid mitte ainult reserveerima numbri, vaid ka tagama, et nende territooriumil on olemas kadunud lastest teavitamise teenus numbri 116000 all.

| (37) | Ühtne turg tähendab seda, et ühenduse mittegeograafilisi numbreid, sealhulgas tasulisi ja tasuta numbreid kasutades on lõppkasutajatel juurdepääs kõigile teiste liikmesriikide numeratsiooniplaani numbritele ja juurdepääsuteenustele, sealhulgas infoühiskonna teenustele. Lõppkasutajatel peaks olema juurdepääs ka ETNS numbritele ning rahvusvahelistele tasuta numbritele. Piiriülest juurdepääsu numeratsiooniressurssidele ning sellega kaasnevaid teenuseid ei tohiks keelata, välja arvatud objektiivselt põhjendatud juhtudel, nagu vajaduse korral võidelda pettuse ja kuritarvitamisega, nt seoses teatavate tasuliste teenustega, või kui number on määratud ainult riigisiseseks kasutamiseks (nt riigisisene lühinumber). Kasutajaid tuleks eelnevalt teavitada kõigist tasuta numbrite puhul rakendatavatest tasudest, näiteks tasudest standardsete rahvusvaheliste koodide valimise abil tehtavate rahvusvaheliste kõnede eest. Selleks et tagada lõppkasutajatele tõhus juurdepääs ühenduse numbritele ja teenustele, peaks komisjonil olema võimalik vastu võtta rakendusmeetmed.
  Andmevahetuse eesmärgil peaks lõppkasutajatel olema samuti võimalik saada ühendus teiste lõppkasutajatega (eriti IP-numbrite kaudu), olenemata sellest, millise operaatori nad valivad. |
| --- | --- |

(37)

Ühtne turg tähendab seda, et ühenduse mittegeograafilisi numbreid, sealhulgas tasulisi ja tasuta numbreid kasutades on lõppkasutajatel juurdepääs kõigile teiste liikmesriikide numeratsiooniplaani numbritele ja juurdepääsuteenustele, sealhulgas infoühiskonna teenustele. Lõppkasutajatel peaks olema juurdepääs ka ETNS numbritele ning rahvusvahelistele tasuta numbritele. Piiriülest juurdepääsu numeratsiooniressurssidele ning sellega kaasnevaid teenuseid ei tohiks keelata, välja arvatud objektiivselt põhjendatud juhtudel, nagu vajaduse korral võidelda pettuse ja kuritarvitamisega, nt seoses teatavate tasuliste teenustega, või kui number on määratud ainult riigisiseseks kasutamiseks (nt riigisisene lühinumber). Kasutajaid tuleks eelnevalt teavitada kõigist tasuta numbrite puhul rakendatavatest tasudest, näiteks tasudest standardsete rahvusvaheliste koodide valimise abil tehtavate rahvusvaheliste kõnede eest. Selleks et tagada lõppkasutajatele tõhus juurdepääs ühenduse numbritele ja teenustele, peaks komisjonil olema võimalik vastu võtta rakendusmeetmed.
  Andmevahetuse eesmärgil peaks lõppkasutajatel olema samuti võimalik saada ühendus teiste lõppkasutajatega (eriti IP-numbrite kaudu), olenemata sellest, millise operaatori nad valivad.

| (38) | Konkurentsikeskkonna kõigi eeliste ärakasutamiseks peaks tarbijatel olema võimalik teha teadlikke otsuseid ning vahetada teenuseosutajat, kui see on nende huvides. Samuti on oluline tagada, et neile ei tehtaks sealjuures õiguslikke, tehnilisi ega praktilisi takistusi, muu hulgas seoses lepingutingimuste, menetluste, tasude vms. See ei välista mõistlike minimaalsete lepinguperioodide kehtestamist tarbijalepingutes. Kõige olulisem tegur, mis tagab konkurentsil põhinevatel elektroonilise side turgudel tõhusa konkurentsi ning aitab tarbijatel teha otsuseid, on numbrite teisaldamine, mida tuleks teha võimalikult väikese viivitusega
  , tavaliselt hiljemalt ühe tööpäeva jooksul alates abonendi poolt taotluse esitamisest. Kuid mõnede liikmesriikide kogemused näitavad, et valitseb numbrite ilma tarbijapoolse nõusolekuta teisaldamise oht. Kuigi kõnealuse küsimusega peaksid tegelema eeskätt õiguskaitseasutused, peaks liikmesriikidel olema võimalus kehtestada numbrite teisaldamise suhtes sellise ohu vähendamiseks vajalikud proportsionaalsed miinimumnõuded, ilma et see numbrite teisaldamise atraktiivsust tarbijate silmis vähendaks.
  Selleks et turu ja tehnoloogia arenguga saaks kohandada numbrite teisaldamist, sealhulgas abonendi isiklike kataloogide ja võrku salvestatud profiiliteabe võimalikku teisaldamist, peaks komisjonil olema õigus võtta selles valdkonnas tehnilisi rakendusmeetmeid. Hinnates seda, kas tehnilised ja turutingimused võimaldavad teisaldada numbreid määratletud piirkonnas teenuseid osutavate võrkude ja mobiilivõrkude vahel, tuleks eelkõige arvesse võtta kasutajatele kehtestatud hindu ning määratletud piirkonnas teenuseid osutavate ettevõtjate ja mobiilivõrke pakkuvate ettevõtjate sidumiskulusid. |
| --- | --- |

(38)

Konkurentsikeskkonna kõigi eeliste ärakasutamiseks peaks tarbijatel olema võimalik teha teadlikke otsuseid ning vahetada teenuseosutajat, kui see on nende huvides. Samuti on oluline tagada, et neile ei tehtaks sealjuures õiguslikke, tehnilisi ega praktilisi takistusi, muu hulgas seoses lepingutingimuste, menetluste, tasude vms. See ei välista mõistlike minimaalsete lepinguperioodide kehtestamist tarbijalepingutes. Kõige olulisem tegur, mis tagab konkurentsil põhinevatel elektroonilise side turgudel tõhusa konkurentsi ning aitab tarbijatel teha otsuseid, on numbrite teisaldamine, mida tuleks teha võimalikult väikese viivitusega
  , tavaliselt hiljemalt ühe tööpäeva jooksul alates abonendi poolt taotluse esitamisest. Kuid mõnede liikmesriikide kogemused näitavad, et valitseb numbrite ilma tarbijapoolse nõusolekuta teisaldamise oht. Kuigi kõnealuse küsimusega peaksid tegelema eeskätt õiguskaitseasutused, peaks liikmesriikidel olema võimalus kehtestada numbrite teisaldamise suhtes sellise ohu vähendamiseks vajalikud proportsionaalsed miinimumnõuded, ilma et see numbrite teisaldamise atraktiivsust tarbijate silmis vähendaks.
  Selleks et turu ja tehnoloogia arenguga saaks kohandada numbrite teisaldamist, sealhulgas abonendi isiklike kataloogide ja võrku salvestatud profiiliteabe võimalikku teisaldamist, peaks komisjonil olema õigus võtta selles valdkonnas tehnilisi rakendusmeetmeid. Hinnates seda, kas tehnilised ja turutingimused võimaldavad teisaldada numbreid määratletud piirkonnas teenuseid osutavate võrkude ja mobiilivõrkude vahel, tuleks eelkõige arvesse võtta kasutajatele kehtestatud hindu ning määratletud piirkonnas teenuseid osutavate ettevõtjate ja mobiilivõrke pakkuvate ettevõtjate sidumiskulusid.

| (39) | ▐ Juriidilisi edastamiskohustusi võib kohaldada ▐ teatavate meediateenuste osutajate pakutavate kindlate
  raadio- ja audiovisuaalsete meediateenuste ning täiendavate teenuste
  suhtes.
  Audiovisuaalsed meediateenused on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivis 2007/65/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta)

   (14). Tagamaks, et sellised kohustused oleksid läbipaistvad, proportsionaalsed ja nõuetekohaselt määratud, peaksid liikmesriigid edastamiskohustust ▐ selgelt põhjendama. Edastamiskohustused tuleks kavandada selliselt, et need soodustaksid piisavalt tõhusate investeeringute tegemist infrastruktuuri. Selleks et edastamiskohustused arvestaksid tehnoloogia ja turu arengut, tuleks edastamiskohustused taotletavate eesmärkidega proportsionaalsuse säilitamiseks korrapäraselt läbi vaadata.
  Täiendavad teenused hõlmavad puudega kasutajate juurdepääsu parandamiseks mõeldud
  teenuseid
  , näiteks videoteksti,
  subtiitreid
  ,
  audiokirjeldust
  või
  viipekeelt, kuid ei piirdu nendega
  . |
| --- | --- |

(39)

▐ Juriidilisi edastamiskohustusi võib kohaldada ▐ teatavate meediateenuste osutajate pakutavate kindlate
  raadio- ja audiovisuaalsete meediateenuste ning täiendavate teenuste
  suhtes.
  Audiovisuaalsed meediateenused on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivis 2007/65/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta)

   (14). Tagamaks, et sellised kohustused oleksid läbipaistvad, proportsionaalsed ja nõuetekohaselt määratud, peaksid liikmesriigid edastamiskohustust ▐ selgelt põhjendama. Edastamiskohustused tuleks kavandada selliselt, et need soodustaksid piisavalt tõhusate investeeringute tegemist infrastruktuuri. Selleks et edastamiskohustused arvestaksid tehnoloogia ja turu arengut, tuleks edastamiskohustused taotletavate eesmärkidega proportsionaalsuse säilitamiseks korrapäraselt läbi vaadata.
  Täiendavad teenused hõlmavad puudega kasutajate juurdepääsu parandamiseks mõeldud
  teenuseid
  , näiteks videoteksti,
  subtiitreid
  ,
  audiokirjeldust
  või
  viipekeelt, kuid ei piirdu nendega
  .

| (40) | Tarbijatega konsulteerimise puudujääkide korvamiseks ja kodanike huvide paremaks esindamiseks peaksid liikmesriigid looma
  sobivad konsultatsioonimehhanismid. Sellisteks mehhanismideks
  võib olla asutus, mis uurib siseriiklikust reguleerivast asutusest ja teenuseosutajatest sõltumatult tarbijatega seotud küsimusi, näiteks tarbijakäitumist ja teenuseosutaja vahetamise mehhanisme, ning mille tegevus oleks läbipaistev ja toetaks sidusrühmadega konsulteerimise mehhanisme.
  Lisaks sellele tuleks luua mehhanism, et teha võimalikuks vajalik koostöö seoses seadusliku sisuga teabe edendamisega. Sellise mehhanismi kohaselt kokkulepitud koostöö kord ei tohiks siiski võimaldada Interneti kasutamise süstemaatilist järelevalvet.
  Kui lahendamist vajavad elektroonilistele sideteenustele ja puudega kasutajatele mõeldud lõppseadmetele juurdepääsu ja nende kasutamise hõlbustamise küsimused, peaks komisjonil olema võimalik vastu võtta rakendusmeetmed, ilma et see piiraks ║ direktiivi 1999/5/EÜ ║, eriti selle artikli 3 lõike 3 punktis f seoses puuetega sätestatud nõuete rakendamist. |
| --- | --- |

(40)

Tarbijatega konsulteerimise puudujääkide korvamiseks ja kodanike huvide paremaks esindamiseks peaksid liikmesriigid looma
  sobivad konsultatsioonimehhanismid. Sellisteks mehhanismideks
  võib olla asutus, mis uurib siseriiklikust reguleerivast asutusest ja teenuseosutajatest sõltumatult tarbijatega seotud küsimusi, näiteks tarbijakäitumist ja teenuseosutaja vahetamise mehhanisme, ning mille tegevus oleks läbipaistev ja toetaks sidusrühmadega konsulteerimise mehhanisme.
  Lisaks sellele tuleks luua mehhanism, et teha võimalikuks vajalik koostöö seoses seadusliku sisuga teabe edendamisega. Sellise mehhanismi kohaselt kokkulepitud koostöö kord ei tohiks siiski võimaldada Interneti kasutamise süstemaatilist järelevalvet.
  Kui lahendamist vajavad elektroonilistele sideteenustele ja puudega kasutajatele mõeldud lõppseadmetele juurdepääsu ja nende kasutamise hõlbustamise küsimused, peaks komisjonil olema võimalik vastu võtta rakendusmeetmed, ilma et see piiraks ║ direktiivi 1999/5/EÜ ║, eriti selle artikli 3 lõike 3 punktis f seoses puuetega sätestatud nõuete rakendamist.

| (41) | Vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlust tuleks tugevdada, tagades sõltumatute vaidlusi lahendavate asutuste kasutamise ja menetluse vastavuse vähemalt miinimumpõhimõtetele, mis on kehtestatud komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitusega 98/257/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta)

   (15).
  Liikmesriigid võivad selleks kasutada olemasolevaid vaidlusi lahendavaid asutusi, juhul kui need asutused vastavad kehtivatele nõuetele, või luua uued asutused. |
| --- | --- |

(41)

Vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlust tuleks tugevdada, tagades sõltumatute vaidlusi lahendavate asutuste kasutamise ja menetluse vastavuse vähemalt miinimumpõhimõtetele, mis on kehtestatud komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitusega 98/257/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta)

   (15).
  Liikmesriigid võivad selleks kasutada olemasolevaid vaidlusi lahendavaid asutusi, juhul kui need asutused vastavad kehtivatele nõuetele, või luua uued asutused.

| (42) | Komisjoni tuleks teavitada universaalteenust osutama määratud ettevõtjatele kehtestatud kohustustest. |
| --- | --- |

(42)

Komisjoni tuleks teavitada universaalteenust osutama määratud ettevõtjatele kehtestatud kohustustest.

| (43) | Direktiiviga 2002/58/EÜ nähakse ette liikmesriikide nende sätete ühtlustamine, mis on vajalikud põhiõiguste ja -vabaduste ning eelkõige eraelu puutumatuse kaitse võrdväärse taseme tagamiseks ning infotehnoloogia süsteemide konfidentsiaalsuse ja turvalisuse õiguse tagamiseks isikuandmete töötlemise puhul elektroonilise side sektoris ning selliste andmete ning elektrooniliste sideseadmete ja -teenuste vaba liikumise tagamiseks ühenduses. |
| --- | --- |

(43)

Direktiiviga 2002/58/EÜ nähakse ette liikmesriikide nende sätete ühtlustamine, mis on vajalikud põhiõiguste ja -vabaduste ning eelkõige eraelu puutumatuse kaitse võrdväärse taseme tagamiseks ning infotehnoloogia süsteemide konfidentsiaalsuse ja turvalisuse õiguse tagamiseks isikuandmete töötlemise puhul elektroonilise side sektoris ning selliste andmete ning elektrooniliste sideseadmete ja -teenuste vaba liikumise tagamiseks ühenduses.

| (44) | Liiklusandmete töötlemine võrgu ja teabe turvalisuse huvides, tagades salvestatud või edastatud andmete kättesaadavuse, autentsuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse, võimaldab selliseid andmeid andmetöötleja õigustatud huvides töödelda, eesmärgiga tõkestada loata juurdepääs andmetele ja pahatahtlik koodide levitamine ning teha lõpp teenindust tõkestavatele rünnakutele ja arvuti- ning elektrooniliste sidesüsteemide kahjustamisele. Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) peaks korrapäraselt avaldama uuringuid selle kirjeldamiseks, mis liiki andmetöötlus on direktiivi 2002/58/EÜ artikli 6 kohaselt lubatud. |
| --- | --- |

(44)

Liiklusandmete töötlemine võrgu ja teabe turvalisuse huvides, tagades salvestatud või edastatud andmete kättesaadavuse, autentsuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse, võimaldab selliseid andmeid andmetöötleja õigustatud huvides töödelda, eesmärgiga tõkestada loata juurdepääs andmetele ja pahatahtlik koodide levitamine ning teha lõpp teenindust tõkestavatele rünnakutele ja arvuti- ning elektrooniliste sidesüsteemide kahjustamisele. Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) peaks korrapäraselt avaldama uuringuid selle kirjeldamiseks, mis liiki andmetöötlus on direktiivi 2002/58/EÜ artikli 6 kohaselt lubatud.

| (45) | Töötlemise turvalisust käsitlevate rakendusmeetmete määratlemisel kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt peaks komisjon konsulteerima kõigi asjaomaste Euroopa asutuste ja organisatsioonidega (Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, Euroopa andmekaitseinspektor ja artikli 29 alusel asutatud töörühm) ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige selleks, et saada teavet nii tehniliselt kui ka majanduslikult parimate olemasolevate meetodite kohta direktiivi 2002/58/EÜ rakendamise parandamiseks. |
| --- | --- |

(45)

Töötlemise turvalisust käsitlevate rakendusmeetmete määratlemisel kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt peaks komisjon konsulteerima kõigi asjaomaste Euroopa asutuste ja organisatsioonidega (Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, Euroopa andmekaitseinspektor ja artikli 29 alusel asutatud töörühm) ning kõigi teiste asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige selleks, et saada teavet nii tehniliselt kui ka majanduslikult parimate olemasolevate meetodite kohta direktiivi 2002/58/EÜ rakendamise parandamiseks.

| (46) | Direktiivi 2002/58/EÜ sätted täpsustavad ja täiendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)

   (16)

  ning nendega nähakse ette füüsilistest või juriidilistest isikutest abonentide õigustatud huvid. |
| --- | --- |

(46)

Direktiivi 2002/58/EÜ sätted täpsustavad ja täiendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)

   (16)

  ning nendega nähakse ette füüsilistest või juriidilistest isikutest abonentide õigustatud huvid.

| (47) | Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgude liberaliseerimine koos tehnoloogia kiire arenguga on suurendanud konkurentsi ja kiirendanud majanduskasvu ning tänu sellele on mitmekesistunud üldkasutatavate
  ja eraõiguslike
  elektrooniliste sidevõrkude
  ning avaliku juurdepääsuga eravõrkude
  kaudu lõppkasutajatele osutatavad teenused. ▐ |
| --- | --- |

(47)

Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgude liberaliseerimine koos tehnoloogia kiire arenguga on suurendanud konkurentsi ja kiirendanud majanduskasvu ning tänu sellele on mitmekesistunud üldkasutatavate
  ja eraõiguslike
  elektrooniliste sidevõrkude
  ning avaliku juurdepääsuga eravõrkude
  kaudu lõppkasutajatele osutatavad teenused. ▐

| (48) | IP-aadressid on interneti toimimiseks hädavajalikud. Nendega tehakse numbri abil kindlaks võrgus osalevad seadmed, näiteks arvutid ja arukad mobiilsed seadmed. Arvestades erinevaid olukordi, milles IP-aadresse kasutatakse, ning nendega seotud tehnoloogiaid, mis kiiresti edasi arenevad, on tekkinud küsimused nende aadresside kasutamiseks teatud olukordades isikuandmetena. Komisjon peaks seetõttu IP-aadresside ja nende kasutuse kohta läbiviidava uuringu põhjal esitama sobivad ettepanekud. |
| --- | --- |

(48)

IP-aadressid on interneti toimimiseks hädavajalikud. Nendega tehakse numbri abil kindlaks võrgus osalevad seadmed, näiteks arvutid ja arukad mobiilsed seadmed. Arvestades erinevaid olukordi, milles IP-aadresse kasutatakse, ning nendega seotud tehnoloogiaid, mis kiiresti edasi arenevad, on tekkinud küsimused nende aadresside kasutamiseks teatud olukordades isikuandmetena. Komisjon peaks seetõttu IP-aadresside ja nende kasutuse kohta läbiviidava uuringu põhjal esitama sobivad ettepanekud.

| (49) | Tehnoloogia areng võimaldab luua uusi rakendusi, mis põhinevad andmekogumis- ja tuvastusseadmetel, näiteks raadiosagedusi kasutavatel kontaktivabadel seadmetel. Raadiosagedust kasutavad näiteks raadiosageduse tuvastamise seadmed (RFID) üheselt tuvastatavatelt märgistelt andmete hõivamiseks, mis kantakse seejärel üle olemasolevate sidevõrkude kaudu. Sellise tehnoloogia laiaulatuslik kasutamine võib tuua olulist majanduslikku ja sotsiaalset kasu ning kui kodanikud selle kasutamise heaks kiidavad, anda võimsa panuse siseturu arengusse. Selle saavutamiseks tuleb tagada
  kõik
  üksikisikute põhiõigused,
  sealhulgas õigus eraelu puutumatusele ja õigus andmekaitsele. Kui sellised seadmed ühendatakse üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkudega või kui need kasutavad peamise infrastruktuurina elektroonilisi sideteenuseid, tuleks kohaldada direktiivi 2002/58/EÜ asjakohaseid sätteid, sealhulgas turvalisust, liiklust ja asukohaandmeid ning konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(49)

Tehnoloogia areng võimaldab luua uusi rakendusi, mis põhinevad andmekogumis- ja tuvastusseadmetel, näiteks raadiosagedusi kasutavatel kontaktivabadel seadmetel. Raadiosagedust kasutavad näiteks raadiosageduse tuvastamise seadmed (RFID) üheselt tuvastatavatelt märgistelt andmete hõivamiseks, mis kantakse seejärel üle olemasolevate sidevõrkude kaudu. Sellise tehnoloogia laiaulatuslik kasutamine võib tuua olulist majanduslikku ja sotsiaalset kasu ning kui kodanikud selle kasutamise heaks kiidavad, anda võimsa panuse siseturu arengusse. Selle saavutamiseks tuleb tagada
  kõik
  üksikisikute põhiõigused,
  sealhulgas õigus eraelu puutumatusele ja õigus andmekaitsele. Kui sellised seadmed ühendatakse üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkudega või kui need kasutavad peamise infrastruktuurina elektroonilisi sideteenuseid, tuleks kohaldada direktiivi 2002/58/EÜ asjakohaseid sätteid, sealhulgas turvalisust, liiklust ja asukohaandmeid ning konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.

| (50) | Üldkasutatava elektroonilise sideteenuse osutaja peaks võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid oma teenuste turvalisuse tagamiseks. Ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist)

   (17)

  kohaldamist, peaksid sellised meetmed tagama, et isikuandmetele oleks juurdepääs üksnes volitatud töötajatel seaduslikult lubatud eesmärkidel ning et salvestatud või edastatud isikuandmed, võrk ja teenused oleksid kaitstud. Lisaks tuleks süsteemi nõrkade kohtade tuvastamiseks kehtestada isikuandmete töötlemise osas turvapoliitika ja teostada korrapärast järelevalvet ning võtta ennetus-, parandus- ja leevendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(50)

Üldkasutatava elektroonilise sideteenuse osutaja peaks võtma asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid oma teenuste turvalisuse tagamiseks. Ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist)

   (17)

  kohaldamist, peaksid sellised meetmed tagama, et isikuandmetele oleks juurdepääs üksnes volitatud töötajatel seaduslikult lubatud eesmärkidel ning et salvestatud või edastatud isikuandmed, võrk ja teenused oleksid kaitstud. Lisaks tuleks süsteemi nõrkade kohtade tuvastamiseks kehtestada isikuandmete töötlemise osas turvapoliitika ja teostada korrapärast järelevalvet ning võtta ennetus-, parandus- ja leevendusmeetmeid.

| (51) | Siseriiklikud reguleerivad asutused peaksid teostama järelevalvet võetud meetmete üle ning levitama üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajate hulgas parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(51)

Siseriiklikud reguleerivad asutused peaksid teostama järelevalvet võetud meetmete üle ning levitama üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajate hulgas parimaid tavasid.

| (52) | Turvarikkumisega, mille tulemuseks on ▐ abonendi
  või üksikisiku
  isikuandmete kaotsiminek või väärkasutus, võib kaasneda oluline ▐ kahju
  kasutajatele
  , kui rikkumisega piisavalt ja õigeaegselt ei tegelda. Seepärast tuleks
  asjaomasel teenusepakkujal mistahes turvanõuete rikkumisest
  viivitamata teatada
  siseriiklikule reguleerivale asutusele või muule pädevale asutusele. Pädev asutus peaks tegema kindlaks rikkumise tõsiduse ja nõudma, et asjaomane teenusepakkuja teataks sellest kohaselt ja viivitamata kasutajatele, keda rikkumine mõjutab. Peale selle, kui tarbijate õigused ja huvid on koheselt ja otseselt ohus (näiteks volituseta juurdepääsu puhul e-kirjade sisule, juurdepääsu puhul krediitkaardiandmetele jne), peaks asjaomane teenusepakkuja lisaks pädevale siseriiklikule asutusele viivitamata otse teavitama ka kasutajaid, keda see mõjutab. Samuti peaksid teenusepakkujad igal aastal teavitama aasta jooksul toimunud direktiivis 2002/58/EÜ sätestatud turvanõuete kõikidest rikkumistest kasutajaid, keda see mõjutas. Teatised siseriiklikele asutustele ja kasutajatele
  peaks sisaldama teavet meetmete kohta, mida teenuseosutaja rikkumisega seoses võtab, ja soovitusi
  kasutajate kaitsmiseks
  , keda rikkumine mõjutab. |
| --- | --- |

(52)

Turvarikkumisega, mille tulemuseks on ▐ abonendi
  või üksikisiku
  isikuandmete kaotsiminek või väärkasutus, võib kaasneda oluline ▐ kahju
  kasutajatele
  , kui rikkumisega piisavalt ja õigeaegselt ei tegelda. Seepärast tuleks
  asjaomasel teenusepakkujal mistahes turvanõuete rikkumisest
  viivitamata teatada
  siseriiklikule reguleerivale asutusele või muule pädevale asutusele. Pädev asutus peaks tegema kindlaks rikkumise tõsiduse ja nõudma, et asjaomane teenusepakkuja teataks sellest kohaselt ja viivitamata kasutajatele, keda rikkumine mõjutab. Peale selle, kui tarbijate õigused ja huvid on koheselt ja otseselt ohus (näiteks volituseta juurdepääsu puhul e-kirjade sisule, juurdepääsu puhul krediitkaardiandmetele jne), peaks asjaomane teenusepakkuja lisaks pädevale siseriiklikule asutusele viivitamata otse teavitama ka kasutajaid, keda see mõjutab. Samuti peaksid teenusepakkujad igal aastal teavitama aasta jooksul toimunud direktiivis 2002/58/EÜ sätestatud turvanõuete kõikidest rikkumistest kasutajaid, keda see mõjutas. Teatised siseriiklikele asutustele ja kasutajatele
  peaks sisaldama teavet meetmete kohta, mida teenuseosutaja rikkumisega seoses võtab, ja soovitusi
  kasutajate kaitsmiseks
  , keda rikkumine mõjutab.

| (53) | Siseriiklikud reguleerivad asutused peaksid tegutsema Euroopa Liidu kodanike huvides ja andma oma panuse isikuandmete ja eraelu puutumatuse kõrgetasemelise kaitse tagamiseks. Selleks peavad neil olema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas põhjalikud ja usaldusväärsed andmed toimunud turvaintsidentide kohta, millega kaasnes üksikisikute isikuandmete väärkasutus. |
| --- | --- |

(53)

Siseriiklikud reguleerivad asutused peaksid tegutsema Euroopa Liidu kodanike huvides ja andma oma panuse isikuandmete ja eraelu puutumatuse kõrgetasemelise kaitse tagamiseks. Selleks peavad neil olema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas põhjalikud ja usaldusväärsed andmed toimunud turvaintsidentide kohta, millega kaasnes üksikisikute isikuandmete väärkasutus.

| (54) | Liikmesriikide ametiasutused ja kohtud ei peaks direktiivi 2002/58/EÜ ülevõtmismeetmete rakendamisel mitte ainult tõlgendama oma siseriiklikku õigust kooskõlas nimetatud direktiiviga, vaid ka tagama, et nad ei tugineks käesoleva direktiivi sellisele tõlgendusele, mis on vastuolus teiste põhiõigustega või ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, näiteks proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(54)

Liikmesriikide ametiasutused ja kohtud ei peaks direktiivi 2002/58/EÜ ülevõtmismeetmete rakendamisel mitte ainult tõlgendama oma siseriiklikku õigust kooskõlas nimetatud direktiiviga, vaid ka tagama, et nad ei tugineks käesoleva direktiivi sellisele tõlgendusele, mis on vastuolus teiste põhiõigustega või ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, näiteks proportsionaalsuse põhimõttega.

| (55) | Ette tuleks näha ka rakendusmeetmed, et kehtestada ühtsed nõuded eraelu puutumatuse piisava kaitse ja elektrooniliste sidevõrkude kasutamisega seoses edastatud või töödeldud isikuandmete turvalisuse tagamiseks siseturul. |
| --- | --- |

(55)

Ette tuleks näha ka rakendusmeetmed, et kehtestada ühtsed nõuded eraelu puutumatuse piisava kaitse ja elektrooniliste sidevõrkude kasutamisega seoses edastatud või töödeldud isikuandmete turvalisuse tagamiseks siseturul.

| (56) | Turvarikkumistest teatamisel kasutatavate vormide ja korra kohta üksikasjalike eeskirjade koostamisel tuleks arvesse võtta ka rikkumise asjaolusid, sealhulgas seda, kas isikuandmed olid või ei olnud kodeeritud või mõnel muul sellisel moel kaitstud, mis vähendab tõhusalt identiteedipettuste või teistsuguse väärkasutuse tõenäosust. Lisaks sellele tuleks sellistes eeskirjade ja korra koostamisel võtta arvesse õiguskaitseasutuste õigustatud huve juhtude puhul, kus varajane avalikustamine võib tarbetult takistada rikkumise asjaolude uurimist.
  ▐ |
| --- | --- |

(56)

Turvarikkumistest teatamisel kasutatavate vormide ja korra kohta üksikasjalike eeskirjade koostamisel tuleks arvesse võtta ka rikkumise asjaolusid, sealhulgas seda, kas isikuandmed olid või ei olnud kodeeritud või mõnel muul sellisel moel kaitstud, mis vähendab tõhusalt identiteedipettuste või teistsuguse väärkasutuse tõenäosust. Lisaks sellele tuleks sellistes eeskirjade ja korra koostamisel võtta arvesse õiguskaitseasutuste õigustatud huve juhtude puhul, kus varajane avalikustamine võib tarbetult takistada rikkumise asjaolude uurimist.

▐

| (57) | Arvutiprogrammid, mis salaja jälgivad kasutajate tegevust ja/või takistavad kasutaja lõppseadmete tööd, et tuua kasu kolmandale isikule (nn nuhkvara), kujutavad endast tõsist ohtu kasutaja eraelu puutumatusele. Kasutajate eraelu kõrgetasemeline ja võrdväärne kaitse tuleb tagada sellest hoolimata, kas nuhkvara laaditi alla kogemata elektrooniliste sidevõrkude kaudu või saadi ja installeeriti peidetuna programmi, mida levitati mõne muu välise andmekandja, näiteks CD, CD-ROMi või USB-mälupulga abil.
  Liikmesriigid peaksid julgustama lõppkasutajaid võtma vajalikke meetmeid, et kaitsta lõppseadmeid viiruste ja nuhkvara eest. |
| --- | --- |

(57)

Arvutiprogrammid, mis salaja jälgivad kasutajate tegevust ja/või takistavad kasutaja lõppseadmete tööd, et tuua kasu kolmandale isikule (nn nuhkvara), kujutavad endast tõsist ohtu kasutaja eraelu puutumatusele. Kasutajate eraelu kõrgetasemeline ja võrdväärne kaitse tuleb tagada sellest hoolimata, kas nuhkvara laaditi alla kogemata elektrooniliste sidevõrkude kaudu või saadi ja installeeriti peidetuna programmi, mida levitati mõne muu välise andmekandja, näiteks CD, CD-ROMi või USB-mälupulga abil.
  Liikmesriigid peaksid julgustama lõppkasutajaid võtma vajalikke meetmeid, et kaitsta lõppseadmeid viiruste ja nuhkvara eest.

| (58) | Elektrooniliste sideteenuste osutajad peavad tegema olulisi investeeringuid, et võidelda soovimatute kaubanduslike teadaannetega (rämpspostiga). Nad on rämpsposti saatjate leidmiseks ja tuvastamiseks vajalike teadmiste ja vahendite omamise tõttu paremas olukorras kui lõppkasutajad. Seepärast peaks e-posti teenuse ja teiste teenuste osutajatel olema võimalik võtta rämpsposti saatjate vastu
  kõnealuste rikkumiste tõttu
  õiguslikke meetmeid ja kaitsta seega nii oma klientide huve kui ka enda õigustatud ärihuve. |
| --- | --- |

(58)

Elektrooniliste sideteenuste osutajad peavad tegema olulisi investeeringuid, et võidelda soovimatute kaubanduslike teadaannetega (rämpspostiga). Nad on rämpsposti saatjate leidmiseks ja tuvastamiseks vajalike teadmiste ja vahendite omamise tõttu paremas olukorras kui lõppkasutajad. Seepärast peaks e-posti teenuse ja teiste teenuste osutajatel olema võimalik võtta rämpsposti saatjate vastu
  kõnealuste rikkumiste tõttu
  õiguslikke meetmeid ja kaitsta seega nii oma klientide huve kui ka enda õigustatud ärihuve.

| (59) | Kui asukohaandmeid (v.a liiklusandmed) võib töödelda, tuleks niisuguseid andmeid töödelda ainult pärast nende anonüümseks muutmist või asjaomaste kasutajate või abonentide eelneval nõusolekul, kellele tuleks anda selget ja ulatuslikku teavet võimaluse kohta võtta tagasi oma liiklusandmete töötlemiseks antud nõusolek mis tahes ajal. |
| --- | --- |

(59)

Kui asukohaandmeid (v.a liiklusandmed) võib töödelda, tuleks niisuguseid andmeid töödelda ainult pärast nende anonüümseks muutmist või asjaomaste kasutajate või abonentide eelneval nõusolekul, kellele tuleks anda selget ja ulatuslikku teavet võimaluse kohta võtta tagasi oma liiklusandmete töötlemiseks antud nõusolek mis tahes ajal.

| (60) | Vajadus tagada eraelu puutumatuse ja ühenduse elektroonilisi sidevõrke kasutades edastatud ja töödeldud isikuandmete piisav kaitstus nõuab tõhusat rakendamis- ja jõustamispädevust, mis võimaldaks teha piisavaid algatusi nõuetele vastavuse saavutamiseks. Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks nõuetele mittevastavuse tõhusaks uurimiseks olema küllaldane pädevus ja vahendid, sealhulgas võimalus saada kogu asjakohast teavet, mida nad võivad vajada, et teha otsus kaebuste suhtes ja kehtestada sanktsioonid mittevastavuse puhul. |
| --- | --- |

(60)

Vajadus tagada eraelu puutumatuse ja ühenduse elektroonilisi sidevõrke kasutades edastatud ja töödeldud isikuandmete piisav kaitstus nõuab tõhusat rakendamis- ja jõustamispädevust, mis võimaldaks teha piisavaid algatusi nõuetele vastavuse saavutamiseks. Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks nõuetele mittevastavuse tõhusaks uurimiseks olema küllaldane pädevus ja vahendid, sealhulgas võimalus saada kogu asjakohast teavet, mida nad võivad vajada, et teha otsus kaebuste suhtes ja kehtestada sanktsioonid mittevastavuse puhul.

| (61) | Piiriülene koostöö ja jõustamine tuleks tagada kooskõlas olemasolevate ühenduse piiriüleste jõustamismehhanismidega, näiteks mehhanismidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus))
   (18) muutes kõnealust määrust. |
| --- | --- |

(61)

Piiriülene koostöö ja jõustamine tuleks tagada kooskõlas olemasolevate ühenduse piiriüleste jõustamismehhanismidega, näiteks mehhanismidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus))
   (18) muutes kõnealust määrust.

| (62) | Direktiivide 2002/22/EÜ ning 2002/58/EÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (19). |
| --- | --- |

(62)

Direktiivide 2002/22/EÜ ning 2002/58/EÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (19).

| (63) | Lissaboni lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

   (20)

  jõustumise korral peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule uue õigusakti ettepaneku eraelu puutumatuse ja andmete turvalisuse kohta elektroonilises sides koos uue õigusliku alusega. |
| --- | --- |

(63)

Lissaboni lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

   (20)

  jõustumise korral peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule uue õigusakti ettepaneku eraelu puutumatuse ja andmete turvalisuse kohta elektroonilises sides koos uue õigusliku alusega.

| (64) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu ║ rakendusmeetmed tariifide läbipaistvuse, minimaalsete teenuse kvaliteedi nõuete ja hädaabinumbriga 112 seotud teenuste tõhusa rakendamise kohta, toimiva juurdepääsu kohta numbritele ja teenustele ning puudega lõppkasutajate juurdepääsu parandamise kohta; samuti peaks komisjonil olema õigus teha muudatusi, et kohandada lisasid tehnika arengule või turunõudluse muutustele. Samuti tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu rakendusmeetmed seoses teabe- ja teavitamisnõuetega ning piiriülese koostööga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 2002/22/EÜ vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  Arvestades, et kontrolliga regulatiivmenetluse läbiviimine tavapärase ajakava kohaselt võib teatavates eriolukordades takistada rakendusmeetmete õigeaegset vastuvõtmist, peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tegutsema kiiresti, et tagada nende meetmete õigeaegne vastuvõtmine. |
| --- | --- |

(64)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu ║ rakendusmeetmed tariifide läbipaistvuse, minimaalsete teenuse kvaliteedi nõuete ja hädaabinumbriga 112 seotud teenuste tõhusa rakendamise kohta, toimiva juurdepääsu kohta numbritele ja teenustele ning puudega lõppkasutajate juurdepääsu parandamise kohta; samuti peaks komisjonil olema õigus teha muudatusi, et kohandada lisasid tehnika arengule või turunõudluse muutustele. Samuti tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu rakendusmeetmed seoses teabe- ja teavitamisnõuetega ning piiriülese koostööga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 2002/22/EÜ vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  Arvestades, et kontrolliga regulatiivmenetluse läbiviimine tavapärase ajakava kohaselt võib teatavates eriolukordades takistada rakendusmeetmete õigeaegset vastuvõtmist, peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tegutsema kiiresti, et tagada nende meetmete õigeaegne vastuvõtmine.

| (65) | Direktiivi 2002/22/EÜ eesmärk on tagada tarbijate ja kasutajate õiguste kõrgetasemeline kaitse telekommunikatsiooniteenuste osutamisel. Nimetatud kaitse ei ole vajalik globaalsete telekommunikatsiooniteenuste osutamisel. Nendeks on ettevõtte andmed ja kõneteenused, mida pakutakse paketina suurtele ettevõtetele, mis asuvad eri riikides, nii ELis kui ka väljaspool, lähtuvalt individuaalsetest lepingutest, mis on sõlmitud võrdväärsete poolte vahel. |
| --- | --- |

(65)

Direktiivi 2002/22/EÜ eesmärk on tagada tarbijate ja kasutajate õiguste kõrgetasemeline kaitse telekommunikatsiooniteenuste osutamisel. Nimetatud kaitse ei ole vajalik globaalsete telekommunikatsiooniteenuste osutamisel. Nendeks on ettevõtte andmed ja kõneteenused, mida pakutakse paketina suurtele ettevõtetele, mis asuvad eri riikides, nii ELis kui ka väljaspool, lähtuvalt individuaalsetest lepingutest, mis on sõlmitud võrdväärsete poolte vahel.

| (66) | Direktiive 2002/22/EÜ ja 2002/58/EÜ tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(66)

Direktiive 2002/22/EÜ ja 2002/58/EÜ tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/22/EÜ muudatused

(Universaalteenuse Direktiiv)

Direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1

  Sisu ja reguleerimisala
  1.   Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) raames käsitleb käesolev direktiiv elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumist lõppkasutajatele. Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada tulemusliku konkurentsi ja valikuvabaduse abil kogu ühenduses hea kvaliteediga üldkasutatavate teenuste kättesaadavus ja käsitleda asjaolusid, mille puhul turg ei rahulda tulemuslikult lõppkasutajate vajadusi. Käesolev direktiiv sisaldab ka sätteid tarbijate valduses olevate lõppseadmete kohta,
  kusjuures erilist tähelepanu pööratakse lõppseadmetele, mis on mõeldud erivajadustega kasutajate, sealhulgas puudega inimeste ja eakate jaoks
  .
  2.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse lõppkasutajate õigused ja üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvate ettevõtjate vastavad kohustused. Seoses universaalteenuse pakkumise tagamisega avatud ja konkurentsile rajatud keskkonnas määratletakse käesolevas direktiivis kindlaksmääratud kvaliteediga teenuste miinimumkogum, millele on kõigil lõppkasutajatel konkreetse riigi tingimusi arvestades vastuvõetava hinnaga juurdepääs, ilma et see moonutaks konkurentsi. Käesolevas direktiivis sätestatakse ka kohustused, mis on seotud teatavate kohustuslike teenuste osutamisega.


  3.
     
  Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse tarbijakaitset käsitlevate eeskirjade, eelkõige direktiivide 93/13/EMÜ ja 97/7/EÜ, ning ühenduse õigusega kooskõlas olevate riiklike eeskirjade kohaldamist.
  ” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) raames käsitleb käesolev direktiiv elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumist lõppkasutajatele. Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada tulemusliku konkurentsi ja valikuvabaduse abil kogu ühenduses hea kvaliteediga üldkasutatavate teenuste kättesaadavus ja käsitleda asjaolusid, mille puhul turg ei rahulda tulemuslikult lõppkasutajate vajadusi. Käesolev direktiiv sisaldab ka sätteid tarbijate valduses olevate lõppseadmete kohta,
  kusjuures erilist tähelepanu pööratakse lõppseadmetele, mis on mõeldud erivajadustega kasutajate, sealhulgas puudega inimeste ja eakate jaoks
  .

2.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse lõppkasutajate õigused ja üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvate ettevõtjate vastavad kohustused. Seoses universaalteenuse pakkumise tagamisega avatud ja konkurentsile rajatud keskkonnas määratletakse käesolevas direktiivis kindlaksmääratud kvaliteediga teenuste miinimumkogum, millele on kõigil lõppkasutajatel konkreetse riigi tingimusi arvestades vastuvõetava hinnaga juurdepääs, ilma et see moonutaks konkurentsi. Käesolevas direktiivis sätestatakse ka kohustused, mis on seotud teatavate kohustuslike teenuste osutamisega.

3.
     
  Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse tarbijakaitset käsitlevate eeskirjade, eelkõige direktiivide 93/13/EMÜ ja 97/7/EÜ, ning ühenduse õigusega kooskõlas olevate riiklike eeskirjade kohaldamist.
  ”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b jäetakse välja;

| b) | punktid c ja d
  asendatakse järgmisega:






  c) | „üldkasutatav telefoniteenus” – üldsusele kättesaadav teenus, mis ▐ võimaldab siseriiklike ja/või rahvusvaheliste kõnede
  otse või kaudset
  algatamist
  ja/või
  vastuvõtmist
  ning spetsiaalselt puudega kasutajatele, kes kasutavad tekstiteenuseid või spetsiaalseid kõneteenuseid
  ,
  mõeldud muid sidepidamisviise
  riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid c ja d
  asendatakse järgmisega:

c)

„üldkasutatav telefoniteenus” – üldsusele kättesaadav teenus, mis ▐ võimaldab siseriiklike ja/või rahvusvaheliste kõnede
  otse või kaudset
  algatamist
  ja/või
  vastuvõtmist
  ning spetsiaalselt puudega kasutajatele, kes kasutavad tekstiteenuseid või spetsiaalseid kõneteenuseid
  ,
  mõeldud muid sidepidamisviise
  riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil;

| d) | „geograafiline number” – liikmesriigi telefoninumeratsiooniplaani number, milles osa numbrikohti tähistab geograafilist piirkonda ja mida kasutatakse kõnede suunamiseks võrgu lõpp-punkti (VLP) füüsilisse asukohta; |
| --- | --- |

d)

„geograafiline number” – liikmesriigi telefoninumeratsiooniplaani number, milles osa numbrikohti tähistab geograafilist piirkonda ja mida kasutatakse kõnede suunamiseks võrgu lõpp-punkti (VLP) füüsilisse asukohta;

| c) | punkt e jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkt e jäetakse välja;

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4


  Juurdepääsu pakkumine määratletud piirkonnas ja telefoniteenuste osutamine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks ettevõtja rahuldab iga põhjendatud taotluse liituda määratletud piirkonnas üldkasutatava sidevõrguga.
  2.   Pakutav ühendus peab toetama kõnesidet, faksi saatmist ja vastuvõtmist ning andmesidet edastuskiirusega, mis on piisav toimiva Interneti-ühenduse jaoks, võttes arvesse enamiku abonentide poolt valdavalt kasutatavaid tehnilisi vahendeid ja tehnoloogilist teostatavust.
  3.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks ettevõtja rahuldab iga põhjendatud taotluse sellise
  üldkasutatava
  telefoniteenuse osutamiseks lõikes 1 osutatud võrguühenduse kaudu, mis võimaldab helistada ja vastu võtta siseriiklikke ja rahvusvahelisi kõnesid ning helistada hädaabiteenustele numbril 112
  ning kõigil muudel riigisisestel hädaabinumbritel
  .” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Juurdepääsu pakkumine määratletud piirkonnas ja telefoniteenuste osutamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks ettevõtja rahuldab iga põhjendatud taotluse liituda määratletud piirkonnas üldkasutatava sidevõrguga.

2.   Pakutav ühendus peab toetama kõnesidet, faksi saatmist ja vastuvõtmist ning andmesidet edastuskiirusega, mis on piisav toimiva Interneti-ühenduse jaoks, võttes arvesse enamiku abonentide poolt valdavalt kasutatavaid tehnilisi vahendeid ja tehnoloogilist teostatavust.

3.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks ettevõtja rahuldab iga põhjendatud taotluse sellise
  üldkasutatava
  telefoniteenuse osutamiseks lõikes 1 osutatud võrguühenduse kaudu, mis võimaldab helistada ja vastu võtta siseriiklikke ja rahvusvahelisi kõnesid ning helistada hädaabiteenustele numbril 112
  ning kõigil muudel riigisisestel hädaabinumbritel
  .”

| 4) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Võttes arvesse direktiivi 2002/58/EÜ artikli 12 sätteid, sisaldavad lõikes 1 nimetatud kataloogid kõiki üldkasutatavate telefoniteenuste abonente.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Võttes arvesse direktiivi 2002/58/EÜ artikli 12 sätteid, sisaldavad lõikes 1 nimetatud kataloogid kõiki üldkasutatavate telefoniteenuste abonente.”

| 5) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:










  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:


  „Üldkasutatavad taksofonid ja muud juurdepääsupunktid telekommunikatsiooniteenustele” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Üldkasutatavad taksofonid ja muud juurdepääsupunktid telekommunikatsiooniteenustele”

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused võivad määrata ettevõtjatele kohustusi, et tagada niisugune üldkasutatavate taksofonide või muude telekommunikatsiooniteenustele juurdepääsupunktide pakkumine, mis rahuldab lõppkasutajate mõistlikud vajadused geograafilise katvuse ja taksofonide või muude telekommunikatsiooniteenustele juurdepääsupunktide hulga ning puudega inimestele kättesaadavuse ja teenuste kvaliteedi poolest.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused võivad määrata ettevõtjatele kohustusi, et tagada niisugune üldkasutatavate taksofonide või muude telekommunikatsiooniteenustele juurdepääsupunktide pakkumine, mis rahuldab lõppkasutajate mõistlikud vajadused geograafilise katvuse ja taksofonide või muude telekommunikatsiooniteenustele juurdepääsupunktide hulga ning puudega inimestele kättesaadavuse ja teenuste kvaliteedi poolest.
  ”

| 6) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7



  Meetmed puudega kasutajaid silmas pidades

  1.   Liikmesriigid võtavad puudega lõppkasutajaid silmas pidades erimeetmeid, et tagada neile taskukohane ja teiste lõppkasutajatega samaväärne juurdepääs
  elektroonilistele sideteenustele
  , sealhulgas hädaabiteenustele, numbriinfoteenustele ja kataloogidele.
  2.   ▐ Liikmesriigid
  võivad võtta
  erimeetmeid
  , mis on siseriiklike reguleerivate asutuste hinnangul konkreetse riigi tingimusi ja seoses puudega sätestatud nõudeid silmas pidades vajalikud
  selle tagamiseks, et puudega lõppkasutajatel on ettevõtjate ja teenuseosutajate valikul samasugused võimalused kui enamikul lõppkasutajatel
  , ning et soodustada sobivate lõppseadmete kättesaadavust. Igal juhul tagavad liikmesriigid, et puudega kasutajate erirühmade vajadustele vastab vähemalt üks ettevõte
  .


  3.
     
  Ülalmainitud meetmeid võttes julgustavad liikmesriigid direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklite 17, 18 ja 19 kohaselt avaldatud asjakohaste standardite või spetsifikaatide järgimist.




  4.
     
  Puudega kasutajate tarbeks erikorra vastuvõtmise ja rakendamise eesmärgil peavad liikmesriigid julgustama vajalikke teenuseid ja funktsioone pakkuvate lõppseadmete tootmist ja kättesaadavust.
  ” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Meetmed puudega kasutajaid silmas pidades

1.   Liikmesriigid võtavad puudega lõppkasutajaid silmas pidades erimeetmeid, et tagada neile taskukohane ja teiste lõppkasutajatega samaväärne juurdepääs
  elektroonilistele sideteenustele
  , sealhulgas hädaabiteenustele, numbriinfoteenustele ja kataloogidele.

2.   ▐ Liikmesriigid
  võivad võtta
  erimeetmeid
  , mis on siseriiklike reguleerivate asutuste hinnangul konkreetse riigi tingimusi ja seoses puudega sätestatud nõudeid silmas pidades vajalikud
  selle tagamiseks, et puudega lõppkasutajatel on ettevõtjate ja teenuseosutajate valikul samasugused võimalused kui enamikul lõppkasutajatel
  , ning et soodustada sobivate lõppseadmete kättesaadavust. Igal juhul tagavad liikmesriigid, et puudega kasutajate erirühmade vajadustele vastab vähemalt üks ettevõte
  .

3.
     
  Ülalmainitud meetmeid võttes julgustavad liikmesriigid direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklite 17, 18 ja 19 kohaselt avaldatud asjakohaste standardite või spetsifikaatide järgimist.

4.
     
  Puudega kasutajate tarbeks erikorra vastuvõtmise ja rakendamise eesmärgil peavad liikmesriigid julgustama vajalikke teenuseid ja funktsioone pakkuvate lõppseadmete tootmist ja kättesaadavust.
  ”

| 7) | Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige ║:
  „3.   Kui lõike 1 kohaselt määratud operaator kavatseb kogu oma kohaliku juurdepääsuvõrgu vara või selle osa kasutades luua erineva omandilise kuuluvusega eraldi juriidilise isiku, teavitab ta sellest enne ja õigeaegselt siseriiklikku reguleerivat asutust, et see saaks hinnata kavandatava tehingu mõju juurdepääsu pakkumisele määratled piirkonnas ning telefoniteenuste osutamisele artikli 4 kohaselt. Siseriiklik reguleeriv asutus võib kooskõlas direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 6 lõikega 2 kehtestada sellisele tegevusele tingimused.” |
| --- | --- |

7)

Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige ║:

„3.   Kui lõike 1 kohaselt määratud operaator kavatseb kogu oma kohaliku juurdepääsuvõrgu vara või selle osa kasutades luua erineva omandilise kuuluvusega eraldi juriidilise isiku, teavitab ta sellest enne ja õigeaegselt siseriiklikku reguleerivat asutust, et see saaks hinnata kavandatava tehingu mõju juurdepääsu pakkumisele määratled piirkonnas ning telefoniteenuste osutamisele artikli 4 kohaselt. Siseriiklik reguleeriv asutus võib kooskõlas direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 6 lõikega 2 kehtestada sellisele tegevusele tingimused.”

| 8) | Artikli 9 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  „1.   Siseriiklikud reguleerivad asutused jälgivad määratud ettevõtjate poolt osutatavate ning artiklite 4, 5, 6 ja 7 kohaselt universaalteenuse osutamise kohustuse hulka kuuluvate teenuste, või kui kõnealust teenust osutama ei ole määratud ühtegi ettevõtjat, siis muude turul pakutavate teenuste jaemüügitariifide arengut ja taset eelkõige siseriiklike tarbijahindade ja sissetulekute suhtes.
  2.   Pidades silmas konkreetse riigi tingimusi, võivad liikmesriigid nõuda, et määratud ettevõtjad pakuksid tarbijatele tariifi valimise võimalust või pakette, mis erinevad tavapäraste kaubandustingimuste kohaselt pakutavatest, eelkõige selle tagamiseks, et väikese sissetuleku või sotsiaalsete erivajadustega isikute puhul ei oleks takistatud artikli 4 lõike 1 kohane juurdepääs võrgule ja selle kasutamine ega artikli 4 lõikes 3 ning artiklites 5, 6 ja 7 universaalteenuse pakkumise kohustuse hulka arvatud ja määratud ettevõtjate poolt osutatavate teenuste kasutamine.
  3.   Peale sätete, mille kohaselt määratud ettevõtjad peavad pakkuma eritariifi valimise võimalust või järgima hinnalagesid või geograafilisi keskmisi või muid samalaadseid skeeme,
  tagavad
  liikmesriigid ▐ toetuse pakkumise tarbijatele, kellel on väike sissetulek, puue või sotsiaalsed erivajadused.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 9 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„1.   Siseriiklikud reguleerivad asutused jälgivad määratud ettevõtjate poolt osutatavate ning artiklite 4, 5, 6 ja 7 kohaselt universaalteenuse osutamise kohustuse hulka kuuluvate teenuste, või kui kõnealust teenust osutama ei ole määratud ühtegi ettevõtjat, siis muude turul pakutavate teenuste jaemüügitariifide arengut ja taset eelkõige siseriiklike tarbijahindade ja sissetulekute suhtes.

2.   Pidades silmas konkreetse riigi tingimusi, võivad liikmesriigid nõuda, et määratud ettevõtjad pakuksid tarbijatele tariifi valimise võimalust või pakette, mis erinevad tavapäraste kaubandustingimuste kohaselt pakutavatest, eelkõige selle tagamiseks, et väikese sissetuleku või sotsiaalsete erivajadustega isikute puhul ei oleks takistatud artikli 4 lõike 1 kohane juurdepääs võrgule ja selle kasutamine ega artikli 4 lõikes 3 ning artiklites 5, 6 ja 7 universaalteenuse pakkumise kohustuse hulka arvatud ja määratud ettevõtjate poolt osutatavate teenuste kasutamine.

3.   Peale sätete, mille kohaselt määratud ettevõtjad peavad pakkuma eritariifi valimise võimalust või järgima hinnalagesid või geograafilisi keskmisi või muid samalaadseid skeeme,
  tagavad
  liikmesriigid ▐ toetuse pakkumise tarbijatele, kellel on väike sissetulek, puue või sotsiaalsed erivajadused.”

| 9) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 2 määratletud telekommunikatsiooniteenuseid osutavad ettevõtjad pakuvad kõnealuse direktiivi I lisa A osas sätestatud erivahendeid ja -teenuseid, et abonendid saaksid jälgida ja kontrollida kulutusi ning vältida teenuse põhjendamatut peatamist.
  ” |
| --- | --- |

9)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 2 määratletud telekommunikatsiooniteenuseid osutavad ettevõtjad pakuvad kõnealuse direktiivi I lisa A osas sätestatud erivahendeid ja -teenuseid, et abonendid saaksid jälgida ja kontrollida kulutusi ning vältida teenuse põhjendamatut peatamist.
  ”

| 10) | Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Siseriiklikud reguleerivad asutused tagavad, et kõik artiklites 4, 5, 6 ja 7 ning artikli 9 lõikes 2 sätestatud kohustustega määratud ettevõtjad avaldavad piisava ja ajakohastatud teabe oma tulemuste kohta universaalteenuse osutamise valdkonnas, lähtudes III lisas sätestatud teenuse kvaliteedi parameetritest, mõistetest ja mõõtmismeetoditest. Avaldatud teave edastatakse taotluse korral ka siseriiklikele reguleerivale asutusele.
  ” |
| --- | --- |

10)

Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Siseriiklikud reguleerivad asutused tagavad, et kõik artiklites 4, 5, 6 ja 7 ning artikli 9 lõikes 2 sätestatud kohustustega määratud ettevõtjad avaldavad piisava ja ajakohastatud teabe oma tulemuste kohta universaalteenuse osutamise valdkonnas, lähtudes III lisas sätestatud teenuse kvaliteedi parameetritest, mõistetest ja mõõtmismeetoditest. Avaldatud teave edastatakse taotluse korral ka siseriiklikele reguleerivale asutusele.
  ”

| 11) | III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

11)

III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| 12) | Artikkel 16 jäetakse välja. |
| --- | --- |

12)

Artikkel 16 jäetakse välja.

| 13) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused kehtestavad asjakohased turgu reguleerivad kohustused ettevõtjatele, kelle puhul on tuvastatud, et neil on vaadeldaval jaemüügiturul märkimisväärne turujõud direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 14 tähenduses:






  a) | kui direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohaselt tehtud turuanalüüsi tulemusel otsustab siseriiklik reguleeriv asutus, et direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 15 kohaselt kindlaksmääratud jaemüügiturg ei põhine tegelikult konkurentsil; ja |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused kehtestavad asjakohased turgu reguleerivad kohustused ettevõtjatele, kelle puhul on tuvastatud, et neil on vaadeldaval jaemüügiturul märkimisväärne turujõud direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 14 tähenduses:

a)

kui direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohaselt tehtud turuanalüüsi tulemusel otsustab siseriiklik reguleeriv asutus, et direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 15 kohaselt kindlaksmääratud jaemüügiturg ei põhine tegelikult konkurentsil; ja

| b) | kui siseriiklik reguleeriv asutus jõuab järeldusele, et direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) alusel kehtestatud kohustused ei tooks kaasa direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamist.” |
| --- | --- |

b)

kui siseriiklik reguleeriv asutus jõuab järeldusele, et direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) alusel kehtestatud kohustused ei tooks kaasa direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamist.”

| b) | lisatakse järgmine lõige:


  „
  2 a.
     
  Ilma et see piiraks kohustusi, mis võidakse kehtestada operaatoritele, kelle puhul on tuvastatud, et neil on vaadeldaval jaemüügiturul märkimisväärne turujõud vastavalt lõikele 1, võivad siseriiklikud reguleerivad asutused kohaldada lõikes 2 nimetatud kohustusi üleminekuperioodil operaatorite suhtes, kelle puhul on tuvastatud, et neil on vaadeldaval hulgimüügiturul märkimisväärne turujõud, juhul kui hulgimüügikohustused on kehtestatud, kuid ei anna veel tulemusi tagamaks konkurentsi jaemüügiturul.
  ” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„
  2 a.
     
  Ilma et see piiraks kohustusi, mis võidakse kehtestada operaatoritele, kelle puhul on tuvastatud, et neil on vaadeldaval jaemüügiturul märkimisväärne turujõud vastavalt lõikele 1, võivad siseriiklikud reguleerivad asutused kohaldada lõikes 2 nimetatud kohustusi üleminekuperioodil operaatorite suhtes, kelle puhul on tuvastatud, et neil on vaadeldaval hulgimüügiturul märkimisväärne turujõud, juhul kui hulgimüügikohustused on kehtestatud, kuid ei anna veel tulemusi tagamaks konkurentsi jaemüügiturul.
  ”

| c) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 jäetakse välja;

| 14) | Artiklid 18 ja 19 jäetakse välja; |
| --- | --- |

14)

Artiklid 18 ja 19 jäetakse välja;

| 15) | Artiklid 20 ja 21 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 20


  Lepingud

  ▐

  1.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatava sidevõrguga ühenduse teenuseid ja/või
  elektroonilisi sideteenuseid
  tellides on tarbijatel
  ja taotluse korral teistel lõppkasutajatel
  õigus sõlmida leping selliseid teenuseid ja/või ühendust pakkuva ettevõtja või pakkuvate ettevõtjatega. Lepingus esitatakse
  selgel, arusaadaval ja kergesti kättesaadaval kujul
  vähemalt järgmised andmed:






  a) | teenuseosutaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

15)

Artiklid 20 ja 21 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 20

Lepingud

▐

1.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatava sidevõrguga ühenduse teenuseid ja/või
  elektroonilisi sideteenuseid
  tellides on tarbijatel
  ja taotluse korral teistel lõppkasutajatel
  õigus sõlmida leping selliseid teenuseid ja/või ühendust pakkuva ettevõtja või pakkuvate ettevõtjatega. Lepingus esitatakse
  selgel, arusaadaval ja kergesti kättesaadaval kujul
  vähemalt järgmised andmed:

a)

teenuseosutaja nimi ja aadress;

| b) | osutatavad teenused,
  sealhulgas eelkõige järgmised andmed:








  — | kui artikli 26 kohaselt tuleb pakkuda juurdepääsu hädaabiteenustele ja helistaja asukohta käsitlevale teabele, vajaduse korral sellise juurdepääsu usaldusväärsuse tase ning kas juurdepääsu pakutakse kogu riigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

b)

osutatavad teenused,
  sealhulgas eelkõige järgmised andmed:

—

kui artikli 26 kohaselt tuleb pakkuda juurdepääsu hädaabiteenustele ja helistaja asukohta käsitlevale teabele, vajaduse korral sellise juurdepääsu usaldusväärsuse tase ning kas juurdepääsu pakutakse kogu riigi territooriumil;

| — | teave kõikide piirangute kohta, mida teenuseosutaja kehtestab abonendi võimalusele pääseda ligi seaduslikule sisule, seda kasutada või levitada või kasutada seaduslikke rakendusi ja teenuseid; |
| --- | --- |

—

teave kõikide piirangute kohta, mida teenuseosutaja kehtestab abonendi võimalusele pääseda ligi seaduslikule sisule, seda kasutada või levitada või kasutada seaduslikke rakendusi ja teenuseid;

| — | teenuse kvaliteedi tase,
  osutades vajaduse korral artikli 22 lõikes 2 täpsustatud parameetritele; |
| --- | --- |

—

teenuse kvaliteedi tase,
  osutades vajaduse korral artikli 22 lõikes 2 täpsustatud parameetritele;

| — | pakutavate hooldusteenuste ja kliendile pakutavate tugiteenuste liigid ning klienditoega ühenduse võtmise viisid
  ; |
| --- | --- |

—

pakutavate hooldusteenuste ja kliendile pakutavate tugiteenuste liigid ning klienditoega ühenduse võtmise viisid
  ;

| — | sideühenduse esmakordse loomise aeg
  ; ning |
| --- | --- |

—

sideühenduse esmakordse loomise aeg
  ; ning

| — | teenuseosutaja poolt lõppseadme kasutamisele kehtestatud piirangud; |
| --- | --- |

—

teenuseosutaja poolt lõppseadme kasutamisele kehtestatud piirangud;

| c) | abonendi otsus selle kohta, kas ta soovib oma isikuandmete lisamist kataloogi ning asjaomased andmed
  ; |
| --- | --- |

c)

abonendi otsus selle kohta, kas ta soovib oma isikuandmete lisamist kataloogi ning asjaomased andmed
  ;

| d) | hindade ja tariifide üksikasjad ning viisid, kuidas on võimalik saada ajakohast teavet kõigi kasutatavate tariifide ja hooldustasude kohta
  , pakutavad makseviisid ning makseviisist olenevate kulude erinevused
  ; |
| --- | --- |

d)

hindade ja tariifide üksikasjad ning viisid, kuidas on võimalik saada ajakohast teavet kõigi kasutatavate tariifide ja hooldustasude kohta
  , pakutavad makseviisid ning makseviisist olenevate kulude erinevused
  ;

| e) | lepingu kestus ning teenuste ja lepingu pikendamise ja lõpetamise tingimused, sealhulgas:






  — | numbri
  ja muude näitajate teisaldamisega seotud
  kulud;
  ning |
| --- | --- | --- |

e)

lepingu kestus ning teenuste ja lepingu pikendamise ja lõpetamise tingimused, sealhulgas:

—

numbri
  ja muude näitajate teisaldamisega seotud
  kulud;
  ning

| — | lepingu lõpetamisega seotud kulud, sealhulgas lõppseadmega seotud kulud; |
| --- | --- |

—

lepingu lõpetamisega seotud kulud, sealhulgas lõppseadmega seotud kulud;

| f) | võimalikud hüvitised ja tagasimakse kord juhul, kui teenuse kvaliteet ei vasta kokkulepitule; |
| --- | --- |

f)

võimalikud hüvitised ja tagasimakse kord juhul, kui teenuse kvaliteet ei vasta kokkulepitule;

| g) | artikli 34 kohase vaidluste lahendamise menetluse algatamise kord; |
| --- | --- |

g)

artikli 34 kohase vaidluste lahendamise menetluse algatamise kord;

| h) | meetme liik
  , mida sideühendust pakkuvad ja/või teenuseid osutavad ettevõtjad võivad võtta turvaintsidentide, terviklikkuse rikkumise või turvaohtude puhul,
  ning turvaintsidentide või terviklikkuse rikkumise juhtude puhul kohaldatav hüvitamise kord
  . |
| --- | --- |

h)

meetme liik
  , mida sideühendust pakkuvad ja/või teenuseid osutavad ettevõtjad võivad võtta turvaintsidentide, terviklikkuse rikkumise või turvaohtude puhul,
  ning turvaintsidentide või terviklikkuse rikkumise juhtude puhul kohaldatav hüvitamise kord
  .

Lepingus esitatakse ka teave, mille asjaomased ametiasutused on esitanud elektrooniliste sidevõrkude ja teenuste kasutamise kohta ebaseaduslikuks tegevuseks või kahjustava sisu levitamiseks ning pakutava teenuse puhul asjakohaste kaitseviiside kohta artikli 21 lõikes 4 osutatud isikute turvalisuse, eraelu ja isikuandmete puutumatuse ohustamise vastu.

▐

2.   Abonendil on õigus leping ilma sanktsioonideta lõpetada pärast seda, kui talle on teatatud operaatori kavandatavast lepingutingimuste muutmisest. Abonentidele teatatakse muudatustest piisavalt vara (vähemalt kuu aega) enne selliste muudatuste tegemist ja samal ajal teavitatakse neid õigusest leping sanktsioonideta lõpetada, kui uued tingimused ei ole neile vastuvõetavad.

Artikkel 21

Läbipaistvus ja teabe avaldamine

▐

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  üldkasutatava elektroonilise sidevõrguga liitumist
  ja/või
  elektroonilisi sideteenuseid
  pakkuvad ettevõtjaid avaldavad
  läbipaistva,
  võrreldava, piisava ja ajakohase teabe nende poolt tarbijatele
  ja lõppkasutajatele
  pakutava juurdepääsu ja osutatavate teenuste puhul kehtivate hindade ja tariifide,
  lepingu lõpetamisega seotud kulude ning standardtingimuste
  kohta
  vastavalt II lisa sätetele
  . Selline teave avaldatakse
  selgel, arusaadaval ja
  kergesti kättesaadaval kujul.
  Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad määratleda lisanõuded selle kohta, mis kujul selline teave tuleb avaldada.

2. Siseriiklikud   reguleerivad asutused toetavad
  võrreldava
  teabe jagamist, et lõppkasutajad ja tarbijad saaksid interaktiivsete juhendite või samalaadsete vahendite abil iseseisvalt hinnata eri kasutusmudelite kulusid. Liikmesriigid tagavad, et
  siseriiklikud reguleerivad asutused teevad
  sellised juhendid või vahendid
  ise või kolmandate isikute kaudu tasuta või mõistliku hinnaga
  kättesaadavaks. Kolmandatel isikutel on õigus kasutada elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate avaldatud
  teavet
  tasuta, selleks et selliseid interaktiivseid juhendeid või samalaadseid vahendeid müüa või need kättesaadavaks teha.

3.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused saaksid
  üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkudega liitumist ja/või
  elektroonilisi sideteenuseid osutavaid ettevõtjaid kohustada
  muu hulgas:

| a) | esitama
  abonentidele numbri või teenusega seotud
  teabe kehtivate tariifide kohta,
  millele kohaldatakse eraldi hinnatingimusi; siseriiklik reguleeriv asutus võib teenuse teatud kategooriate puhul nõuda sellise teabe esitamist enne kõne ühendamist; |
| --- | --- |

a)

esitama
  abonentidele numbri või teenusega seotud
  teabe kehtivate tariifide kohta,
  millele kohaldatakse eraldi hinnatingimusi; siseriiklik reguleeriv asutus võib teenuse teatud kategooriate puhul nõuda sellise teabe esitamist enne kõne ühendamist;

| b) | tuletama abonentidele regulaarselt meelde, kui nende tellitud teenuse puhul puudub usaldusväärne juurdepääs hädaabiteenustele või helistaja asukohta käsitlevale teabele; |
| --- | --- |

b)

tuletama abonentidele regulaarselt meelde, kui nende tellitud teenuse puhul puudub usaldusväärne juurdepääs hädaabiteenustele või helistaja asukohta käsitlevale teabele;

| c) | teavitama abonente kõikidest muudatustest piirangutest, mida ettevõtja on seadnud abonentide võimalusele pääseda ligi seaduslikule sisule, seda kasutada või levitada või kasutada vabalt valitud seaduslikke rakendusi ja teenuseid; |
| --- | --- |

c)

teavitama abonente kõikidest muudatustest piirangutest, mida ettevõtja on seadnud abonentide võimalusele pääseda ligi seaduslikule sisule, seda kasutada või levitada või kasutada vabalt valitud seaduslikke rakendusi ja teenuseid;

| d) | teavitama abonente õigusest lisada nende isikuandmeid kataloogi ja asjaomastest andmeliikidest; ning |
| --- | --- |

d)

teavitama abonente õigusest lisada nende isikuandmeid kataloogi ja asjaomastest andmeliikidest; ning

| e) | regulaarselt teavitama puudega abonente neile suunatud olemasolevate toodete ja teenuste üksikasjadest. |
| --- | --- |

e)

regulaarselt teavitama puudega abonente neile suunatud olemasolevate toodete ja teenuste üksikasjadest.

Kui seda peetakse asjakohaseks, võivad siseriiklikud reguleerivad asutused edendada enne kohustuste kehtestamist ise- ja/või kaasreguleerimismeetmeid.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused kohustavad lõikes 3 osutatud ettevõtjaid edastama olemasolevatele ja uutele abonentidele vajaduse korral üldist huvi pakkuvat teavet. Sellise teabe koostavad asjaomased ametiasutused standardsel kujul ja see käsitleb muu hulgas järgmisi teemasid:

| a) | kõige levinumad viisid elektrooniliste sideteenuste kasutamiseks ebaseaduslikuks tegevuseks või kahjuliku sisu levitamiseks, eelkõige kui see võib ohustada teiste isikute õigusi ja vabadusi, sealhulgas autoriõiguste rikkumine ja sellega seotud õigus, ning tagajärjed; ning |
| --- | --- |

a)

kõige levinumad viisid elektrooniliste sideteenuste kasutamiseks ebaseaduslikuks tegevuseks või kahjuliku sisu levitamiseks, eelkõige kui see võib ohustada teiste isikute õigusi ja vabadusi, sealhulgas autoriõiguste rikkumine ja sellega seotud õigus, ning tagajärjed; ning

| b) | elektrooniliste sideteenuste kasutamisega kaasneva isikute turvalisuse, eraelu ja isikuandmete puutumatuse ohustamise vastased kaitsevahendid. |
| --- | --- |

b)

elektrooniliste sideteenuste kasutamisega kaasneva isikute turvalisuse, eraelu ja isikuandmete puutumatuse ohustamise vastased kaitsevahendid.

Asjaomane ametiasutus hüvitab olulised lisakulud, mis ettevõtjatel kõnealuste kohustuste täitmisel tekivad.
  ”

| 16) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked
  1
  ja 2
  asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel on pärast huvitatud isikute seisukohtade arvessevõtmist võimalik nõuda, et üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvad ettevõtjad avaldaksid lõppkasutajatele võrreldavad, piisavad ja ajakohastatud andmed oma teenuste kvaliteedi kohta
  ja puudega lõppkasutajatele ▐ juurdepääsu
  tagavate meetmete võtmise
  kohta. Teave esitatakse taotluse korral enne avaldamist ka siseriiklikele reguleerivale asutusele.


  2.
     
  Lisaks sellele võivad siseriiklikud reguleerivad asutused täpsustada mõõdetavad teenuse kvaliteedi parameetrid ning avaldatava teabe sisu, vormi ja avaldamisviisi, kaasa arvatud võimalikud kvaliteedi sertifitseerimise mehhanismid, et tagada lõppkasutajatele, sealhulgas puudega lõppkasutajatele, juurdepääs usalduslikule, võrreldavale, usaldusväärsele ja kasutajasõbralikule teabele. Vajaduse korral võib kasutada III lisas esitatud parameetreid, mõisteid ja mõõtmismeetodeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked
  1
  ja 2
  asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel on pärast huvitatud isikute seisukohtade arvessevõtmist võimalik nõuda, et üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvad ettevõtjad avaldaksid lõppkasutajatele võrreldavad, piisavad ja ajakohastatud andmed oma teenuste kvaliteedi kohta
  ja puudega lõppkasutajatele ▐ juurdepääsu
  tagavate meetmete võtmise
  kohta. Teave esitatakse taotluse korral enne avaldamist ka siseriiklikele reguleerivale asutusele.

2.
     
  Lisaks sellele võivad siseriiklikud reguleerivad asutused täpsustada mõõdetavad teenuse kvaliteedi parameetrid ning avaldatava teabe sisu, vormi ja avaldamisviisi, kaasa arvatud võimalikud kvaliteedi sertifitseerimise mehhanismid, et tagada lõppkasutajatele, sealhulgas puudega lõppkasutajatele, juurdepääs usalduslikule, võrreldavale, usaldusväärsele ja kasutajasõbralikule teabele. Vajaduse korral võib kasutada III lisas esitatud parameetreid, mõisteid ja mõõtmismeetodeid.
  ”

| b) | lisatakse järgmine lõige ║:
  „3.   Teenuse kvaliteedi langemise ja võrguliikluse aeglustumise takistamiseks
  ja tagamaks, et kasutajatele ei seata põhjendamatuid piiranguid sisu kättesaamisele või levitamisele või mis tahes vabalt valitud rakenduste ja teenuste kasutamisele, võib siseriiklik reguleeriv asutus kehtestada suunised teenuse kvaliteedi miinimumnõuete kohta ja võtta vajaduse korral muid meetmeid. Nimetatud suunistes või meetmetes võetakse asjakohaselt arvesse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 17 kohaselt kehtestatud standardeid.


  Komisjon
  võib
  pärast
  kõnealuste suuniste või meetmetega tutvumist ja Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogul (BERT)
  konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed
  , kui ta arvab, et need suunised või meetmed võivad luua siseturu jaoks takistusi.
  Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige ║:

„3.   Teenuse kvaliteedi langemise ja võrguliikluse aeglustumise takistamiseks
  ja tagamaks, et kasutajatele ei seata põhjendamatuid piiranguid sisu kättesaamisele või levitamisele või mis tahes vabalt valitud rakenduste ja teenuste kasutamisele, võib siseriiklik reguleeriv asutus kehtestada suunised teenuse kvaliteedi miinimumnõuete kohta ja võtta vajaduse korral muid meetmeid. Nimetatud suunistes või meetmetes võetakse asjakohaselt arvesse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 17 kohaselt kehtestatud standardeid.

Komisjon
  võib
  pärast
  kõnealuste suuniste või meetmetega tutvumist ja Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogul (BERT)
  konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed
  , kui ta arvab, et need suunised või meetmed võivad luua siseturu jaoks takistusi.
  Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐”

| 17) | Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 23


  Teenuste kättesaadavus

  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada
  võimalikult suures ulatuses
  osutatavate üldkasutatavate telefoniteenuste kättesaadavus võrgu ulatusliku rikke või vääramatu jõu korral. Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatavaid telefoniteenuseid osutavad ettevõtjad võtavad kõik
  vajalikud
  meetmed hädaabiteenustele pideva juurdepääsu tagamiseks
  kõikjalt ELi territooriumi ulatuses
  .” |
| --- | --- |

17)

Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

Teenuste kättesaadavus

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada
  võimalikult suures ulatuses
  osutatavate üldkasutatavate telefoniteenuste kättesaadavus võrgu ulatusliku rikke või vääramatu jõu korral. Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatavaid telefoniteenuseid osutavad ettevõtjad võtavad kõik
  vajalikud
  meetmed hädaabiteenustele pideva juurdepääsu tagamiseks
  kõikjalt ELi territooriumi ulatuses
  .”

| 18) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Kataloogiinfoteenused” |
| --- | --- | --- |

18)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Kataloogiinfoteenused”

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõigil elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste lõppkasutajatel on õigus lasta edastada oma andmed numbriinfoteenuste pakkujatele ja kataloogidele lõike 2 sätete kohaselt.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõigil elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste lõppkasutajatel on õigus lasta edastada oma andmed numbriinfoteenuste pakkujatele ja kataloogidele lõike 2 sätete kohaselt.
  ”

| c) | lõiked 3, 4 ja 5
  asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigid tagavad, et ▐ numbriinfoteenused
  on
  kättesaadavad kõigile
  elektroonilise sideteenuse
  lõppkasutajatele
  ja et sellistele teenustele juurdepääsu kontrollivad operaatorid pakuvad juurdepääsuteenuseid tingimustel, mis on õiglased, kulupõhised, objektiivsed, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad
  .


  4.
     
  Liikmesriigid ei säilita reguleerivaid piiranguid, mis ei lase ühes liikmesriigis asuvatel lõppkasutajatel vahetult kasutada teise liikmesriigi numbriinfoteenust kas häälkõne või SMSi teel ning võtavad vastavalt artiklile 28 meetmeid kõnealuse juurdepääsu tagamiseks.


  5.   Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisel võetakse arvesse ühenduse õigusnormide nõudeid isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kohta, eelkõige direktiivi 2002/58/EÜ artiklit 12.” |
| --- | --- |

c)

lõiked 3, 4 ja 5
  asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid tagavad, et ▐ numbriinfoteenused
  on
  kättesaadavad kõigile
  elektroonilise sideteenuse
  lõppkasutajatele
  ja et sellistele teenustele juurdepääsu kontrollivad operaatorid pakuvad juurdepääsuteenuseid tingimustel, mis on õiglased, kulupõhised, objektiivsed, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad
  .

4.
     
  Liikmesriigid ei säilita reguleerivaid piiranguid, mis ei lase ühes liikmesriigis asuvatel lõppkasutajatel vahetult kasutada teise liikmesriigi numbriinfoteenust kas häälkõne või SMSi teel ning võtavad vastavalt artiklile 28 meetmeid kõnealuse juurdepääsu tagamiseks.

5.   Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisel võetakse arvesse ühenduse õigusnormide nõudeid isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kohta, eelkõige direktiivi 2002/58/EÜ artiklit 12.”

| 19) | Artiklid 26 ja 27 ║ asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 26


  Hädaabiteenused ja Euroopa ühtne hädaabinumber

  1.   Liikmesriigid tagavad, et lisaks kõigile võimalikele riigisisestele hädaabinumbritele, mille on kindlaks määranud siseriiklikud reguleerivad asutused, on kõigil lõikes 2 osutatud teenuste lõppkasutajatel, sealhulgas üldkasutatavate taksofonide kasutajatel, võimalik tasuta ja muid makseviise kasutamata helistada hädaabiteenistustele, kasutades Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112.
  2.   Liikmesriigid tagavad
  koostöös siseriiklike reguleerivate asutuste, hädaabiteenistuste ja teenuseosutajatega
  , et riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil siseriiklike ja/või rahvusvaheliste kõnede algatamise
  elektroonilist sideteenust
  osutavad ettevõtjad tagavad
  usaldusväärse
  juurdepääsu hädaabiteenustele.
  3.   Liikmesriigid tagavad, et
  hädaabiteenistused on suutelised nõuetekohaselt vastama kõigile
  Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 saabunud kõnedele
  ja tegelema nendega
  riiklikule hädaabiorganisatsioonile kõige sobivamal viisil. Sellistele kõnedele vastatakse ja need edastatakse vähemalt sama kiiresti ja tõhusalt, kui seda tehakse riigisisese hädaabinumbri või riigisiseste hädaabinumbrite puhul, kui need on kasutusel.
  4.   Liikmesriigid tagavad, et puudega lõppkasutajatel on
  teiste lõppkasutajatega võrdväärne
  juurdepääs hädaabiteenustele. Puudega lõppkasutajatele juurdepääsu tagamiseks hädaabiteenustele teises liikmesriigis reisides
  peavad
  võetavad meetmed
  hõlmama
  direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 17 kohaselt avaldatud asjakohaste standardite või spetsifikaatide järgimise tagamist.
  5.   Liikmesriigid tagavad, et ▐teave helistaja asukoha kohta
  avaldatakse tasuta niipea, kui hädaabikõne jõuab hädaolukorraga tegelevasse asutusse. See kehtib ka
  kõigi Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 saabunud kõnede puhul.
  ▐
  6.   Liikmesriigid tagavad, et
  kõiki liidu
  kodanikke teavitatakse
  lisaks riigisisestele hädaabinumbritele ka
  Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 olemasolust ja kasutamisest nõuetekohaselt, eriti liikmesriikide vahel reisivatele isikutele suunatud algatuste kaudu. ▐
  7.   Hädaabinumbriga 112 seotud teenuste tõhusa rakendamise tagamiseks liikmesriikides, ▐ võib komisjon pärast
  BERTiga
  konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed.
  Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐

  Artikkel 27


  Euroopa telefonikoodid

  1.   Liikmesriigid tagavad, et ühtne rahvusvaheline kood on 00. Kahel pool liikmesriikidevahelist piiri paiknevate naaberpiirkondade vaheliste kõnede puhul võib kehtestada erikorra või pikendada juba kehtivat erikorda. Asjaomastes piirkondades asuvaid lõppkasutajaid teavitatakse sellisest korrast.
  2.   Liikmesriigid, millele ITU määras rahvusvahelise koodi 3883, jätavad Euroopa numeratsioonivälja (ETNS) haldamise
  , sealhulgas numbrite loovutamise ja tutvustamise,
  ainult
  organisatsioonile, mis on loodud ühenduse õiguse alusel ja mille komisjon on avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikuprotseduuri alusel nimetanud, või BERTile
  .
  3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik üldkasutatavaid telefoniteenuseid osutavad ettevõtjad edastavad kõik kõned Euroopa numeratsioonivälja ja -väljalt sellise tasu eest, mis ei ületa maksimaalset tariifi, mida nad kohaldavad teistesse liikmesriikidesse ja teistest liikmesriikidest tehtavate kõnede puhul.” |
| --- | --- |

19)

Artiklid 26 ja 27 ║ asendatakse järgmistega:

„Artikkel 26

Hädaabiteenused ja Euroopa ühtne hädaabinumber

1.   Liikmesriigid tagavad, et lisaks kõigile võimalikele riigisisestele hädaabinumbritele, mille on kindlaks määranud siseriiklikud reguleerivad asutused, on kõigil lõikes 2 osutatud teenuste lõppkasutajatel, sealhulgas üldkasutatavate taksofonide kasutajatel, võimalik tasuta ja muid makseviise kasutamata helistada hädaabiteenistustele, kasutades Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112.

2.   Liikmesriigid tagavad
  koostöös siseriiklike reguleerivate asutuste, hädaabiteenistuste ja teenuseosutajatega
  , et riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil siseriiklike ja/või rahvusvaheliste kõnede algatamise
  elektroonilist sideteenust
  osutavad ettevõtjad tagavad
  usaldusväärse
  juurdepääsu hädaabiteenustele.

3.   Liikmesriigid tagavad, et
  hädaabiteenistused on suutelised nõuetekohaselt vastama kõigile
  Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 saabunud kõnedele
  ja tegelema nendega
  riiklikule hädaabiorganisatsioonile kõige sobivamal viisil. Sellistele kõnedele vastatakse ja need edastatakse vähemalt sama kiiresti ja tõhusalt, kui seda tehakse riigisisese hädaabinumbri või riigisiseste hädaabinumbrite puhul, kui need on kasutusel.

4.   Liikmesriigid tagavad, et puudega lõppkasutajatel on
  teiste lõppkasutajatega võrdväärne
  juurdepääs hädaabiteenustele. Puudega lõppkasutajatele juurdepääsu tagamiseks hädaabiteenustele teises liikmesriigis reisides
  peavad
  võetavad meetmed
  hõlmama
  direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 17 kohaselt avaldatud asjakohaste standardite või spetsifikaatide järgimise tagamist.

5.   Liikmesriigid tagavad, et ▐teave helistaja asukoha kohta
  avaldatakse tasuta niipea, kui hädaabikõne jõuab hädaolukorraga tegelevasse asutusse. See kehtib ka
  kõigi Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 saabunud kõnede puhul.

▐

6.   Liikmesriigid tagavad, et
  kõiki liidu
  kodanikke teavitatakse
  lisaks riigisisestele hädaabinumbritele ka
  Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 olemasolust ja kasutamisest nõuetekohaselt, eriti liikmesriikide vahel reisivatele isikutele suunatud algatuste kaudu. ▐

7.   Hädaabinumbriga 112 seotud teenuste tõhusa rakendamise tagamiseks liikmesriikides, ▐ võib komisjon pärast
  BERTiga
  konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐

Artikkel 27

Euroopa telefonikoodid

1.   Liikmesriigid tagavad, et ühtne rahvusvaheline kood on 00. Kahel pool liikmesriikidevahelist piiri paiknevate naaberpiirkondade vaheliste kõnede puhul võib kehtestada erikorra või pikendada juba kehtivat erikorda. Asjaomastes piirkondades asuvaid lõppkasutajaid teavitatakse sellisest korrast.

2.   Liikmesriigid, millele ITU määras rahvusvahelise koodi 3883, jätavad Euroopa numeratsioonivälja (ETNS) haldamise
  , sealhulgas numbrite loovutamise ja tutvustamise,
  ainult
  organisatsioonile, mis on loodud ühenduse õiguse alusel ja mille komisjon on avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikuprotseduuri alusel nimetanud, või BERTile
  .

3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik üldkasutatavaid telefoniteenuseid osutavad ettevõtjad edastavad kõik kõned Euroopa numeratsioonivälja ja -väljalt sellise tasu eest, mis ei ületa maksimaalset tariifi, mida nad kohaldavad teistesse liikmesriikidesse ja teistest liikmesriikidest tehtavate kõnede puhul.”

| 20) | Lisatakse järgmine artikkel
  :
  „Artikkel 27 a


  Sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste, sealhulgas kadunud laste otsimise abitelefoni ühtlustatud numbrid



  1.
     
  Liikmesriigid edendavad konkreetsete numbrite kasutamist numeratsioonialas algusega 116, mis on kindlaks määratud komisjoni 15. veebruari 2007. aasta otsusega 2007/116/EÜ (millega reserveeritakse riigisisene numeratsiooniala algusega 116 sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste ühtlustatud numbritele) (21). Liikmesriigid ergutavad oma territooriumil nende teenuste osutamist, milleks kõnesolevad numbrid on reserveeritud.




  2.
     
  Liikmesriigid tagavad, et puudega lõppkasutajatel oleks juurdepääs teenustele numeratsioonialas algusega 116. Puudega lõppkasutajatele juurdepääsu tagamiseks nendele teenustele teises liikmesriigis reisides peavad võetavad meetmed tagama direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 17 kohaselt avaldatud asjakohaste standardite või spetsifikaatide järgimise.




  3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kodanikke on eelkõige konkreetselt liikmesriikide vahel reisivatele isikutele suunatud algatuste kaudu piisavalt teavitatud numeratsiooniala algusega 116 olemasolust ja selle kasutamisest.




  4.
     
  Lisaks kõikidele numeratsioonialade algusega 116 suhtes üldkohaldatavatele meetmetele, mida võetakse vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3, tagavad liikmesriigid kodanikele juurdepääsu abitelefonile, et teatada laste kadumise juhtumitest. Abitelefoni number on 116000.




  5.
     
  Numeratsiooniala algusega 116, eelkõige kadunud laste otsimise abitelefoni 116000 tõhusa rakendamise tagamiseks liikmesriikides, sealhulgas puudega lõppkasutajatele juurdepääsu võimaldamiseks teistes liikmesriikides reisides võib komisjon pärast BERTiga konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed.




  Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

20)

Lisatakse järgmine artikkel
  :

„Artikkel 27 a

Sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste, sealhulgas kadunud laste otsimise abitelefoni ühtlustatud numbrid

1.
     
  Liikmesriigid edendavad konkreetsete numbrite kasutamist numeratsioonialas algusega 116, mis on kindlaks määratud komisjoni 15. veebruari 2007. aasta otsusega 2007/116/EÜ (millega reserveeritakse riigisisene numeratsiooniala algusega 116 sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste ühtlustatud numbritele) (21). Liikmesriigid ergutavad oma territooriumil nende teenuste osutamist, milleks kõnesolevad numbrid on reserveeritud.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad, et puudega lõppkasutajatel oleks juurdepääs teenustele numeratsioonialas algusega 116. Puudega lõppkasutajatele juurdepääsu tagamiseks nendele teenustele teises liikmesriigis reisides peavad võetavad meetmed tagama direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 17 kohaselt avaldatud asjakohaste standardite või spetsifikaatide järgimise.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kodanikke on eelkõige konkreetselt liikmesriikide vahel reisivatele isikutele suunatud algatuste kaudu piisavalt teavitatud numeratsiooniala algusega 116 olemasolust ja selle kasutamisest.

4.
     
  Lisaks kõikidele numeratsioonialade algusega 116 suhtes üldkohaldatavatele meetmetele, mida võetakse vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3, tagavad liikmesriigid kodanikele juurdepääsu abitelefonile, et teatada laste kadumise juhtumitest. Abitelefoni number on 116000.

5.
     
  Numeratsiooniala algusega 116, eelkõige kadunud laste otsimise abitelefoni 116000 tõhusa rakendamise tagamiseks liikmesriikides, sealhulgas puudega lõppkasutajatele juurdepääsu võimaldamiseks teistes liikmesriikides reisides võib komisjon pärast BERTiga konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| 21) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 28


  Juurdepääs numbritele ja teenustele

  1.   Liikmesriigid tagavad, et
  seal, kus see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, ning välja arvatud juhtudel, kui abonent on ärilistel põhjustel otsustanud konkreetsetes geograafilistes piirkondades asuvate helistajate juurdepääsu piirata, võtavad siseriiklikud reguleerivad asutused kõik vajalikud meetmed järgmiste asjaolude tagamiseks:
  ▐







  a) | lõppkasutajatel on juurdepääs kõigile ühenduses väljaantud numbritele,
  olenemata operaatori kasutatavast tehnoloogiast ja seadmetest
  , sealhulgas liikmesriikide numeratsiooniplaani ja ETNS numbritele ning rahvusvahelistele tasuta telefoninumbritele
  ; ja |
| --- | --- | --- |

21)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Juurdepääs numbritele ja teenustele

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  seal, kus see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, ning välja arvatud juhtudel, kui abonent on ärilistel põhjustel otsustanud konkreetsetes geograafilistes piirkondades asuvate helistajate juurdepääsu piirata, võtavad siseriiklikud reguleerivad asutused kõik vajalikud meetmed järgmiste asjaolude tagamiseks:

▐

a)

lõppkasutajatel on juurdepääs kõigile ühenduses väljaantud numbritele,
  olenemata operaatori kasutatavast tehnoloogiast ja seadmetest
  , sealhulgas liikmesriikide numeratsiooniplaani ja ETNS numbritele ning rahvusvahelistele tasuta telefoninumbritele
  ; ja

| b) | ühendamise teenuseid osutatakse tekstitelefonidele, videotelefonidele ja toodetele, mis aitavad võimaldada eakate inimeste või puudega inimeste sidepidamist vähemalt hädaabikõnede puhul. |
| --- | --- |

b)

ühendamise teenuseid osutatakse tekstitelefonidele, videotelefonidele ja toodetele, mis aitavad võimaldada eakate inimeste või puudega inimeste sidepidamist vähemalt hädaabikõnede puhul.

Siseriiklikel reguleerivatel asutustel on võimalik tõkestada igal üksikul juhul juurdepääs numbritele või teenustele, kui see on õigustatud pettuse või väärkasutuse tõttu
  , ning tagada, et kõnealustel juhtudel, sealhulgas juhul, kui käimas on uurimine, peatavad elektrooniliste sideteenuste osutajad asjaomase vastastikuse sidumise või muude teenuste müügi
  .

2.   Selleks et tagada lõppkasutajatele tõhus juurdepääs ühenduse numbritele ja teenustele, võib komisjon ▐ vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Kõik sellised tehnilised rakendusmeetmed võib korrapäraselt läbi vaadata, et võtta arvesse turu ja tehnoloogia arengut. ▐

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused võivad nõuda üldkasutatavaid sidevõrke pakkuvatelt ettevõtjatelt teabe esitamist nende võrkude haldamise kohta seoses mis tahes piirangutega lõppkasutajate juurdepääsule teenustele, sisule või rakendustele või nende kasutamisele. Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel on vajalik pädevus uurida juhtumeid, kus ettevõtjad on kehtestanud piirangud lõppkasutajate juurdepääsule teenustele, sisule või rakendustele.
  ”

| 22) | Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik riigi
  telefoninumeratsiooniplaanist
  numbri saanud abonendid võivad taotluse esitamise korral säilitada I lisa C osa sätete kohaselt oma numbri (numbrid) sellest olenemata, milline ettevõtja teenust osutab.” |
| --- | --- | --- |

22)

Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik riigi
  telefoninumeratsiooniplaanist
  numbri saanud abonendid võivad taotluse esitamise korral säilitada I lisa C osa sätete kohaselt oma numbri (numbrid) sellest olenemata, milline ettevõtja teenust osutab.”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 kohaldamist, võivad liikmesriigid kehtestada I lisa A osa punktis e sätestatud ühenduse katkestamise kohustuse üldise nõudena kõigile ettevõtjatele, kes pakuvad juurdepääsu üldkasutatavatele sidevõrkudele ja/või üldkasutatavatele telefoniteenustele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 kohaldamist, võivad liikmesriigid kehtestada I lisa A osa punktis e sätestatud ühenduse katkestamise kohustuse üldise nõudena kõigile ettevõtjatele, kes pakuvad juurdepääsu üldkasutatavatele sidevõrkudele ja/või üldkasutatavatele telefoniteenustele.”

| 23) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 30


  Teenuseosutaja vahetamise lihtsustamine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik riigi
  telefoninumeratsiooniplaanist
  numbri saanud abonendid võivad taotluse esitamise korral säilitada I lisa C osa sätete kohaselt oma numbri (numbrid) sellest olenemata, milline ettevõtja teenust osutab.
  2.   Siseriiklikud reguleerivad asutused tagavad, et operaatorite tasud numbrite teisaldamise eest on kulupõhised ja et abonentidelt nõutav tasu ei mõjuta neid sellise võimaluse kasutamisest loobuma.
  3.   Siseriiklikud reguleerivad asutused ei kehtesta numbrite teisaldamise jaemüügitariife konkurentsi moonutaval viisil, näiteks ei kehtesta nad eri- ega ühtseid jaemüügitariife.
  4.   Numbri teisaldamine ja sellele järgnev aktiveerimine toimub võimalikult lühikese aja jooksul, aga hiljemalt ühe tööpäeva jooksul alates abonendi poolt taotluse esitamisest.
  Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad ühe tööpäeva pikkust ajavahemikku pikendada ja võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid, vältimaks abonentide numbrite teisaldamist vastu nende tahtmist. Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad määrata teenuseosutajatele asjakohaseid karistusi, sealhulgas kohustuse maksta tarbijatele hüvitist, juhul kui numbri teisaldamisega viivitatakse või kui numbri teisaldamist teenuseosutaja poolt või tema nimel kuritarvitatakse.




  5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kasutaja ja elektroonilisi sideteenuseid osutava ettevõtja vahel sõlmitud lepingu kestus ei ületa 24 kuud. Samuti tagavad nad, et kõigi teenuseliikide ja lõppseadmete puhul on kasutajatele tagatud võimalus sõlmida leping, mille maksimaalne kestus on 12 kuud.


  6.   
  Liikmesriigid
  tagavad, et
  lepingute
  lõpetamise ▐ kord ei mõjuta abonenti teenusteosutaja vahetamisest loobuma.” |
| --- | --- |

23)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Teenuseosutaja vahetamise lihtsustamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik riigi
  telefoninumeratsiooniplaanist
  numbri saanud abonendid võivad taotluse esitamise korral säilitada I lisa C osa sätete kohaselt oma numbri (numbrid) sellest olenemata, milline ettevõtja teenust osutab.

2.   Siseriiklikud reguleerivad asutused tagavad, et operaatorite tasud numbrite teisaldamise eest on kulupõhised ja et abonentidelt nõutav tasu ei mõjuta neid sellise võimaluse kasutamisest loobuma.

3.   Siseriiklikud reguleerivad asutused ei kehtesta numbrite teisaldamise jaemüügitariife konkurentsi moonutaval viisil, näiteks ei kehtesta nad eri- ega ühtseid jaemüügitariife.

4.   Numbri teisaldamine ja sellele järgnev aktiveerimine toimub võimalikult lühikese aja jooksul, aga hiljemalt ühe tööpäeva jooksul alates abonendi poolt taotluse esitamisest.
  Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad ühe tööpäeva pikkust ajavahemikku pikendada ja võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid, vältimaks abonentide numbrite teisaldamist vastu nende tahtmist. Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad määrata teenuseosutajatele asjakohaseid karistusi, sealhulgas kohustuse maksta tarbijatele hüvitist, juhul kui numbri teisaldamisega viivitatakse või kui numbri teisaldamist teenuseosutaja poolt või tema nimel kuritarvitatakse.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kasutaja ja elektroonilisi sideteenuseid osutava ettevõtja vahel sõlmitud lepingu kestus ei ületa 24 kuud. Samuti tagavad nad, et kõigi teenuseliikide ja lõppseadmete puhul on kasutajatele tagatud võimalus sõlmida leping, mille maksimaalne kestus on 12 kuud.

6.   
  Liikmesriigid
  tagavad, et
  lepingute
  lõpetamise ▐ kord ei mõjuta abonenti teenusteosutaja vahetamisest loobuma.”

| 24) | Artikli 31 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võivad kindlaksmääratud
  raadio- ja audiovisuaalsete meediateenuste ning täiendavate teenuste
  edastamiseks ja
  eelkõige
  juurdepääsu pakkumiseks kehtestada mõistlikke edastamiskohustusi nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatele ettevõtjatele, kes pakuvad
  raadioülekannete
  või
  audiovisuaalsete meediateenuste
  üldsusele edastamiseks kasutatavaid elektroonilisi sidevõrke, kui suurele hulgale selliste võrkude lõppkasutajatest on need võrgud
  raadioülekannete
  ja
  audiovisuaalsete meediateenuste
  vastuvõtmise peamine vahend. Selliseid kohustusi kehtestatakse ainult juhul, kui need on vajalikud selleks, et saavutada iga liikmesriigi poolt ▐ selgelt ja täpselt kindlaksmääratud üldist huvi pakkuvaid eesmärke, ning need peavad olema proportsionaalsed ja läbipaistvad.
  Liikmesriigid vaatavad esimeses lõigus osutatud kohustused läbi hiljemalt ühe aasta jooksul alates [muutva õigusakti rakendamise tähtaeg], välja arvatud juhul, kui liikmesriigid korraldasid sellise läbivaatamise eelneva kahe aasta jooksul.
  Liikmesriigid vaatavad edastamiskohustused läbi
  korrapäraselt
  .” |
| --- | --- |

24)

Artikli 31 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võivad kindlaksmääratud
  raadio- ja audiovisuaalsete meediateenuste ning täiendavate teenuste
  edastamiseks ja
  eelkõige
  juurdepääsu pakkumiseks kehtestada mõistlikke edastamiskohustusi nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatele ettevõtjatele, kes pakuvad
  raadioülekannete
  või
  audiovisuaalsete meediateenuste
  üldsusele edastamiseks kasutatavaid elektroonilisi sidevõrke, kui suurele hulgale selliste võrkude lõppkasutajatest on need võrgud
  raadioülekannete
  ja
  audiovisuaalsete meediateenuste
  vastuvõtmise peamine vahend. Selliseid kohustusi kehtestatakse ainult juhul, kui need on vajalikud selleks, et saavutada iga liikmesriigi poolt ▐ selgelt ja täpselt kindlaksmääratud üldist huvi pakkuvaid eesmärke, ning need peavad olema proportsionaalsed ja läbipaistvad.

Liikmesriigid vaatavad esimeses lõigus osutatud kohustused läbi hiljemalt ühe aasta jooksul alates [muutva õigusakti rakendamise tähtaeg], välja arvatud juhul, kui liikmesriigid korraldasid sellise läbivaatamise eelneva kahe aasta jooksul.

Liikmesriigid vaatavad edastamiskohustused läbi
  korrapäraselt
  .”

| 25) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 31 a


  Puudega kasutajatele võrdse juurdepääsu ja valikuvõimaluste tagamine



  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused saavad üldkasutatavaid sideteenuseid pakkuvatele ettevõtjatele kehtestada piisavaid nõudeid tagamaks, et puudega lõppkasutajad:










  a) | omavad enamiku lõppkasutajatega võrdset juurdepääsu elektroonilistele sideteenustele; ja |
| --- | --- | --- |

25)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31 a

Puudega kasutajatele võrdse juurdepääsu ja valikuvõimaluste tagamine

Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused saavad üldkasutatavaid sideteenuseid pakkuvatele ettevõtjatele kehtestada piisavaid nõudeid tagamaks, et puudega lõppkasutajad:

a)

omavad enamiku lõppkasutajatega võrdset juurdepääsu elektroonilistele sideteenustele; ja

| b) | saavad kasu enamikule lõppkasutajatele kättesaadavate ettevõtjate ja teenuste valikust.
  ” |
| --- | --- |

b)

saavad kasu enamikule lõppkasutajatele kättesaadavate ettevõtjate ja teenuste valikust.
  ”

| 26) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 32 a


  Juurdepääs sisule, teenustele ja rakendustele



  Liikmesriigid tagavad, et kasutajate õiguste mis tahes piiranguid sisule, teenustele ja rakendustele juurdepääsu osas, kui need on vajalikud, rakendatakse sobivate meetmete abil vastavalt proportsionaalsuse, mõjususe ja hoiatavuse põhimõtetele. Need meetmed ei tohi takistada infoühiskonna arengut vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (22) ega olla vastuolus kodanike põhiõigustega, sealhulgas õigusega eraelu puutumatusele ja õigusega õiglasele kohtupidamisele. |
| --- | --- |

26)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 32 a

Juurdepääs sisule, teenustele ja rakendustele

Liikmesriigid tagavad, et kasutajate õiguste mis tahes piiranguid sisule, teenustele ja rakendustele juurdepääsu osas, kui need on vajalikud, rakendatakse sobivate meetmete abil vastavalt proportsionaalsuse, mõjususe ja hoiatavuse põhimõtetele. Need meetmed ei tohi takistada infoühiskonna arengut vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (22) ega olla vastuolus kodanike põhiõigustega, sealhulgas õigusega eraelu puutumatusele ja õigusega õiglasele kohtupidamisele.

| 27) | Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:








  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:


  „
  Liikmesriigid tagavad, et sel määral, kui see on otstarbekas, võtavad siseriiklikud reguleerivad asutused arvesse lõppkasutajate, tarbijate, tootjate ning elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate arvamusi küsimustes, mis käsitlevad kõiki üldkasutatavate elektrooniliste sideteenustega seotud lõppkasutajate ja tarbijate õigusi, eelkõige juhul, kui neil on märkimisväärne mõju turule.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

27)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„
  Liikmesriigid tagavad, et sel määral, kui see on otstarbekas, võtavad siseriiklikud reguleerivad asutused arvesse lõppkasutajate, tarbijate, tootjate ning elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate arvamusi küsimustes, mis käsitlevad kõiki üldkasutatavate elektrooniliste sideteenustega seotud lõppkasutajate ja tarbijate õigusi, eelkõige juhul, kui neil on märkimisväärne mõju turule.
  ”

| ii) | ║ lisatakse järgmine lõik:
  „Eelkõige tagavad liikmesriigid, et siseriiklikud reguleerivad asutused loovad
  konsultatsioonimehhanismid
  , tagades sellega, et nende otsuste tegemisel võetakse piisavalt arvesse
  lõppkasutajatega, sealhulgas eelkõige puudega lõppkasutajatega, seotud küsimusi
  .” |
| --- | --- |

ii)

║ lisatakse järgmine lõik:

„Eelkõige tagavad liikmesriigid, et siseriiklikud reguleerivad asutused loovad
  konsultatsioonimehhanismid
  , tagades sellega, et nende otsuste tegemisel võetakse piisavalt arvesse
  lõppkasutajatega, sealhulgas eelkõige puudega lõppkasutajatega, seotud küsimusi
  .”

| b) | lisatakse järgmine lõige:


  „
  2 a.
     
  Ilma et see piiraks selliseid kultuuri- ja meediapoliitika eesmärke, nagu kultuuriline ja keeleline mitmekesisus ning meediakanalite paljusus, edendavate ühenduse õigusaktidega kooskõlas olevate riiklike eeskirjade kohaldamist, edendavad siseriiklikud reguleerivad asutused ja teised asjaomased asutused, kuivõrd see on asjalik, koostööd elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul seadusliku sisu edendamisest huvitatud sektorite vahel. Koostöö võib hõlmata ka artikli 21 lõike 4 ja artikli 20 lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtava avalikku huvi pakkuva teabe kooskõlastamist.
  ” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„
  2 a.
     
  Ilma et see piiraks selliseid kultuuri- ja meediapoliitika eesmärke, nagu kultuuriline ja keeleline mitmekesisus ning meediakanalite paljusus, edendavate ühenduse õigusaktidega kooskõlas olevate riiklike eeskirjade kohaldamist, edendavad siseriiklikud reguleerivad asutused ja teised asjaomased asutused, kuivõrd see on asjalik, koostööd elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul seadusliku sisu edendamisest huvitatud sektorite vahel. Koostöö võib hõlmata ka artikli 21 lõike 4 ja artikli 20 lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtava avalikku huvi pakkuva teabe kooskõlastamist.
  ”

| c) | lisatakse järgmine lõige
  :
  „ ▐

  3.   Ilma et see piiraks direktiivi 1999/5/EÜ kohaldamist, eriti selle artikli 3 lõike 3 punktis f seoses puudega sätestatud nõuete rakendamist, ning selleks, et parandada puudega lõppkasutajate juurdepääsu elektroonilistele sideteenustele ja seadmetele, võib komisjon pärast ▐ avalikkusega
  ja BERTiga
  konsulteerimist võtta ▐ asjakohaseid tehnilisi rakendusmeetmeid. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige
  :

„ ▐

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 1999/5/EÜ kohaldamist, eriti selle artikli 3 lõike 3 punktis f seoses puudega sätestatud nõuete rakendamist, ning selleks, et parandada puudega lõppkasutajate juurdepääsu elektroonilistele sideteenustele ja seadmetele, võib komisjon pärast ▐ avalikkusega
  ja BERTiga
  konsulteerimist võtta ▐ asjakohaseid tehnilisi rakendusmeetmeid. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▐”

| 28) | Artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et
  sõltumatud asutused pakuvad
  tarbijate ning elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate vahel lepingutingimuste ja/või selliste võrkude või teenuste pakkumist käsitlevate lepingute täitmise pärast tekkinud lahendamata vaidlustega tegelemiseks
  läbipaistvaid
  ,
  lihtsaid
  ja
  odavaid kohtuväliseid menetlusi
  . Sellised menetlused
  peavad võimaldama
  kiiresti ja õiglaselt lahendada vaidlusküsimusi ning
  võtma arvesse nõudeid, mis on kehtestatud komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitusega 98/257/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta) (23). Liikmesriigid võivad
  vajaduse korral
  võtta
  vastu kulude hüvitamise süsteemi. Liikmesriigid võivad kõnealuseid kohustusi laiendada nii, et need hõlmaksid vaidlusküsimusi, millesse on kaasatud teised lõppkasutajad.
  Liikmesriigid tagavad, et selliste vaidluste lahendamise eest vastutavad asutused
  , mis võivad olla ainsad kontaktpunktid
  , esitavad statistilistel eesmärkidel komisjonile ja
  asutustele
  asjakohase teabe.


  Liikmesriigid julgustavad usaldusväärseid kohtuväliseid menetlusi, võttes eriti arvesse audiovisuaalse ja elektroonilise side vastastikust mõju. |
| --- | --- |

28)

Artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et
  sõltumatud asutused pakuvad
  tarbijate ning elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate vahel lepingutingimuste ja/või selliste võrkude või teenuste pakkumist käsitlevate lepingute täitmise pärast tekkinud lahendamata vaidlustega tegelemiseks
  läbipaistvaid
  ,
  lihtsaid
  ja
  odavaid kohtuväliseid menetlusi
  . Sellised menetlused
  peavad võimaldama
  kiiresti ja õiglaselt lahendada vaidlusküsimusi ning
  võtma arvesse nõudeid, mis on kehtestatud komisjoni 30. märtsi 1998. aasta soovitusega 98/257/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise eest vastutavate asutuste suhtes kohaldatavate põhimõtete kohta) (23). Liikmesriigid võivad
  vajaduse korral
  võtta
  vastu kulude hüvitamise süsteemi. Liikmesriigid võivad kõnealuseid kohustusi laiendada nii, et need hõlmaksid vaidlusküsimusi, millesse on kaasatud teised lõppkasutajad.

Liikmesriigid tagavad, et selliste vaidluste lahendamise eest vastutavad asutused
  , mis võivad olla ainsad kontaktpunktid
  , esitavad statistilistel eesmärkidel komisjonile ja
  asutustele
  asjakohase teabe.

Liikmesriigid julgustavad usaldusväärseid kohtuväliseid menetlusi, võttes eriti arvesse audiovisuaalse ja elektroonilise side vastastikust mõju.

| 29) | Artikkel 35 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 35


  Lisade kohandamine


  Meetmed, mille eesmärgiks on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on vajalikud I, II, III ja VI lisa kohandamiseks tehnoloogia arenguga või turunõudluse muutumisega, võtab komisjon vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

29)

Artikkel 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 35

Lisade kohandamine

Meetmed, mille eesmärgiks on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on vajalikud I, II, III ja VI lisa kohandamiseks tehnoloogia arenguga või turunõudluse muutumisega, võtab komisjon vastu vastavalt artikli 37 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 30) | Artikli 36 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Siseriiklikud reguleerivad asutused teatavad komisjonile, millised kohustused on kehtestatud universaalteenust osutama määratud ettevõtjatele. Komisjonile teatatakse viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad ettevõtjatele kehtestatud kohustusi, ja muudatustest ettevõtjate seas, keda mõjutavad käesoleva direktiivi sätted.” |
| --- | --- |

30)

Artikli 36 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Siseriiklikud reguleerivad asutused teatavad komisjonile, millised kohustused on kehtestatud universaalteenust osutama määratud ettevõtjatele. Komisjonile teatatakse viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad ettevõtjatele kehtestatud kohustusi, ja muudatustest ettevõtjate seas, keda mõjutavad käesoleva direktiivi sätted.”

| 31) | Artikkel 37 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 37



  Komiteemenetlus


  1.   Komisjoni abistab direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 22 alusel loodud sidekomitee.
  2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  ▐” |
| --- | --- |

31)

Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 37

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 22 alusel loodud sidekomitee.

2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▐”

| 32) | I, II ja III lisa asendatakse käesoleva direktiivi I, II ja III lisaga. |
| --- | --- |

32)

I, II ja III lisa asendatakse käesoleva direktiivi I, II ja III lisaga.

| 33) | VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Ühtne skrambleerimisalgoritm ja tasuta ülekannete vastuvõtmine




  Kõigi ühenduses müüdavate või renditavate või muul viisil kättesaadavate tarbijatele mõeldud digitaaltelevisiooni vastuvõtuseadmetega, mis suudavad deskrambleerida tavapäraseid digitaaltelevisioonisignaale (nt ülekandmine maapealse, kaabel- või satelliitedastuse kaudu, mis on peamiselt mõeldud määratletud vastuvõtmiseks, nagu DVB-T, DVBC või DVB-S), peab saama:








  — | selliseid signaale deskrambleerida tunnustatud Euroopa standardiorganisatsiooni (praegu ETSI) hallatava Euroopa ühtse skrambleerimisalgoritmiga; |
| --- | --- | --- |

33)

VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Ühtne skrambleerimisalgoritm ja tasuta ülekannete vastuvõtmine

Kõigi ühenduses müüdavate või renditavate või muul viisil kättesaadavate tarbijatele mõeldud digitaaltelevisiooni vastuvõtuseadmetega, mis suudavad deskrambleerida tavapäraseid digitaaltelevisioonisignaale (nt ülekandmine maapealse, kaabel- või satelliitedastuse kaudu, mis on peamiselt mõeldud määratletud vastuvõtmiseks, nagu DVB-T, DVBC või DVB-S), peab saama:

—

selliseid signaale deskrambleerida tunnustatud Euroopa standardiorganisatsiooni (praegu ETSI) hallatava Euroopa ühtse skrambleerimisalgoritmiga;

| — | kuvada kodeerimata edastatud signaale tingimusel, et renditud seadmete puhul täidab rendilevõtja asjaomast rendilepingut.
  ” |
| --- | --- |

—

kuvada kodeerimata edastatud signaale tingimusel, et renditud seadmete puhul täidab rendilevõtja asjaomast rendilepingut.
  ”

| 34) | VII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

34)

VII lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Direktiivi 2002/58/EÜ

(eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) muudatused

Direktiivi 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Käesoleva direktiiviga ühtlustatakse liikmesriikide need sätted, mis on vajalikud põhiõiguste ja -vabaduste ning eelkõige eraelu puutumatuse, konfidentsiaalsuse ja infotehnoloogia süsteemide turvalisuse kaitse võrdväärse taseme tagamiseks isikuandmete töötlemise puhul elektroonilise side sektoris ja selliste andmete ning elektrooniliste sideseadmete ja -teenuste vaba liikumise tagamiseks ühenduses.




  2.
     
  Käesoleva direktiivi sätted täpsustavad ja täiendavad direktiivi 95/46/EÜ sätteid lõikes 1 nimetatud eesmärkidel. Lisaks sellele nähakse nende sätetega ette füüsilistest või juriidilistest isikutest abonentide õigustatud huvide kaitse.
  ” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Käesoleva direktiiviga ühtlustatakse liikmesriikide need sätted, mis on vajalikud põhiõiguste ja -vabaduste ning eelkõige eraelu puutumatuse, konfidentsiaalsuse ja infotehnoloogia süsteemide turvalisuse kaitse võrdväärse taseme tagamiseks isikuandmete töötlemise puhul elektroonilise side sektoris ja selliste andmete ning elektrooniliste sideseadmete ja -teenuste vaba liikumise tagamiseks ühenduses.

2.
     
  Käesoleva direktiivi sätted täpsustavad ja täiendavad direktiivi 95/46/EÜ sätteid lõikes 1 nimetatud eesmärkidel. Lisaks sellele nähakse nende sätetega ette füüsilistest või juriidilistest isikutest abonentide õigustatud huvide kaitse.
  ”

| 2) | Artikli 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | „kõne” – üldkasutatava telefoniteenuse abil loodud ühendus, mis võimaldab kahepoolset sidet;” |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

„kõne” – üldkasutatava telefoniteenuse abil loodud ühendus, mis võimaldab kahepoolset sidet;”

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3


  Asjaomased teenused

  Käesolevat direktiivi kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mis toimub seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega ühenduse üldkasutatavates
  ja eraõiguslikes
  sidevõrkudes
  ning avaliku juurdepääsuga eravõrkudes
  , sealhulgas andmete kogumist ja tuvastusseadmeid toetavates üldkasutatavates
  ja eraõiguslikes
  sidevõrkudes
  ning avaliku juurdepääsuga eravõrkudes
  .” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Asjaomased teenused

Käesolevat direktiivi kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mis toimub seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega ühenduse üldkasutatavates
  ja eraõiguslikes
  sidevõrkudes
  ning avaliku juurdepääsuga eravõrkudes
  , sealhulgas andmete kogumist ja tuvastusseadmeid toetavates üldkasutatavates
  ja eraõiguslikes
  sidevõrkudes
  ning avaliku juurdepääsuga eravõrkudes
  .”

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Töötlemise turvalisus” |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Töötlemise turvalisus”

| b) | lisatakse järgmised lõiked:


  „
  1 a.
     
  Ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist) (24) kohaldamist, hõlmavad nimetatud meetmed järgmist:








  — | asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada, et isikuandmetele oleks juurdepääs üksnes volitatud töötajatel seaduslikult lubatud eesmärkidel, ning kaitsta salvestatud või edastatud isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku või muutmise ning loata ja ebaseadusliku salvestamise, töötlemise, juurdepääsu või avalikustamise eest; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„
  1 a.
     
  Ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist) (24) kohaldamist, hõlmavad nimetatud meetmed järgmist:

—

asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada, et isikuandmetele oleks juurdepääs üksnes volitatud töötajatel seaduslikult lubatud eesmärkidel, ning kaitsta salvestatud või edastatud isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku või muutmise ning loata ja ebaseadusliku salvestamise, töötlemise, juurdepääsu või avalikustamise eest;

| — | asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta võrku ja teenuseid juhusliku, ebaseadusliku või loata kasutamise või nende töötamise või kättesaadavuse häirituse või takistamise eest; |
| --- | --- |

—

asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta võrku ja teenuseid juhusliku, ebaseadusliku või loata kasutamise või nende töötamise või kättesaadavuse häirituse või takistamise eest;

| — | isikuandmete töötlemise turvapoliitikat; |
| --- | --- |

—

isikuandmete töötlemise turvapoliitikat;

| — | protsessi elektrooniliste sideteenuste osutaja hooldatavate süsteemide põhjendatult prognoositavate nõrkade kohtade tuvastamiseks ja hindamiseks, mis hõlmab korrapärast järelevalvet turvanõuete rikkumiste üle; ning |
| --- | --- |

—

protsessi elektrooniliste sideteenuste osutaja hooldatavate süsteemide põhjendatult prognoositavate nõrkade kohtade tuvastamiseks ja hindamiseks, mis hõlmab korrapärast järelevalvet turvanõuete rikkumiste üle; ning

| — | protsessi ennetus-, parandus- ja leevendusmeetmete võtmiseks neljandas taandes kirjeldatud protsessi käigus avastatud mis tahes nõrkade kohtate vastu ning protsessi ennetus-, parandus- ja leevendusmeetmete võtmiseks turvaintsidentide vastu, mis võivad viia turvanõuete rikkumiseni. |
| --- | --- |

—

protsessi ennetus-, parandus- ja leevendusmeetmete võtmiseks neljandas taandes kirjeldatud protsessi käigus avastatud mis tahes nõrkade kohtate vastu ning protsessi ennetus-, parandus- ja leevendusmeetmete võtmiseks turvaintsidentide vastu, mis võivad viia turvanõuete rikkumiseni.

1b.
     
  Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peab olema võimalik kontrollida üldkasutatavate sideteenuste ja infoühiskonna teenuste osutajate võetud meetmeid ning anda soovitusi parimate tavade ja tulemusnäitajate kohta turvalisuse taseme osas, mille kõnealused meetmed saavutama peaks.

| c) | lisatakse järgmised lõiked ▐:
  „3.   Turvarikkumisest, millega kaasnes seoses ühenduse üldkasutatavate sideteenuste osutamisega edastatud, salvestatud või muul moel töödeldud isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avalikustamine või neile juurdepääs, teavitab üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja
  või mis tahes ettevõtja, kes osutab tarbijatele teenuseid interneti vahendusel ning kes on andmetöötleja ja infoühiskonna teenuste osutaja
  , asjatu viivituseta ▐ siseriiklikku reguleerivat asutust
  või vastavalt liikmesriigi õigusele pädevat asutust. Pädevale asutusele
  saadetavas teatises tuleb kirjeldada vähemalt rikkumise olemust ja soovitada meetmeid selle võimalike negatiivsete mõjude leevendamiseks.
  Pädevale asutusele
  saadetavas teatises tuleb lisaks kirjeldada rikkumise tagajärgi ning teenusteosutaja poolt rikkumisega tegelemiseks võetud meetmeid.


  Üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja ning mis tahes ettevõtja, kes osutab tarbijatele teenuseid interneti vahendusel ning kes on andmetöötleja ja infoühiskonna teenuste osutaja, peab kasutajaid eelnevalt teavitama tarbijate õiguste ja huvide otsese ohustamise vältimiseks.




  Turvanõuete rikkumisest ei ole vaja abonendile või üksikisikule teatada, kui teenusepakkuja on tõendanud pädevale asutusele, et ta rakendab kohaseid tehnoloogilisi kaitsemeetmeid ning neid meetmeid rakendati turvanõuete rikkumisega seotud andmete suhtes. Sellised tehnoloogilised kaitsemeetmed muudavad andmed loetamatuks kõigile isikutele, kellel puuduvad andmetele juurdepääsu volitused.




  4.
     
  Pädev asutus hindab rikkumise tõsidust ja määrab selle kindlaks. Kui rikkumist peetakse tõsiseks, nõuab pädev asutus, et üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja ja infoühiskonna teenuste osutaja teavitaksid asjakohaselt ja põhjendamatu viivituseta isikuid, keda rikkumine mõjutab. Teatis sisaldab lõikes 3 kirjeldatud teavet.




  Tõsisest rikkumisest teavitamist võidakse lükata edasi juhtudel, kui teavitamine võib takistada tõsise rikkumisega seotud eeluurimise edenemist.




  Teenuseosutaja teavitab kord aastas kasutajaid, keda rikkumine mõjutab, kõigist turvarikkumisest, millega kaasnes seoses ühenduse üldkasutatavate sideteenuste osutamisega edastatud, salvestatud või muul moel töödeldud isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avalikustamine või neile juurdepääs.




  Siseriiklikud reguleerivad asutused jälgivad ühtlasi, kas äriühingud on nõuetekohaselt täitnud oma käesoleva artikli kohaseid teavitamiskohustusi, ja kehtestavad asjakohased karistused, sealhulgas vajaduse korral teavitamiskohustuse täitmata jätmise avalikustamine.




  5.
     
  Abonentide teavitamist nõudva rikkumise tõsidus määratakse kindlaks vastavalt rikkumise asjaoludele, näiteks oht riski poolt mõjutatavatele isikuandmetele, riski poolt mõjutatavate andmete liik, kaasatud abonentide arv ning rikkumise teenuste osutamisele avalduv kohene või võimalik mõju.



  6.   Selleks et tagada
  lõigetes 1 kuni 5
  osutatud meetmete ühtne rakendamine,
  soovitab
  komisjon pärast konsulteerimist Euroopa
  Andmekaitseinspektori, asjaomaste sidusrühmade ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametiga (ENISA) tehnilisi rakendusmeetmeid
  , mis muu hulgas käsitlevad
  lõikes 1a sätestatud meetmeid ning lõigetes 4 ja 5
  osutatud teabe- ja teavitamisnõuetega seotud asjaolusid, vorme ja korda.


  Komisjon kaasab kõik asjaomased sidusrühmad, eriti selleks, et saada teavet nii tehniliselt kui ka majanduslikult parimate kättesaadavate meetodite kohta parandamaks käesoleva direktiivi rakendamist.
  Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, ║ täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ║ Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 14a lõikes 3 osutatud kiirmenetlust.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked ▐:

„3.   Turvarikkumisest, millega kaasnes seoses ühenduse üldkasutatavate sideteenuste osutamisega edastatud, salvestatud või muul moel töödeldud isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avalikustamine või neile juurdepääs, teavitab üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja
  või mis tahes ettevõtja, kes osutab tarbijatele teenuseid interneti vahendusel ning kes on andmetöötleja ja infoühiskonna teenuste osutaja
  , asjatu viivituseta ▐ siseriiklikku reguleerivat asutust
  või vastavalt liikmesriigi õigusele pädevat asutust. Pädevale asutusele
  saadetavas teatises tuleb kirjeldada vähemalt rikkumise olemust ja soovitada meetmeid selle võimalike negatiivsete mõjude leevendamiseks.
  Pädevale asutusele
  saadetavas teatises tuleb lisaks kirjeldada rikkumise tagajärgi ning teenusteosutaja poolt rikkumisega tegelemiseks võetud meetmeid.

Üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja ning mis tahes ettevõtja, kes osutab tarbijatele teenuseid interneti vahendusel ning kes on andmetöötleja ja infoühiskonna teenuste osutaja, peab kasutajaid eelnevalt teavitama tarbijate õiguste ja huvide otsese ohustamise vältimiseks.

Turvanõuete rikkumisest ei ole vaja abonendile või üksikisikule teatada, kui teenusepakkuja on tõendanud pädevale asutusele, et ta rakendab kohaseid tehnoloogilisi kaitsemeetmeid ning neid meetmeid rakendati turvanõuete rikkumisega seotud andmete suhtes. Sellised tehnoloogilised kaitsemeetmed muudavad andmed loetamatuks kõigile isikutele, kellel puuduvad andmetele juurdepääsu volitused.

4.
     
  Pädev asutus hindab rikkumise tõsidust ja määrab selle kindlaks. Kui rikkumist peetakse tõsiseks, nõuab pädev asutus, et üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja ja infoühiskonna teenuste osutaja teavitaksid asjakohaselt ja põhjendamatu viivituseta isikuid, keda rikkumine mõjutab. Teatis sisaldab lõikes 3 kirjeldatud teavet.

Tõsisest rikkumisest teavitamist võidakse lükata edasi juhtudel, kui teavitamine võib takistada tõsise rikkumisega seotud eeluurimise edenemist.

Teenuseosutaja teavitab kord aastas kasutajaid, keda rikkumine mõjutab, kõigist turvarikkumisest, millega kaasnes seoses ühenduse üldkasutatavate sideteenuste osutamisega edastatud, salvestatud või muul moel töödeldud isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avalikustamine või neile juurdepääs.

Siseriiklikud reguleerivad asutused jälgivad ühtlasi, kas äriühingud on nõuetekohaselt täitnud oma käesoleva artikli kohaseid teavitamiskohustusi, ja kehtestavad asjakohased karistused, sealhulgas vajaduse korral teavitamiskohustuse täitmata jätmise avalikustamine.

5.
     
  Abonentide teavitamist nõudva rikkumise tõsidus määratakse kindlaks vastavalt rikkumise asjaoludele, näiteks oht riski poolt mõjutatavatele isikuandmetele, riski poolt mõjutatavate andmete liik, kaasatud abonentide arv ning rikkumise teenuste osutamisele avalduv kohene või võimalik mõju.

6.   Selleks et tagada
  lõigetes 1 kuni 5
  osutatud meetmete ühtne rakendamine,
  soovitab
  komisjon pärast konsulteerimist Euroopa
  Andmekaitseinspektori, asjaomaste sidusrühmade ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametiga (ENISA) tehnilisi rakendusmeetmeid
  , mis muu hulgas käsitlevad
  lõikes 1a sätestatud meetmeid ning lõigetes 4 ja 5
  osutatud teabe- ja teavitamisnõuetega seotud asjaolusid, vorme ja korda.

Komisjon kaasab kõik asjaomased sidusrühmad, eriti selleks, et saada teavet nii tehniliselt kui ka majanduslikult parimate kättesaadavate meetodite kohta parandamaks käesoleva direktiivi rakendamist.
  Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, ║ täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ║ Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 14a lõikes 3 osutatud kiirmenetlust.”

| 5) | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigid tagavad, et teabe salvestamine
  kas otseselt või kaudselt mis tahes andmekandja abil
  abonendi või kasutaja lõppseadmesse ja juurdepääs sinna juba salvestatud teabele on
  keelatud, välja arvatud juhul, kui asjaomane abonent või kasutaja on selleks andnud oma eelneva nõusoleku, võttes arvesse, et brauseri vastavad seaded kujutavad endast eelnevat nõusolekut, ning
  asjaomasele abonendile või kasutajale esitatakse direktiivi 95/46/EÜ kohaselt selge ja arusaadav teave, muu hulgas andmete töötlemise eesmärgi kohta, ning talle antakse võimalus keelduda vastutava andmetöötleja poolsest töötlemisest. See ei takista tehnilist salvestamist ega juurdepääsu, mille ainus eesmärk on teostada ▐ side edastamist elektroonilises sidevõrgus või mis on hädavajalik sellise infoühiskonna teenuse osutamiseks, mida abonent või kasutaja on sõnaselgelt taotlenud.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid tagavad, et teabe salvestamine
  kas otseselt või kaudselt mis tahes andmekandja abil
  abonendi või kasutaja lõppseadmesse ja juurdepääs sinna juba salvestatud teabele on
  keelatud, välja arvatud juhul, kui asjaomane abonent või kasutaja on selleks andnud oma eelneva nõusoleku, võttes arvesse, et brauseri vastavad seaded kujutavad endast eelnevat nõusolekut, ning
  asjaomasele abonendile või kasutajale esitatakse direktiivi 95/46/EÜ kohaselt selge ja arusaadav teave, muu hulgas andmete töötlemise eesmärgi kohta, ning talle antakse võimalus keelduda vastutava andmetöötleja poolsest töötlemisest. See ei takista tehnilist salvestamist ega juurdepääsu, mille ainus eesmärk on teostada ▐ side edastamist elektroonilises sidevõrgus või mis on hädavajalik sellise infoühiskonna teenuse osutamiseks, mida abonent või kasutaja on sõnaselgelt taotlenud.”

| 6) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Elektrooniliste sideteenuste turustamiseks ja lisaväärtusteenuste osutamiseks võib üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja töödelda lõikes 1 nimetatud andmeid selliste teenuste või turustamise jaoks vajalikul määral ja vajaliku aja jooksul, kui abonent või kasutaja, kelle kohta andmed käivad, on andnud oma eelneva nõusoleku. Kasutajatele ja abonentidele antakse võimalus tühistada oma liiklusandmete töötlemiseks antud nõusolek mis tahes ajal.
  ” |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Elektrooniliste sideteenuste turustamiseks ja lisaväärtusteenuste osutamiseks võib üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutaja töödelda lõikes 1 nimetatud andmeid selliste teenuste või turustamise jaoks vajalikul määral ja vajaliku aja jooksul, kui abonent või kasutaja, kelle kohta andmed käivad, on andnud oma eelneva nõusoleku. Kasutajatele ja abonentidele antakse võimalus tühistada oma liiklusandmete töötlemiseks antud nõusolek mis tahes ajal.
  ”

| b) | lisatakse järgmine lõige:


  „
  7.
     
  Ilma et see piiraks muude sätete kohaldamist peale direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 ja käesoleva direktiivi artikli 5, võib liiklusandmeid töödelda andmetöötleja õigustatud huvides, et rakendada tehnilisi meetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) (25) artikli 4 punktis c määratletud võrgu- ja infoturbe tagamiseks üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste, üldkasutatavate või eraõiguslike elektrooniliste sidevõrkude, infoühiskonna teenuste või nendega seotud lõppseadmete ja elektrooniliste sideseadmete osas, välja arvatud juhul, kui andmesubjekti põhiõiguste ja -vabadustega seotud huvid nimetatud huvi üles kaaluvad. Töötlemine peab piirduma turvalisusmeetmete rakendamiseks rangelt vajalikuga. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„
  7.
     
  Ilma et see piiraks muude sätete kohaldamist peale direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 ja käesoleva direktiivi artikli 5, võib liiklusandmeid töödelda andmetöötleja õigustatud huvides, et rakendada tehnilisi meetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) (25) artikli 4 punktis c määratletud võrgu- ja infoturbe tagamiseks üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste, üldkasutatavate või eraõiguslike elektrooniliste sidevõrkude, infoühiskonna teenuste või nendega seotud lõppseadmete ja elektrooniliste sideseadmete osas, välja arvatud juhul, kui andmesubjekti põhiõiguste ja -vabadustega seotud huvid nimetatud huvi üles kaaluvad. Töötlemine peab piirduma turvalisusmeetmete rakendamiseks rangelt vajalikuga.

| 7) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:









  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Inimsekkumist mittevajavate automatiseeritud kõnevalimis- ja sidesüsteemide (automaatvalimissüsteemid), fakside või elektronposti (sealhulgas lühisõnumiteenused (SMS) ja multimeediateenused (MMS)) kasutamine otseturustuseks on lubatud ainult nende abonentide puhul, kes on selleks andnud eelneva nõusoleku.
  ” |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Inimsekkumist mittevajavate automatiseeritud kõnevalimis- ja sidesüsteemide (automaatvalimissüsteemid), fakside või elektronposti (sealhulgas lühisõnumiteenused (SMS) ja multimeediateenused (MMS)) kasutamine otseturustuseks on lubatud ainult nende abonentide puhul, kes on selleks andnud eelneva nõusoleku.
  ”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:


  „
  4.
     
  Igal juhul on keelatud saata elektronposti otseturustuse eesmärgil, kui varjatakse või jäetakse avalikustamata saatja isik, kelle nimel teave edastatakse, või kui see on vastuolus direktiivi 2000/31/EÜ artikliga 6 või kui see sisaldab linke pahatahtliku või petturliku kavatsusega saitidele, või kui puudub kehtiv aadress, millele teabe saaja võiks saata taotluse lõpetada sellise teabe saatmine.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„
  4.
     
  Igal juhul on keelatud saata elektronposti otseturustuse eesmärgil, kui varjatakse või jäetakse avalikustamata saatja isik, kelle nimel teave edastatakse, või kui see on vastuolus direktiivi 2000/31/EÜ artikliga 6 või kui see sisaldab linke pahatahtliku või petturliku kavatsusega saitidele, või kui puudub kehtiv aadress, millele teabe saaja võiks saata taotluse lõpetada sellise teabe saatmine.
  ”

| c) | lisatakse järgmine lõige ║ :
  „6.   Liikmesriigid tagavad, et kõik üksikisikud ja juriidilised isikud, kellel on käesoleva
  direktiivi
  alusel vastuvõetud siseriiklike normide rikkumise vastu võitlemise suhtes õigustatud huvi, sealhulgas elektrooniliste sideteenuste osutajad, kes kaitsevad oma õigustatud ärihuve või oma tarbijate huve, võivad selliste rikkumiste vastu esitada hagi kohtusse, ilma et see piiraks ühegi kehtestada võidava haldusliku kaitsevahendi, muu hulgas artikli 15a lõike 2 kohaldamist.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige ║ :

„6.   Liikmesriigid tagavad, et kõik üksikisikud ja juriidilised isikud, kellel on käesoleva
  direktiivi
  alusel vastuvõetud siseriiklike normide rikkumise vastu võitlemise suhtes õigustatud huvi, sealhulgas elektrooniliste sideteenuste osutajad, kes kaitsevad oma õigustatud ärihuve või oma tarbijate huve, võivad selliste rikkumiste vastu esitada hagi kohtusse, ilma et see piiraks ühegi kehtestada võidava haldusliku kaitsevahendi, muu hulgas artikli 15a lõike 2 kohaldamist.”

| 8) | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Vajaduse korral võib vastu võtta meetmed tagamaks, et lõppseadmete konstrueerimine on kooskõlas kasutajate õigusega kaitsta oma isikuandmeid ja kontrollida nende kasutamist vastavalt direktiivile 1999/5/EÜ ning nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsusele 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas (26). Kõnealused meetmed järgivad tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

8)

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Vajaduse korral võib vastu võtta meetmed tagamaks, et lõppseadmete konstrueerimine on kooskõlas kasutajate õigusega kaitsta oma isikuandmeid ja kontrollida nende kasutamist vastavalt direktiivile 1999/5/EÜ ning nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsusele 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas (26). Kõnealused meetmed järgivad tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet.

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 14a


  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 22 alusel loodud sidekomitee.
  2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  3.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 14a

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 22 alusel loodud sidekomitee.

2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

| 10) | Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:


  „
  Üldkasutatavate sideteenuste ja infoühiskonna teenuste osutajad teavitavad ilma asjatu viivituseta sõltumatut andmekaitseametit kõigist lõike 1 alusel saadud kasutajate isikuandmetele juurdepääsu taotlustest koos igale taotlusele lisatud õigusliku selgituse ja õigusliku menetlusega. Asjaomane sõltumatu andmekaitseamet pöördub vastava õiguskaitseasutuse poole, kui ta leiab, et asjaomastes siseriiklikes õigusaktides kehtestatud sätteid ei ole järgitud.
  ” |
| --- | --- |

10)

Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

„
  Üldkasutatavate sideteenuste ja infoühiskonna teenuste osutajad teavitavad ilma asjatu viivituseta sõltumatut andmekaitseametit kõigist lõike 1 alusel saadud kasutajate isikuandmetele juurdepääsu taotlustest koos igale taotlusele lisatud õigusliku selgituse ja õigusliku menetlusega. Asjaomane sõltumatu andmekaitseamet pöördub vastava õiguskaitseasutuse poole, kui ta leiab, et asjaomastes siseriiklikes õigusaktides kehtestatud sätteid ei ole järgitud.
  ”

| 11) | Lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 15a


  Rakendamine ja jõustamine

  1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide
  , sealhulgas vajaduse korral kriminaalõigusmeetmete
  kohta, mida rakendatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise korral, ning tagavad selle rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt [muutva õigusakti rakendamise tähtaeg] ja annavad viivitamata teada nende sätete edaspidistest muudatustest.
  2.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikul reguleerival asutusel on õigus nõuda lõikes 1 osutatud rikkumiste lõpetamist, ilma et see piiraks olemasolevate õiguskaitsevahendite kasutamist.
  3.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel on kõik uurimisvolitused ja -vahendid, sealhulgas võimalus saada asjakohast teavet, et jälgida käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätete täitmist ning neid jõustada.
  4.   Selleks et tagada tõhus piiriülene koostöö käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusaktide jõustamisel ning ühtlustada piiriülest andmevoogu hõlmavate teenuste osutamise tingimused, võib komisjon pärast
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti, artikli 29 alusel asutatud töörühma
  ja asjakohaste reguleerivate asutustega konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed.

  Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, ║ täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ║ Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 14a lõikes 3 osutatud kiirmenetlust.” |
| --- | --- |

11)

Lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 15a

Rakendamine ja jõustamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide
  , sealhulgas vajaduse korral kriminaalõigusmeetmete
  kohta, mida rakendatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise korral, ning tagavad selle rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt [muutva õigusakti rakendamise tähtaeg] ja annavad viivitamata teada nende sätete edaspidistest muudatustest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikul reguleerival asutusel on õigus nõuda lõikes 1 osutatud rikkumiste lõpetamist, ilma et see piiraks olemasolevate õiguskaitsevahendite kasutamist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel on kõik uurimisvolitused ja -vahendid, sealhulgas võimalus saada asjakohast teavet, et jälgida käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätete täitmist ning neid jõustada.

4.   Selleks et tagada tõhus piiriülene koostöö käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusaktide jõustamisel ning ühtlustada piiriülest andmevoogu hõlmavate teenuste osutamise tingimused, võib komisjon pärast
  Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti, artikli 29 alusel asutatud töörühma
  ja asjakohaste reguleerivate asutustega konsulteerimist vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, ║ täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ║ Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 14a lõikes 3 osutatud kiirmenetlust.”

| 12) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 18


  Läbivaatamine




   (27) ... esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule pärast artikli 29 alusel asutatud töörühma ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja selle mõju kohta ettevõtjatele ja tarbijatele, eelkõige seoses pealesunnitud teavet käsitlevate sätetega, turvanõuete rikkumiste teadetega ja isikuandmete kasutamisega avalik-õiguslike või eraõiguslike kolmandate isikute poolt käesoleva direktiiviga mitte ette nähtud eesmärkidel, võttes arvesse rahvusvahelist keskkonda. Selleks võib komisjon nõuda liikmesriikidelt teavet, mis tuleb esitada asjatute viivitusteta. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku muuta käesolevat direktiivi, võttes arvesse nimetatud aruande tulemusi ja muudatusi kõnealuses sektoris ning Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut (28), eelkõige uusi pädevusi andmekaitsevaldkonnas, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16, ning muid ettepanekuid, mida ta peab käesoleva direktiivi tulemuslikkuse seisukohast vajalikuks.




  Hiljemalt ... (27) esitab komisjon, olles eelnevalt konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 alusel asutatud töörühma ja teiste sidusrühmadega, sealhulgas tööstuse esindajatega, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele põhjalikul uuringul põhineva aruande koos soovitustega IP-aadresside standardkasutuse ning eraelu elektroonilist puutumatust käsitleva direktiivi ja andmekaitsedirektiivi rakendamise kohta seoses nende kogumise ja edasise töötlemisega. |
| --- | --- |

12)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Läbivaatamine

(27) ... esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule pärast artikli 29 alusel asutatud töörühma ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja selle mõju kohta ettevõtjatele ja tarbijatele, eelkõige seoses pealesunnitud teavet käsitlevate sätetega, turvanõuete rikkumiste teadetega ja isikuandmete kasutamisega avalik-õiguslike või eraõiguslike kolmandate isikute poolt käesoleva direktiiviga mitte ette nähtud eesmärkidel, võttes arvesse rahvusvahelist keskkonda. Selleks võib komisjon nõuda liikmesriikidelt teavet, mis tuleb esitada asjatute viivitusteta. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku muuta käesolevat direktiivi, võttes arvesse nimetatud aruande tulemusi ja muudatusi kõnealuses sektoris ning Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut (28), eelkõige uusi pädevusi andmekaitsevaldkonnas, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16, ning muid ettepanekuid, mida ta peab käesoleva direktiivi tulemuslikkuse seisukohast vajalikuks.

Hiljemalt ... (27) esitab komisjon, olles eelnevalt konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 alusel asutatud töörühma ja teiste sidusrühmadega, sealhulgas tööstuse esindajatega, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele põhjalikul uuringul põhineva aruande koos soovitustega IP-aadresside standardkasutuse ning eraelu elektroonilist puutumatust käsitleva direktiivi ja andmekaitsedirektiivi rakendamise kohta seoses nende kogumise ja edasise töötlemisega.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 muudatus

║ Määruse (EÜ) nr 2006/2004 ║ lisasse lisatakse järgmine punkt:

| „17. | Seoses tarbijakaitsega – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, 12. juuli 2002, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris: artikkel 13 (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).” |
| --- | --- |

„17.

Seoses tarbijakaitsega – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, 12. juuli 2002, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris: artikkel 13 (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).”

Artikkel 4

Artikkel 4

Direktiivi ülevõtmine

Direktiivi ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt [...]. Liikmesriigid edastavad
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile viivitamata nende normide teksti ning nende normide ja direktiivi kooskõla kajastava vastavustabeli.

1

Euroopa Parlamendile ja

Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates [...].

Liikmesriigid lisavad nende õigusnormide vastuvõtmisel nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi otsustavad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile peamiste käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

2

Artikkel 5

Artikkel 5

Jõustumine

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Artikkel 6

Adressaadid

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

1

ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

(2)  
  ELT C 257, 9.10.2008, lk 51.

2

ELT C 257, 9.10.2008, lk 51.

(3)  
  ELT C 181, 18.7.2008, lk 1.

3

ELT C 181, 18.7.2008, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

4

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht.

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

5

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

7

(8)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

8

(9)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

9

(10)  

  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

10

EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

(11)  

  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

11

EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(12)  

  EÜT L 249, 17.9.2002, lk 21.

12

EÜT L 249, 17.9.2002, lk 21.

(13)  

  ELT L 49, 17.2.2007, lk 30.

13

ELT L 49, 17.2.2007, lk 30.

(14)  

  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

14

ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

(15)  

  EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.

15

EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.

(16)  

  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

16

EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(17)  

  ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.

17

ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.

(18)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

18

(19)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

19

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(20)  

  ELT C 306, 17.12.2007, lk 1.

20

ELT C 306, 17.12.2007, lk 1.

(21)  

  ELT L 49, 17.2.2007, lk 30.
  ”

21

ELT L 49, 17.2.2007, lk 30.

(22)  

  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.
  ”

22

EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(23)  

  EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.
  ”

23

EÜT L 115, 17.4.1998, lk 31.

(24)  

  ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.
  ”

24

ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.

(25)  

  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.
  ”

25

ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

(26)  

  EÜT L 36, 7.2.1987, lk 31.
  ”

26

EÜT L 36, 7.2.1987, lk 31.

(27)  
  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

27

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(28)  

  ELT C 306, 17.12.2007, lk 1.
  ”

28

ELT C 306, 17.12.2007, lk 1.

Kolmapäev, 24. september 2008I LISA

ARTIKLIS 10 („KULUDE KONTROLLIMINE”), ▐ ARTIKLIS 29 („LISAVAHENDID”)
  JA ARTIKLIS 30 („TEENUSEOSUTAJA VAHETAMISE LIHTSUSTAMINE”)
  OSUTATUD VAHENDITE JA TEENUSTE KIRJELDUS

A osa

Artiklis 10 osutatud vahendid ja teenused

| a) | Üksikasjalikud arved
  Liikmesriigid tagavad, et võttes arvesse isikuandmeid ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevate asjakohaste õigusaktide nõudeid, võivad siseriiklikud reguleerivad asutused kehtestada üksikasjalikul arvel minimaalselt nõutavad andmed, mille (artikli8 kohaselt) määratud ettevõtjad esitavad
  lõppkasutajatele
  tasuta, et need saaksid:






  i) | valvata määratletud piirkonnas üldkasutatava sidevõrgu ja/või sellega seotud üldkasutatavate telefoniteenuste kasutamise kulude järele ja neid kulusid kontrollida ning |
| --- | --- | --- |

a)

Üksikasjalikud arved

Liikmesriigid tagavad, et võttes arvesse isikuandmeid ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevate asjakohaste õigusaktide nõudeid, võivad siseriiklikud reguleerivad asutused kehtestada üksikasjalikul arvel minimaalselt nõutavad andmed, mille (artikli8 kohaselt) määratud ettevõtjad esitavad
  lõppkasutajatele
  tasuta, et need saaksid:

i)

valvata määratletud piirkonnas üldkasutatava sidevõrgu ja/või sellega seotud üldkasutatavate telefoniteenuste kasutamise kulude järele ja neid kulusid kontrollida ning

| ii) | nõuetekohaselt jälgida oma kasutust ja kulutusi ning seeläbi mõistlikult kontrollida oma arveid. |
| --- | --- |

ii)

nõuetekohaselt jälgida oma kasutust ja kulutusi ning seeläbi mõistlikult kontrollida oma arveid.

Vajaduse korral võib abonentidele lisaks pakkuda üksikasjalikumat teavet mõistliku hinnaga või tasuta.

Kõne algatanud abonendile esitatavas üksikasjalikus arves abonendi jaoks tasuta kõnesid, sealhulgas kõnesid nõustamistelefonidele eraldi välja ei tooda.

| b) | Valikuline väljuvate kõnede piirang, tasuta
  See on vahend, mille abil abonent saab telefoniteenust osutavale määratud ettevõtjale taotluse esitamise korral tasuta piirata teatavat liiki või teatavatele numbritele tehtavaid väljuvaid kõnesid
  või muid sideliike
  . |
| --- | --- |

b)

Valikuline väljuvate kõnede piirang, tasuta

See on vahend, mille abil abonent saab telefoniteenust osutavale määratud ettevõtjale taotluse esitamise korral tasuta piirata teatavat liiki või teatavatele numbritele tehtavaid väljuvaid kõnesid
  või muid sideliike
  .

| c) | Ettemaksesüsteemid
  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused võivad nõuda, et määratud ettevõtjad pakuksid tarbijatele võimaluse maksta juurdepääsu eest üldkasutatavale sidevõrgule ja üldkasutatavate telefoniteenuste kasutamise eest ette. |
| --- | --- |

c)

Ettemaksesüsteemid

Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused võivad nõuda, et määratud ettevõtjad pakuksid tarbijatele võimaluse maksta juurdepääsu eest üldkasutatavale sidevõrgule ja üldkasutatavate telefoniteenuste kasutamise eest ette.

| d) | Ühendustasude maksmine osade kaupa
  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused võivad nõuda, et määratud ettevõtjad annaksid tarbijatele võimaluse maksta ühenduse eest üldkasutatava sidevõrguga osade kaupa pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

d)

Ühendustasude maksmine osade kaupa

Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused võivad nõuda, et määratud ettevõtjad annaksid tarbijatele võimaluse maksta ühenduse eest üldkasutatava sidevõrguga osade kaupa pikema aja jooksul.

| e) | Tasumata arved
  Artikli 8 kohaselt määratud operaatorite kaitsmiseks arvete tasumata jätmise eest peavad liikmesriigid lubama erimeetmeid, mis on proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja avalikustatud. Meetmetega tuleb tagada, et abonenti hoiatatakse nõuetekohaselt ette, kui teda ähvardab teenuse peatamine või ühenduse katkestamine.
  Välja arvatud
  pettuse, pideva maksmisega hilinemise või arvete tasumata
  jätmise juhud, peavad need meetmed tehnilise teostatavuse piires tagama, et teenuse mis tahes katkestamine piirdub ainult asjassepuutuva teenusega
  . Arvete maksmata jätmise korral võib ühenduse katkestada ainult pärast seda, kui abonenti on nõuetekohaselt hoiatatud. Liikmesriigid võivad teatava aja jooksul enne ühenduse täielikku katkestamist võimaldada teenuse piiratud kasutamist, mille puhul on lubatud ainult kõned, millega ei kaasne abonendile kulusid (nt kõned hädaabinumbrile 112).
  Juurdepääsu hädaabiteenustele numbri 112 kaudu võib blokeerida korduva kasutajapoolse väärkasutamise korral. |
| --- | --- |

e)

Tasumata arved

Artikli 8 kohaselt määratud operaatorite kaitsmiseks arvete tasumata jätmise eest peavad liikmesriigid lubama erimeetmeid, mis on proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja avalikustatud. Meetmetega tuleb tagada, et abonenti hoiatatakse nõuetekohaselt ette, kui teda ähvardab teenuse peatamine või ühenduse katkestamine.
  Välja arvatud
  pettuse, pideva maksmisega hilinemise või arvete tasumata
  jätmise juhud, peavad need meetmed tehnilise teostatavuse piires tagama, et teenuse mis tahes katkestamine piirdub ainult asjassepuutuva teenusega
  . Arvete maksmata jätmise korral võib ühenduse katkestada ainult pärast seda, kui abonenti on nõuetekohaselt hoiatatud. Liikmesriigid võivad teatava aja jooksul enne ühenduse täielikku katkestamist võimaldada teenuse piiratud kasutamist, mille puhul on lubatud ainult kõned, millega ei kaasne abonendile kulusid (nt kõned hädaabinumbrile 112).
  Juurdepääsu hädaabiteenustele numbri 112 kaudu võib blokeerida korduva kasutajapoolse väärkasutamise korral.

| f) | Kulude kontroll



  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused nõuavad kõigilt elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatelt ettevõtjatelt abonentidele vahendite pakkumist, millega saab kontrollida kulutusi telekommunikatsiooniteenustele, sealhulgas tasuta teated tarbijatele ebaharilike tarbimise viiside korral. |
| --- | --- |

f)

Kulude kontroll

| g) | Nõuanded



  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud reguleerivad asutused nõuavad kõigilt elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatelt ettevõtjatelt, et nad soovitaksid tarbijatele kord aastas tarbija eelneva aasta tarbimise viiside põhjal oma parimat kättesaadavat tariifide paketti. |
| --- | --- |

g)

Nõuanded

B osa

Artiklis 29 osutatud vahendite loetelu

| a) | Toonvalimine või DTMF-toonvalimine (dual-tone multi-frequency operation)
  Üldkasutatav sidevõrk toetab ETSI standardis ETR 207 määratletud DTMF-signaalide kasutamist signaali edastamiseks otspunktide vahel kogu võrgu ulatuses nii liikmesriigis kui ka liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

a)

Toonvalimine või DTMF-toonvalimine (dual-tone multi-frequency operation)

Üldkasutatav sidevõrk toetab ETSI standardis ETR 207 määratletud DTMF-signaalide kasutamist signaali edastamiseks otspunktide vahel kogu võrgu ulatuses nii liikmesriigis kui ka liikmesriikide vahel.

| b) | Helistaja numbri kuvamine
  Selle toimingu abil on helistava isiku number kõne vastuvõtjale näha enne kõne vastuvõtmist.
  Sellist vahendit tuleks pakkuda kooskõlas asjaomaste õigusnormidega isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kohta, eelkõige kooskõlas direktiiviga2002/58/EÜ.
  Kuivõrd see on tehniliselt võimalik, peaksid operaatorid pakkuma andmeid ja signaale, et toetada helistaja numbri kuvamist ja toonvalimist üle liikmesriikide piiride. |
| --- | --- |

b)

Helistaja numbri kuvamine

Selle toimingu abil on helistava isiku number kõne vastuvõtjale näha enne kõne vastuvõtmist.

Sellist vahendit tuleks pakkuda kooskõlas asjaomaste õigusnormidega isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kohta, eelkõige kooskõlas direktiiviga2002/58/EÜ.

Kuivõrd see on tehniliselt võimalik, peaksid operaatorid pakkuma andmeid ja signaale, et toetada helistaja numbri kuvamist ja toonvalimist üle liikmesriikide piiride.

| c) | Teenused varguse korral



  Liikmesriigid tagavad, et luuakse kõiki mobiiltelefoniteenuse osutajaid hõlmav ühine tasuta telefoninumber lõppseadme vargusest teatamiseks ja abonendiga seotud teenuste koheseks peatamiseks. Samuti peab teenus olema kättesaadav puudega kasutajatele. Kasutajaid tuleb kõnealuse numbri, mis peab kergesti meeldejääv olema, olemasolust korrapäraselt teavitada. |
| --- | --- |

c)

Teenused varguse korral

| d) | Kaitsetarkvara



  Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel on võimalik operaatoritelt nõuda oma abonentidele tasuta usaldusväärse, kergesti kasutatava ning vabalt ja täielikult konfigureeritava kaitsva ja/või filtreeriva tarkvara kättesaadavaks tegemist, et ennetada laste või kergesti mõjutatavate inimeste juurdepääsu neile sobimatule sisule.


  Mistahes liiklusandmeid, mida see tarkvara võib koguda, võib kasutada ainult abonent. |
| --- | --- |

d)

Kaitsetarkvara

C osa

Artikli 30 kohaste numbrite teisaldamist käsitlevate sätete rakendamine

Nõuet, et kõik riigi numeratsiooniplaani numbrit omavad abonendid võivad soovi korral oma numbri(d) säilitada, olenemata sellest, milline ettevõtja teenust osutab, kohaldatakse:

| a) | geograafiliste numbrite puhul kindlaksmääratud asukohas; ning |
| --- | --- |

a)

geograafiliste numbrite puhul kindlaksmääratud asukohas; ning

| b) | mittegeograafiliste numbrite puhul mis tahes asukohas. |
| --- | --- |

b)

mittegeograafiliste numbrite puhul mis tahes asukohas.

Käesolevat lõiget ei kohaldata numbrite teisaldamise suhtes määratletud piirkonnas teenuseid osutavate võrkude ja mobiilsidevõrkude vahel.

Kolmapäev, 24. september 2008II LISA

TEAVE, MIS TULEB AVALDADA VASTAVALT ARTIKLILE 21 („LÄBIPAISTVUS JA TEABE AVALDAMINE”)

Siseriiklik reguleeriv asutus peab tagama, et käesolevas lisas sätestatud teave avaldatakse artikli 21 kohaselt. Siseriiklik reguleeriv asutus peab otsustama, millise teabe peavad avaldama üldkasutatavaid sidevõrke ja/või üldkasutatavaid telefoniteenuseid pakkuvad ettevõtjad ja millise teabe siseriiklik reguleeriv asutus ise, et tarbijad saaksid teha teadlikke otsuseid. ▐

1.   Ettevõtja(te) nimi (nimed) ja aadress(id)

Üldkasutatavaid sidevõrke ja/või üldkasutatavaid telefoniteenuseid pakkuvate ettevõtjate nimed ja nende peakontorite aadress.

2.   Pakutavate teenuste kirjeldus.

| 2.1. | Pakutavate teenuste ulatus. |
| --- | --- |

2.1.

Pakutavate teenuste ulatus.

| 2.2. | Standardtariifid
  , kus on näidatud osutatud teenused ja iga tariifi sisu
  ((nt juurdepääsutasu, kõiki kasutustasusid, hooldustasu). ▐Rakendatavate standardallahindluste üksikasjad, sihtotstarbelised tariifiskeemid ja eritariifid
  ning kõik lisatasud ja lõppseadmete maksumus. |
| --- | --- |

2.2.

Standardtariifid
  , kus on näidatud osutatud teenused ja iga tariifi sisu
  ((nt juurdepääsutasu, kõiki kasutustasusid, hooldustasu). ▐Rakendatavate standardallahindluste üksikasjad, sihtotstarbelised tariifiskeemid ja eritariifid
  ning kõik lisatasud ja lõppseadmete maksumus.

| 2.3. | Hüvitamise/tagasimaksmise põhimõtted, sealhulgas iga hüvitamis- ja tagasimakseskeemi üksikasjad. |
| --- | --- |

2.3.

Hüvitamise/tagasimaksmise põhimõtted, sealhulgas iga hüvitamis- ja tagasimakseskeemi üksikasjad.

| 2.4. | Pakutavate hooldusteenuste liigid. |
| --- | --- |

2.4.

Pakutavate hooldusteenuste liigid.

| 2.5. | Lepingute standardtingimused, sealhulgas lepingu miinimumkestus, lepingu lõpetamine, numbrite teisaldamise kord ja selle otsesed tasud ning vajaduse korral muud näitajad. |
| --- | --- |

2.5.

Lepingute standardtingimused, sealhulgas lepingu miinimumkestus, lepingu lõpetamine, numbrite teisaldamise kord ja selle otsesed tasud ning vajaduse korral muud näitajad.

3.   Vaidluste lahendamise viisid, sealhulgas need, mille on välja töötanud ettevõtja.

4.   Teave universaalteenusega, sealhulgas I lisas nimetatud vahendite ja teenustega seotud õiguste kohta.

Kolmapäev, 24. september 2008III LISA

TEENUSE KVALITEEDI PARAMEETRID

ARTIKLITE 11 JA 22 KOHASED TEENUSE OSUTAMISE AJA JA KVALITEEDI PARAMEETRID, MÄÄRATLUSED JA MÕÕTMISMEETODID

| Ettevõtjate puhul, kes on määratud pakkuma juurdepääsu üldkasutatavale sidevõrgule |
| --- |
| PARAMEETER (1) | MÄÄRATLUS | MÕÕTMISMEETOD |
| Ühenduse esmakordse loomise tähtaeg | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Rikete arv juurdepääsuliini kohta | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Rikete kõrvaldamise aeg | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Ettevõtjate puhul, kes on määratud osutama üldkasutatavat telefoniteenust |
| Ühenduse loomiseks kuluv aeg (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Operaatorteenuse vastamise aeg | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Numbriinfoteenuse vastamise aeg | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Töötavate mündi- ja kaarditaksofonide suhtarv | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Kaebused ebaõige arve kohta | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Ebaõnnestunud kõnede määr (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |

Ettevõtjate puhul, kes on määratud pakkuma juurdepääsu üldkasutatavale sidevõrgule

PARAMEETER (1)

MÄÄRATLUS

MÕÕTMISMEETOD

Ühenduse esmakordse loomise tähtaeg

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Rikete arv juurdepääsuliini kohta

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Rikete kõrvaldamise aeg

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Ettevõtjate puhul, kes on määratud osutama üldkasutatavat telefoniteenust

Ühenduse loomiseks kuluv aeg (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Operaatorteenuse vastamise aeg

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Numbriinfoteenuse vastamise aeg

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Töötavate mündi- ja kaarditaksofonide suhtarv

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Kaebused ebaõige arve kohta

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Ebaõnnestunud kõnede määr (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

ETSI dokumendi ETSI EG
  202 057
  versioon 1.1.1 (aprill 2000)

---

(1)  Parameetrid peaksid võimaldama analüüsida tulemusi piirkondlikul tasandil (s.t vähemalt EUROSTATi loodud statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) 2. tasandil).

(2)  Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei nõua nende kahe parameetri kohta ajakohase teabe kogumist, kui on tõendeid, et tulemused selles kahes valdkonnas on rahuldavad.

---

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/393 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/393

---

Kolmapäev, 24. september 20082006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu leping *

P6_TA(2008)0453

Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse, mis käsitleb 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel, eelnõu kohta (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

2010/C 8 E/48

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (11964/2007);

võttes arvesse 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu projekti (11964/2007);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 133, 175 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0326/2007);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 35;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A6-0313/2008),

| 1. | kiidab heaks nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul ja kiidab heaks lepingu sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul ja kiidab heaks lepingu sõlmimise;

| 2. | jätab endale õiguse kaitsta talle asutamislepinguga antud õigusi; |
| --- | --- |

2.

jätab endale õiguse kaitsta talle asutamislepinguga antud õigusi;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni (ITTO) sekretariaadile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni (ITTO) sekretariaadile.

| NÕUKOGU ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Esimene viide |
| võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 133 ja 175 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3
  esimese
  lõiguga, | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 133 ja 175 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3
  teise
  lõiguga, |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 4 |
| (4) | Uue lepingu eesmärgid
  on
  kooskõlas ühtaegu nii ühise kaubanduspoliitika kui ka
  keskkonnapoliitikaga
  . |

NÕUKOGU ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Esimene viide

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 133 ja 175 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3
  esimese
  lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 133 ja 175 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3
  teise
  lõiguga,

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 4

(4)

Uue lepingu eesmärgid
  on
  kooskõlas ühtaegu nii ühise kaubanduspoliitika kui ka
  keskkonnapoliitikaga
  .

| (4) | Uue lepingu eesmärgid
  peaksid olema
  kooskõlas ühtaegu nii ühise kaubanduspoliitika kui ka
  keskkonna- ja arengupoliitikaga
  . |
| --- | --- |

(4)

Uue lepingu eesmärgid
  peaksid olema
  kooskõlas ühtaegu nii ühise kaubanduspoliitika kui ka
  keskkonna- ja arengupoliitikaga
  .

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama aastaaruande koos 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu rakendamise analüüsi ja troopilise puiduga kauplemisest tuleneva troopilistele metsadele avaldatava negatiivse mõju vähendamise meetmetega, sealhulgas ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitleva programmi raames sõlmitud kahepoolsed lepingud. 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu artiklis 33 nähakse ette kõnealuse lepingu rakendamise hindamine viie aasta möödumisel lepingu jõustumisest. Kõnealusest sättest tulenevalt peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama 2010. aasta lõpuks ülevaate 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu funktsioneerimise kohta. |
| --- | --- |

(7 a)

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 7 b (uus)

| (7 b) | 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu läbivaatamiseks läbirääkimiste mandaati koostades peaks komisjon tegema ettepaneku olemasoleva teksti läbivaatamiseks, seades troopiliste metsade kaitse ja säästva majandamise ning degradeerunud metsamaa taastamise lepingu keskmesse, rõhutades hariduse ja teabepoliitika tähtsust riikides, mida mõjutab metsade hävitamise probleem, et tõsta üldsuse teadlikkust puiduressursside kuritarvitamise negatiivsetest tagajärgedest. Troopilise puiduga kauplemist tuleks julgustada ainult nimetatud eelnevate eesmärkidega kokkusobival määral. |
| --- | --- |

(7 b)

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 7 c (uus)

| (7c) | Eelkõige tuleks 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu läbivaatamise mandaadiga teha ettepanek luua rahvusvahelise troopilise puidu nõukogus hääletusmehhanism, mis selgelt soosib troopiliste metsade säilitamist ja säästvat kasutamist. |
| --- | --- |

(7c)

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 7 d (uus)

| (7d) | Komisjon peaks hiljemalt 2008. aasta oktoobriks
  :








  (a) | esitama ulatusliku õigusloomega seotud ettepaneku, mis hoiab ära ebaseaduslikest ja hukatuslikest allikatest pärit puidu ja puidutoodete turuletoomise; |
| --- | --- | --- |

(7d)

Komisjon peaks hiljemalt 2008. aasta oktoobriks
  :

(a)

esitama ulatusliku õigusloomega seotud ettepaneku, mis hoiab ära ebaseaduslikest ja hukatuslikest allikatest pärit puidu ja puidutoodete turuletoomise;

| (b) | esitama teatise, milles määratletakse ELi osalus ja toetuse määr olemasolevates ja tulevastes ülemaailmsetes rahastamismehhanismides, mis edendavad metsade kaitset ja vähendavad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames metsade raadamisest tingitud heidet. Teatises tuleks välja tuua ELi kohustus tagada rahalised vahendid, et aidata arengumaid nende metsade kaitsmisel, et rahastada kaitsealade võrgustikke ja edendada majanduslikke alternatiive metsade hävitamise asemel. Selleks et tagada tõeline kasu kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele ja inimestele, tuleks määratleda miinimumpõhimõtted ja -kriteeriumid, mida need vahendid peavad järgima. Samuti tuleks teatises määratleda esmatähtsad meetmed ja valdkonnad, mis peaksid kõnealuste toetusmehhanismide raames kohest rahastamist saama. |
| --- | --- |

(b)

esitama teatise, milles määratletakse ELi osalus ja toetuse määr olemasolevates ja tulevastes ülemaailmsetes rahastamismehhanismides, mis edendavad metsade kaitset ja vähendavad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames metsade raadamisest tingitud heidet. Teatises tuleks välja tuua ELi kohustus tagada rahalised vahendid, et aidata arengumaid nende metsade kaitsmisel, et rahastada kaitsealade võrgustikke ja edendada majanduslikke alternatiive metsade hävitamise asemel. Selleks et tagada tõeline kasu kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele ja inimestele, tuleks määratleda miinimumpõhimõtted ja -kriteeriumid, mida need vahendid peavad järgima. Samuti tuleks teatises määratleda esmatähtsad meetmed ja valdkonnad, mis peaksid kõnealuste toetusmehhanismide raames kohest rahastamist saama.

---

Neljapäev, 25. september 2008

| 14.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 8/396 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 8/396

---

Neljapäev, 25. september 2008Kindlustus- ja finantsteenuste suhtes kohaldatav käibemaks *

P6_TA(2008)0457

Euroopa Parlamendi 25. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse kindlustus- ja finantsteenuste käsitlust direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (KOM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

2010/C 8 E/49

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0747);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0473/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0344/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt


  Põhjendus 1 |
| (1) | Finantsteenuste sektor annab olulise panuse majanduse ja konkurentsivõime kasvu ning uute töökohtade loomisesse, kuid saab oma rolli täita üksnes neutraalsete konkurentsitingimustega siseturul. Tuleb luua raamistik, mis
  annab õiguskindluse
  finantsteenuste ja nende turunduse ja haldamise käibemaksuga maksustamise suhtes. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 1

(1)

Finantsteenuste sektor annab olulise panuse majanduse ja konkurentsivõime kasvu ning uute töökohtade loomisesse, kuid saab oma rolli täita üksnes neutraalsete konkurentsitingimustega siseturul. Tuleb luua raamistik, mis
  annab õiguskindluse
  finantsteenuste ja nende turunduse ja haldamise käibemaksuga maksustamise suhtes.

| (1) | Finantsteenuste sektor annab olulise panuse majanduse ja konkurentsivõime kasvu ning uute töökohtade loomisesse, kuid saab oma rolli täita üksnes neutraalsete konkurentsitingimustega siseturul. Tuleb luua raamistik, mis
  tagab sellised neutraalsed tingimused
  finantsteenuste ja nende turunduse ja haldamise käibemaksuga maksustamise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Finantsteenuste sektor annab olulise panuse majanduse ja konkurentsivõime kasvu ning uute töökohtade loomisesse, kuid saab oma rolli täita üksnes neutraalsete konkurentsitingimustega siseturul. Tuleb luua raamistik, mis
  tagab sellised neutraalsed tingimused
  finantsteenuste ja nende turunduse ja haldamise käibemaksuga maksustamise suhtes.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 2

| (2) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) sätestatud kehtivad kindlustus- ja finantsteenuste käibemaksuvabastust reguleerivad eeskirjad on aegunud ja on põhjustanud ebaühtlast kohaldamist ja rakendamist. Eeskirjade keerukus ja haldustavade erinevused tekitavad ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks õiguslikku ebakindlust. See ebakindlus on põhjustanud arvukalt kohtuvaidlusi ja tõstnud halduskoormust. Seepärast on vajalik täpsustada, milliste kindlustus- ja finantsteenuste suhtes maksuvabastust kohaldatakse. See parandab õiguskindlust ning vähendab ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) sätestatud kehtivad kindlustus- ja finantsteenuste käibemaksuvabastust reguleerivad eeskirjad on aegunud ja on põhjustanud ebaühtlast kohaldamist ja rakendamist. Eeskirjade keerukus ja haldustavade erinevused tekitavad ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks õiguslikku ebakindlust. See ebakindlus on põhjustanud arvukalt kohtuvaidlusi ja tõstnud halduskoormust. Seepärast on vajalik täpsustada, milliste kindlustus- ja finantsteenuste suhtes maksuvabastust kohaldatakse. See parandab õiguskindlust ning vähendab ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust.

| (2) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) sätestatud kehtivad kindlustus- ja finantsteenuste käibemaksuvabastust reguleerivad eeskirjad on aegunud ja on põhjustanud ebaühtlast kohaldamist ja rakendamist. Eeskirjade keerukus ja haldustavade erinevused tekitavad ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks õiguslikku ebakindlust
  ning ei suuda tagada võrdseid võimalusi ELis
  . See ebakindlus on põhjustanud arvukalt kohtuvaidlusi ja tõstnud halduskoormust. Seepärast on vajalik täpsustada, milliste kindlustus- ja finantsteenuste suhtes maksuvabastust kohaldatakse. See parandab õiguskindlust
  ja loob võrdsed võimalused ELis
  ning vähendab ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) sätestatud kehtivad kindlustus- ja finantsteenuste käibemaksuvabastust reguleerivad eeskirjad on aegunud ja on põhjustanud ebaühtlast kohaldamist ja rakendamist. Eeskirjade keerukus ja haldustavade erinevused tekitavad ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks õiguslikku ebakindlust
  ning ei suuda tagada võrdseid võimalusi ELis
  . See ebakindlus on põhjustanud arvukalt kohtuvaidlusi ja tõstnud halduskoormust. Seepärast on vajalik täpsustada, milliste kindlustus- ja finantsteenuste suhtes maksuvabastust kohaldatakse. See parandab õiguskindlust
  ja loob võrdsed võimalused ELis
  ning vähendab ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 5

| (5) | Kindlustusteenuste ja finantsteenuste vahendamise moodused on sarnased. Seepärast on kohane käsitleda kindlustus- ja finantsteenuste vahendamist ühte moodi. |
| --- | --- |

(5)

Kindlustusteenuste ja finantsteenuste vahendamise moodused on sarnased. Seepärast on kohane käsitleda kindlustus- ja finantsteenuste vahendamist ühte moodi.

| (5) | Kindlustusteenuste ja finantsteenuste vahendamise moodused on sarnased. Seepärast on kohane käsitleda kindlustus- ja finantsteenuste vahendamist ühte moodi
  , sealhulgas vahendamist sellise agendi poolt, kellel ei ole tema vahendusel sõlmitud kindlustus- või finantstehingu ühegi osapoolega ei mingisugust lepingulist suhet ega muud otsest kontakti. Sellistel juhtudel peaks maksuvabastus ühtemoodi hõlmama kõiki tegevusi, mis on tüüpilised kindlustus- või finantsteenuste agendile, sealhulgas kõiki lepingu sõlmimisele eelnevaid ja järgnevaid tegevusi. |
| --- | --- |

(5)

Kindlustusteenuste ja finantsteenuste vahendamise moodused on sarnased. Seepärast on kohane käsitleda kindlustus- ja finantsteenuste vahendamist ühte moodi
  , sealhulgas vahendamist sellise agendi poolt, kellel ei ole tema vahendusel sõlmitud kindlustus- või finantstehingu ühegi osapoolega ei mingisugust lepingulist suhet ega muud otsest kontakti. Sellistel juhtudel peaks maksuvabastus ühtemoodi hõlmama kõiki tegevusi, mis on tüüpilised kindlustus- või finantsteenuste agendile, sealhulgas kõiki lepingu sõlmimisele eelnevaid ja järgnevaid tegevusi.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 5 a (uus)

| (5a) | Tegevustele, mille sisuks on investeerimisfondide haldamine, on jätkuvalt sobilik kohaldada maksuvabastust, juhul kui neid teostavad kolmandad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(5a)

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 7

| (7) | Kindlustus- ja finantsteenuste osutajatel on järjest rohkem võimalik tehtud kulutuste sisendkäibemaks viia täpselt kokku maksustatava teenusega. Kui nende osutatavad teenused põhinevad teenustasul, on neil lihtne määrata nende teenuste maksustatav summa. Seepärast on asjakohane anda sellistele ettevõtjatele õigus ise maksustamine valida. |
| --- | --- |

(7)

Kindlustus- ja finantsteenuste osutajatel on järjest rohkem võimalik tehtud kulutuste sisendkäibemaks viia täpselt kokku maksustatava teenusega. Kui nende osutatavad teenused põhinevad teenustasul, on neil lihtne määrata nende teenuste maksustatav summa. Seepärast on asjakohane anda sellistele ettevõtjatele õigus ise maksustamine valida.

| (7) | Kindlustus- ja finantsteenuste osutajatel on järjest rohkem võimalik tehtud kulutuste sisendkäibemaks viia täpselt kokku maksustatava teenusega. Kui nende osutatavad teenused põhinevad teenustasul, on neil lihtne määrata nende teenuste maksustatav summa. Seepärast on asjakohane anda sellistele ettevõtjatele õigus ise maksustamine valida
  , hoides ära igasuguse topeltmaksustamise, mis võib tekkida sellise maksustamise kooskõlastamisel kindlustus- ja finantsteenustele kohaldatavate riiklike maksudega
  . |
| --- | --- |

(7)

Kindlustus- ja finantsteenuste osutajatel on järjest rohkem võimalik tehtud kulutuste sisendkäibemaks viia täpselt kokku maksustatava teenusega. Kui nende osutatavad teenused põhinevad teenustasul, on neil lihtne määrata nende teenuste maksustatav summa. Seepärast on asjakohane anda sellistele ettevõtjatele õigus ise maksustamine valida
  , hoides ära igasuguse topeltmaksustamise, mis võib tekkida sellise maksustamise kooskõlastamisel kindlustus- ja finantsteenustele kohaldatavate riiklike maksudega
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 8 a (uus)

| (8a) | Nõukogu peaks direktiivi 2006/112/EÜ raames maksustamise suhtes valikuõiguse andmist käsitlevate meetmete vastuvõtmisel tagama niisuguste eeskirjade ühetaolise kohaldamise siseturul. Kuni nõukogu ei ole selliseid eeskirju vastu võtnud, peaksid liikmesriigid olema võimelised kehtestama üksikasjalikud eeskirjad valikuõiguse kasutamiseks. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni selliste meetmete eelnõust kuus kuud enne nende võtmist. Selle perioodi jooksul peaks komisjon hindama meetmete eelnõud ja esitama soovituse. |
| --- | --- |

(8a)

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 – lõige 1 – punkt a

| a) | kindlustus
  ja
  edasikindlustus; |
| --- | --- |

a)

kindlustus
  ja
  edasikindlustus;

| a) | kindlustus
  , sealhulgas
  edasikindlustus; |
| --- | --- |

a)

kindlustus
  , sealhulgas
  edasikindlustus;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 – lõige 1 – punkt d

| d) | valuutavahetus
  ja
  sularaha väljastamine; |
| --- | --- |

d)

valuutavahetus
  ja
  sularaha väljastamine;

| d) | valuutavahetus
  ,
  sularaha väljastamine
  ning sularahanõuete tehingud
  ; |
| --- | --- |

d)

valuutavahetus
  ,
  sularaha väljastamine
  ning sularahanõuete tehingud
  ;

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 – lõige 1 – punkt e

| e) | väärtpaberiteenuste osutamine
  ; |
| --- | --- |

e)

väärtpaberiteenuste osutamine
  ;

| e) | väärtpaberitega kauplemise tehingud
  ; |
| --- | --- |

e)

väärtpaberitega kauplemise tehingud
  ;

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| ga) | igat liiki tuletisinstrumendid; |
| --- | --- |

ga)

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 – lõige 1a

1a.   Lõike 1
  punktides a–e
  ette nähtud maksuvabastust kohaldatakse kõikide kindlustus- või finantsteenuse koostisosade suhtes, kui tegemist on selge tervikuga ja esinevad asjaomase vabastusega teenuse eri- ja põhitunnused.

1a.   Lõike 1
  punktides a–f
  ette nähtud maksuvabastust kohaldatakse kõikide kindlustus- või finantsteenuse koostisosade suhtes, kui tegemist on selge tervikuga ja esinevad asjaomase vabastusega teenuse eri- ja põhitunnused.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 a – punkt 1

| 1) | kindlustus
  ja edasikindlustus
  – isiku poolt tasu eest võetud kohustus maksta riski teostumisel
  teisele isikule
  kokkulepitud hüvitist; |
| --- | --- |

1)

kindlustus
  ja edasikindlustus
  – isiku poolt tasu eest võetud kohustus maksta riski teostumisel
  teisele isikule
  kokkulepitud hüvitist;

| 1) | „kindlustus” –
  ühe või mitme
  isiku poolt tasu eest võetud kohustus maksta riski teostumisel
  teis(te)ele isiku(te)le
  kokkulepitud hüvitist; |
| --- | --- |

1)

„kindlustus” –
  ühe või mitme
  isiku poolt tasu eest võetud kohustus maksta riski teostumisel
  teis(te)ele isiku(te)le
  kokkulepitud hüvitist;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 a – punkt 8 – sissejuhatav osa

| 8) | väärtpaberiteenuste osutamine
  – kaubeldavate instrumentide (välja arvatud kaupade omandiõigust või artikli 15 lõikes 2 osutatud õigusi näitavate dokumentide) müük, mis on väljendatud rahalises väärtuses, ja esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest: |
| --- | --- |

8)

väärtpaberiteenuste osutamine
  – kaubeldavate instrumentide (välja arvatud kaupade omandiõigust või artikli 15 lõikes 2 osutatud õigusi näitavate dokumentide) müük, mis on väljendatud rahalises väärtuses, ja esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:

| 8) | „
  väärtpaberitega kauplemise tehingud
  ” – kaubeldavate instrumentide (välja arvatud kaupade omandiõigust või artikli 15 lõikes 2 osutatud õigusi näitavate dokumentide) müük, mis on väljendatud rahalises väärtuses, ja esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest: |
| --- | --- |

8)

„
  väärtpaberitega kauplemise tehingud
  ” – kaubeldavate instrumentide (välja arvatud kaupade omandiõigust või artikli 15 lõikes 2 osutatud õigusi näitavate dokumentide) müük, mis on väljendatud rahalises väärtuses, ja esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 a – punkt 8 – alapunkt c

| c) | osakute omamine
  ühisinvesteerimisüksustes, mis investeerivad punktides a või b osutatud väärtpaberitesse, muudesse artikli 135 lõike 1 punktides a–d osutatud maksust vabastatud finantsvahenditesse
  või muudesse ühisinvesteerimisüksustesse; |
| --- | --- |

c)

osakute omamine
  ühisinvesteerimisüksustes, mis investeerivad punktides a või b osutatud väärtpaberitesse, muudesse artikli 135 lõike 1 punktides a–d osutatud maksust vabastatud finantsvahenditesse
  või muudesse ühisinvesteerimisüksustesse;

| c) | osakute omamine
  investeerimisfondides (nagu on määratletud punktis 10)
  või ühisinvesteerimisettevõtetes; |
| --- | --- |

c)

osakute omamine
  investeerimisfondides (nagu on määratletud punktis 10)
  või ühisinvesteerimisettevõtetes;

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135 a – punkt 8 – alapunkt c a (uus)

| ca) | õigus sularahas makstavatele tuletisinstrumentidele, krediididerivatiividele ja kauba tuletisinstrumentidele ning nendega seotud optsioonidele; |
| --- | --- |

ca)

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135a – punkt 9

| 9) | kindlustus- ja finantstehingute vahendamine –
  tasu eest
  teenuste osutamine
  lepinguosalisele
  , mille puhul kolmandast isikust
  vahendaja vahendab
  artikli 135 lõike 1 punktides a–e osutatud kindlustus- ja finantstehinguid; |
| --- | --- |

9)

kindlustus- ja finantstehingute vahendamine –
  tasu eest
  teenuste osutamine
  lepinguosalisele
  , mille puhul kolmandast isikust
  vahendaja vahendab
  artikli 135 lõike 1 punktides a–e osutatud kindlustus- ja finantstehinguid;

| 9) | „kindlustus- ja finantstehingute vahendamine” – teenuste
  otsene või kaudne
  osutamine, mille puhul kolmandast isikust
  vahendajad vahendavad
  artikli 135 lõike 1 punktides a–e osutatud kindlustus- ja finantstehinguid
  , eeldusel, et ükski vahendaja ei ole kõnealuste kindlustus- või finantstehingute osapool
  ; |
| --- | --- |

9)

„kindlustus- ja finantstehingute vahendamine” – teenuste
  otsene või kaudne
  osutamine, mille puhul kolmandast isikust
  vahendajad vahendavad
  artikli 135 lõike 1 punktides a–e osutatud kindlustus- ja finantstehinguid
  , eeldusel, et ükski vahendaja ei ole kõnealuste kindlustus- või finantstehingute osapool
  ;

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135a – punkt 10

| 10) | investeerimisfondid –
  ühisinvesteerimisettevõtjad, kes investeerivad artikli 135 lõike 1 punktides a–e osutatud maksust vabastatud finantsvahenditesse ja kinnisvarasse; |
| --- | --- |

10)

investeerimisfondid –
  ühisinvesteerimisettevõtjad, kes investeerivad artikli 135 lõike 1 punktides a–e osutatud maksust vabastatud finantsvahenditesse ja kinnisvarasse;

| 10) | „investeerimisfondid” –
  just investeerimiseks loodud vahendid, mille ainus eesmärk on koguda investoritelt vara ja seda siis investeerida mitmekesisesse varakogumisse, sealhulgas pensionifondidesse ja vahenditesse, mida kasutatakse kollektiivsete pensioniskeemide loomiseks ja käigushoidmiseks; |
| --- | --- |

10)

„investeerimisfondid” –
  just investeerimiseks loodud vahendid, mille ainus eesmärk on koguda investoritelt vara ja seda siis investeerida mitmekesisesse varakogumisse, sealhulgas pensionifondidesse ja vahenditesse, mida kasutatakse kollektiivsete pensioniskeemide loomiseks ja käigushoidmiseks;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 135a – punkt 11

| 11) | investeerimisfondide haldamine – asjaomase investeerimisfondi investeerimiseesmärkide saavutamiseks tehtavad toimingud. |
| --- | --- |

11)

investeerimisfondide haldamine – asjaomase investeerimisfondi investeerimiseesmärkide saavutamiseks tehtavad toimingud.

| 11) | „investeerimisfondide haldamine” – asjaomase investeerimisfondi investeerimiseesmärkide saavutamiseks tehtavad toimingud
  , mis hõlmavad vähemalt strateegilist ja taktikalist varahaldust ja varade paigutamist, sealhulgas nõustamisteenuseid ning raha- ja riskihaldust
  . |
| --- | --- |

11)

„investeerimisfondide haldamine” – asjaomase investeerimisfondi investeerimiseesmärkide saavutamiseks tehtavad toimingud
  , mis hõlmavad vähemalt strateegilist ja taktikalist varahaldust ja varade paigutamist, sealhulgas nõustamisteenuseid ning raha- ja riskihaldust
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137 – lõige 1 – punkt a

| 3. | Artikli 137 lõike 1 punkt a jäetakse välja. |
| --- | --- |

3.

välja jäetud

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137 a – lõige 1

1.   Alates 1. jaanuarist 2012 annavad liikmesriigid maksukohustuslastele õiguse valida, kas nad soovivad artikli 135 lõike 1
  punktides a–g
  osutatud
  teenuste maksustamist
  .

1.   Alates 1. jaanuarist 2012 annavad liikmesriigid maksukohustuslastele
  igal üksikul juhul
  õiguse valida, kas nad soovivad
  maksustada üht
  artikli 135 lõike 1
  punktides a–ga
  osutatud
  teenust, kui seda teenust osutatakse teisele samas liikmesriigis või mujal ühenduses asutatud maksukohustuslasele
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137 a – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Komisjon esitab ... (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande lõikes 1 toodud valikuõiguse kasutamise kohta. Vajaduse korral esitab komisjon õigusloome ettepaneku seda valikuõigust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade ja käesoleva direktiivi muude asjakohaste muudatuste kohta.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137 a – lõige 2

2.   Nõukogu võtab vastu artikli 1 rakendamiseks vajalikud meetmed vastavalt artiklis 397 sätestatud korrale. Kuni nõukogu ei ole selliseid meetmeid vastu võtnud, võivad liikmesriigid
  kehtestada
  üksikasjalikud eeskirjad lõikes 1 sätestatud valikuõiguse kasutamiseks.

2.   Nõukogu võtab vastu artikli 1 rakendamiseks vajalikud meetmed vastavalt artiklis 397 sätestatud korrale. Kuni nõukogu ei ole selliseid meetmeid vastu võtnud, võivad liikmesriigid
  säilitada olemasolevad
  üksikasjalikud eeskirjad lõikes 1 sätestatud valikuõiguse kasutamiseks.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137 b – punkt 1

| 1. | rühm
  ja kõik selle liikmed
  on asutatud ühenduses
  või on ühenduse residendid
  ; |
| --- | --- |

1.

rühm
  ja kõik selle liikmed
  on asutatud ühenduses
  või on ühenduse residendid
  ;

| 1) | rühm on asutatud ühenduses; |
| --- | --- |

1)

rühm on asutatud ühenduses;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137b – punkt 3

| 3. | rühma liikmed osutavad teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–g
  alusel, või muid teenuseid, mille osutamisel nad ei ole maksukohustuslased; |
| --- | --- |

3.

rühma liikmed osutavad teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–g
  alusel, või muid teenuseid, mille osutamisel nad ei ole maksukohustuslased;

| 3) | rühma liikmed osutavad teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–ga
  alusel, või muid teenuseid, mille osutamisel nad ei ole maksukohustuslased; |
| --- | --- |

3)

rühma liikmed osutavad teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–ga
  alusel, või muid teenuseid, mille osutamisel nad ei ole maksukohustuslased;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137b – punkt 4

| 4. | rühm osutab teenuseid üksnes oma liikmetele ja need
  on vajalikud, et liikmed saaksid osutada teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–g
  alusel; |
| --- | --- |

4.

rühm osutab teenuseid üksnes oma liikmetele ja need
  on vajalikud, et liikmed saaksid osutada teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–g
  alusel;

| 4) | rühma osutatavad teenused
  on vajalikud, et liikmed saaksid osutada teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–ga
  alusel; |
| --- | --- |

4)

rühma osutatavad teenused
  on vajalikud, et liikmed saaksid osutada teenuseid, mis on käibemaksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–ga
  alusel;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 137 b – punkt 5

| 5. | liikmed hüvitavad rühmale üksnes oma osa ühistest kuludest
  , välja arvatud
  otsese maksustamise eesmärgil siirdehindadega seoses tehtud
  mis tahes
  korrigeerimised. |
| --- | --- |

5.

liikmed hüvitavad rühmale üksnes oma osa ühistest kuludest
  , välja arvatud
  otsese maksustamise eesmärgil siirdehindadega seoses tehtud
  mis tahes
  korrigeerimised.

| 5) | liikmed hüvitavad rühmale üksnes oma osa ühistest kuludest
  ;
  otsese maksustamise eesmärgil siirdehindadega seoses tehtud korrigeerimised
  ei mõjuta rühma käibemaksuvabastust
  . |
| --- | --- |

5)

liikmed hüvitavad rühmale üksnes oma osa ühistest kuludest
  ;
  otsese maksustamise eesmärgil siirdehindadega seoses tehtud korrigeerimised
  ei mõjuta rühma käibemaksuvabastust
  .

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 169 – punkt c

| 4 a) | Artikli 169 punkt c asendatakse järgmisega:









  c) | tehingud, mis on maksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–ga
  kohaselt, kui teenuse saaja asub väljaspool ühendust või kui nimetatud tehingud on vahetult seotud ühendusest välja ekspordiks ettenähtud kaupadega. |
| --- | --- | --- |

4 a)

c)

tehingud, mis on maksust vabastatud artikli 135 lõike 1
  punktide a–ga
  kohaselt, kui teenuse saaja asub väljaspool ühendust või kui nimetatud tehingud on vahetult seotud ühendusest välja ekspordiks ettenähtud kaupadega.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 2 – lõige 1 – esimene lõik

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid, määrused ja haldusnormid
  hiljemalt 31. detsembril 2009
  . Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid, määrused ja haldusnormid,
  tagades seejuures selle, et lõpptarbijad saavad kehtiva käibemaksukorra ümberkorraldamisest kasu.
  Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

---

(1)  
  Kolm aastat pärast direktiivi .../ .../EÜ jõustumist.

---