# Eiropas Savienības C 8E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.008.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 8E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2010. gada 14. janvāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.008.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 8E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2010. gada 14. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Eiropas Parlaments2008.―2009. GADA SESIJA2008. gada 23.―25. septembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 309 E, 4.12.2008. |
| | |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 23. septembris |
| 2010/C 008E/01 | Turpmākais darbs saistībā ar 2002. gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par turpmāko darbu saistībā ar 2002. gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanu (2008/2050(INI)) | 1 |
| 2010/C 008E/02 | Iekšējā tirgus rezultātu pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par iekšējā tirgus rezultātu pārskatu (2008/2056(INI)) | 7 |
| 2010/C 008E/03 | Skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (2008/2068(INI)) | 12 |
| 2010/C 008E/04 | Boloņas process un studentu mobilitāteEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (2008/2070(INI)) | 18 |
| 2010/C 008E/05 | Tiesību aktu saskaņošana ar jauno Komitoloģijas lēmumuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par tiesību aktu saskaņošanu ar jauno Komitoloģijas lēmumu (2008/2096(INI)) | 22 |
| PIELIKUMS REZOLŪCIJAI: DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU | 24 |
| 2010/C 008E/06 | Riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondiEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem (2007/2238(INI)) | 26 |
| REZOLŪCIJAS PIELIKUMS: DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU | 31 |
| 2010/C 008E/07 | Ieguldītājinstitūciju darba pārredzamībaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par ieguldītājinstitūciju darba pārredzamību (2007/2239(INI)) | 34 |
| REZOLŪCIJAS PIELIKUMS: DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTO PRIEKŠLIKUMU SATURU | 38 |
| 2010/C 008E/08 | Lūgumrakstu komitejas apspriedes 2007. gadāEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2007. gadā (2008/2028(INI)) | 41 |
| 2010/C 008E/09 | Lauksaimniecība kalnu apvidosEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par lauksaimniecības stāvokli un perspektīvām kalnu apvidos (2008/2066(INI)) | 49 |
| 2010/C 008E/10 | Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienaEiropas Parlamenta deklarācija par 23. augusta pasludināšanu par Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienu | 57 |
| | Trešdiena, 2008. gada 24. septembris |
| 2010/C 008E/11 | Vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumamEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par pilnīgu digitālo dividenžu priekšrocību izmantošanu Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam (2008/2099(INI)) | 60 |
| 2010/C 008E/12 | Starptautiskais tropu kokmateriālu nolīgumsEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par Starptautisko tropu kokmateriālu nolīgumu (STKN) 2006 | 66 |
| 2010/C 008E/13 | ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošana (Marseļa, 2008. gada 29. septembris)Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par gatavošanos ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmei (2008. gada 29. septembrī Marseļā) | 69 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembris |
| 2010/C 008E/14 | Kopienu mediji EiropāEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par kopienu medijiem Eiropā (2008/2011(INI)) | 75 |
| 2010/C 008E/15 | Ikgadējā diskusija par panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2007. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants) | 79 |
| 2010/C 008E/16 | Plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās un plurālisms Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos un plurālismu Eiropas Savienībā (2007/2253(INI)) | 85 |
| 2010/C 008E/17 | Enerģijas cenu problēmas risināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par enerģijas cenu problēmas risināšanu | 94 |
| 2010/C 008E/18 | Baltā grāmata attiecībā uz veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanosEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par Balto grāmatu attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos (2007/2285(INI)) | 97 |
| 2010/C 008E/19 | Kolektīvais autortiesību pārrobežu pārvaldījumsEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu | 105 |
| | |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2008. gada 24. septembris |
| 2010/C 008E/20 | Reglamenta 121. panta grozīšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 121. panta (Prasības iesniegšana Eiropas Kopienu Tiesā) grozīšanu (2007/2266(REG)) | 108 |
| | |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 23. septembris |
| 2010/C 008E/21 | Kopienas statistika attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (COM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2007)0233Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) NR. 1172/95 atcelšanu | 111 |
| 2010/C 008E/22 | Regulas (EK) Nr. 338/97 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD)) | 120 |
| 2010/C 008E/23 | Statistikas pārskati attiecībā uz autopārvadājumiem ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (COM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2007)0269Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem | 121 |
| 2010/C 008E/24 | Eiropas Radošuma un inovācijas gads (2009) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009) (COM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2008)0064Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (EK) Nr. .../2008 par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009) | 122 |
| 2010/C 008E/25 | Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās noteikumi *Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (COM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS)) | 123 |
| 2010/C 008E/26 | Budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD)) | 123 |
| 2010/C 008E/27 | Regulas (EK) Nr. 999/2001 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar kuru Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām | 125 |
| 2010/C 008E/28 | Regulas (EK) Nr. 2150/2002 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem (COM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0271Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām | 126 |
| 2010/C 008E/29 | Atsevišķu tiesību aktu pielāgošana Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (otrā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — otrā daļa (COM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0293Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko, ievērojot Līguma 251. pantā minēto procedūru, vairākus instrumentus pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — otrā daļa | 127 |
| 2010/C 008E/30 | Dabisko minerālūdeņu ieguve un realizācija (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (pārstrādāta versija) (COM(2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0292Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) Nr. .../2008 par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (pārstrādāta versija) | 128 |
| 2010/C 008E/31 | Zālēm pievienojamās krāsvielas (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāsvielām, ko drīkst pievienot zālēm (pārstrādāta versija) (COM(2008)0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD)) | 129 |
| 2010/C 008E/32 | Īpašas diētas pārtikas produkti (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par īpašas diētas pārtikas produktiem (pārstrādāta versija) (COM(2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD)) | 130 |
| P6_TC1-COD(2008)0003Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../ EK par īpašas diētas pārtikas produktiem (pārstrādāta versija) | 130 |
| 2010/C 008E/33 | Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskās apskates (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) (COM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD)) | 131 |
| P6_TC1-COD(2008)0044Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) | 131 |
| 2010/C 008E/34 | Ekstrakcijas šķīdinātāji, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija) (COM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0060Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija) | 132 |
| 2010/C 008E/35 | Terorisma apkarošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (COM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS)) | 133 |
| 2010/C 008E/36 | Personas datu aizsardzība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS)) | 138 |
| | Trešdiena, 2008. gada 24. septembris |
| 2010/C 008E/37 | Migrēšana uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS)) | 150 |
| 2010/C 008E/38 | Migrēšana uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS)) | 151 |
| 2010/C 008E/39 | Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēma ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD)) | 152 |
| P6_TC2-COD(2005)0239Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu | 153 |
| 2010/C 008E/40 | Negadījumu izmeklēšana jūras transporta nozarē ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD)) | 171 |
| P6_TC2-COD(2005)0240Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK | 171 |
| I PIELIKUMSDROŠĪBAS IZMEKLĒŠANAS ZIŅOJUMA SATURS | 185 |
| II PIELIKUMSDATI, KAS JĀNORĀDA, ZIŅOJOT PAR JŪRAS NEGADĪJUMU VAI STARPGADĪJUMU | 187 |
| 2010/C 008E/41 | Pasažieru pārvadātāju atbildība nelaimes gadījumos uz jūras ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, kas pieņemta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2005)0241Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumā uz jūras | 188 |
| I PIELIKUMSNOTEIKUMI ATĒNU KONVENCIJĀ PAR PASAŽIERU UN VIŅU BAGĀŽAS PĀRVADĀJUMIEM PA JŪRU, KAS IR ATBILSTĪGI SAKARĀ AR ŠĪS REGULAS PIEMĒROŠANU | 193 |
| ATĒNU KONVENCIJAS PIELIKUMSSERTIFIKĀTS PAR APDROŠINĀŠANU VAI CITU FINANSIĀLU NODROŠINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ ATBILDĪBU PASAŽIERA NĀVES VAI MIESAS BOJĀJUMU GADĪJUMĀ | 205 |
| II PIELIKUMSIZRAKSTS NO SJO ATRUNAS UN PAMATNOSTĀDNĒM PAR 2002. GADA ATĒNU KONVENCIJAS ĪSTENOŠANU, KO PIEŅĒMUSI STARPTAUTISKĀS JŪRNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS JURIDISKĀ KOMITEJA 2006. GADA 19. OKTOBRĪ | 206 |
| 2010/C 008E/42 | Ostas valsts kontrole (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ostas valsts kontroli (pārstrādāta versija) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD)) | 213 |
| P6_TC2-COD(2005)0238Eiropas parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, par ostas valsts kontroli (pārstrādāta versija) | 214 |
| I PIELIKUMSKOPIENAS OSTAS VALSTS KONTROLES REŽĪMA ELEMENTI | 236 |
| II PIELIKUMSKUĢA RISKA PROFILS | 240 |
| III PIELIKUMSPAZIŅOJUMS | 241 |
| IV PIELIKUMSSERTIFIKĀTU UN DOKUMENTU SARAKSTS | 241 |
| V PIELIKUMSPIEMĒRI PAMATOTIEM IEMESLIEM | 244 |
| VI PIELIKUMSKUĢU KONTROLES PROCEDŪRAS | 245 |
| VII PIELIKUMSPAPLAŠINĀTA KUĢA INSPEKCIJA | 246 |
| VIII PIELIKUMSNOTEIKUMI PAR IENĀKŠANAS AIZLIEGUMU OSTĀS UN ENKURVIETĀS, KAS ATRODAS KOPIENĀ | 247 |
| IX PIELIKUMSINSPEKCIJAS ZIŅOJUMS | 248 |
| X PIELIKUMSKUĢU AIZTURĒŠANAS KRITĒRIJI | 249 |
| XI PIELIKUMSOBLIGĀTIE KRITĒRIJI INSPEKTORIEM | 254 |
| XII PIELIKUMS | 255 |
| XIII PIELIKUMSINFORMĀCIJAS PUBLICĒŠANA PAR INSPEKCIJĀM, AIZTURĒŠANĀM UN IENĀKŠANAS AIZLIEGUMIEM DALĪBVALSTU OSTĀS | 256 |
| XIV PIELIKUMSDATI, KO SNIEDZ SAKARĀ AR ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBU | 257 |
| XV PIELIKUMS | 258 |
| XVI PIELIKUMS | 258 |
| 2010/C 008E/43 | Organizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāta versija) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2005)0237AEiropas parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par atbilstību karoga valsts prasībām un par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāts) | 261 |
| I PIELIKUMS | 273 |
| II PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA | 273 |
| 2010/C 008E/44 | Organizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD)) | 275 |
| P6_TC2-COD(2005)0237BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) | 276 |
| I PIELIKUMSMINIMĀLIE KRITĒRIJI ORGANIZĀCIJĀM | 286 |
| II PIELIKUMSATBILSMJU TABULA | 289 |
| 2010/C 008E/45 | Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (COM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD)) | 291 |
| P6_TC1-COD(2007)0247Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu | 292 |
| PIELIKUMS | 334 |
| 2010/C 008E/46 | Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestāde ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi (COM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD)) | 337 |
| P6_TC1-COD(2007)0249Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT) | 338 |
| 2010/C 008E/47 | Elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi un privātās dzīves un patērētāju tiesību aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (COM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD)) | 359 |
| P6_TC1-COD(2007)0248Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā | 360 |
| I PIELIKUMSDIREKTĪVAS 10. PANTĀ (IZDEVUMU KONTROLE), 29. PANTĀ (PAPILDU IESPĒJAS) UN 30. PANTĀ (PAKALPOJUMU SNIEDZĒJA NOMAIŅAS ATVIEGLOŠANA) MINĒTO IESPĒJU UN PAKALPOJUMU APRAKSTS | 390 |
| II PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KAS JĀPUBLICĒ SASKAŅĀ AR 21. PANTU (INFORMĀCIJAS PĀRREDZAMĪBA UN PUBLICĒŠANA) | 392 |
| III PIELIKUMSPAKALPOJUMA KVALITĀTES PARAMETRI | 393 |
| 2010/C 008E/48 | 2006. gada starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS)) | 393 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembris |
| 2010/C 008E/49 | PVN piemērošana apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS)) | 396 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Eiropas Parlaments2008.―2009. GADA SESIJA2008. gada 23.―25. septembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 309 E, 4.12.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 23. septembris

2010/C 008E/01

Turpmākais darbs saistībā ar 2002. gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par turpmāko darbu saistībā ar 2002. gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanu (2008/2050(INI))

1

2010/C 008E/02

Iekšējā tirgus rezultātu pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par iekšējā tirgus rezultātu pārskatu (2008/2056(INI))

7

2010/C 008E/03

Skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (2008/2068(INI))

12

2010/C 008E/04

Boloņas process un studentu mobilitāteEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (2008/2070(INI))

18

2010/C 008E/05

Tiesību aktu saskaņošana ar jauno Komitoloģijas lēmumuEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par tiesību aktu saskaņošanu ar jauno Komitoloģijas lēmumu (2008/2096(INI))

22

PIELIKUMS REZOLŪCIJAI: DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

24

2010/C 008E/06

Riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondiEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem (2007/2238(INI))

26

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS: DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

31

2010/C 008E/07

Ieguldītājinstitūciju darba pārredzamībaEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par ieguldītājinstitūciju darba pārredzamību (2007/2239(INI))

34

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS: DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTO PRIEKŠLIKUMU SATURU

38

2010/C 008E/08

Lūgumrakstu komitejas apspriedes 2007. gadāEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2007. gadā (2008/2028(INI))

41

2010/C 008E/09

Lauksaimniecība kalnu apvidosEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par lauksaimniecības stāvokli un perspektīvām kalnu apvidos (2008/2066(INI))

49

2010/C 008E/10

Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienaEiropas Parlamenta deklarācija par 23. augusta pasludināšanu par Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienu

57

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris

2010/C 008E/11

Vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumamEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par pilnīgu digitālo dividenžu priekšrocību izmantošanu Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam (2008/2099(INI))

60

2010/C 008E/12

Starptautiskais tropu kokmateriālu nolīgumsEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par Starptautisko tropu kokmateriālu nolīgumu (STKN) 2006

66

2010/C 008E/13

ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošana (Marseļa, 2008. gada 29. septembris)Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par gatavošanos ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmei (2008. gada 29. septembrī Marseļā)

69

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembris

2010/C 008E/14

Kopienu mediji EiropāEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par kopienu medijiem Eiropā (2008/2011(INI))

75

2010/C 008E/15

Ikgadējā diskusija par panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2007. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)

79

2010/C 008E/16

Plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās un plurālisms Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos un plurālismu Eiropas Savienībā (2007/2253(INI))

85

2010/C 008E/17

Enerģijas cenu problēmas risināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par enerģijas cenu problēmas risināšanu

94

2010/C 008E/18

Baltā grāmata attiecībā uz veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanosEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par Balto grāmatu attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos (2007/2285(INI))

97

2010/C 008E/19

Kolektīvais autortiesību pārrobežu pārvaldījumsEiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu

105

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris

2010/C 008E/20

Reglamenta 121. panta grozīšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 121. panta (Prasības iesniegšana Eiropas Kopienu Tiesā) grozīšanu (2007/2266(REG))

108

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 23. septembris

2010/C 008E/21

Kopienas statistika attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (COM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD))

110

P6_TC1-COD(2007)0233Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) NR. 1172/95 atcelšanu

111

2010/C 008E/22

Regulas (EK) Nr. 338/97 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD))

120

2010/C 008E/23

Statistikas pārskati attiecībā uz autopārvadājumiem ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (COM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD))

121

P6_TC1-COD(2007)0269Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem

121

2010/C 008E/24

Eiropas Radošuma un inovācijas gads (2009) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009) (COM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD))

122

P6_TC1-COD(2008)0064Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (EK) Nr. .../2008 par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)

122

2010/C 008E/25

Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās noteikumi *Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (COM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS))

123

2010/C 008E/26

Budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projektsEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD))

123

2010/C 008E/27

Regulas (EK) Nr. 999/2001 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar kuru Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām

125

2010/C 008E/28

Regulas (EK) Nr. 2150/2002 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem (COM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0271Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām

126

2010/C 008E/29

Atsevišķu tiesību aktu pielāgošana Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (otrā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — otrā daļa (COM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0293Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko, ievērojot Līguma 251. pantā minēto procedūru, vairākus instrumentus pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — otrā daļa

127

2010/C 008E/30

Dabisko minerālūdeņu ieguve un realizācija (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (pārstrādāta versija) (COM(2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0292Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) Nr. .../2008 par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (pārstrādāta versija)

128

2010/C 008E/31

Zālēm pievienojamās krāsvielas (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāsvielām, ko drīkst pievienot zālēm (pārstrādāta versija) (COM(2008)0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD))

129

2010/C 008E/32

Īpašas diētas pārtikas produkti (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par īpašas diētas pārtikas produktiem (pārstrādāta versija) (COM(2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD))

130

P6_TC1-COD(2008)0003Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../ EK par īpašas diētas pārtikas produktiem (pārstrādāta versija)

130

2010/C 008E/33

Mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskās apskates (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) (COM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD))

131

P6_TC1-COD(2008)0044Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija)

131

2010/C 008E/34

Ekstrakcijas šķīdinātāji, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija) (COM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0060Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija)

132

2010/C 008E/35

Terorisma apkarošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (COM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS))

133

2010/C 008E/36

Personas datu aizsardzība *Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS))

138

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris

2010/C 008E/37

Migrēšana uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS))

150

2010/C 008E/38

Migrēšana uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS))

151

2010/C 008E/39

Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēma ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD))

152

P6_TC2-COD(2005)0239Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu

153

2010/C 008E/40

Negadījumu izmeklēšana jūras transporta nozarē ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD))

171

P6_TC2-COD(2005)0240Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK

171

I PIELIKUMSDROŠĪBAS IZMEKLĒŠANAS ZIŅOJUMA SATURS

185

II PIELIKUMSDATI, KAS JĀNORĀDA, ZIŅOJOT PAR JŪRAS NEGADĪJUMU VAI STARPGADĪJUMU

187

2010/C 008E/41

Pasažieru pārvadātāju atbildība nelaimes gadījumos uz jūras ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, kas pieņemta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD))

188

P6_TC2-COD(2005)0241Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumā uz jūras

188

I PIELIKUMSNOTEIKUMI ATĒNU KONVENCIJĀ PAR PASAŽIERU UN VIŅU BAGĀŽAS PĀRVADĀJUMIEM PA JŪRU, KAS IR ATBILSTĪGI SAKARĀ AR ŠĪS REGULAS PIEMĒROŠANU

193

ATĒNU KONVENCIJAS PIELIKUMSSERTIFIKĀTS PAR APDROŠINĀŠANU VAI CITU FINANSIĀLU NODROŠINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ ATBILDĪBU PASAŽIERA NĀVES VAI MIESAS BOJĀJUMU GADĪJUMĀ

205

II PIELIKUMSIZRAKSTS NO SJO ATRUNAS UN PAMATNOSTĀDNĒM PAR 2002. GADA ATĒNU KONVENCIJAS ĪSTENOŠANU, KO PIEŅĒMUSI STARPTAUTISKĀS JŪRNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS JURIDISKĀ KOMITEJA 2006. GADA 19. OKTOBRĪ

206

2010/C 008E/42

Ostas valsts kontrole (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ostas valsts kontroli (pārstrādāta versija) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD))

213

P6_TC2-COD(2005)0238Eiropas parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, par ostas valsts kontroli (pārstrādāta versija)

214

I PIELIKUMSKOPIENAS OSTAS VALSTS KONTROLES REŽĪMA ELEMENTI

236

II PIELIKUMSKUĢA RISKA PROFILS

240

III PIELIKUMSPAZIŅOJUMS

241

IV PIELIKUMSSERTIFIKĀTU UN DOKUMENTU SARAKSTS

241

V PIELIKUMSPIEMĒRI PAMATOTIEM IEMESLIEM

244

VI PIELIKUMSKUĢU KONTROLES PROCEDŪRAS

245

VII PIELIKUMSPAPLAŠINĀTA KUĢA INSPEKCIJA

246

VIII PIELIKUMSNOTEIKUMI PAR IENĀKŠANAS AIZLIEGUMU OSTĀS UN ENKURVIETĀS, KAS ATRODAS KOPIENĀ

247

IX PIELIKUMSINSPEKCIJAS ZIŅOJUMS

248

X PIELIKUMSKUĢU AIZTURĒŠANAS KRITĒRIJI

249

XI PIELIKUMSOBLIGĀTIE KRITĒRIJI INSPEKTORIEM

254

XII PIELIKUMS

255

XIII PIELIKUMSINFORMĀCIJAS PUBLICĒŠANA PAR INSPEKCIJĀM, AIZTURĒŠANĀM UN IENĀKŠANAS AIZLIEGUMIEM DALĪBVALSTU OSTĀS

256

XIV PIELIKUMSDATI, KO SNIEDZ SAKARĀ AR ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBU

257

XV PIELIKUMS

258

XVI PIELIKUMS

258

2010/C 008E/43

Organizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāta versija) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD))

261

P6_TC2-COD(2005)0237AEiropas parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par atbilstību karoga valsts prasībām un par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāts)

261

I PIELIKUMS

273

II PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA

273

2010/C 008E/44

Organizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD))

275

P6_TC2-COD(2005)0237BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija)

276

I PIELIKUMSMINIMĀLIE KRITĒRIJI ORGANIZĀCIJĀM

286

II PIELIKUMSATBILSMJU TABULA

289

2010/C 008E/45

Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (COM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD))

291

P6_TC1-COD(2007)0247Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu

292

PIELIKUMS

334

2010/C 008E/46

Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestāde ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi (COM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD))

337

P6_TC1-COD(2007)0249Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT)

338

2010/C 008E/47

Elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi un privātās dzīves un patērētāju tiesību aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (COM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD))

359

P6_TC1-COD(2007)0248Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā

360

I PIELIKUMSDIREKTĪVAS 10. PANTĀ (IZDEVUMU KONTROLE), 29. PANTĀ (PAPILDU IESPĒJAS) UN 30. PANTĀ (PAKALPOJUMU SNIEDZĒJA NOMAIŅAS ATVIEGLOŠANA) MINĒTO IESPĒJU UN PAKALPOJUMU APRAKSTS

390

II PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KAS JĀPUBLICĒ SASKAŅĀ AR 21. PANTU (INFORMĀCIJAS PĀRREDZAMĪBA UN PUBLICĒŠANA)

392

III PIELIKUMSPAKALPOJUMA KVALITĀTES PARAMETRI

393

2010/C 008E/48

2006. gada starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS))

393

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembris

2010/C 008E/49

PVN piemērošana apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS))

396

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Eiropas Parlaments2008.―2009. GADA SESIJA2008. gada 23.―25. septembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 309 E, 4.12.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 23. septembris

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/1

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisTurpmākais darbs saistībā ar 2002.gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanu

P6_TA(2008)0420

Eiropas Parlamenta 2008.gada 23. septembra rezolūcija par turpmāko darbu saistībā ar 2002.gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanu (2008/2050(INI))

2010/C 8 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Monterejas konsensu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, kura notika Monterejā, Meksikā 2002. gada 18.—22. martā (Monterejas konference),

ņemot vērā saistības, ko dalībvalstis uzņēmās Eiropas Padomē sanāksmē Barselonā 2002. gada 14. martā (Barselonas saistības),

ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par attīstības palīdzības finansēšanu (1),

ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 7. februāra rezolūciju par attīstības palīdzības finansēšanu (2),

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, lai apspriestu Eiropas Savienības politiku attīstības jomā, kopīgo ziņojumu “Eiropas Konsenss” (3), ko parakstīja 2005. gada 20. decembrī,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 9. aprīļa paziņojumu “ES — globālais partneris attīstības jomā. Progresa paātrināšana Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā” (COM(2008)0177),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 4. aprīļa paziņojumu “Pildot Eiropas doto solījumu sniegt finansējumu attīstībai” (COM(2007)0164),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 2. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte — uzdevumi ES atbalsta palielināšanai 2006.—2010. gadā” (COM(2006)0085),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu “Attīstības paātrināšana attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” (COM(2005)0133),

ņemot vērā Komisijas 2004 gada 5. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Īstenojot Monterrejas konsensu praksē: Eiropas Savienības ieguldījums” (COM(2004)0150),

ņemot vērā Eiropadomes 2002. gada 14. marta secinājumus par Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) konferenci par attīstības finansēšanu (Montereja, Meksika, 2002. gada 18. līdz 22. marts),

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kas tika pieņemti 2000. gada 6.—8. septembrī Ņujorkā notikušajā ANO Tūkstošgades samitā un no jauna apstiprināti turpmākajās ANO konferencēs, jo īpaši Monterejas konferencē,

ņemot vērā 2001. gada 15.—16. jūnijā Gēteborgā notikušajā Eiropadomē pieņemtās saistības dalībvalstīm sasniegt ANO mērķi — oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) atvēlēt 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 2. marta paziņojumu “ES atbalsts: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” (COM(2006)0087),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (4),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0310/2008),

| A. | tā kā ANO otro reizi vēsturē organizē starptautisku konferenci par attīstības finansēšanu, ko paredzēts rīkot Dohā no 2008. gada 29. novembra līdz 2. decembrim un pulcēt kopā valstu un valdību vadītājus, un ne tikai attīstības ministrus, bet arī finanšu ministrus, kā arī starptautisko finanšu organizāciju, privāto banku sektora, uzņēmējdarbības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, lai izvērtētu progresu, kas panākts kopš Monterejas konferences; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO otro reizi vēsturē organizē starptautisku konferenci par attīstības finansēšanu, ko paredzēts rīkot Dohā no 2008. gada 29. novembra līdz 2. decembrim un pulcēt kopā valstu un valdību vadītājus, un ne tikai attīstības ministrus, bet arī finanšu ministrus, kā arī starptautisko finanšu organizāciju, privāto banku sektora, uzņēmējdarbības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, lai izvērtētu progresu, kas panākts kopš Monterejas konferences;

| B. | tā kā, lai sasniegtu TAM, ir nepieciešams krietni lielāks finansējums; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai sasniegtu TAM, ir nepieciešams krietni lielāks finansējums;

| C. | tā kā attīstības finansēšana būtu jādefinē kā visrentablākais veids kā risināt pasaules vajadzības attīstības jomā un globālo nedrošību; |
| --- | --- |

C.

tā kā attīstības finansēšana būtu jādefinē kā visrentablākais veids kā risināt pasaules vajadzības attīstības jomā un globālo nedrošību;

| D. | tā kā prognozējamu un ilgtspējīgu finanšu līdzekļu nepieciešamība pašreiz ir svarīgāka nekā jebkad agrāk, īpaši ņemot vērā problēmas, ko rada klimata izmaiņas un to ietekme, tostarp dabas katastrofas un jaunattīstības valstu īpašā neaizsargātība to priekšā; |
| --- | --- |

D.

tā kā prognozējamu un ilgtspējīgu finanšu līdzekļu nepieciešamība pašreiz ir svarīgāka nekā jebkad agrāk, īpaši ņemot vērā problēmas, ko rada klimata izmaiņas un to ietekme, tostarp dabas katastrofas un jaunattīstības valstu īpašā neaizsargātība to priekšā;

| E. | tā kā ES ir pasaules lielākais atbalsta donors, nozīmīgs starptautisko finanšu iestāžu akcionārs un svarīgākais jaunattīstības valstu tirdzniecības partneris; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir pasaules lielākais atbalsta donors, nozīmīgs starptautisko finanšu iestāžu akcionārs un svarīgākais jaunattīstības valstu tirdzniecības partneris;

| F. | tā kā ES ir noteikusi precīzus un obligātus termiņus, apņemoties sasniegt 0,56 % NKI mērķi līdz 2010. gadam un 0,7 % NKI mērķi līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES ir noteikusi precīzus un obligātus termiņus, apņemoties sasniegt 0,56 % NKI mērķi līdz 2010. gadam un 0,7 % NKI mērķi līdz 2015. gadam;

| G. | tā kā, ja turpināsies pašreizējā tendence attiecībā uz dalībvalstu oficiālā attīstības palīdzības līmeni, dažas dalībvalstis nesasniegs mērķus, ko tās ir apsolījušās pildīt, proti, līdz 2010. gadam panākt, ka OPA īpatsvars NKI ir 0,51 % 15 ES dalībvalstīm (t. i., dalībvalstīm, kuras bija ES sastāvā pirms 2004. gada paplašināšanās) un 0,17 % 12 ES dalībvalstīm (t. i., dalībvalstīm, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā un 2007. gada 1. janvārī); |
| --- | --- |

G.

tā kā, ja turpināsies pašreizējā tendence attiecībā uz dalībvalstu oficiālā attīstības palīdzības līmeni, dažas dalībvalstis nesasniegs mērķus, ko tās ir apsolījušās pildīt, proti, līdz 2010. gadam panākt, ka OPA īpatsvars NKI ir 0,51 % 15 ES dalībvalstīm (t. i., dalībvalstīm, kuras bija ES sastāvā pirms 2004. gada paplašināšanās) un 0,17 % 12 ES dalībvalstīm (t. i., dalībvalstīm, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā un 2007. gada 1. janvārī);

| H. | tā kā ieplānots atbalsts Āfrikai pieaug, neskatoties uz vispārējo oficiālā attīstības palīdzības samazinājumu 2007. gadā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ieplānots atbalsts Āfrikai pieaug, neskatoties uz vispārējo oficiālā attīstības palīdzības samazinājumu 2007. gadā;

| I. | tā kā saistībā ar attīstību nesen ir parādījušās jaunas problēmas, tostarp klimata izmaiņas, strukturālās izmaiņas preču tirgos, jo īpaši pārtikas un naftas tirgū, kā arī nozīmīgas jaunas tendences Dienvidu—Dienvidu sadarbībā, tostarp Ķīnas atbalsts Āfrikas infrastruktūrai un Brazīlijas Attīstības bankas (BNDES) izsniegtie aizdevumi Latīņamerikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā saistībā ar attīstību nesen ir parādījušās jaunas problēmas, tostarp klimata izmaiņas, strukturālās izmaiņas preču tirgos, jo īpaši pārtikas un naftas tirgū, kā arī nozīmīgas jaunas tendences Dienvidu—Dienvidu sadarbībā, tostarp Ķīnas atbalsts Āfrikas infrastruktūrai un Brazīlijas Attīstības bankas (BNDES) izsniegtie aizdevumi Latīņamerikā;

| J. | tā kā daudzās jaunattīstības valstīs finanšu pakalpojumi ir vāji attīstīti, jo to noteikuši daudzi faktori, piemēram, ierobežojumi pakalpojumu sniegšanā, tiesiskās noteiktības un īpašuma tiesību trūkums; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzās jaunattīstības valstīs finanšu pakalpojumi ir vāji attīstīti, jo to noteikuši daudzi faktori, piemēram, ierobežojumi pakalpojumu sniegšanā, tiesiskās noteiktības un īpašuma tiesību trūkums;

| 1. | atkārtoti apstiprina savu pārliecību, ka nabadzības izskaušana, ilgtspējīga attīstība un TAM sasniegšana ir vienīgais veids, ka nodrošināt sociālo taisnīgumu un uzlabot dzīves kvalitāti aptuveni vienam miljardam cilvēku, kuri dzīvo galējas nabadzības apstākļos, kas definēta kā ienākumi, kas nepārsniedz vienu ASV dolāru dienā; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti apstiprina savu pārliecību, ka nabadzības izskaušana, ilgtspējīga attīstība un TAM sasniegšana ir vienīgais veids, ka nodrošināt sociālo taisnīgumu un uzlabot dzīves kvalitāti aptuveni vienam miljardam cilvēku, kuri dzīvo galējas nabadzības apstākļos, kas definēta kā ienākumi, kas nepārsniedz vienu ASV dolāru dienā;

| 2. | aicina dalībvalstis skaidri nošķirt izdevumus attīstības jomā no izdevumiem ārpolitikas interesēs, un šajā saistībā uzsver, ka OAP jāatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (ESAO/APK) noteiktajiem OAP kritērijiem un ESAO/AVK ieteikumiem par OAP atsaisti; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis skaidri nošķirt izdevumus attīstības jomā no izdevumiem ārpolitikas interesēs, un šajā saistībā uzsver, ka OAP jāatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (ESAO/APK) noteiktajiem OAP kritērijiem un ESAO/AVK ieteikumiem par OAP atsaisti;

| 3. | uzver, ka ES ir noteikti jāmēģina sasniegt augstāku koordinācijas līmeni, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām Kopienas politikas jomām (vide, migrācija, cilvēktiesības, lauksaimniecība utt.) un novērstu darba dubultošanos un darbību savstarpējo neatbilstību; |
| --- | --- |

3.

uzver, ka ES ir noteikti jāmēģina sasniegt augstāku koordinācijas līmeni, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām Kopienas politikas jomām (vide, migrācija, cilvēktiesības, lauksaimniecība utt.) un novērstu darba dubultošanos un darbību savstarpējo neatbilstību;

| 4. | atgādina, ka tūlītējos un nepieciešamos pasākumus, kuri Eiropas Savienībai jāveic, lai cīnītos pret dramatiskajām sekām, ko izraisa augošās pārtikas cenas jaunattīstības valstīs, nevajadzētu interpretēt un īstenot kā daļu no tiem centiem sniegt finansiālu atbalstu, kas paredzēti Monterejas konsensā, tāpēc gaida konkrētu priekšlikumu no Komisijas par ārkārtas fondu izmantošanu; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka tūlītējos un nepieciešamos pasākumus, kuri Eiropas Savienībai jāveic, lai cīnītos pret dramatiskajām sekām, ko izraisa augošās pārtikas cenas jaunattīstības valstīs, nevajadzētu interpretēt un īstenot kā daļu no tiem centiem sniegt finansiālu atbalstu, kas paredzēti Monterejas konsensā, tāpēc gaida konkrētu priekšlikumu no Komisijas par ārkārtas fondu izmantošanu;

| 5. | uzsver, ka pārmērīgs un nesamērīgs administratīvais slogs dažās partnervalstīs samazina attīstības palīdzības efektivitāti; pauž bažas par to, ka šis slogs apdraud TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pārmērīgs un nesamērīgs administratīvais slogs dažās partnervalstīs samazina attīstības palīdzības efektivitāti; pauž bažas par to, ka šis slogs apdraud TAM sasniegšanu;

| 6. | atzīmē, ka ES vēl joprojām ir jāatrod pareizais līdzsvars starp divām pretrunīgām pieejām attiecībā uz attīstības atbalstu: no vienas puses, uzticēties partnervalstīm attiecībā uz fondu līdzekļu piemērotu sadali un palīdzēt to administrācijām izstrādāt nepieciešamos instrumentus līdzekļu izmantošanai, un no otras puses, piešķirt finansiālo atbalstu, lai novērstu palīdzības nelietderīgu izmantošanu vai neefektīvu sadali, |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka ES vēl joprojām ir jāatrod pareizais līdzsvars starp divām pretrunīgām pieejām attiecībā uz attīstības atbalstu: no vienas puses, uzticēties partnervalstīm attiecībā uz fondu līdzekļu piemērotu sadali un palīdzēt to administrācijām izstrādāt nepieciešamos instrumentus līdzekļu izmantošanai, un no otras puses, piešķirt finansiālo atbalstu, lai novērstu palīdzības nelietderīgu izmantošanu vai neefektīvu sadali,

OAP apjomi

| 7. | norāda, ka Eiropas Savienība ir pasaulē nozīmīgākā galvenā OAP sniedzēja, kuras ieguldījums veido gandrīz 60 % no pasaules OAP, un atzinīgi vērtē faktu, ka ES ieguldītā daļa ar katru gadu pieaug; tomēr aicina Komisiju nodrošināt skaidrus un pārredzamus datus par attīstības palīdzībai paredzēto ES budžeta daļu, lai varētu novērtēt to, kā visi Eiropas līdzekļu devēji ievēro Monterejas konsensu; pauž arī nožēlu, ka jaunattīstības valstīs trūkst informētības par ES finansiālo ieguldījumu līmeni, un aicina Komisiju izstrādāt piemērotus un mērķtiecīgus komunikācijas un informācijas līdzekļus, lai vairotu informētību par ES attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka Eiropas Savienība ir pasaulē nozīmīgākā galvenā OAP sniedzēja, kuras ieguldījums veido gandrīz 60 % no pasaules OAP, un atzinīgi vērtē faktu, ka ES ieguldītā daļa ar katru gadu pieaug; tomēr aicina Komisiju nodrošināt skaidrus un pārredzamus datus par attīstības palīdzībai paredzēto ES budžeta daļu, lai varētu novērtēt to, kā visi Eiropas līdzekļu devēji ievēro Monterejas konsensu; pauž arī nožēlu, ka jaunattīstības valstīs trūkst informētības par ES finansiālo ieguldījumu līmeni, un aicina Komisiju izstrādāt piemērotus un mērķtiecīgus komunikācijas un informācijas līdzekļus, lai vairotu informētību par ES attīstības palīdzību;

| 8. | atzinīgi vērtē faktu, ka ES izpildīja saistošo OAP mērķi, līdz 2006. gadam ES attīstībai atvēlot vidēji 0,39 % no NKI, taču atzīmē bažas izraisošo ES atbalsta samazināšanos 2007. gadā — no 47,7 miljardiem euro 2006. gadā (0,41 % no kopējā ES NKI) līdz 46,1 miljardiem euro 2007. gadā (0,38 % no kopējā ES NKI), un aicina dalībvalstis palielināt OAP apjomus, lai sasniegtu apsolīto mērķi — 0,56 % no NKI 2010. gadā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē faktu, ka ES izpildīja saistošo OAP mērķi, līdz 2006. gadam ES attīstībai atvēlot vidēji 0,39 % no NKI, taču atzīmē bažas izraisošo ES atbalsta samazināšanos 2007. gadā — no 47,7 miljardiem euro 2006. gadā (0,41 % no kopējā ES NKI) līdz 46,1 miljardiem euro 2007. gadā (0,38 % no kopējā ES NKI), un aicina dalībvalstis palielināt OAP apjomus, lai sasniegtu apsolīto mērķi — 0,56 % no NKI 2010. gadā;

| 9. | uzstāj, ka dalībvalstu uzrādītie OAP apjomi turpmāk nedrīkst samazināties; norāda, ka gadījumā, ja pašreizējā tendence saglabāsies, Eiropas Savienība piešķirs par 75 miljardiem euro mazāk līdzekļu, nekā tika solīts par 2005.—2010. gadu; |
| --- | --- |

9.

uzstāj, ka dalībvalstu uzrādītie OAP apjomi turpmāk nedrīkst samazināties; norāda, ka gadījumā, ja pašreizējā tendence saglabāsies, Eiropas Savienība piešķirs par 75 miljardiem euro mazāk līdzekļu, nekā tika solīts par 2005.—2010. gadu;

| 10. | pauž nopietnas bažas par to, ka no 2006. līdz 2007. gadam vairums dalībvalstu (18 no 27, jo īpaši Latvija, Itālija, Portugāle, Grieķija un Čehija) nav spējušas paaugstināt piešķiramā OAP līmeni un vairākās valstīs, piemēram, Beļģijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē, ir vērojams pat dramatisks samazinājums par vairāk nekā 10 %; aicina dalībvalstis pildīt savas OAP saistības pilnā apjomā; ar gandarījumu konstatē, ka dažas dalībvalstis (Dānija, Īrija, Luksemburga, Spānija, Zviedrija un Nīderlande) noteikti sasniegs 2010. gada OAP mērķus, un ir pārliecināts, ka šīs dalībvalstis uzturēs augsto OAP līmeni; |
| --- | --- |

10.

pauž nopietnas bažas par to, ka no 2006. līdz 2007. gadam vairums dalībvalstu (18 no 27, jo īpaši Latvija, Itālija, Portugāle, Grieķija un Čehija) nav spējušas paaugstināt piešķiramā OAP līmeni un vairākās valstīs, piemēram, Beļģijā, Francijā un Apvienotajā Karalistē, ir vērojams pat dramatisks samazinājums par vairāk nekā 10 %; aicina dalībvalstis pildīt savas OAP saistības pilnā apjomā; ar gandarījumu konstatē, ka dažas dalībvalstis (Dānija, Īrija, Luksemburga, Spānija, Zviedrija un Nīderlande) noteikti sasniegs 2010. gada OAP mērķus, un ir pārliecināts, ka šīs dalībvalstis uzturēs augsto OAP līmeni;

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas stingro nostāju koncentrēt centienus gan uz dalībvalstu sniegtā attīstības atbalsta kvantitāti, gan kvalitāti un stingri atbalsta tās brīdinājumu par iespējamajām ļoti negatīvajām sekām gadījumā, ja dalībvalstis nepildīs savas finansiālās saistības; aicina Komisiju izmantot tās pieredzi un autoritāti, lai pārliecinātu citus valsts un privātos līdzekļu devējus ievērot savus finansiālos solījumus; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Komisijas stingro nostāju koncentrēt centienus gan uz dalībvalstu sniegtā attīstības atbalsta kvantitāti, gan kvalitāti un stingri atbalsta tās brīdinājumu par iespējamajām ļoti negatīvajām sekām gadījumā, ja dalībvalstis nepildīs savas finansiālās saistības; aicina Komisiju izmantot tās pieredzi un autoritāti, lai pārliecinātu citus valsts un privātos līdzekļu devējus ievērot savus finansiālos solījumus;

| 12. | ir ārkārtīgi noraizējies par to, ka dažas dalībvalstis līdz beidzamam novilcina OAP palielināšanu, kas rada jaunattīstības valstīm zaudējumus vairāk nekā 17 miljardu euro apmērā; |
| --- | --- |

12.

ir ārkārtīgi noraizējies par to, ka dažas dalībvalstis līdz beidzamam novilcina OAP palielināšanu, kas rada jaunattīstības valstīm zaudējumus vairāk nekā 17 miljardu euro apmērā;

| 13. | atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu pieeju izstrādāt daudzgadīga OAP līmeņa pieauguma grafikus, lai līdz 2015. gadam sasniegto ANO noteikto 0,7 % mērķi; aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, pēc iespējas ātrāk publiskot savus daudzgadu grafikus; uzsver, ka dalībvalstīm šādi grafiki jāpieņem pirms iepriekš minētās gaidāmās starptautiskās izvērtēšanas konferences par finansējumu attīstībai, ko paredzēts rīkot Dohā, un jāizpilda savas saistības; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu pieeju izstrādāt daudzgadīga OAP līmeņa pieauguma grafikus, lai līdz 2015. gadam sasniegto ANO noteikto 0,7 % mērķi; aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, pēc iespējas ātrāk publiskot savus daudzgadu grafikus; uzsver, ka dalībvalstīm šādi grafiki jāpieņem pirms iepriekš minētās gaidāmās starptautiskās izvērtēšanas konferences par finansējumu attīstībai, ko paredzēts rīkot Dohā, un jāizpilda savas saistības;

| 14. | konstatē, ka dažos gadījumos uzrādīto palīdzības apjomu kritumu 2007. gadā ir izraisījuši parāda atvieglojuma dēļ mākslīgi palielinātie skaitļi 2006. gadā; aicina dalībvalstis palielināt OAP apjomus ilgtspējīgi, koncentrējoties uz skaitļiem, no kuriem būtu atņemts parāda atvieglojuma komponents; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka dažos gadījumos uzrādīto palīdzības apjomu kritumu 2007. gadā ir izraisījuši parāda atvieglojuma dēļ mākslīgi palielinātie skaitļi 2006. gadā; aicina dalībvalstis palielināt OAP apjomus ilgtspējīgi, koncentrējoties uz skaitļiem, no kuriem būtu atņemts parāda atvieglojuma komponents;

| 15. | uzskata par nepieņemamu neatbilstību starp biežajiem lūgumiem palielināt finansiālo atbalstu un ievērojami mazākajām summām, kas patiesībā tiek izmaksātas, kā arī pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis demonstrē nogurumu no palīdzības piešķiršanas; |
| --- | --- |

15.

uzskata par nepieņemamu neatbilstību starp biežajiem lūgumiem palielināt finansiālo atbalstu un ievērojami mazākajām summām, kas patiesībā tiek izmaksātas, kā arī pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis demonstrē nogurumu no palīdzības piešķiršanas;

| 16. | uzsver, ka apspriedes ar partnervalstu valdībām, valstu parlamentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiskas to lēmumu ieņemšanā, kas attiecas uz OAP apjomiem un saņēmējiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka apspriedes ar partnervalstu valdībām, valstu parlamentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiskas to lēmumu ieņemšanā, kas attiecas uz OAP apjomiem un saņēmējiem;

Finanšu plūsmu temps, elastīgums, prognozējamība un ilgtspēja

| 17. | uzsver, ka palīdzība jāsniedz laikus, un pauž neapmierinātību ar to, ka izmaksāšanas procesi nereti notiek ar nepamatotu kavēšanos; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka palīdzība jāsniedz laikus, un pauž neapmierinātību ar to, ka izmaksāšanas procesi nereti notiek ar nepamatotu kavēšanos;

| 18. | uzsver nepieciešamību līdzsvarot sadarbības fondu izmaksāšanas elastīgumu, lai reaģētu uz tādiem mainīgiem apstākļiem kā, piemēram, pārtikas cenu pieaugums, kā arī nepieciešamību paredzēt prognozējamu finansējumu, dodot partnervalstīm iespēju plānot ilgtspējīgu attīstību un adaptāciju klimata pārmaiņām un to ietekmes samazināšanu; |
| --- | --- |

18.

uzsver nepieciešamību līdzsvarot sadarbības fondu izmaksāšanas elastīgumu, lai reaģētu uz tādiem mainīgiem apstākļiem kā, piemēram, pārtikas cenu pieaugums, kā arī nepieciešamību paredzēt prognozējamu finansējumu, dodot partnervalstīm iespēju plānot ilgtspējīgu attīstību un adaptāciju klimata pārmaiņām un to ietekmes samazināšanu;

| 19. | stingri pieprasa pilnībā ievērot atbildīgas kreditēšanas un finansēšanas principus, lai padarītu kreditēšanas un finansēšanas operācijas ilgtspējīgas ekonomiskās un vides attīstības izpratnē līdztekus, vienlaikus ievērojot ekvatora principus; aicina Komisiju piedalīties šādu principu izstrādē un starptautiskus forumos uzstāt, lai tiktu ieviesti saistoši pasākumi šo principu īstenošanai praksē tā, lai tie attiektos arī uz jaunajiem attīstības jomas dalībniekiem no sabiedriskā un privātā sektora; |
| --- | --- |

19.

stingri pieprasa pilnībā ievērot atbildīgas kreditēšanas un finansēšanas principus, lai padarītu kreditēšanas un finansēšanas operācijas ilgtspējīgas ekonomiskās un vides attīstības izpratnē līdztekus, vienlaikus ievērojot ekvatora principus; aicina Komisiju piedalīties šādu principu izstrādē un starptautiskus forumos uzstāt, lai tiktu ieviesti saistoši pasākumi šo principu īstenošanai praksē tā, lai tie attiektos arī uz jaunajiem attīstības jomas dalībniekiem no sabiedriskā un privātā sektora;

Parāds un kapitāla aizplūšana

| 20. | stingri atbalsta jaunattīstības valstu centienus saglabāt ilgtermiņa ilgtspējīgas parādsaistības un īstenot iniciatīvu lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm, kurai ir liela nozīme TAM sasniegšanā; tomēr pauž nožēlu, ka parādu atvieglojuma plānos nav iekļautas vairākas valstis, kurās parādi neļauj īstenot TAM; uzsver nepieciešamību steidzami organizēt starptautiskas debates par starptautisko pasākumu samazināšanas attiecināšanu uz vairākām valstīm, kurām ir parādi un kuras patlaban ir izslēgtas no iniciatīvas lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm; |
| --- | --- |

20.

stingri atbalsta jaunattīstības valstu centienus saglabāt ilgtermiņa ilgtspējīgas parādsaistības un īstenot iniciatīvu lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm, kurai ir liela nozīme TAM sasniegšanā; tomēr pauž nožēlu, ka parādu atvieglojuma plānos nav iekļautas vairākas valstis, kurās parādi neļauj īstenot TAM; uzsver nepieciešamību steidzami organizēt starptautiskas debates par starptautisko pasākumu samazināšanas attiecināšanu uz vairākām valstīm, kurām ir parādi un kuras patlaban ir izslēgtas no iniciatīvas lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm;

| 21. | aicina Komisiju divpusējās un daudzpusējās sarunās par parādu atvieglojumiem pievērsties jautājumam par odioziem vai prettiesiskiem parādiem, ar to domājot parādus, ko radījusi bezatbildīga, savtīga, neapdomīga vai negodīga kreditēšana, un atbildīgas finansēšanas principiem; atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu rīkoties, lai ierobežotu komerciālo kreditoru tiesības un atmaksātu “plēsoņu fondus”, ja ir ierosināts tiesas process; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju divpusējās un daudzpusējās sarunās par parādu atvieglojumiem pievērsties jautājumam par odioziem vai prettiesiskiem parādiem, ar to domājot parādus, ko radījusi bezatbildīga, savtīga, neapdomīga vai negodīga kreditēšana, un atbildīgas finansēšanas principiem; atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu rīkoties, lai ierobežotu komerciālo kreditoru tiesības un atmaksātu “plēsoņu fondus”, ja ir ierosināts tiesas process;

| 22. | aicina dalībvalstis ievērot parāda ilgtspējas struktūru un sekmēt tās attīstību, lai ņemtu vērā valstu iekšējo parādu un finanšu prasības; aicina dalībvalstis atzīt, ka kreditoru atbildība ietver ne tikai atbilstību ilgtspējīgai struktūrai, bet nosaka arī šādas saistības:






  — | ņemt vērā aizņēmējvalstu neaizsargātību pret ārējiem satricinājumiem, šādos gadījumos paredzot noteikumus par iespēju atcelt vai atvieglot atmaksu; |
| --- | --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis ievērot parāda ilgtspējas struktūru un sekmēt tās attīstību, lai ņemtu vērā valstu iekšējo parādu un finanšu prasības; aicina dalībvalstis atzīt, ka kreditoru atbildība ietver ne tikai atbilstību ilgtspējīgai struktūrai, bet nosaka arī šādas saistības:

—

ņemt vērā aizņēmējvalstu neaizsargātību pret ārējiem satricinājumiem, šādos gadījumos paredzot noteikumus par iespēju atcelt vai atvieglot atmaksu;

| — | aizņēmumu līgumos iekļaut pārredzamības prasības, ko izvirza abām pusēm; |
| --- | --- |

—

aizņēmumu līgumos iekļaut pārredzamības prasības, ko izvirza abām pusēm;

| — | paaugstināt modrību, nodrošinot, ka aizņēmumi nesekmē cilvēktiesību pārkāpumus vai nepalielina korupciju; |
| --- | --- |

—

paaugstināt modrību, nodrošinot, ka aizņēmumi nesekmē cilvēktiesību pārkāpumus vai nepalielina korupciju;

| 23. | mudina ES sekmēt starptautiskos centienus, kuru mērķis ir ieviest sava veida starptautiskās maksātnespējas procedūras vai godīgu un pārredzamu arbitrāžas procedūru, lai efektīvi un taisnīgi risinātu jebkuru no turpmākajām parādu krīzēm; |
| --- | --- |

23.

mudina ES sekmēt starptautiskos centienus, kuru mērķis ir ieviest sava veida starptautiskās maksātnespējas procedūras vai godīgu un pārredzamu arbitrāžas procedūru, lai efektīvi un taisnīgi risinātu jebkuru no turpmākajām parādu krīzēm;

| 24. | pauž nožēlu par to, ka Komisija neliek lielāku uzsvaru uz iekšējo resursu mobilizāciju, lai finansētu attīstību, jo tie nodrošinātu lielāku autonomiju jaunattīstības valstīm; mudina dalībvalstis pilnībā iesaistīties Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI) un aicināt stiprināt šo iniciatīvu; aicina Komisiju pieprasīt Starptautiskajai grāmatvedības standartu padomei (IASB) šajos starptautiskajos grāmatvedības standartos ietvert prasību katrai valstij atsevišķi iesniegt ziņojumu par starptautisku uzņēmumu darbību visās nozarēs; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par to, ka Komisija neliek lielāku uzsvaru uz iekšējo resursu mobilizāciju, lai finansētu attīstību, jo tie nodrošinātu lielāku autonomiju jaunattīstības valstīm; mudina dalībvalstis pilnībā iesaistīties Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI) un aicināt stiprināt šo iniciatīvu; aicina Komisiju pieprasīt Starptautiskajai grāmatvedības standartu padomei (IASB) šajos starptautiskajos grāmatvedības standartos ietvert prasību katrai valstij atsevišķi iesniegt ziņojumu par starptautisku uzņēmumu darbību visās nozarēs;

| 25. | pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumu paketē par atbalsta efektivitāti (COM(2008)0177) kapitāla aizplūde nav minēta kā riska faktors, kas apdraud attīstības valstu ekonomikas sistēmas; norāda, ka kapitāla aizplūde nopietni kaitē ilgtspējīgas ekonomikas sistēmu attīstībai jaunattīstības valstīs, kā arī norāda, ka katru gadu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas jaunattīstības valstīm izmaksā vairāk par to, ko tās saņem kā OAP; aicina Komisiju tās politikā paredzēt pasākumus kapitāla aizplūdes novēršanai, kā to prasa Monterejas konsenss, veicot arī kapitāla aizplūdes objektīvu analīzi un par mērķi izvirzot likvidēt “nodokļu paradīzes”, dažas no kurām atrodas Eiropas Savienībā vai darbojas ciešā saistībā ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumu paketē par atbalsta efektivitāti (COM(2008)0177) kapitāla aizplūde nav minēta kā riska faktors, kas apdraud attīstības valstu ekonomikas sistēmas; norāda, ka kapitāla aizplūde nopietni kaitē ilgtspējīgas ekonomikas sistēmu attīstībai jaunattīstības valstīs, kā arī norāda, ka katru gadu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas jaunattīstības valstīm izmaksā vairāk par to, ko tās saņem kā OAP; aicina Komisiju tās politikā paredzēt pasākumus kapitāla aizplūdes novēršanai, kā to prasa Monterejas konsenss, veicot arī kapitāla aizplūdes objektīvu analīzi un par mērķi izvirzot likvidēt “nodokļu paradīzes”, dažas no kurām atrodas Eiropas Savienībā vai darbojas ciešā saistībā ar dalībvalstīm;

| 26. | īpaši atzīmē, ka saskaņā ar Pasaules Bankas informāciju šīs kapitāla aizplūdes nelegālā daļa ir 1 000 līdz 1 600 miljardiem ASV dolāru gadā, no kuriem puse nāk no jaunattīstības valstīm; atbalsta starptautiskos centienus, kas veikti, lai iesaldētu un atgūtu nozagtos aktīvus, un pieprasa tām dalībvalstīm, kas to nav izdarījušas, ratificēt ANO Konvenciju pret korupciju; pauž nožēlu, ka līdzīgi centieni nav veikti, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt nodokļu informācijas automātiskās apmaiņas principa vispārēju piemērošanu, pieprasīt, lai rīcības kodeksu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ko patlaban izstrādā ANO Ekonomiskā un sociālā padome (ANO ECOSOC), pievienotu Dohas deklarācijai, kā arī atbalstīt ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos pārveidošanu par īstu starpvaldību iestādi, kurai piešķirti papildu līdzekļi, lai tā, darbojoties paralēli ESAO, varētu cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

26.

īpaši atzīmē, ka saskaņā ar Pasaules Bankas informāciju šīs kapitāla aizplūdes nelegālā daļa ir 1 000 līdz 1 600 miljardiem ASV dolāru gadā, no kuriem puse nāk no jaunattīstības valstīm; atbalsta starptautiskos centienus, kas veikti, lai iesaldētu un atgūtu nozagtos aktīvus, un pieprasa tām dalībvalstīm, kas to nav izdarījušas, ratificēt ANO Konvenciju pret korupciju; pauž nožēlu, ka līdzīgi centieni nav veikti, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt nodokļu informācijas automātiskās apmaiņas principa vispārēju piemērošanu, pieprasīt, lai rīcības kodeksu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ko patlaban izstrādā ANO Ekonomiskā un sociālā padome (ANO ECOSOC), pievienotu Dohas deklarācijai, kā arī atbalstīt ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos pārveidošanu par īstu starpvaldību iestādi, kurai piešķirti papildu līdzekļi, lai tā, darbojoties paralēli ESAO, varētu cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas starptautiskā līmenī;

Novatoriski finansēšanas mehānismi

| 27. | atzinīgi vērtē dalībvalstu priekšlikumus novatoriskiem finansēšanas mehānismiem un aicina Komisiju izvērtēt to atbilstību ērtas ieviešanas, ilgtspējas, papildināmības, darījumu izmaksu un efektivitātes standartiem; aicina izstrādāt finanšu mehānismus un instrumentus, kas nodrošinātu jaunas finansēšanas iespējas un neapdraudētu finanšu plūsmas nākotnē; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē dalībvalstu priekšlikumus novatoriskiem finansēšanas mehānismiem un aicina Komisiju izvērtēt to atbilstību ērtas ieviešanas, ilgtspējas, papildināmības, darījumu izmaksu un efektivitātes standartiem; aicina izstrādāt finanšu mehānismus un instrumentus, kas nodrošinātu jaunas finansēšanas iespējas un neapdraudētu finanšu plūsmas nākotnē;

| 28. | aicina izstrādāt finanšu mehānismus un instrumentus, kas ļautu maksimāli izmantot privātos naudas līdzekļus, kā noteikts Monterejas konsensā, un izmantot kredītu galvojumus; |
| --- | --- |

28.

aicina izstrādāt finanšu mehānismus un instrumentus, kas ļautu maksimāli izmantot privātos naudas līdzekļus, kā noteikts Monterejas konsensā, un izmantot kredītu galvojumus;

| 29. | aicina Komisiju ievērojami palielināt finansējumu ar klimata izmaiņām saistītajiem pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, jo īpaši Pasaules klimata pārmaiņu aliansei; uzsver akūto vajadzību nodrošināt finansēju papildus pašreizējām OAP plūsmām, jo tikai ar OAP nevar nodrošināt adekvātu atbalstu ar klimata izmaiņām saistītajiem pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, uzsver, ka šajā nolūkā steidzami jāizstrādā novatoriski finansēšanas mehānismi, piemēram, aviācijas un naftas tirdzniecības nodevas, kā arī ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ES ETS) vairāksolīšanas ienākumu asignēšana; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju ievērojami palielināt finansējumu ar klimata izmaiņām saistītajiem pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, jo īpaši Pasaules klimata pārmaiņu aliansei; uzsver akūto vajadzību nodrošināt finansēju papildus pašreizējām OAP plūsmām, jo tikai ar OAP nevar nodrošināt adekvātu atbalstu ar klimata izmaiņām saistītajiem pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, uzsver, ka šajā nolūkā steidzami jāizstrādā novatoriski finansēšanas mehānismi, piemēram, aviācijas un naftas tirdzniecības nodevas, kā arī ES emisiju tirdzniecības sistēmas (ES ETS) vairāksolīšanas ienākumu asignēšana;

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot Pasaules finansēšanas mehānismu klimata jomā, kura pamatā būtu priekšlaicīgas palīdzības sniegšanas princips, lai finansētu pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumus jaunattīstības valstīs; aicina dalībvalstis un Komisiju veikt ievērojamus finanšu ieguldījumus, lai steidzami īstenotu šo priekšlikumu; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot Pasaules finansēšanas mehānismu klimata jomā, kura pamatā būtu priekšlaicīgas palīdzības sniegšanas princips, lai finansētu pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumus jaunattīstības valstīs; aicina dalībvalstis un Komisiju veikt ievērojamus finanšu ieguldījumus, lai steidzami īstenotu šo priekšlikumu;

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis vismaz 25 % no turpmākajiem ES ETS vairāksolīšanas ienākumiem asignēt, lai finansētu ar klimata izmaiņām saistītos pasākumus jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un dalībvalstis vismaz 25 % no turpmākajiem ES ETS vairāksolīšanas ienākumiem asignēt, lai finansētu ar klimata izmaiņām saistītos pasākumus jaunattīstības valstīs;

| 32. | aicina Komisiju radīt iespēju mazajiem uzņēmējiem un lauksaimniekiem piekļūt finansējumam, lai tādējādi palielinātu pārtikas ražošanas apjomus un nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas krīzes risinājumu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju radīt iespēju mazajiem uzņēmējiem un lauksaimniekiem piekļūt finansējumam, lai tādējādi palielinātu pārtikas ražošanas apjomus un nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas krīzes risinājumu;

| 33. | aicina Eiropas Investīcijas banku (EIB) izpētīt, kādas ir iespējas nekavējoties izveidot garantijas fondu, lai atbalstītu tādas mikrokredītu un zaudējumu riska shēmas, kas lielā mērā atbilst vietējo pārtikas ražotāju vajadzībām nabadzīgākajās jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

33.

aicina Eiropas Investīcijas banku (EIB) izpētīt, kādas ir iespējas nekavējoties izveidot garantijas fondu, lai atbalstītu tādas mikrokredītu un zaudējumu riska shēmas, kas lielā mērā atbilst vietējo pārtikas ražotāju vajadzībām nabadzīgākajās jaunattīstības valstīs;

| 34. | atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot ANO ierosināto vairāku donoru dzimuma fondu, ko pārvaldītu ANO Sieviešu attīstības fonds (UNIFEM), lai veicinātu un finansētu dzimumu līdztiesības politiku jaunattīstības valstīs; aicina Padomi un Komisiju izpētīt un apstiprināt šo starptautisko iniciatīvu; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot ANO ierosināto vairāku donoru dzimuma fondu, ko pārvaldītu ANO Sieviešu attīstības fonds (UNIFEM), lai veicinātu un finansētu dzimumu līdztiesības politiku jaunattīstības valstīs; aicina Padomi un Komisiju izpētīt un apstiprināt šo starptautisko iniciatīvu;

| 35. | aicina divkāršot centienus, lai sekmētu finanšu pakalpojumu attīstību, ņemot vērā to, ka banku nozare var sniegt attīstībai paredzētu vietējo finansējumu, un to, ka stabilāka finanšu pakalpojumu nozare ir arī veids, kā vislabāk cīnīties pret kapitāla aizplūšanu; |
| --- | --- |

35.

aicina divkāršot centienus, lai sekmētu finanšu pakalpojumu attīstību, ņemot vērā to, ka banku nozare var sniegt attīstībai paredzētu vietējo finansējumu, un to, ka stabilāka finanšu pakalpojumu nozare ir arī veids, kā vislabāk cīnīties pret kapitāla aizplūšanu;

| 36. | aicina visas ieinteresētās puses pilnībā novērtē milzīgo potenciālu, ko sniedz ienākumi no dabas resursiem; šajā saistībā uzskata, ka būtiski ir nodrošināt resursu nozaru pārredzamību; uzskata, ka, lai arī EITI un Kimberli process attīstās pareizajā virzienā, daudz vairāk jādara, lai sekmētu resursu nozaru un tajās gūto ienākumu pārredzamu pārvaldību; |
| --- | --- |

36.

aicina visas ieinteresētās puses pilnībā novērtē milzīgo potenciālu, ko sniedz ienākumi no dabas resursiem; šajā saistībā uzskata, ka būtiski ir nodrošināt resursu nozaru pārredzamību; uzskata, ka, lai arī EITI un Kimberli process attīstās pareizajā virzienā, daudz vairāk jādara, lai sekmētu resursu nozaru un tajās gūto ienākumu pārredzamu pārvaldību;

Starptautisko sistēmu reformas

| 37. | aicina Padomi un Komisiju iekļaut Eiropas Attīstības fondu ES budžetā 2008.—2009. gada starpposma pārskatā, lai uzlabotu nozīmīgas ES attīstības politikas daļas demokrātisko tiesiskumu un budžetu; |
| --- | --- |

37.

aicina Padomi un Komisiju iekļaut Eiropas Attīstības fondu ES budžetā 2008.—2009. gada starpposma pārskatā, lai uzlabotu nozīmīgas ES attīstības politikas daļas demokrātisko tiesiskumu un budžetu;

| 38. | atzīmē pirmo soli, kas 2008. gada aprīlī sperts ceļā uz jaunattīstības valstu labāku pārstāvību Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF); pauž nožēlu, ka balsstiesību sadalījuma pamatā SVF vēl joprojām ir valstu bagātība; aicina Komisiju un dalībvalstis izrādīt savu ieinteresētību, lai institūcijā, kas atbildīga par starptautisko finanšu stabilitāti, proti, SVF, lēmumi tiktu pieņemti ar dubulto vairākumu (akcionāri un valstis); |
| --- | --- |

38.

atzīmē pirmo soli, kas 2008. gada aprīlī sperts ceļā uz jaunattīstības valstu labāku pārstāvību Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF); pauž nožēlu, ka balsstiesību sadalījuma pamatā SVF vēl joprojām ir valstu bagātība; aicina Komisiju un dalībvalstis izrādīt savu ieinteresētību, lai institūcijā, kas atbildīga par starptautisko finanšu stabilitāti, proti, SVF, lēmumi tiktu pieņemti ar dubulto vairākumu (akcionāri un valstis);

| 39. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot iepriekšminēto Starptautisko izvērtēšanas konferenci par finansējumu attīstībai, kas notiks Dohā, kā iespēju iepazīstināt ar ES kopējo nostāju attīstības jautājumā, kas vērsta uz TAM sasniegšanu, izmantojot ilgtspējīgu pieeju; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot iepriekšminēto Starptautisko izvērtēšanas konferenci par finansējumu attīstībai, kas notiks Dohā, kā iespēju iepazīstināt ar ES kopējo nostāju attīstības jautājumā, kas vērsta uz TAM sasniegšanu, izmantojot ilgtspējīgu pieeju;

| 40. | aicina dalībvalstis veikt ātru un plašu Pasaules Bankas reformu, lai tiem, kurus vistiešāk skar šīs bankas programmas, nodrošinātu labāku pārstāvību; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis veikt ātru un plašu Pasaules Bankas reformu, lai tiem, kurus vistiešāk skar šīs bankas programmas, nodrošinātu labāku pārstāvību;

*

* *

| 41. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram un Pasaules Tirdzniecības organizācijas, SVF un Pasaules Bankas grupas vadītājiem, kā arī ANO ECOSOC. |
| --- | --- |

41.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram un Pasaules Tirdzniecības organizācijas, SVF un Pasaules Bankas grupas vadītājiem, kā arī ANO ECOSOC.

---

(1)  OV C 131 E, 05.06.2003., 164. lpp.

(2)  OV C 284 E, 21.11.2002., 315. lpp.

(3)  OV C 46, 24.02.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0237.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/7

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisIekšējā tirgus rezultātu pārskats

P6_TA(2008)0421

Eiropas Parlamenta 2008.gada 23. septembra rezolūcija par iekšējā tirgus rezultātu pārskatu (2008/2056(INI))

2010/C 8 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2008. gada 14. februāra Iekšējā tirgus rezultātu pārskats Nr. 16 (SEC(2008)0076),

ņemot vērā tā 2007. gada 4. septembra rezolūciju par vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu: šķēršļu un neefektivitātes novēršana, uzlabojot īstenošanu un izpildi (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724),

ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (2),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 30. janvāra paziņojumu “Otrais labāka regulējuma stratēģisks pārskats Eiropas Savienībā” (COM(2008)0032),

ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus Briseles 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomē, kurā apstiprināja Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai ES, nosakot ES mērķi par administratīva soda samazināšanu par 25 % un aicinot dalībvalstis noteikt attiecīgus mērķus valsts līmenī,

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Jaunās metodoloģijas ieviešana produktu tirgus un sektora uzraudzībai: pirmā sektora izvērtēšanas rezultāti” pavaddokuments Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojums “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (SEC(2007)1517),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Instrumenti uzlabotai vienotā tirgus politikai” pavaddokuments Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojums “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (SEC(2007)1518),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū — “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem” (COM(2008)0031),

ņemot vērā 2008. gada 25. februāra Padomes (Konkurētspēja — iekšējais tirgus, rūpniecība un pētniecība) secinājumus attiecībā uz vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropā,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A6-0272/2008),

| A. | tā kā Parlaments atzinīgi vērtē iekšējā tirgus rezultātu pārskatu publicēšanu, jo tas palīdz samazināt netransponēto tiesību aktu skaitu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments atzinīgi vērtē iekšējā tirgus rezultātu pārskatu publicēšanu, jo tas palīdz samazināt netransponēto tiesību aktu skaitu;

| B. | tā kā visu dalībvalstu pienākums ir transponēt visas iekšējā tirgus direktīvas noteiktajos termiņos; |
| --- | --- |

B.

tā kā visu dalībvalstu pienākums ir transponēt visas iekšējā tirgus direktīvas noteiktajos termiņos;

| C. | tā kā rezultātu pārskata galvenais mērķis ir mudināt dalībvalstis nodrošināt laikus veiktu transponēšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā rezultātu pārskata galvenais mērķis ir mudināt dalībvalstis nodrošināt laikus veiktu transponēšanu;

| D. | tā kā pašreiz netransponēto tiesību aktu procentuālais daudzums 1,2 % vēl atpaliek no noteiktā mērķa 1 % apmērā, par kuru 2007. gadā vienojās valstu un valdību vadītāji; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreiz netransponēto tiesību aktu procentuālais daudzums 1,2 % vēl atpaliek no noteiktā mērķa 1 % apmērā, par kuru 2007. gadā vienojās valstu un valdību vadītāji;

| E. | tā kā sadrumstalotības faktors ir 8 %, kas nozīmē, ka 124 direktīvas nav transponētas vismaz vienā dalībvalstī; |
| --- | --- |

E.

tā kā sadrumstalotības faktors ir 8 %, kas nozīmē, ka 124 direktīvas nav transponētas vismaz vienā dalībvalstī;

| F. | tā kā pastāv atšķirības starp dažādās dalībvalstīs reģistrētiem transponēšanas līmeņiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā pastāv atšķirības starp dažādās dalībvalstīs reģistrētiem transponēšanas līmeņiem;

| G. | tā kā direktīva, iespējams, nestājas spēkā pilnībā, pat ja tā ir ātri un pareizi transponēta, jo īpaši, ja tās īstenošana izraisa juridiskas nenoteiktības situācijas, kas izraisa tiesu procesu uzsākšanu Eiropas Kopienu Tiesā un traucē iekšējā tirgus efektīvu darbību; |
| --- | --- |

G.

tā kā direktīva, iespējams, nestājas spēkā pilnībā, pat ja tā ir ātri un pareizi transponēta, jo īpaši, ja tās īstenošana izraisa juridiskas nenoteiktības situācijas, kas izraisa tiesu procesu uzsākšanu Eiropas Kopienu Tiesā un traucē iekšējā tirgus efektīvu darbību;

| H. | tā kā uzsākto pārkāpumu novēršanas procedūru skaits vēl aizvien ir ļoti liels un daudzi pārkāpumi ir saistīti ar netransponēšanu vai nepareizu transponēšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā uzsākto pārkāpumu novēršanas procedūru skaits vēl aizvien ir ļoti liels un daudzi pārkāpumi ir saistīti ar netransponēšanu vai nepareizu transponēšanu;

| I. | tā kā var iegūt negodīgas priekšrocības, izvairoties no konkrētām direktīvām un nepietiekamas vai nepareizas transponēšanas rezultātā; |
| --- | --- |

I.

tā kā var iegūt negodīgas priekšrocības, izvairoties no konkrētām direktīvām un nepietiekamas vai nepareizas transponēšanas rezultātā;

| J. | tā kā iekšējā tirgus direktīvu īstenošana ir ārkārtīgi svarīga Lisabonas un Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības programmas izpildei; |
| --- | --- |

J.

tā kā iekšējā tirgus direktīvu īstenošana ir ārkārtīgi svarīga Lisabonas un Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības programmas izpildei;

| K. | tā kā vidējais pārkāpumu procedūru izskatīšanas laiks Eiropas Kopienu Tiesā pārsniedz 20 mēnešus; |
| --- | --- |

K.

tā kā vidējais pārkāpumu procedūru izskatīšanas laiks Eiropas Kopienu Tiesā pārsniedz 20 mēnešus;

| L. | tā kā dažas dalībvalstis neievēro Eiropas Kopienas Tiesas spriedumus pārkāpumu lietās, tādējādi nodarot papildu kaitējumu iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

L.

tā kā dažas dalībvalstis neievēro Eiropas Kopienas Tiesas spriedumus pārkāpumu lietās, tādējādi nodarot papildu kaitējumu iekšējā tirgus darbībai;

| M. | tā kā dalībvalstu administratīvais slogs ir pārāk apgrūtinošs, kas ir gan dalībvalstu, gan Kopienas tiesību aktu rezultāts, |
| --- | --- |

M.

tā kā dalībvalstu administratīvais slogs ir pārāk apgrūtinošs, kas ir gan dalībvalstu, gan Kopienas tiesību aktu rezultāts,

Īstenošana — iekšējā tirgus pamats

| 1. | uzsver, ka iekšējā tirgus direktīvu laicīga īstenošana, pareiza transponēšana un pareiza piemērošana ir priekšnosacījums iekšējā tirgus efektīvai funkcionēšanai, un tas ietekmē arī konkurētspēju un ekonomisko un sociālo līdzsvaru ES; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka iekšējā tirgus direktīvu laicīga īstenošana, pareiza transponēšana un pareiza piemērošana ir priekšnosacījums iekšējā tirgus efektīvai funkcionēšanai, un tas ietekmē arī konkurētspēju un ekonomisko un sociālo līdzsvaru ES;

| 2. | uzsver iekšējā tirgus pārņemšanas nozīmi valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; uzsver Komisijas lomu partnerību veicināšanā attiecīgās politikas veidošanas procesā šajā nolūkā; |
| --- | --- |

2.

uzsver iekšējā tirgus pārņemšanas nozīmi valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; uzsver Komisijas lomu partnerību veicināšanā attiecīgās politikas veidošanas procesā šajā nolūkā;

| 3. | atgādina, ka pēc 2009. gada ir noteikts mērķis panākt, lai netransponēto tiesību aktu procentuālais daudzums būtu 1 %; mudina dalībvalstis rīkoties, lai šo mērķi sasniegtu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka pēc 2009. gada ir noteikts mērķis panākt, lai netransponēto tiesību aktu procentuālais daudzums būtu 1 %; mudina dalībvalstis rīkoties, lai šo mērķi sasniegtu;

| 4. | mudina tās dalībvalstis, kurās netransponēto tiesību aktu skaits ir īpaši liels, rīkoties nekavējoties un mudina Komisiju cieši sadarboties ar tām, lai situāciju uzlabotu; atzīmē, ka dažās dalībvalstīs ir konstatēts, ka ir iespējams ievērojami un strauji samazināt netransponēto tiesību aktu skaitu; |
| --- | --- |

4.

mudina tās dalībvalstis, kurās netransponēto tiesību aktu skaits ir īpaši liels, rīkoties nekavējoties un mudina Komisiju cieši sadarboties ar tām, lai situāciju uzlabotu; atzīmē, ka dažās dalībvalstīs ir konstatēts, ka ir iespējams ievērojami un strauji samazināt netransponēto tiesību aktu skaitu;

| 5. | atgādina, ka dalībvalstīm, kā arī Komisijai ir steidzami jārisina augstais sadrumstalotības faktors; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka dalībvalstīm, kā arī Komisijai ir steidzami jārisina augstais sadrumstalotības faktors;

| 6. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis dažkārt pievieno papildu prasības, transponējot direktīvas dalībvalstu tiesību aktos; uzskata, ka šie pārspīlējumi traucē iekšējā tirgus efektīvu darbību; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka dalībvalstis dažkārt pievieno papildu prasības, transponējot direktīvas dalībvalstu tiesību aktos; uzskata, ka šie pārspīlējumi traucē iekšējā tirgus efektīvu darbību;

| 7. | uzskata, ka stipram, atvērtam un konkurētspējīgam Eiropas iekšējais tirgum ir būtiska nozīme globalizācijas radīto grūtību risināšanas procesā, veicinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju, uzlabojot stimulus ārvalstu ieguldījumiem un nodrošinot patērētāju tiesības Eiropā; tādēļ Komisijai, ieviešot jaunas iekšējā tirgus iniciatīvas, ir jāņem vērā ārējā dimensija; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka stipram, atvērtam un konkurētspējīgam Eiropas iekšējais tirgum ir būtiska nozīme globalizācijas radīto grūtību risināšanas procesā, veicinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju, uzlabojot stimulus ārvalstu ieguldījumiem un nodrošinot patērētāju tiesības Eiropā; tādēļ Komisijai, ieviešot jaunas iekšējā tirgus iniciatīvas, ir jāņem vērā ārējā dimensija;

| 8. | atgādina, ka atvērtam un konkurētspējīgam iekšējam tirgum ir nepieciešami precīzāk orientēti un stingrāki instrumenti, lai cīnītos pret viltošanu un pirātismu; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka atvērtam un konkurētspējīgam iekšējam tirgum ir nepieciešami precīzāk orientēti un stingrāki instrumenti, lai cīnītos pret viltošanu un pirātismu;

| 9. | aicina dalībvalstis steidzami risināt problēmu saistībā ar iekšējā tirgus direktīvu pareizu transponēšanu un piemērošanu, balstoties uz pašreizējām pamatnostādnēm un vislabāko praksi; mudina izstrādāt precīzākus līdzekļus, lai risinātu tiesību aktu netransponēšanas problēmu; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis steidzami risināt problēmu saistībā ar iekšējā tirgus direktīvu pareizu transponēšanu un piemērošanu, balstoties uz pašreizējām pamatnostādnēm un vislabāko praksi; mudina izstrādāt precīzākus līdzekļus, lai risinātu tiesību aktu netransponēšanas problēmu;

| 10. | aicina Komisiju paātrināt strīdu izšķiršanas procedūru agrīnās stadijās un īpašu uzmanību pievērst pārkāpumiem, kas Eiropas pilsoņiem rada visnopietnākās sekas; turklāt mudina Komisiju apkopot praksi pārkāpumu tiesvedībās, kas uzsāktas Eiropas Kopienu Tiesā, lai nodrošinātu detalizētu informāciju par attiecīgo pārkāpumu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju paātrināt strīdu izšķiršanas procedūru agrīnās stadijās un īpašu uzmanību pievērst pārkāpumiem, kas Eiropas pilsoņiem rada visnopietnākās sekas; turklāt mudina Komisiju apkopot praksi pārkāpumu tiesvedībās, kas uzsāktas Eiropas Kopienu Tiesā, lai nodrošinātu detalizētu informāciju par attiecīgo pārkāpumu;

| 11. | aicina dalībvalstis pildīt to pienākumus saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis pildīt to pienākumus saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem;

Rezultātu pārskata izstrāde — politikas veidošanas instruments

| 12. | uzskata, ka rezultātu pārskatam galvenokārt jāveicina laicīga un pareiza transponēšana un turpmāk to varētu attīstīt kā instrumentu, kas palīdz politikas veidotājiem atpazīt šķēršļus un traucēkļus un precīzi noteikt, kādās jomās ir nepieciešamas jaunas iniciatīvas; aicina Komisiju paplašināt un padziļināt rezultātu pārskatā iekļautās informācijas un rādītāju klāstu, cita starpā kvalitāti, strādājošo sociālos apstākļus un ietekmi uz vidi un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka rezultātu pārskatam galvenokārt jāveicina laicīga un pareiza transponēšana un turpmāk to varētu attīstīt kā instrumentu, kas palīdz politikas veidotājiem atpazīt šķēršļus un traucēkļus un precīzi noteikt, kādās jomās ir nepieciešamas jaunas iniciatīvas; aicina Komisiju paplašināt un padziļināt rezultātu pārskatā iekļautās informācijas un rādītāju klāstu, cita starpā kvalitāti, strādājošo sociālos apstākļus un ietekmi uz vidi un klimata pārmaiņām;

| 13. | aicina Komisiju iekļaut turpmākajos pārskata ziņojumos viegli saprotamus kopsavilkumus, lai veicinātu pieejamību pilsoņiem un citām ieinteresētajām pusēm; mudina attiecīgās ES un dalībvalstu struktūras publicēt rezultātu pārskatu to interneta lapās un veltīt lielākas pūles, lai darītu rezultātu pārskatu pieejamu plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju iekļaut turpmākajos pārskata ziņojumos viegli saprotamus kopsavilkumus, lai veicinātu pieejamību pilsoņiem un citām ieinteresētajām pusēm; mudina attiecīgās ES un dalībvalstu struktūras publicēt rezultātu pārskatu to interneta lapās un veltīt lielākas pūles, lai darītu rezultātu pārskatu pieejamu plašsaziņas līdzekļiem;

| 14. | pauž nožēlu, ka rezultātu pārskatā nav sniegta informācija par to, kuras direktīvas nav transponētas; uzskata, ka dažas direktīvas, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (3), ir svarīgākas efektīvai iekšējā tirgus funkcionēšanai nekā citas; aicina Komisiju ņemt vērā rādītājus, kas labāk atspoguļo direktīvu relatīvo nozīmi rūpniecībai un pilsoņiem dažādās nozarēs; uzskata, ka šajā nolūkā var būt būtisks Komisijas veiktais ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu, ka rezultātu pārskatā nav sniegta informācija par to, kuras direktīvas nav transponētas; uzskata, ka dažas direktīvas, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (3), ir svarīgākas efektīvai iekšējā tirgus funkcionēšanai nekā citas; aicina Komisiju ņemt vērā rādītājus, kas labāk atspoguļo direktīvu relatīvo nozīmi rūpniecībai un pilsoņiem dažādās nozarēs; uzskata, ka šajā nolūkā var būt būtisks Komisijas veiktais ietekmes novērtējums;

| 15. | atgādina, ka Kopienas tiesību aktu kvalitātei un to īstenošanai ir ļoti svarīga nozīme iekšējā tirgus darbībai un ka vairākas lietas Eiropas Kopienu Tiesā ir saistītas ar to, ka noteikumi ir neskaidri, un sekundāro tiesību aktu īstenošana liecina par to, ka Kopienas tiesību aktu projekti jāsagatavo precīzāk; tādēļ aicina Komisiju ieviest rezultātu pārskatā rādītājus attiecībā uz lietu skaitu Eiropas Kopienu Tiesā, kas saistītas ar sekundāro tiesību aktu kvalitāti, kā arī to nepareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka Kopienas tiesību aktu kvalitātei un to īstenošanai ir ļoti svarīga nozīme iekšējā tirgus darbībai un ka vairākas lietas Eiropas Kopienu Tiesā ir saistītas ar to, ka noteikumi ir neskaidri, un sekundāro tiesību aktu īstenošana liecina par to, ka Kopienas tiesību aktu projekti jāsagatavo precīzāk; tādēļ aicina Komisiju ieviest rezultātu pārskatā rādītājus attiecībā uz lietu skaitu Eiropas Kopienu Tiesā, kas saistītas ar sekundāro tiesību aktu kvalitāti, kā arī to nepareizu īstenošanu;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ieviest sistemātiskāku pieeju galveno preču un pakalpojumu tirgu funkcionēšanas pārraudzībai, lai atklātu trūkumus šajos tirgos un veicinātu efektīvākus politikas instrumentus; tādēļ aicina iekļaut rezultātu pārskatā informāciju par konkrētām nozarēm un dalībvalstīm, kā arī precīzu informāciju; aicina iekļaut tajā arī rādītājus, kas saistīti ar publisko iepirkumu pārrobežu aspektiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ieviest sistemātiskāku pieeju galveno preču un pakalpojumu tirgu funkcionēšanas pārraudzībai, lai atklātu trūkumus šajos tirgos un veicinātu efektīvākus politikas instrumentus; tādēļ aicina iekļaut rezultātu pārskatā informāciju par konkrētām nozarēm un dalībvalstīm, kā arī precīzu informāciju; aicina iekļaut tajā arī rādītājus, kas saistīti ar publisko iepirkumu pārrobežu aspektiem;

| 17. | aicina Komisiju nodrošināt saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 34. punktu, lai visos tās direktīvu priekšlikumos iekļautu īpašu noteikumu, saskaņā ar kuru no dalībvalstīm tiek prasīts izstrādāt tabulas, kas parāda atbilstību starp attiecīgo tiesību aktu un transponēšanas līdzekļiem un iesniegt šīs tabulas Komisijai; pauž nožēlu šajā sakarā, ka dalībvalstis nonivelē Komisijas un Parlamenta centienus nodrošināt pārskatāmību, iebilstot attiecīgai klauzulai vai pasludinot to par nesaistošu apsvērumu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju nodrošināt saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 34. punktu, lai visos tās direktīvu priekšlikumos iekļautu īpašu noteikumu, saskaņā ar kuru no dalībvalstīm tiek prasīts izstrādāt tabulas, kas parāda atbilstību starp attiecīgo tiesību aktu un transponēšanas līdzekļiem un iesniegt šīs tabulas Komisijai; pauž nožēlu šajā sakarā, ka dalībvalstis nonivelē Komisijas un Parlamenta centienus nodrošināt pārskatāmību, iebilstot attiecīgai klauzulai vai pasludinot to par nesaistošu apsvērumu;

| 18. | uzskata, ka Lisabonas un Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības programmas izpildei ir politiska prioritāte, un īpaši uzsver, ka ir svarīgi īstenot tās direktīvas, kas nepieciešamas šīs programmas izpildei; aicina Padomi piešķirt iekšējā tirgus jautājumiem galveno lomu pārskatītajā stratēģijā laikposmam pēc 2010. gada; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Lisabonas un Gēteborgas ilgtspējīgas attīstības programmas izpildei ir politiska prioritāte, un īpaši uzsver, ka ir svarīgi īstenot tās direktīvas, kas nepieciešamas šīs programmas izpildei; aicina Padomi piešķirt iekšējā tirgus jautājumiem galveno lomu pārskatītajā stratēģijā laikposmam pēc 2010. gada;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt instrumentus, kas uzlabotu vienotā tirgus politiku un metodes, vairāk balstot vienotā tirgus politiku uz pierādījumiem, padarot to mērķtiecīgāku, decentralizētāku un pieejamāku, kā arī vairāk informējot par to; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt instrumentus, kas uzlabotu vienotā tirgus politiku un metodes, vairāk balstot vienotā tirgus politiku uz pierādījumiem, padarot to mērķtiecīgāku, decentralizētāku un pieejamāku, kā arī vairāk informējot par to;

| 20. | aicina Komisiju, izmantojot nozares pētījumus, uzņēmumu apsekojumus, patērētāju apsekojumus un citus līdzekļus, izvērtēt īstenošanas procesa kvalitāti un atbilstību dalībvalstīs, lai nodrošinātu tiesību aktu efektīvu funkcionēšanu; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju, izmantojot nozares pētījumus, uzņēmumu apsekojumus, patērētāju apsekojumus un citus līdzekļus, izvērtēt īstenošanas procesa kvalitāti un atbilstību dalībvalstīs, lai nodrošinātu tiesību aktu efektīvu funkcionēšanu;

| 21. | uzsver to, ka novēlota un nepareiza īstenošana atņem patērētājiem un uzņēmumiem tiesības, kaitē Eiropas ekonomikai un mazina uzticēšanos iekšējam tirgum; aicina Komisiju izstrādāt rādītājus, ar kuru palīdzību varētu noteikt izmaksas, kas radušās pilsoņiem un rūpniecībai novēlotas un nepareizas transponēšanas dēļ, kā arī aicina Komisiju izstrādāt rādītājus, kas atspoguļotu attiecību starp transponēšanas izpildi un pārkāpumu tiesvedību pret dalībvalstīm; |
| --- | --- |

21.

uzsver to, ka novēlota un nepareiza īstenošana atņem patērētājiem un uzņēmumiem tiesības, kaitē Eiropas ekonomikai un mazina uzticēšanos iekšējam tirgum; aicina Komisiju izstrādāt rādītājus, ar kuru palīdzību varētu noteikt izmaksas, kas radušās pilsoņiem un rūpniecībai novēlotas un nepareizas transponēšanas dēļ, kā arī aicina Komisiju izstrādāt rādītājus, kas atspoguļotu attiecību starp transponēšanas izpildi un pārkāpumu tiesvedību pret dalībvalstīm;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu turpināt labāka regulējuma iniciatīvu ierosināšanu, jo īpaši uzlabot ietekmes vērtējumus un samazināt administratīvos slogus, jo tas veicinās arī iekšējā tirgus sekmīgāku darbību; uzskata, ka darbs pie šiem jautājumiem ir savstarpēji saistīts un ir jāveic konsekventi; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu turpināt labāka regulējuma iniciatīvu ierosināšanu, jo īpaši uzlabot ietekmes vērtējumus un samazināt administratīvos slogus, jo tas veicinās arī iekšējā tirgus sekmīgāku darbību; uzskata, ka darbs pie šiem jautājumiem ir savstarpēji saistīts un ir jāveic konsekventi;

| 23. | atzinīgi vērtē mērķi samazināt administratīvos slogus ES par 25 % līdz 2012. gadam; aicina dalībvalstis rīkoties, lai sasniegtu šo mērķi; uzskata, ka rezultātu pārskatā ir jānovērtē centieni šajā sakarā un progress valsts un Kopienas līmenī; tādēļ aicina Komisiju apspriest atsevišķas nodaļas iekļaušanu par šo jautājumu rezultātu pārskatā; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē mērķi samazināt administratīvos slogus ES par 25 % līdz 2012. gadam; aicina dalībvalstis rīkoties, lai sasniegtu šo mērķi; uzskata, ka rezultātu pārskatā ir jānovērtē centieni šajā sakarā un progress valsts un Kopienas līmenī; tādēļ aicina Komisiju apspriest atsevišķas nodaļas iekļaušanu par šo jautājumu rezultātu pārskatā;

| 24. | pauž nožēlu, ka pilsoņi joprojām saskaras ar šķēršļiem attiecībā uz brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū; norāda šajā sakarā, ka 15 % no SOLVIT lietām, kas izskatītas 2007. gadā, ir saistītas ar personu brīvu pārvietošanos un ES pilsonību; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju veltīt lielākas pūles personu brīvas pārvietošanās nodrošināšanai; jo īpaši aicina dalībvalstis izveidot vienotas procedūras, lai palīdzētu pilsoņiem visos juridiskajos un praktiskajos jautājumos, pārvietojoties iekšējā tirgū; turklāt aicina Komisiju izstrādāt un iekļaut rezultātu pārskatā rādītājus, ar kuru starpniecību vērtētu šķēršļus, kas traucē personu brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu, ka pilsoņi joprojām saskaras ar šķēršļiem attiecībā uz brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū; norāda šajā sakarā, ka 15 % no SOLVIT lietām, kas izskatītas 2007. gadā, ir saistītas ar personu brīvu pārvietošanos un ES pilsonību; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju veltīt lielākas pūles personu brīvas pārvietošanās nodrošināšanai; jo īpaši aicina dalībvalstis izveidot vienotas procedūras, lai palīdzētu pilsoņiem visos juridiskajos un praktiskajos jautājumos, pārvietojoties iekšējā tirgū; turklāt aicina Komisiju izstrādāt un iekļaut rezultātu pārskatā rādītājus, ar kuru starpniecību vērtētu šķēršļus, kas traucē personu brīvu pārvietošanos;

| 25. | atgādina par mērķi uzlabot iekšējā tirgus tiesību aktu darbību; uzskata, ka uzlabota tiesību aktu īstenošana ir atkarīga arī no praktiskas sadarbības un partnerattiecību izveides starp pārvaldēm; aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt vislabākās prakses apmaiņas sistēmu izstrādi; uzsver, ka vairāku vietējo, reģionālo un valsts iestāžu dēļ ir nepieciešams aktīvi veicināt un atbalstīt administratīvo sadarbību un vienkāršošanu; norāda, ka šajā saistībā iekšējā tirgus informācijas sistēmai, iespējams, var būt galvenā loma; |
| --- | --- |

25.

atgādina par mērķi uzlabot iekšējā tirgus tiesību aktu darbību; uzskata, ka uzlabota tiesību aktu īstenošana ir atkarīga arī no praktiskas sadarbības un partnerattiecību izveides starp pārvaldēm; aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt vislabākās prakses apmaiņas sistēmu izstrādi; uzsver, ka vairāku vietējo, reģionālo un valsts iestāžu dēļ ir nepieciešams aktīvi veicināt un atbalstīt administratīvo sadarbību un vienkāršošanu; norāda, ka šajā saistībā iekšējā tirgus informācijas sistēmai, iespējams, var būt galvenā loma;

| 26. | aicina dalībvalstis dibināt iekšējā tirgus centrus, lai veicinātu iekšējā tirgus darbības nodrošināšanas centienu koordinēšanu, vienkāršošanu un politisko nozīmību; uzsver, ka šādi centri ir jāizveido esošajās struktūrās, piemēram, ar vienu kontaktpunktu katrā dalībvalstī; mudina dalībvalstis veicināt zināšanu par ES tiesību aktiem uzlabošanu visos dalībvalstu administrācijas līmeņos, lai nodrošinātu, ka pilsoņiem un uzņēmumiem netiek radīts nevajadzīgs slogs un šķēršļi, ar kuriem tiem nākas sastapties nepietiekamas noteikumu izpratnes rezultātā; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis dibināt iekšējā tirgus centrus, lai veicinātu iekšējā tirgus darbības nodrošināšanas centienu koordinēšanu, vienkāršošanu un politisko nozīmību; uzsver, ka šādi centri ir jāizveido esošajās struktūrās, piemēram, ar vienu kontaktpunktu katrā dalībvalstī; mudina dalībvalstis veicināt zināšanu par ES tiesību aktiem uzlabošanu visos dalībvalstu administrācijas līmeņos, lai nodrošinātu, ka pilsoņiem un uzņēmumiem netiek radīts nevajadzīgs slogs un šķēršļi, ar kuriem tiem nākas sastapties nepietiekamas noteikumu izpratnes rezultātā;

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas pūles nodibināt partnerattiecības ar dalībvalstīm saistībā ar īstenošanas procesu, veidojot darba grupas, tīklus īpašās nozarēs, organizējot tikšanās ar valstu ekspertiem un nosakot īstenošanas pamatnostādnes; uzskata, ka Komisijas darbs Direktīvas 2006/123/EK īstenošanā būs veiksmīgs un ka tā jāstrādā arī turpmāk; uzsver, ka Parlaments ir nepārtraukti jāinformē par īstenošanas procesu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Komisijas pūles nodibināt partnerattiecības ar dalībvalstīm saistībā ar īstenošanas procesu, veidojot darba grupas, tīklus īpašās nozarēs, organizējot tikšanās ar valstu ekspertiem un nosakot īstenošanas pamatnostādnes; uzskata, ka Komisijas darbs Direktīvas 2006/123/EK īstenošanā būs veiksmīgs un ka tā jāstrādā arī turpmāk; uzsver, ka Parlaments ir nepārtraukti jāinformē par īstenošanas procesu;

| 28. | uzsver, ka īstenošanas problēmas bieži tiek atklātas ar SOLVIT tīkla palīdzību; ar bažām atzīmē, ka SOLVIT centros bieži trūkst darbinieku un ka vidējais lietas izskatīšanas laiks ir ilgāks par 10 nedēļām; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka SOLVIT centros ir pietiekami daudz darbinieku, un dalībvalstis un Komisiju uzlabot administratīvo efektivitāti, lai ievērojami saīsinātu izskatīšanas laiku; aicina dalībvalstis ieguldīt lielākas pūles SOLVIT tīkla pakalpojumu veicināšanā, izmantojot piemērotus informācijas kanālus, lai sekmētu pilsoņu un uzņēmumu iepazīstināšanu ar SOLVIT; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka īstenošanas problēmas bieži tiek atklātas ar SOLVIT tīkla palīdzību; ar bažām atzīmē, ka SOLVIT centros bieži trūkst darbinieku un ka vidējais lietas izskatīšanas laiks ir ilgāks par 10 nedēļām; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka SOLVIT centros ir pietiekami daudz darbinieku, un dalībvalstis un Komisiju uzlabot administratīvo efektivitāti, lai ievērojami saīsinātu izskatīšanas laiku; aicina dalībvalstis ieguldīt lielākas pūles SOLVIT tīkla pakalpojumu veicināšanā, izmantojot piemērotus informācijas kanālus, lai sekmētu pilsoņu un uzņēmumu iepazīstināšanu ar SOLVIT;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot uzņēmumu un pilsoņu pieprasījumu un sūdzību pārbaudīšanu, izmantojot SOLVIT un citus kopējā tirgus palīdzības dienestus, lai tos nekavējoties nodotu attiecīgajām administratīvajām struktūrām, neatkarīgi no tīkla, caur kuru tie saņemti; uzsver, ka SOLVIT pieredze ir jāiekļauj dalībvalstu un ES politikas veidošanā, nodrošinot struktūras vai noteikumu maiņu, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot uzņēmumu un pilsoņu pieprasījumu un sūdzību pārbaudīšanu, izmantojot SOLVIT un citus kopējā tirgus palīdzības dienestus, lai tos nekavējoties nodotu attiecīgajām administratīvajām struktūrām, neatkarīgi no tīkla, caur kuru tie saņemti; uzsver, ka SOLVIT pieredze ir jāiekļauj dalībvalstu un ES politikas veidošanā, nodrošinot struktūras vai noteikumu maiņu, ja nepieciešams;

| 30. | aicina Komisiju sadarbībā ar Parlamentu un Padomes prezidentūras pārstāvjiem sarīkot ikgadējo iekšējā tirgus forumu ar dalībvalstu un citu ieinteresēto pušu piedalīšanos, lai noteiktu skaidrākas saistības pienācīgi un laikus īstenot direktīvas un sniegtu iespēju veikt salīdzinošu novērtēšanu un apmainīties ar labākās prakses piemēriem; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju sadarbībā ar Parlamentu un Padomes prezidentūras pārstāvjiem sarīkot ikgadējo iekšējā tirgus forumu ar dalībvalstu un citu ieinteresēto pušu piedalīšanos, lai noteiktu skaidrākas saistības pienācīgi un laikus īstenot direktīvas un sniegtu iespēju veikt salīdzinošu novērtēšanu un apmainīties ar labākās prakses piemēriem;

| 31. | aicina Padomi piešķirt lielāku prioritāti iekšējā tirgus jautājumiem, izveidojot jaunu Padomes struktūru, kas nodarbotos ar šiem jautājumiem, vai piešķirot tiem galveno prioritāti esošās Konkurētspējas padomes programmā; |
| --- | --- |

31.

aicina Padomi piešķirt lielāku prioritāti iekšējā tirgus jautājumiem, izveidojot jaunu Padomes struktūru, kas nodarbotos ar šiem jautājumiem, vai piešķirot tiem galveno prioritāti esošās Konkurētspējas padomes programmā;

| 32. | atgādina, ka iepriekšminētajā rezolūcijā par vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu Parlaments aicināja Komisiju izveidot iekšējā tirgus pārbaudes sistēmu; aicina Komisiju rīkoties, lai šādu pārbaudi ieviestu; |
| --- | --- |

32.

atgādina, ka iepriekšminētajā rezolūcijā par vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu Parlaments aicināja Komisiju izveidot iekšējā tirgus pārbaudes sistēmu; aicina Komisiju rīkoties, lai šādu pārbaudi ieviestu;

Iekšējā tirgus un patērētāju tirgu rezultātu pārskats

| 33. | uzskata, ka gan iekšējā tirgus rezultātu pārskats, gan Patērētāju tirgu rezultātu pārskats veicina iekšējā tirgus uzlabošanos, no kā gūst labumu pilsoņi un patērētāji; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka gan iekšējā tirgus rezultātu pārskats, gan Patērētāju tirgu rezultātu pārskats veicina iekšējā tirgus uzlabošanos, no kā gūst labumu pilsoņi un patērētāji;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sniegt vairāk informācijas par iekšējo tirgu un uzskata, ka abi rezultātu pārskati ir nozīmīgi soļi šajā virzienā; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sniegt vairāk informācijas par iekšējo tirgu un uzskata, ka abi rezultātu pārskati ir nozīmīgi soļi šajā virzienā;

| 35. | uzsver, ka, lai gan abi rezultātu pārskati ir savstarpēji saistīti un ir svarīgi veicināt to saskaņotu izstrādi, tomēr tiem ir atšķirīga mērķauditorija un tādēļ tie jāglabā atsevišķi, kā arī to rādītājiem jābūt atšķirīgiem; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka, lai gan abi rezultātu pārskati ir savstarpēji saistīti un ir svarīgi veicināt to saskaņotu izstrādi, tomēr tiem ir atšķirīga mērķauditorija un tādēļ tie jāglabā atsevišķi, kā arī to rādītājiem jābūt atšķirīgiem;

| 36. | uzskata, ka izmantotie rādītāji, kā arī abu rezultātu pārskatu savstarpējā saistība ir regulāri jāpārskata, lai pielāgotu šos ziņojumus iekšējā tirgus attīstībai; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka izmantotie rādītāji, kā arī abu rezultātu pārskatu savstarpējā saistība ir regulāri jāpārskata, lai pielāgotu šos ziņojumus iekšējā tirgus attīstībai;

*

* *

| 37. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

37.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 187 E, 24.7.2008., 80. lpp.

(2)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(3)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/12

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisSkolotāju izglītības kvalitātes uzlabošana

P6_TA(2008)0422

Eiropas Parlamenta 2008.gada 23. septembra rezolūcija par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (2008/2068(INI))

2010/C 8 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 3. panta 1. punkta q) apakšpunktu, kā arī 149. un 150. pantu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (COM(2007)0392) un ar to saistītos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2007)0931 un SEC(2007)0933),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (1), kurā noteikts īpašs mērķis uzlabot skolotāju mācību kvalitāti un Eiropas dimensiju tajās (17. panta 2. punkta e) apakšpunkts),

ņemot vērā astoņas pamatprasmes, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumā Nr. 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (2),

ņemot vērā 10 gadus ilgo darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” un jo īpaši mērķi Nr. 1.1. “Skolotāju un pasniedzēju izglītības un apmācības uzlabošana” (3), kā arī attiecīgus kopējos starpposma ziņojumus par šā mērķa īstenošanas rezultātiem,

ņemot vērā Eiropas Savienības daudzvalodības politiku un Komisijas augsta līmeņa grupas 2007. gada ziņojumu par daudzvalodību,

ņemot vērā Eiropadomes prezidentvalsts īpašās sanāksmes secinājumus 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā,

ņemot vērā Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus 2002. gada martā Barselonā notikušajā sanāksmē, kurā noteica konkrētus mērķus uzlabot, cita starpā, skolotāju un pasniedzēju izglītību un apmācību,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 5. maija secinājumus par paraugkritērijiem attiecībā uz Eiropas vispārējās un profesionālās izglītības vidējiem rādītājiem (4),

ņemot vērā Izglītības, jaunatnes un kultūras lietu padomes 2007. gada 15. un 16. novembra sanāksmē pieņemtos secinājumus un jo īpaši secinājumus par skolotāju izglītību (5),

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) trīs gadu laikā izstrādāto Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas pētījumu, kā arī šīs organizācijas 2005. gada ziņojumu “Skolotājiem ir nozīme: kā piesaistīt, izglītot un noturēt darbam skolā labus skolotājus”,

ņemot vērā McKinsey & Co 2007. gada septembrī iesniegto ziņojumu “Kā pasaulē veiksmīgākās izglītības sistēmas kļūst par tādām”,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada februārī publicēto pētījumu “Pašreizējā situācija un fiziskās izglītības perspektīvas Eiropas Savienībā”,

ņemot vērā 2007. gada 13. novembra rezolūciju par sporta nozīmi izglītībā (6),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0304/2008),

| A. | tā kā augstas kvalitātes vispārējā un profesionālā izglītība daudzpusīgi veicina ne tikai darbavietu radīšanu un konkurētspēju un tā kā tā ir svarīga mūžizglītības sastāvdaļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā augstas kvalitātes vispārējā un profesionālā izglītība daudzpusīgi veicina ne tikai darbavietu radīšanu un konkurētspēju un tā kā tā ir svarīga mūžizglītības sastāvdaļa;

| B. | tā kā ir nepieciešamība izglītot indivīdus, lai viņi kļūtu saimnieciski patstāvīgi un informēti cilvēki, kas apzinās vienotas sabiedrības nozīmi, un tā kā izglītības kvalitāte ir izšķirošs faktors, lai globalizācijas apstākļos Eiropas Savienībā veicinātu sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī darbavietu radīšanu, konkurētspēju un izaugsmes iespējas; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir nepieciešamība izglītot indivīdus, lai viņi kļūtu saimnieciski patstāvīgi un informēti cilvēki, kas apzinās vienotas sabiedrības nozīmi, un tā kā izglītības kvalitāte ir izšķirošs faktors, lai globalizācijas apstākļos Eiropas Savienībā veicinātu sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī darbavietu radīšanu, konkurētspēju un izaugsmes iespējas;

| C. | tā kā Eiropas Sociālajam fondam var būt svarīga nozīme izglītības un apmācības attīstībā, veicinot skolotāju labāku izglītību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Sociālajam fondam var būt svarīga nozīme izglītības un apmācības attīstībā, veicinot skolotāju labāku izglītību;

| D. | tā kā skolotāju apmācības kvalitāte atspoguļojas praktiskajā izglītības darbā un tieši ietekmē ne tikai skolēnu zināšanu līmeni, bet arī viņu personības veidošanos, īpaši pirmo mācību gadu laikā skolā; |
| --- | --- |

D.

tā kā skolotāju apmācības kvalitāte atspoguļojas praktiskajā izglītības darbā un tieši ietekmē ne tikai skolēnu zināšanu līmeni, bet arī viņu personības veidošanos, īpaši pirmo mācību gadu laikā skolā;

| E. | tā kā problēmas, ar ko saskaras skolotāji, pastiprinās, jo izglītības vide kļūst arvien sarežģītāka un neviendabīgāka; tā kā šīs problēmas ir saistītas ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību, izmaiņām sociālajā un ģimenes struktūrā, ar daudzās skolās arvien lielāku skolēnu sastāva daudzveidību pieaugošās imigrācijas un daudzkultūru sabiedrības attīstības rezultātā, kā arī ar skolu autonomijas pastiprināšanos, kā rezultātā skolotājiem ir vairāk pienākumu, un ar nepieciešamību lielāku uzmanību pievērst atsevišķu skolēnu vajadzībām mācību procesā; |
| --- | --- |

E.

tā kā problēmas, ar ko saskaras skolotāji, pastiprinās, jo izglītības vide kļūst arvien sarežģītāka un neviendabīgāka; tā kā šīs problēmas ir saistītas ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību, izmaiņām sociālajā un ģimenes struktūrā, ar daudzās skolās arvien lielāku skolēnu sastāva daudzveidību pieaugošās imigrācijas un daudzkultūru sabiedrības attīstības rezultātā, kā arī ar skolu autonomijas pastiprināšanos, kā rezultātā skolotājiem ir vairāk pienākumu, un ar nepieciešamību lielāku uzmanību pievērst atsevišķu skolēnu vajadzībām mācību procesā;

| F. | tā kā augsti kvalificētu skolotāju apmācība ir skaidri un pozitīvi saistīta ar skolēnu panākumiem mācībās; |
| --- | --- |

F.

tā kā augsti kvalificētu skolotāju apmācība ir skaidri un pozitīvi saistīta ar skolēnu panākumiem mācībās;

| G. | tā kā, ņemot vērā arvien lielāku informācijas piedāvājumu, kas saistīts ar pašreizējo digitalizāciju, ir jāattīsta spējas efektīvi izmantot plašsaziņas līdzekļus un to saturu saskaņā ar katra paša mērķiem un vajadzībām, un tā kā plašsaziņas izglītība ir pedagoģiskas pieejas veids plašsaziņas līdzekļiem, ar kuru jānodrošina kritiska un pārdomāta visu plašsaziņas līdzekļu izmantošana; |
| --- | --- |

G.

tā kā, ņemot vērā arvien lielāku informācijas piedāvājumu, kas saistīts ar pašreizējo digitalizāciju, ir jāattīsta spējas efektīvi izmantot plašsaziņas līdzekļus un to saturu saskaņā ar katra paša mērķiem un vajadzībām, un tā kā plašsaziņas izglītība ir pedagoģiskas pieejas veids plašsaziņas līdzekļiem, ar kuru jānodrošina kritiska un pārdomāta visu plašsaziņas līdzekļu izmantošana;

| H. | tā kā vairāk nekā 80 % pamatskolas skolotāju un 97 % sākumskolas skolotāju Eiropas Savienībā ir sievietes, kamēr vidusskolās sievietes veido tikai 60 % no skolotāju kopējā skaita; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairāk nekā 80 % pamatskolas skolotāju un 97 % sākumskolas skolotāju Eiropas Savienībā ir sievietes, kamēr vidusskolās sievietes veido tikai 60 % no skolotāju kopējā skaita;

| I. | tā kā skolotāju izglītības kvalitāte var ietekmēt skolas priekšlaicīgas pamešanas līmeni un gados vecāko skolēnu lasītprasmi; |
| --- | --- |

I.

tā kā skolotāju izglītības kvalitāte var ietekmēt skolas priekšlaicīgas pamešanas līmeni un gados vecāko skolēnu lasītprasmi;

| J. | tā kā pirmsskolas un pamatskolas izglītībai ir īpaši svarīga ietekme uz bērnu sekmēm mācībās; |
| --- | --- |

J.

tā kā pirmsskolas un pamatskolas izglītībai ir īpaši svarīga ietekme uz bērnu sekmēm mācībās;

| K. | tā kā Eiropas Savienībā darbojas vairāk nekā 27 dažādas skolotāju apmācības sistēmas, tomēr pēc būtības problēmas, kas saistītas ar skolotāju profesiju, visām dalībvalstīm ir kopīgas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Savienībā darbojas vairāk nekā 27 dažādas skolotāju apmācības sistēmas, tomēr pēc būtības problēmas, kas saistītas ar skolotāju profesiju, visām dalībvalstīm ir kopīgas;

| L. | tā kā mācīšana ir profesija, kurā liela nozīme ir apmierinātībai ar darbu, lai varētu noturēt labus darbiniekus; |
| --- | --- |

L.

tā kā mācīšana ir profesija, kurā liela nozīme ir apmierinātībai ar darbu, lai varētu noturēt labus darbiniekus;

| M. | tā kā būtu netaisnīgi, ja par savu izglītojošo būtu atbildīgi tikai paši skolotāji; tā kā ir jāuzsver, ka skolotāju spēja sniegt pienācīgu izglītību visiem skolēniem, radīt vidi, kurā spētu sadzīvot visi, un samazināt vardarbīgu uzvedību ir cieši saistīta ar apstākļiem, kādos tie māca, pieejamajiem atbalsta līdzekļiem, tādu skolēnu daudzumu katrā klasē, kam ir grūtības mācībās, sociālo un kultūras vidi skolās, ģimeņu spēju sadarboties un saņemto sociālo atbalstu; tā kā skolotāju atbildības līmenis lielā mērā ir atkarīgs no tā, cik lielu uzmanību sabiedrība pievērš izglītībai, un abi faktori savstarpēji mijiedarbojas, veicinot labāku mācīšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā būtu netaisnīgi, ja par savu izglītojošo būtu atbildīgi tikai paši skolotāji; tā kā ir jāuzsver, ka skolotāju spēja sniegt pienācīgu izglītību visiem skolēniem, radīt vidi, kurā spētu sadzīvot visi, un samazināt vardarbīgu uzvedību ir cieši saistīta ar apstākļiem, kādos tie māca, pieejamajiem atbalsta līdzekļiem, tādu skolēnu daudzumu katrā klasē, kam ir grūtības mācībās, sociālo un kultūras vidi skolās, ģimeņu spēju sadarboties un saņemto sociālo atbalstu; tā kā skolotāju atbildības līmenis lielā mērā ir atkarīgs no tā, cik lielu uzmanību sabiedrība pievērš izglītībai, un abi faktori savstarpēji mijiedarbojas, veicinot labāku mācīšanu;

| N. | tā kā ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu skolotājiem apziņu, ka viņu profesija tiek cienīta un novērtēta, ņemot vērā, ka profesionālā identitāte lielā mērā ir atkarīga no valdošā viedokļa sabiedrībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu skolotājiem apziņu, ka viņu profesija tiek cienīta un novērtēta, ņemot vērā, ka profesionālā identitāte lielā mērā ir atkarīga no valdošā viedokļa sabiedrībā;

| O. | tā kā, lai skolotāju profesijai piesaistītu augsti kvalificētus speciālistus, ir jānodrošina attiecīgs sociālās atzinības, statusa un atalgojuma līmenis; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai skolotāju profesijai piesaistītu augsti kvalificētus speciālistus, ir jānodrošina attiecīgs sociālās atzinības, statusa un atalgojuma līmenis;

| P. | tā kā skolotājiem ir svarīga nozīme socializēšanās un attīstības procesā un tas neattiecas tikai uz klasiskajiem mācību priekšmetiem, bet tam var būt svarīga nozīme arī, rādot skolēniem piemēru; |
| --- | --- |

P.

tā kā skolotājiem ir svarīga nozīme socializēšanās un attīstības procesā un tas neattiecas tikai uz klasiskajiem mācību priekšmetiem, bet tam var būt svarīga nozīme arī, rādot skolēniem piemēru;

| Q. | tā kā mērķis par līdztiesīgām iespējām visiem ir iekļauts EK līgumā, jo īpaši EK līguma 13. pantā, kas ir tiesiskais pamats cīņai pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

Q.

tā kā mērķis par līdztiesīgām iespējām visiem ir iekļauts EK līgumā, jo īpaši EK līguma 13. pantā, kas ir tiesiskais pamats cīņai pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ;

| R. | tā kā skolu kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no šo skolu mācību plānu un vadības autonomijas pakāpes; |
| --- | --- |

R.

tā kā skolu kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no šo skolu mācību plānu un vadības autonomijas pakāpes;

| S. | tā kā fiziskās audzināšanas skolotāju atbilstošai profesionālai kvalifikācijai ir ļoti svarīga loma fiziskajā un garīgajā bērnu attīstībā un bērnu mudināšanā pieņemt veselīgu dzīvesveidu, |
| --- | --- |

S.

tā kā fiziskās audzināšanas skolotāju atbilstošai profesionālai kvalifikācijai ir ļoti svarīga loma fiziskajā un garīgajā bērnu attīstībā un bērnu mudināšanā pieņemt veselīgu dzīvesveidu,

| 1. | stingri atbalsta uzskatu, ka, paaugstinot skolotāju izglītības kvalitāti, var būtiski uzlabot skolēnu sekmes; |
| --- | --- |

1.

stingri atbalsta uzskatu, ka, paaugstinot skolotāju izglītības kvalitāti, var būtiski uzlabot skolēnu sekmes;

| 2. | uzskata, ka skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanai un politikai, kuras mērķis ir piesaistīt skolotāju profesijai piemērotākos kandidātus, ir jābūt galvenajām prioritātēm izglītības ministriju darbā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanai un politikai, kuras mērķis ir piesaistīt skolotāju profesijai piemērotākos kandidātus, ir jābūt galvenajām prioritātēm izglītības ministriju darbā;

| 3. | uzskata, ka izglītības izmaksas ir jāpalielina tajās jomās, kurās skolēnu sekmes ir uzlabojušās visvairāk; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka izglītības izmaksas ir jāpalielina tajās jomās, kurās skolēnu sekmes ir uzlabojušās visvairāk;

| 4. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpievērš lielāka nozīme skolotāju apmācībai un jāpiešķir tai vairāk resursu, lai gūtu ievērojamus panākumus Lisabonas stratēģijas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” mērķu sasniegšanā, proti, ir jāuzlabo izglītības kvalitāte, kā arī jāveicina mūžizglītība visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpievērš lielāka nozīme skolotāju apmācībai un jāpiešķir tai vairāk resursu, lai gūtu ievērojamus panākumus Lisabonas stratēģijas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” mērķu sasniegšanā, proti, ir jāuzlabo izglītības kvalitāte, kā arī jāveicina mūžizglītība visā Eiropas Savienībā;

| 5. | īpaši mudina veicināt skolotāju profesionālās karjeras ilgtspējīgu un saskaņotu attīstību; ierosina nodrošināt visiem skolotājiem iespējas — akadēmiskā, darba un finanšu aspektā, piemēram, ar valdības stipendijām, — pastāvīgi uzlabot un atjaunināt savas prasmes un kvalifikāciju, kā arī pedagoģiskās zināšanas; uzskata, ka šīm mācību iespējām jābūt strukturētām tādā veidā, ka kvalifikācijas tiek atzītas visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

5.

īpaši mudina veicināt skolotāju profesionālās karjeras ilgtspējīgu un saskaņotu attīstību; ierosina nodrošināt visiem skolotājiem iespējas — akadēmiskā, darba un finanšu aspektā, piemēram, ar valdības stipendijām, — pastāvīgi uzlabot un atjaunināt savas prasmes un kvalifikāciju, kā arī pedagoģiskās zināšanas; uzskata, ka šīm mācību iespējām jābūt strukturētām tādā veidā, ka kvalifikācijas tiek atzītas visās dalībvalstīs;

| 6. | uzsver, ka ir jāveicina starpvalstu dialogs un pieredzes apmaiņa, jo sevišķi, nodrošinot efektivitāti profesionālās attīstības turpināšanai sākumskolas, pamatskolas un vidusskolas skolotāju izglītības jomā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir jāveicina starpvalstu dialogs un pieredzes apmaiņa, jo sevišķi, nodrošinot efektivitāti profesionālās attīstības turpināšanai sākumskolas, pamatskolas un vidusskolas skolotāju izglītības jomā;

| 7. | mudina pievērst īpašu uzmanību jaunu skolotāju ievadīšanai amatā; mudina veidot atbalsta sadarbības tīklus un apmācību programmas, ar kuru palīdzību skolotājiem ar pārbaudītu pieredzi un spējām var būt izšķiroša nozīme jauno kolēģu apmācīšanā, nododot tālāk zināšanas, kas iegūtas veiksmīgas karjeras laikā, veicinot kopīgu darbu un palīdzot risināt problēmas, lai mazinātu to jauno darbinieku skaitu, kuri priekšlaicīgi pārtrauc darbu; uzskata, ka, strādājot un mācoties kopā, skolotāji var uzlabot skolas darbu un mācību vidi kopumā; |
| --- | --- |

7.

mudina pievērst īpašu uzmanību jaunu skolotāju ievadīšanai amatā; mudina veidot atbalsta sadarbības tīklus un apmācību programmas, ar kuru palīdzību skolotājiem ar pārbaudītu pieredzi un spējām var būt izšķiroša nozīme jauno kolēģu apmācīšanā, nododot tālāk zināšanas, kas iegūtas veiksmīgas karjeras laikā, veicinot kopīgu darbu un palīdzot risināt problēmas, lai mazinātu to jauno darbinieku skaitu, kuri priekšlaicīgi pārtrauc darbu; uzskata, ka, strādājot un mācoties kopā, skolotāji var uzlabot skolas darbu un mācību vidi kopumā;

| 8. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai, vēršot uzmanību uz labāko skolotāju pieņemšanu un noturēšanu darbā, jo īpaši padarot šo profesiju pietiekami pievilcīgu, izglītības jomā strādājošo sastāvs visos skolas izglītības līmeņos atspoguļotu sociālo un kultūru daudzveidību sabiedrībā; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai, vēršot uzmanību uz labāko skolotāju pieņemšanu un noturēšanu darbā, jo īpaši padarot šo profesiju pietiekami pievilcīgu, izglītības jomā strādājošo sastāvs visos skolas izglītības līmeņos atspoguļotu sociālo un kultūru daudzveidību sabiedrībā;

| 9. | uzsver — tas, ka par skolotājiem kļūst motivēti un spējīgi absolventi un speciālisti, ir cieši saistīts ar uzdevumu nodrošināt, lai skolotāja profesija būtu interesanta un perspektīva profesija ar lielām izaugsmes iespējām; mudina dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu, ka skolotāju profesiju izvēlas vislabākie absolventi; |
| --- | --- |

9.

uzsver — tas, ka par skolotājiem kļūst motivēti un spējīgi absolventi un speciālisti, ir cieši saistīts ar uzdevumu nodrošināt, lai skolotāja profesija būtu interesanta un perspektīva profesija ar lielām izaugsmes iespējām; mudina dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu, ka skolotāju profesiju izvēlas vislabākie absolventi;

| 10. | uzsver dzimumu līdztiesības politikas īpašo nozīmi; uzsver arī, ka īpaši svarīgi ir piesaistīt augsti kvalificētus sākumskolas un pamatskolas skolotājus un nodrošināt, lai viņi saņemtu pienākumu pildīšanai nepieciešamo sociālo un profesionālo atbalstu; |
| --- | --- |

10.

uzsver dzimumu līdztiesības politikas īpašo nozīmi; uzsver arī, ka īpaši svarīgi ir piesaistīt augsti kvalificētus sākumskolas un pamatskolas skolotājus un nodrošināt, lai viņi saņemtu pienākumu pildīšanai nepieciešamo sociālo un profesionālo atbalstu;

| 11. | atzīst, ka ir svarīga skolotāju pastāvīga dalība darba un diskusiju grupās saistībā ar to mācīšanas darbību; uzskata, ka šis darbs ir jāatbalsta padomdevējiem un izglītības iestādēm; uzskata, ka dalībai kritiskajā darba novērtēšanā saistībā ar mācību procesu ir jārada lielāka interese par skolotāju darbu un tādējādi jāuzlabo darba rezultāti; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka ir svarīga skolotāju pastāvīga dalība darba un diskusiju grupās saistībā ar to mācīšanas darbību; uzskata, ka šis darbs ir jāatbalsta padomdevējiem un izglītības iestādēm; uzskata, ka dalībai kritiskajā darba novērtēšanā saistībā ar mācību procesu ir jārada lielāka interese par skolotāju darbu un tādējādi jāuzlabo darba rezultāti;

| 12. | uzstāj, ka skolai ir svarīga loma bērnu sociālajā un mācību dzīvē, kā arī, sniedzot tiem zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai iesaistītos demokrātiskā sabiedrībā; uzsver, ka skolotāju efektīvas pedagoģiskās apmācības metožu koncepcijā ir svarīgi iekļaut kvalificētus, kompetentus un pieredzējušus skolotājus; |
| --- | --- |

12.

uzstāj, ka skolai ir svarīga loma bērnu sociālajā un mācību dzīvē, kā arī, sniedzot tiem zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai iesaistītos demokrātiskā sabiedrībā; uzsver, ka skolotāju efektīvas pedagoģiskās apmācības metožu koncepcijā ir svarīgi iekļaut kvalificētus, kompetentus un pieredzējušus skolotājus;

| 13. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts izglītības sistēmā fizkultūras nodarbības var vadīt tikai atbilstoši kvalificēti fiziskās audzināšanas skolotāji; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts izglītības sistēmā fizkultūras nodarbības var vadīt tikai atbilstoši kvalificēti fiziskās audzināšanas skolotāji;

| 14. | uzsver ne tikai milzīgās atšķirības starp skolotāju vidējo atalgojumu dažādās dalībvalstīs, bet arī atšķirības attiecībā uz vidējiem valsts ienākumiem un IKP uz vienu iedzīvotāju; uzskata, ka skolotājiem jābūt pieejamam labam atalgojumam, lai atspoguļotu viņu svarīgo nozīmi sabiedrības labā, un rīkoties, lai aicina novērst, ka ļoti labus skolotājus, jo īpaši zinātnes un tehnoloģijas nozares skolotājus, pārvilina strādāt labāk atalgotajā privātajā sektorā; |
| --- | --- |

14.

uzsver ne tikai milzīgās atšķirības starp skolotāju vidējo atalgojumu dažādās dalībvalstīs, bet arī atšķirības attiecībā uz vidējiem valsts ienākumiem un IKP uz vienu iedzīvotāju; uzskata, ka skolotājiem jābūt pieejamam labam atalgojumam, lai atspoguļotu viņu svarīgo nozīmi sabiedrības labā, un rīkoties, lai aicina novērst, ka ļoti labus skolotājus, jo īpaši zinātnes un tehnoloģijas nozares skolotājus, pārvilina strādāt labāk atalgotajā privātajā sektorā;

| 15. | uzsver, ka skolotāji ir labāk jāsagatavo, lai viņi atbilstu daudzām jaunajām prasībām, ko pašreiz tiem izvirza; atzīst, ka attīstība informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā ir jauns izaicinājums skolotājiem, tomēr tā sniedz arī jaunas iespējas; mudina pamatizglītībā un tālākizglītībā galveno uzmanību pievērst informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka skolotāji ir iepazinušies ar jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem un izglītības lietojumprogrammu un viņiem ir nepieciešamās zināšanas, kuras viņi var izmantot mācību stundās; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka skolotāji ir labāk jāsagatavo, lai viņi atbilstu daudzām jaunajām prasībām, ko pašreiz tiem izvirza; atzīst, ka attīstība informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā ir jauns izaicinājums skolotājiem, tomēr tā sniedz arī jaunas iespējas; mudina pamatizglītībā un tālākizglītībā galveno uzmanību pievērst informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, lai nodrošinātu, ka skolotāji ir iepazinušies ar jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem un izglītības lietojumprogrammu un viņiem ir nepieciešamās zināšanas, kuras viņi var izmantot mācību stundās;

| 16. | uzskata, ka apmācība ir jāveido tā, lai sniegtu skolotājiem novatorisku struktūru, kas tiem nepieciešama vides aspektu iekļaušanai darbā un jaunajos mācību priekšmetos — atbalsta vietēja mēroga seminārus īpašu prasību izpildei un kursus attiecīgā uzņēmuma darbiniekiem noteiktu projektu īstenošanā, ņemot vērā viņu īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka apmācība ir jāveido tā, lai sniegtu skolotājiem novatorisku struktūru, kas tiem nepieciešama vides aspektu iekļaušanai darbā un jaunajos mācību priekšmetos — atbalsta vietēja mēroga seminārus īpašu prasību izpildei un kursus attiecīgā uzņēmuma darbiniekiem noteiktu projektu īstenošanā, ņemot vērā viņu īpašās vajadzības;

| 17. | uzsver, ka skolotāju mobilitāte, labāka sadarbība un kopīgs darbs varētu veicināt jaunradi un jauninājumus mācīšanas metodēs un, pamatojoties uz paraugpraksi, atvieglot mācīšanos; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka skolotāju mobilitāte, labāka sadarbība un kopīgs darbs varētu veicināt jaunradi un jauninājumus mācīšanas metodēs un, pamatojoties uz paraugpraksi, atvieglot mācīšanos;

| 18. | aicina Komisiju palielināt finansējumu, kas paredzēts, lai ar mūžizglītības programmu palīdzību veicinātu skolotāju izglītību, un jo īpaši aicina veicināt skolotāju apmaiņu starp skolām kaimiņvalstīs un kaimiņreģionos; uzsver, ka mobilitāte atvieglo ideju un mācību paraugprakses apmaiņu un tādā veidā uzlabo gan svešvalodu zināšanas, gan izpratni par citām kultūrām; uzsver, ka skolotājiem viņu profesionālās karjeras laikā būtu jāsniedz vairāk iespēju apgūt svešvalodas, lai viņi, cita starpā, varētu pēc iespējas labāk izmantot Eiropas Savienības mobilitātes programmu sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju palielināt finansējumu, kas paredzēts, lai ar mūžizglītības programmu palīdzību veicinātu skolotāju izglītību, un jo īpaši aicina veicināt skolotāju apmaiņu starp skolām kaimiņvalstīs un kaimiņreģionos; uzsver, ka mobilitāte atvieglo ideju un mācību paraugprakses apmaiņu un tādā veidā uzlabo gan svešvalodu zināšanas, gan izpratni par citām kultūrām; uzsver, ka skolotājiem viņu profesionālās karjeras laikā būtu jāsniedz vairāk iespēju apgūt svešvalodas, lai viņi, cita starpā, varētu pēc iespējas labāk izmantot Eiropas Savienības mobilitātes programmu sniegtās iespējas;

| 19. | aicina skolotāju apmācībā piešķirt prioritāru nozīmi plašsaziņas līdzekļu pētījumiem un iekļaut šo pētījumu moduļus kā svarīgu skolotāju pamatapmācības sastāvadaļu; |
| --- | --- |

19.

aicina skolotāju apmācībā piešķirt prioritāru nozīmi plašsaziņas līdzekļu pētījumiem un iekļaut šo pētījumu moduļus kā svarīgu skolotāju pamatapmācības sastāvadaļu;

| 20. | uzsver programmās Comenius un Comenius-Regio iesaistīto skolu partnerattiecību svarīgo nozīmi šajā skolotāju mobilitātes struktūrā; |
| --- | --- |

20.

uzsver programmās Comenius un Comenius-Regio iesaistīto skolu partnerattiecību svarīgo nozīmi šajā skolotāju mobilitātes struktūrā;

| 21. | īpaši atbalsta to, ka svešvalodas māca jau agrīnā vecumā un svešvalodu mācību stundas iekļauj sākumskolas mācību programmā; uzsver — lai sasniegtu šo mērķi, ir jānodrošina pietiekams finansējums svešvalodu skolotāju pieņemšanai darbā un viņu apmācībai; |
| --- | --- |

21.

īpaši atbalsta to, ka svešvalodas māca jau agrīnā vecumā un svešvalodu mācību stundas iekļauj sākumskolas mācību programmā; uzsver — lai sasniegtu šo mērķi, ir jānodrošina pietiekams finansējums svešvalodu skolotāju pieņemšanai darbā un viņu apmācībai;

| 22. | uzsver, ka katram skolotājam ir jārāda piemērs dzimtās valodas prasmē, jo tā ir ļoti svarīgs līdzeklis pareizai informācijas nodošanai un tā atvieglo skolēniem pārējo mācību priekšmetu apgūšanu, un vienlaicīgi tiek attīstīta viņu spēja sazināties, kā arī tas ir īpaši svarīgs faktors daudzās profesionālās darbības jomās; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka katram skolotājam ir jārāda piemērs dzimtās valodas prasmē, jo tā ir ļoti svarīgs līdzeklis pareizai informācijas nodošanai un tā atvieglo skolēniem pārējo mācību priekšmetu apgūšanu, un vienlaicīgi tiek attīstīta viņu spēja sazināties, kā arī tas ir īpaši svarīgs faktors daudzās profesionālās darbības jomās;

| 23. | uzsver, ka skolotājiem visās dalībvalstīs ir jābūt apliecinājumam par to, ka viņi pārvalda vismaz vienu svešvalodu; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka skolotājiem visās dalībvalstīs ir jābūt apliecinājumam par to, ka viņi pārvalda vismaz vienu svešvalodu;

| 24. | aicina veicināt skolā, pēcskolas un skolotāju neklātienes kursos zināšanu apgūšanu plašsaziņas līdzekļu jomā un mūžizglītību, izmantojot sadarbību starp valsts iestādēm un privāto sektoru; |
| --- | --- |

24.

aicina veicināt skolā, pēcskolas un skolotāju neklātienes kursos zināšanu apgūšanu plašsaziņas līdzekļu jomā un mūžizglītību, izmantojot sadarbību starp valsts iestādēm un privāto sektoru;

| 25. | uzsver, ka laiks, ko skolotāji pavada ar skolēniem klasē, ir neaizvietojams, un pauž bažas, ka arvien pieaugošais administratīvā darba apjoms negatīvi ietekmē šo laiku, kā arī laiku, kas paredzēts mācību stundu sagatavošanai; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka laiks, ko skolotāji pavada ar skolēniem klasē, ir neaizvietojams, un pauž bažas, ka arvien pieaugošais administratīvā darba apjoms negatīvi ietekmē šo laiku, kā arī laiku, kas paredzēts mācību stundu sagatavošanai;

| 26. | aicina iekļaut pilsonisko audzināšanu obligāto mācību priekšmetu plānā gan skolotāju apmācībā, gan skolās, lai skolotājiem un skolēniem būtu vajadzīgās zināšanas par pilsoņu tiesībām un pienākumiem un par Eiropas Savienību, un lai viņi spētu izvērtēt un kritiski novērtēt aktuālo politisko un sociālo situāciju un procesus; |
| --- | --- |

26.

aicina iekļaut pilsonisko audzināšanu obligāto mācību priekšmetu plānā gan skolotāju apmācībā, gan skolās, lai skolotājiem un skolēniem būtu vajadzīgās zināšanas par pilsoņu tiesībām un pienākumiem un par Eiropas Savienību, un lai viņi spētu izvērtēt un kritiski novērtēt aktuālo politisko un sociālo situāciju un procesus;

| 27. | uzskata, ka katrai skolai ir īpaša saikne ar vietējo pašvaldību un skolu vadībām būtu jāpiešķir lielākas lēmumu pieņemšanas pilnvaras, lai sadarbībā ar vecākiem un vietējās pašvaldības pārstāvjiem varētu risināt problēmas izglītības jautājumos un reaģēt uz izglītības prasībām attiecīgajā reģionā; uzsver, ka, imigrējot ārkārtīgi dažādiem iedzīvotājiem, skolotājiem ir jābūt īpaši izglītotiem par starpkultūru jautājumiem un procesiem ne tikai skolās, bet arī attiecībā uz ģimenēm un to apkārtējo vidi, kur pieaug kultūras daudzveidība; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka katrai skolai ir īpaša saikne ar vietējo pašvaldību un skolu vadībām būtu jāpiešķir lielākas lēmumu pieņemšanas pilnvaras, lai sadarbībā ar vecākiem un vietējās pašvaldības pārstāvjiem varētu risināt problēmas izglītības jautājumos un reaģēt uz izglītības prasībām attiecīgajā reģionā; uzsver, ka, imigrējot ārkārtīgi dažādiem iedzīvotājiem, skolotājiem ir jābūt īpaši izglītotiem par starpkultūru jautājumiem un procesiem ne tikai skolās, bet arī attiecībā uz ģimenēm un to apkārtējo vidi, kur pieaug kultūras daudzveidība;

| 28. | uzsver programmas Comenius ārkārtīgi labvēlīgo ietekmi uz skolotājiem un tās nozīmi mazās kopienās, jo īpaši sociālā un ekonomiskā ziņā mazāk attīstītos reģionos, veicinot Eiropas jautājuma iekļaušanu izglītībā un labākas zināšanas šajā jomā; |
| --- | --- |

28.

uzsver programmas Comenius ārkārtīgi labvēlīgo ietekmi uz skolotājiem un tās nozīmi mazās kopienās, jo īpaši sociālā un ekonomiskā ziņā mazāk attīstītos reģionos, veicinot Eiropas jautājuma iekļaušanu izglītībā un labākas zināšanas šajā jomā;

| 29. | atzinīgi vērtē dalībvalstu vienošanos kopīgi strādāt, lai uzlabotu skolotāju izglītības politikas stratēģiju koordinēšanu, jo īpaši izmantojot atklāto koordinēšanas metodi; mudina dalībvalstis pilnībā izmantot šo iespēju un apmainīties pieredzē un aicina apspriesties par laika grafiku un virzību šajā jomā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē dalībvalstu vienošanos kopīgi strādāt, lai uzlabotu skolotāju izglītības politikas stratēģiju koordinēšanu, jo īpaši izmantojot atklāto koordinēšanas metodi; mudina dalībvalstis pilnībā izmantot šo iespēju un apmainīties pieredzē un aicina apspriesties par laika grafiku un virzību šajā jomā;

| 30. | uzsver, ka ir vajadzīga labāka statistika par skolotāju izglītību Eiropas Savienībā, lai veicinātu informācijas un paraugprakses apmaiņu, kā arī labāku sadarbību; ierosina dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju izveidot sistēmas, ar ko nodrošina, lai būtu pieejami precīzi salīdzinošie dati par sākumskolas, pamatskolas un vidusskolas skolotāju izglītību; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir vajadzīga labāka statistika par skolotāju izglītību Eiropas Savienībā, lai veicinātu informācijas un paraugprakses apmaiņu, kā arī labāku sadarbību; ierosina dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju izveidot sistēmas, ar ko nodrošina, lai būtu pieejami precīzi salīdzinošie dati par sākumskolas, pamatskolas un vidusskolas skolotāju izglītību;

| 31. | uzskata — lai cīnītos pret vardarbību skolās, ir ārkārtīgi svarīgi panākt ciešāku sadarbību starp skolu vadītājiem un vecākiem un radīt līdzekļus un procedūras šīs parādības efektīvai risināšanai; |
| --- | --- |

31.

uzskata — lai cīnītos pret vardarbību skolās, ir ārkārtīgi svarīgi panākt ciešāku sadarbību starp skolu vadītājiem un vecākiem un radīt līdzekļus un procedūras šīs parādības efektīvai risināšanai;

| 32. | uzsver ar dzimumu saistītas mācīšanas un dzimuma aspekta nozīmi skolotāju apmācībā; |
| --- | --- |

32.

uzsver ar dzimumu saistītas mācīšanas un dzimuma aspekta nozīmi skolotāju apmācībā;

| 33. | aicina Komisiju publiskot paraugprakses piemērus no dalībvalstīm par vispārējo dzīves prasmju uzlabošanu ar skolu projektu palīdzību, piemēram, veselīgu uzturu un sportu, mājturību un privāto finanšu plānošanu; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju publiskot paraugprakses piemērus no dalībvalstīm par vispārējo dzīves prasmju uzlabošanu ar skolu projektu palīdzību, piemēram, veselīgu uzturu un sportu, mājturību un privāto finanšu plānošanu;

| 34. | aicina dalībvalstis iekļaut skolotāju apmācībā konfliktu risināšanas programmas, lai skolotāji apgūtu jaunas stratēģijas visu veidu konfliktsituāciju risināšanai klasēs, kā arī cīņai pret vardarbību un agresiju; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis iekļaut skolotāju apmācībā konfliktu risināšanas programmas, lai skolotāji apgūtu jaunas stratēģijas visu veidu konfliktsituāciju risināšanai klasēs, kā arī cīņai pret vardarbību un agresiju;

| 35. | aicina dalībvalstis iekļaut skolotāju apmācības pamatprogrammā zināšanu apguvi par Eiropas Savienību, tās iestādēm un to darbības veidiem, kā arī rīkot skolotājiem vizītes Eiropas Savienības iestādēs; |
| --- | --- |

35.

aicina dalībvalstis iekļaut skolotāju apmācības pamatprogrammā zināšanu apguvi par Eiropas Savienību, tās iestādēm un to darbības veidiem, kā arī rīkot skolotājiem vizītes Eiropas Savienības iestādēs;

| 36. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai, UNESCO un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

36.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai, UNESCO un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

(2)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(3)  OV C 142, 14.6.2002., 7. lpp.

(4)  OV C 134, 7.6.2003., 3. lpp.

(5)  OV C 300, 12.12.2007., 6. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0503.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/18

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisBoloņas process un studentu mobilitāte

P6_TA(2008)0423

Eiropas Parlamenta 2008.gada 23. septembra rezolūcija par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (2008/2070(INI))

2010/C 8 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 149. un 150. pantu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu — Izglītība, pētniecība un jauninājumi”, (COM(2006)0208),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mobilizēt Eiropas intelektuālo potenciālu: nodrošināt universitātēm iespēju pilnā mērā sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenojumu” (COM(2005)0152),

ņemot vērā ziņojumu “Tiešskats uz augstākās izglītības struktūru Eiropā — Boloņas procesa īstenošanai veiktie Eiropas valstu pasākumi — 2006/07”, (Eurydice, Eiropas Komisija, 2007),

ņemot vērā 2007. gada marta Eirobarometra pārskatu “Priekšstati par augstākās izglītības reformu”,

ņemot vērā savu nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2007. gada 25. septembrī par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (1),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 23. novembra rezolūciju par universitāšu modernizēšanu, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju pasaules zināšanu ekonomikā,

ņemot vērā 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0302/2008),

| A. | tā kā Boloņas procesa mērķi ir izveidot Eiropas augstākās izglītības telpu līdz 2010. gadam, ietverot augstākās izglītības reformas, palikušo šķēršļu novēršana studentu un pasniedzēju mobilitātei, kā arī augstākās izglītības kvalitātes, pievilcības un konkurētspējas uzlabošana Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Boloņas procesa mērķi ir izveidot Eiropas augstākās izglītības telpu līdz 2010. gadam, ietverot augstākās izglītības reformas, palikušo šķēršļu novēršana studentu un pasniedzēju mobilitātei, kā arī augstākās izglītības kvalitātes, pievilcības un konkurētspējas uzlabošana Eiropā;

| B. | tā kā studentu mobilitātei un izglītības kvalitātei joprojām ir jābūt vienam no Boloņas procesa pamatelementiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā studentu mobilitātei un izglītības kvalitātei joprojām ir jābūt vienam no Boloņas procesa pamatelementiem;

| C. | tā kā studentu mobilitāte rada jaunu pieredzi un kultūras, sociālās un akadēmiskās vērtības, kā arī rada iespējas personības izaugsmei un akadēmisko standartu un nodarbinātības iespēju paaugstināšanai valsts un starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

C.

tā kā studentu mobilitāte rada jaunu pieredzi un kultūras, sociālās un akadēmiskās vērtības, kā arī rada iespējas personības izaugsmei un akadēmisko standartu un nodarbinātības iespēju paaugstināšanai valsts un starptautiskajā līmenī;

| D. | tā kā studentu mobilitāte vēl joprojām nav pieejama daudziem studentiem, pētniekiem un citiem darbiniekiem galvenokārt tādēļ, ka dotācijas nav pietiekamas; tā kā šķēršļi ir labi zināmi un uz tiem ir vairākkārt norādījušas daudzas ieinteresētās personas apspriešanas laikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā studentu mobilitāte vēl joprojām nav pieejama daudziem studentiem, pētniekiem un citiem darbiniekiem galvenokārt tādēļ, ka dotācijas nav pietiekamas; tā kā šķēršļi ir labi zināmi un uz tiem ir vairākkārt norādījušas daudzas ieinteresētās personas apspriešanas laikā;

| E. | tā kā īpaša uzmanība ir jāvelta studentu mācību un dzīves izdevumu, kā arī mobilitātes piemērotai finansēšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā īpaša uzmanība ir jāvelta studentu mācību un dzīves izdevumu, kā arī mobilitātes piemērotai finansēšanai;

| F. | tā kā Parlaments ir konsekventi atzinis studentu mobilitāti par savu budžeta prioritāti un centies nodrošināt Kopienas izglītības programmām atbilstošu finansējumu; tā kā Parlamenta stingrā nostāja šajā jautājumā, neraugoties uz to, ka Padome samazināja Komisijas ierosinātā finansējuma apjomu, izraisīja apropriāciju pieaugumu mūžizglītības un Erasmus Mundus programmām, kas izstrādātas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.—2013. gadam un jaunākajām budžeta procedūrām; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments ir konsekventi atzinis studentu mobilitāti par savu budžeta prioritāti un centies nodrošināt Kopienas izglītības programmām atbilstošu finansējumu; tā kā Parlamenta stingrā nostāja šajā jautājumā, neraugoties uz to, ka Padome samazināja Komisijas ierosinātā finansējuma apjomu, izraisīja apropriāciju pieaugumu mūžizglītības un Erasmus Mundus programmām, kas izstrādātas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.—2013. gadam un jaunākajām budžeta procedūrām;

| G. | tā kā ir vajadzīgi ticami statistikas dati par studentu mobilitāti, lai novērotu, salīdzinātu un novērtētu, kā arī attīstītu adekvātu politiku un pasākumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir vajadzīgi ticami statistikas dati par studentu mobilitāti, lai novērotu, salīdzinātu un novērtētu, kā arī attīstītu adekvātu politiku un pasākumus;

| H. | tā kā ikdienējas un neformālās izglītības atzīšana veido mūžizglītības stratēģijas stūrakmeni, un tādējādi nepieciešams atzīt arī pieaugušo izglītību un mūžizglītību šajā procesā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ikdienējas un neformālās izglītības atzīšana veido mūžizglītības stratēģijas stūrakmeni, un tādējādi nepieciešams atzīt arī pieaugušo izglītību un mūžizglītību šajā procesā;

| I. | J tā kā izvēli doties uz ārzemēm nedrīkst kavēt nekādi administratīvie, finanšu vai lingvistiskie šķēršļi; |
| --- | --- |

I.

J tā kā izvēli doties uz ārzemēm nedrīkst kavēt nekādi administratīvie, finanšu vai lingvistiskie šķēršļi;

| J. | tā kā mobilitāte veicina svešvalodu mācīšanos un vispārējo komunikācijas prasmju uzlabošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā mobilitāte veicina svešvalodu mācīšanos un vispārējo komunikācijas prasmju uzlabošanu;

| K. | tā kā universitātes ir steidzami jāreformē un jāmodernizē attiecībā uz kvalitāti, studiju struktūru, jauninājumiem un elastīgumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā universitātes ir steidzami jāreformē un jāmodernizē attiecībā uz kvalitāti, studiju struktūru, jauninājumiem un elastīgumu;

| L. | tā kā mācīšanas kvalitāte ir tikpat svarīga kā pētniecības kvalitāte, un tā būtu jāpārveido un jāmodernizē visā Eiropas Savienībā, un tā kā šīs divas dimensijas ir cieši saistītas; |
| --- | --- |

L.

tā kā mācīšanas kvalitāte ir tikpat svarīga kā pētniecības kvalitāte, un tā būtu jāpārveido un jāmodernizē visā Eiropas Savienībā, un tā kā šīs divas dimensijas ir cieši saistītas;

| M. | tā kā atšķirīgas atzīšanas sistēmas dažādās valstīs ir nozīmīgs šķērslis studentu vienlīdzīgai novērtēšanai un progresam Eiropas augstākās izglītības jomā un Eiropas darba tirgū; |
| --- | --- |

M.

tā kā atšķirīgas atzīšanas sistēmas dažādās valstīs ir nozīmīgs šķērslis studentu vienlīdzīgai novērtēšanai un progresam Eiropas augstākās izglītības jomā un Eiropas darba tirgū;

| N. | tā kā mobilitātei var traucēt gan tas, ka apmeklētie kursi netiek pilnīgi un atbilstoši atzīti, gan arī tas, ka nav iespējama iegūto grādu pielīdzināšana; |
| --- | --- |

N.

tā kā mobilitātei var traucēt gan tas, ka apmeklētie kursi netiek pilnīgi un atbilstoši atzīti, gan arī tas, ka nav iespējama iegūto grādu pielīdzināšana;

| O. | tā kā ir svarīgi īstenot, koordinēt un veicināt saskaņotu pieeju starp visām valstīm, kas pievienojušās Boloņas procesam; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir svarīgi īstenot, koordinēt un veicināt saskaņotu pieeju starp visām valstīm, kas pievienojušās Boloņas procesam;

| P. | tā kā Barselonas procesa rezultātā ir jāizveido jauns progresīvs izglītības modelis, nodrošinot apmācību visiem, un kura galvenais mērķis ir zināšanu un vērtību tālāknodošana, izveidojot nākotnei ilgtspējīgu sabiedrību, kura ir pašapzinīga un kurā nav sociāla nelīdzsvarotība, |
| --- | --- |

P.

tā kā Barselonas procesa rezultātā ir jāizveido jauns progresīvs izglītības modelis, nodrošinot apmācību visiem, un kura galvenais mērķis ir zināšanu un vērtību tālāknodošana, izveidojot nākotnei ilgtspējīgu sabiedrību, kura ir pašapzinīga un kurā nav sociāla nelīdzsvarotība,

| 1. | uzskata, ka studentu mobilitātes pieaugumam un dažādu izglītības sistēmu kvalitātei ir jābūt prioritātei Boloņas procesa galveno mērķu pēc 2010. gada pārskatīšanas kontekstā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka studentu mobilitātes pieaugumam un dažādu izglītības sistēmu kvalitātei ir jābūt prioritātei Boloņas procesa galveno mērķu pēc 2010. gada pārskatīšanas kontekstā;

| 2. | uzsver, ka, lai panāktu studentu mobilitāti, ir jādarbojas vairākās politikas jomās; dažādi mobilitātes aspekti iziet ārpus augstākās izglītības jomas un attiecas uz sociālo lietu, finanšu, kā arī imigrācijas un vīzu politikas jomu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka, lai panāktu studentu mobilitāti, ir jādarbojas vairākās politikas jomās; dažādi mobilitātes aspekti iziet ārpus augstākās izglītības jomas un attiecas uz sociālo lietu, finanšu, kā arī imigrācijas un vīzu politikas jomu;

| 3. | Atzinīgi vērtē dalībvalstu valdību pūles sadarboties un tādējādi veicināt izglītības kvalitāti un konkurētspēju Eiropas Savienībā, sevišķi veicinot mobilitāti, cenšoties panākt kvalifikāciju atzīšanu un nodrošināšanu, ņemot vērā ierobežotās iespējas finanšu shēmas 1.a pozīcijā atstāto mazo rezervju dēļ; |
| --- | --- |

3.

Atzinīgi vērtē dalībvalstu valdību pūles sadarboties un tādējādi veicināt izglītības kvalitāti un konkurētspēju Eiropas Savienībā, sevišķi veicinot mobilitāti, cenšoties panākt kvalifikāciju atzīšanu un nodrošināšanu, ņemot vērā ierobežotās iespējas finanšu shēmas 1.a pozīcijā atstāto mazo rezervju dēļ;

| 4. | ir pārliecināts, ka ir jāturpina apspriežu metode, kurā piedalās visas procesā ieinteresētās personas: iestādēm un arī studentu pārstāvjiem ir cieši jāsadarbojas, lai novērstu palikušos šķēršļus mobilitātei un atrisinātu problēmas, kas saistītas ar Boloņas procesa kvalitāti un īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

ir pārliecināts, ka ir jāturpina apspriežu metode, kurā piedalās visas procesā ieinteresētās personas: iestādēm un arī studentu pārstāvjiem ir cieši jāsadarbojas, lai novērstu palikušos šķēršļus mobilitātei un atrisinātu problēmas, kas saistītas ar Boloņas procesa kvalitāti un īstenošanu;

| 5. | norāda, ka Boloņas procesa īstenošanā īpaša uzmanība ir jāvelta ciešai un intensīvai sadarbībai un koordinācijai ar Eiropas pētniecības telpu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka Boloņas procesa īstenošanā īpaša uzmanība ir jāvelta ciešai un intensīvai sadarbībai un koordinācijai ar Eiropas pētniecības telpu;

Studentu mobilitāte: kvalitāte un efektivitāte

| 6. | uzsver, ka steidzami vajadzīga salīdzināma un ticama statistika par studentu mobilitāti un par studentu sociāli ekonomisko raksturojumu, tostarp kopēji indikatori, kritēriji un atskaites punkti, lai pārvarētu pašreizējo datu trūkumu un veicinātu paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka steidzami vajadzīga salīdzināma un ticama statistika par studentu mobilitāti un par studentu sociāli ekonomisko raksturojumu, tostarp kopēji indikatori, kritēriji un atskaites punkti, lai pārvarētu pašreizējo datu trūkumu un veicinātu paraugprakses apmaiņu;

| 7. | aicina universitātes uzlabot un vienkāršot tiešsaistē un nesaistes režīmā iesniegto informāciju gan par jaunajiem studentiem, aicina universitātes un Erasmus valsts aģentūras sadarboties ar studentu organizācijām, lai laikus iesniegtu vajadzīgo informāciju; aicina universitātes atbalstīt studentu tiesības saskaņā ar saistībām, ko tās uzņēmušās, ievērojot Erasmus universitātes hartu; |
| --- | --- |

7.

aicina universitātes uzlabot un vienkāršot tiešsaistē un nesaistes režīmā iesniegto informāciju gan par jaunajiem studentiem, aicina universitātes un Erasmus valsts aģentūras sadarboties ar studentu organizācijām, lai laikus iesniegtu vajadzīgo informāciju; aicina universitātes atbalstīt studentu tiesības saskaņā ar saistībām, ko tās uzņēmušās, ievērojot Erasmus universitātes hartu;

| 8. | uzsver, ka, lai sasniegtu Boloņas procesa mērķus, ir vajadzīgs savstarpīgums studentu un zinātnieku plūsmas ziņā; uzsver pašreizējo tendenču būtiskās atšķirības un jo sevišķi vājo mobilitāti dalībvalstīs, kuras pievienojās ES 2004. un 2007. gadā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, lai sasniegtu Boloņas procesa mērķus, ir vajadzīgs savstarpīgums studentu un zinātnieku plūsmas ziņā; uzsver pašreizējo tendenču būtiskās atšķirības un jo sevišķi vājo mobilitāti dalībvalstīs, kuras pievienojās ES 2004. un 2007. gadā;

| 9. | norāda uz apmācības nozīmi jauno studentu sociālajā, kultūras un valodas integrācijā; |
| --- | --- |

9.

norāda uz apmācības nozīmi jauno studentu sociālajā, kultūras un valodas integrācijā;

| 10. | uzsver, ka uzlabotas valodu prasmes ir liela vērtība un viens no studentu mobilitātes iemesliem, ka ir svarīgi, lai intensīvos valodas kursus piedāvātu jaunajiem studentiem pirms Erasmus studiju periodiem; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka uzlabotas valodu prasmes ir liela vērtība un viens no studentu mobilitātes iemesliem, ka ir svarīgi, lai intensīvos valodas kursus piedāvātu jaunajiem studentiem pirms Erasmus studiju periodiem;

Augstākās izglītības reforma un universitāšu modernizācija: kvalitāte, jauninājumi un elastīgums

| 11. | aicina universitātes Eiropas Savienībā sākt novatorisku, tālejošu un metodisku studiju plānu reformu, jo mērķtiecīga un augstas kvalitātes satura un organizatoriskā pārstrukturēšana ir būtiska studentu mobilitātei un lielākai elastībai; aicina visās studiju programmās ieviest “mobilitātes studiju periodu”, lai radītu studentiem iespēju studēt ārzemēs; |
| --- | --- |

11.

aicina universitātes Eiropas Savienībā sākt novatorisku, tālejošu un metodisku studiju plānu reformu, jo mērķtiecīga un augstas kvalitātes satura un organizatoriskā pārstrukturēšana ir būtiska studentu mobilitātei un lielākai elastībai; aicina visās studiju programmās ieviest “mobilitātes studiju periodu”, lai radītu studentiem iespēju studēt ārzemēs;

| 12. | aicina lielāku nozīmi piešķirt kopējo Eiropas doktora programmu vajadzībām, veicinot doktorantu mobilitāti un Eiropas doktorantūras sistēmas izveidi; |
| --- | --- |

12.

aicina lielāku nozīmi piešķirt kopējo Eiropas doktora programmu vajadzībām, veicinot doktorantu mobilitāti un Eiropas doktorantūras sistēmas izveidi;

| 13. | uzsver mācīšanas kvalitātes un izcilības būtisko nozīmi, ņemot vērā to, ka kvalificēti pasniedzēji visās studiju nozarēs, viņu izaugsme un nepārtrauktā apmācība ir izšķiroši, lai panāktu pievilcību un efektivitāti un sasniegtu Boloņas procesa mērķus; |
| --- | --- |

13.

uzsver mācīšanas kvalitātes un izcilības būtisko nozīmi, ņemot vērā to, ka kvalificēti pasniedzēji visās studiju nozarēs, viņu izaugsme un nepārtrauktā apmācība ir izšķiroši, lai panāktu pievilcību un efektivitāti un sasniegtu Boloņas procesa mērķus;

| 14. | atkārto, ka ir nepieciešams starptautisks dialogs un informācijas un pieredzes apmaiņa, lai sekmētu skolotāju izglītības, tostarp pamatskolas skolotāju izglītības konverģenci un turpmākās profesionālās izaugsmes efektivitāti; |
| --- | --- |

14.

atkārto, ka ir nepieciešams starptautisks dialogs un informācijas un pieredzes apmaiņa, lai sekmētu skolotāju izglītības, tostarp pamatskolas skolotāju izglītības konverģenci un turpmākās profesionālās izaugsmes efektivitāti;

Finansēšana un ieguldījumi studentu mobilitātē un sociālā dimensija

| 15. | īpaša palīdzība jāparedz studentiem no sabiedrības nelabvēlīgām grupām, piemēram, piedāvājot lētu un piemērotu izmitināšanu, kā arī ievērojot, ka bieži ir vajadzīgs papildu atbalsts tūlīt pēc ierašanās; |
| --- | --- |

15.

īpaša palīdzība jāparedz studentiem no sabiedrības nelabvēlīgām grupām, piemēram, piedāvājot lētu un piemērotu izmitināšanu, kā arī ievērojot, ka bieži ir vajadzīgs papildu atbalsts tūlīt pēc ierašanās;

| 16. | ierosina izveidot vienotu Eiropas studentu identifikācijas karti, lai atvieglotu mobilitāti un nodrošinātu studentiem atlaides dzīvošanas un iztikas izdevumiem; |
| --- | --- |

16.

ierosina izveidot vienotu Eiropas studentu identifikācijas karti, lai atvieglotu mobilitāti un nodrošinātu studentiem atlaides dzīvošanas un iztikas izdevumiem;

| 17. | aicina dalībvalstis un kompetentās iestādes garantēt vienlīdzīgu un vispārēju piekļuvi mobilitātei ar vienkāršu, elastīgu un pārredzamu stipendiju piešķiršanas procedūru un papildu finansiālo atbalstu augstu izmaksu galamērķiem un tiem studentiem, kuriem tas ir nepieciešams; uzskata, ka studentiem ir svarīgi saņemt atbalstu pirms aizbraukšanas, lai izvairītos no viņu apgrūtināšanas ar pārlieku finansiālo slogu; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis un kompetentās iestādes garantēt vienlīdzīgu un vispārēju piekļuvi mobilitātei ar vienkāršu, elastīgu un pārredzamu stipendiju piešķiršanas procedūru un papildu finansiālo atbalstu augstu izmaksu galamērķiem un tiem studentiem, kuriem tas ir nepieciešams; uzskata, ka studentiem ir svarīgi saņemt atbalstu pirms aizbraukšanas, lai izvairītos no viņu apgrūtināšanas ar pārlieku finansiālo slogu;

| 18. | atzinīgi vērtē faktu, ka Daudzgadu finanšu programmas vidusposma pārskatā, kas paredzēts deklarācijā, kura pievienota 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, varētu tikt apsvērta izglītības jomā paredzēto programmu un it īpaši Erasmus stipendiju finansējuma piešķiršana, ievērojot programmas uzraudzības un novērtēšanas rezultātus; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē faktu, ka Daudzgadu finanšu programmas vidusposma pārskatā, kas paredzēts deklarācijā, kura pievienota 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, varētu tikt apsvērta izglītības jomā paredzēto programmu un it īpaši Erasmus stipendiju finansējuma piešķiršana, ievērojot programmas uzraudzības un novērtēšanas rezultātus;

| 19. | norāda, ka ir jāievieš un jāveicina jauni studentu mobilitātes līdzekļi, piemēram, bezprocentu aizdevumi un/vai pārvedami aizdevumi; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ir jāievieš un jāveicina jauni studentu mobilitātes līdzekļi, piemēram, bezprocentu aizdevumi un/vai pārvedami aizdevumi;

| 20. | aicina Eiropas universitātes sadarboties ar privāto sektoru (piemēram, ar tādām ekonomikas vai uzņēmējdarbības organizācijām kā tirdzniecības kameras), lai atrastu jaunus efektīvus mehānismus studentu mobilitātes līdzfinansēšanai katrā ciklā (bakalaurs, maģistrs, doktors), tādējādi uzlabojot izglītības sistēmu kvalitāti; |
| --- | --- |

20.

aicina Eiropas universitātes sadarboties ar privāto sektoru (piemēram, ar tādām ekonomikas vai uzņēmējdarbības organizācijām kā tirdzniecības kameras), lai atrastu jaunus efektīvus mehānismus studentu mobilitātes līdzfinansēšanai katrā ciklā (bakalaurs, maģistrs, doktors), tādējādi uzlabojot izglītības sistēmu kvalitāti;

| 21. | ierosina rezultatīvu dialogu un divvirzienu apmaiņu starp uzņēmumiem un universitātēm, lai radītu novatoriskas partnerības un izpētītu jaunus sadarbības veidus; |
| --- | --- |

21.

ierosina rezultatīvu dialogu un divvirzienu apmaiņu starp uzņēmumiem un universitātēm, lai radītu novatoriskas partnerības un izpētītu jaunus sadarbības veidus;

Kvalitāte un diplomu pilnīga atzīšana

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt Eiropas atskaites sistēmas ieviešanu (Boloņas kvalifikāciju ietvarstruktūra, Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra mūžizglītībai, Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standarti un pamatnostādnes un Lisabonas konvencija par kvalifikāciju atzīšanu), lai izveidotu Eiropas augstākās izglītības telpu; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt Eiropas atskaites sistēmas ieviešanu (Boloņas kvalifikāciju ietvarstruktūra, Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra mūžizglītībai, Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standarti un pamatnostādnes un Lisabonas konvencija par kvalifikāciju atzīšanu), lai izveidotu Eiropas augstākās izglītības telpu;

| 23. | tādēļ uzsver, ka steidzami jāievieš visaptveroša, apvienota un efektīva kredītpunktu pārneses sistēma ECTS, lai studentu un akadēmisko kvalifikāciju varētu būtu viegli pārnest visā Eiropā ar vienotas kopējas sistēmas starpniecību; |
| --- | --- |

23.

tādēļ uzsver, ka steidzami jāievieš visaptveroša, apvienota un efektīva kredītpunktu pārneses sistēma ECTS, lai studentu un akadēmisko kvalifikāciju varētu būtu viegli pārnest visā Eiropā ar vienotas kopējas sistēmas starpniecību;

| 24. | uzsver, ka trīs posmu studiju sistēma (bakalaura grāds, maģistrā grāds un doktora grāds) varētu kļūt daudz elastīgāka, it īpaši “3 + 2” vietā izmantojot “4 + 1” sistēmu pirmajam un otrajam posmam; atzīmē, ka atsevišķām studiju programmām šī varētu būt daudz piemērotāka sistēma, lai nodrošinātu lielāku mobilitāti un absolventu nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka trīs posmu studiju sistēma (bakalaura grāds, maģistrā grāds un doktora grāds) varētu kļūt daudz elastīgāka, it īpaši “3 + 2” vietā izmantojot “4 + 1” sistēmu pirmajam un otrajam posmam; atzīmē, ka atsevišķām studiju programmām šī varētu būt daudz piemērotāka sistēma, lai nodrošinātu lielāku mobilitāti un absolventu nodarbinātības iespējas;

| 25. | aicina piešķirt Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmas (ECTS) kredītpunktus ar darbu saistītām mācībām un citai neoficiālai un neformālai mobilai pieredzei, ko apstiprinājušas universitātes, un atzīt tās par studiju plānu neatņemamu daļu; |
| --- | --- |

25.

aicina piešķirt Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmas (ECTS) kredītpunktus ar darbu saistītām mācībām un citai neoficiālai un neformālai mobilai pieredzei, ko apstiprinājušas universitātes, un atzīt tās par studiju plānu neatņemamu daļu;

Boloņas procesa īstenošana visās iesaistītajās valstīs

| 26. | aicina dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas universitātes veicināt un stimulēt paraugprakses apmaiņas un izpratnes veicināšanas iniciatīvas; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas universitātes veicināt un stimulēt paraugprakses apmaiņas un izpratnes veicināšanas iniciatīvas;

| 27. | mudina dalībvalstis atvieglot vīzu procedūras un samazināt to izmaksas mobilajiem studentiem jo īpaši attiecībā uz Eiropas Savienības austrumu dalībvalstīm un kandidātvalstīm Austrumeiropā saskaņā ar ES direktīvām par vīzu noteikumiem; |
| --- | --- |

27.

mudina dalībvalstis atvieglot vīzu procedūras un samazināt to izmaksas mobilajiem studentiem jo īpaši attiecībā uz Eiropas Savienības austrumu dalībvalstīm un kandidātvalstīm Austrumeiropā saskaņā ar ES direktīvām par vīzu noteikumiem;

*

* *

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 219 E, 20.8.2008., 68. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/22

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisTiesību aktu saskaņošana ar jauno Komitoloģijas lēmumu

P6_TA(2008)0424

Eiropas Parlamenta 2008.gada 23. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par tiesību aktu saskaņošanu ar jauno Komitoloģijas lēmumu (2008/2096(INI))

2010/C 8 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1), kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (2) (še turpmāk kopā saukti par “Komitoloģijas lēmumu”),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarāciju par Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmumu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2006/512/EK) (3),

ņemot vērā nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Komisiju par procedūrām, lai īstenotu Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību un kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (4),

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro punktu un 202. pantu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu un 291. pantu,

ņemot vērā tā 2008. gada 8. maija lēmumu par Iestāžu nolīguma slēgšanu starp Eiropas Parlamentu un Komisiju par procedūrām, lai īstenotu Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību un kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (5),

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0345/2008),

| A. | tā kā, lai uzlabotu likumdošanas kvalitāti, arvien vairāk ir nepieciešams deleģēt Komisijai mazāk būtisku un tehniskāku tiesību aktu izstrādāšanu, kā arī to ātru pielāgošanu progresam tehnoloģiju jomā un pārmaiņām ekonomikā; tā kā šāda pilnvaru deleģēšana jāvienkāršo, piešķirot likumdevējam institucionālos līdzekļus šo pilnvaru īstenošanas rūpīgai pārbaudei; |
| --- | --- |

A.

tā kā, lai uzlabotu likumdošanas kvalitāti, arvien vairāk ir nepieciešams deleģēt Komisijai mazāk būtisku un tehniskāku tiesību aktu izstrādāšanu, kā arī to ātru pielāgošanu progresam tehnoloģiju jomā un pārmaiņām ekonomikā; tā kā šāda pilnvaru deleģēšana jāvienkāršo, piešķirot likumdevējam institucionālos līdzekļus šo pilnvaru īstenošanas rūpīgai pārbaudei;

| B. | tā kā līdz šim Eiropas Savienības likumdevējam nebija iespējas īstenot šāda veida deleģēšanu, vienīgi izņemot EKL 202. panta izmantošanas gadījumus; tā kā šā noteikuma pielietošana nav bijusi apmierinoša, jo tas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvarām un kontroles procedūrām, kuras izriet no šīm pilnvarām, turklāt par šīm procedūrām lemj Padome ar vienprātīgu balsojumu tikai pēc apspriešanās ar Parlamentu; tā kā kontroles procedūras būtiskākajos aspektos pamatojas uz tādu komiteju darbību, kuras veido dalībvalstu ierēdņi, un Parlaments nepiedalījās šajā procedūrā līdz Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmuma pieņemšanai, kurš grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK; |
| --- | --- |

B.

tā kā līdz šim Eiropas Savienības likumdevējam nebija iespējas īstenot šāda veida deleģēšanu, vienīgi izņemot EKL 202. panta izmantošanas gadījumus; tā kā šā noteikuma pielietošana nav bijusi apmierinoša, jo tas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvarām un kontroles procedūrām, kuras izriet no šīm pilnvarām, turklāt par šīm procedūrām lemj Padome ar vienprātīgu balsojumu tikai pēc apspriešanās ar Parlamentu; tā kā kontroles procedūras būtiskākajos aspektos pamatojas uz tādu komiteju darbību, kuras veido dalībvalstu ierēdņi, un Parlaments nepiedalījās šajā procedūrā līdz Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmuma pieņemšanai, kurš grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK;

| C. | tā kā ar Komitoloģijas lēmuma 2. panta 2. punktu paredz pasākumus, saskaņā ar kuriem ar koplēmuma procedūrā pieņemtu pamataktu ievieš vispārējus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus šajā pamataktā, inter alia svītrojot dažus no šiem elementiem vai papildinot aktu ar jauniem nebūtiskiem elementiem; tā kā Eiropas Savienībā likumdevēja uzdevums ir katrā konkrētā gadījumā noteikt, kuri ir tiesību akta būtiski elementi, ko var grozīt, vienīgi izmantojot likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar Komitoloģijas lēmuma 2. panta 2. punktu paredz pasākumus, saskaņā ar kuriem ar koplēmuma procedūrā pieņemtu pamataktu ievieš vispārējus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus šajā pamataktā, inter alia svītrojot dažus no šiem elementiem vai papildinot aktu ar jauniem nebūtiskiem elementiem; tā kā Eiropas Savienībā likumdevēja uzdevums ir katrā konkrētā gadījumā noteikt, kuri ir tiesību akta būtiski elementi, ko var grozīt, vienīgi izmantojot likumdošanas procedūru;

| D. | tā kā atbilstīgi šim Komitoloģijas lēmumam uz tā sauktajiem “it kā likumdošanas” pasākumiem attiecina regulatīvo kontroles procedūru, saskaņā ar kuru Parlaments ir pilnībā iesaistīts šo pasākumu kontrolē un var iebilst pret Komisijas ierosinātajiem tādu pasākumu priekšlikumiem, kuri pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, vai arī — pret priekšlikumu, kas neatbilst pamatakta mērķiem vai kurš neatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā atbilstīgi šim Komitoloģijas lēmumam uz tā sauktajiem “it kā likumdošanas” pasākumiem attiecina regulatīvo kontroles procedūru, saskaņā ar kuru Parlaments ir pilnībā iesaistīts šo pasākumu kontrolē un var iebilst pret Komisijas ierosinātajiem tādu pasākumu priekšlikumiem, kuri pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, vai arī — pret priekšlikumu, kas neatbilst pamatakta mērķiem vai kurš neatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| E. | tā kā jaunā procedūra, saskaņā ar kuru abi likumdevēji — Parlaments un Padome — ir līdztiesīgi, garantē demokrātisku kontroli pār īstenošanas pasākumiem, ja tie ir “it kā likumdošanas” akti, tādējādi novēršot visnopietnākos demokrātijas deficīta aspektus Eiropas Savienībā; tā kā ar Komitoloģijas lēmumu ļauj deleģēt Komisijai tiesību aktu tehniskos aspektus un to pielāgošanu, tādējādi nodrošinot, ka likumdevēji koncentrējas uz būtiskākajiem aspektiem un Kopienu tiesību kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunā procedūra, saskaņā ar kuru abi likumdevēji — Parlaments un Padome — ir līdztiesīgi, garantē demokrātisku kontroli pār īstenošanas pasākumiem, ja tie ir “it kā likumdošanas” akti, tādējādi novēršot visnopietnākos demokrātijas deficīta aspektus Eiropas Savienībā; tā kā ar Komitoloģijas lēmumu ļauj deleģēt Komisijai tiesību aktu tehniskos aspektus un to pielāgošanu, tādējādi nodrošinot, ka likumdevēji koncentrējas uz būtiskākajiem aspektiem un Kopienu tiesību kvalitātes uzlabošanu;

| F. | tā kā jaunā regulatīvā kontroles procedūra nav brīvprātīga, bet gan obligāta, ja īstenošanas pasākumiem ir pazīmes, kas paredzētas Komitoloģijas lēmuma 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunā regulatīvā kontroles procedūra nav brīvprātīga, bet gan obligāta, ja īstenošanas pasākumiem ir pazīmes, kas paredzētas Komitoloģijas lēmuma 2. panta 2. punktā;

| G. | tā kā pašreizējā tiesību aktu kopuma pielāgošana Komitoloģijas lēmumam vēl pilnībā nav pabeigta, jo saglabājas tādu īstenošanas pasākumus paredzoši tiesību aktu spēkā esamība, attiecībā uz kuriem jāpiemēro jaunā regulatīvā kontroles procedūra; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējā tiesību aktu kopuma pielāgošana Komitoloģijas lēmumam vēl pilnībā nav pabeigta, jo saglabājas tādu īstenošanas pasākumus paredzoši tiesību aktu spēkā esamība, attiecībā uz kuriem jāpiemēro jaunā regulatīvā kontroles procedūra;

| H. | tā kā ne tikai tie īstenošanas pasākumi, uz kuriem līdz šim tika attiecināta regulatīvā procedūra, bet arī daži pasākumi, uz kuriem attiecas vadības vai saskaņošanas procedūra var atbilst Komitoloģijas lēmuma 2. panta 2. punkta prasībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā ne tikai tie īstenošanas pasākumi, uz kuriem līdz šim tika attiecināta regulatīvā procedūra, bet arī daži pasākumi, uz kuriem attiecas vadības vai saskaņošanas procedūra var atbilst Komitoloģijas lēmuma 2. panta 2. punkta prasībām;

| I. | tā kā ar Lisabonas līgumu tiek ieviesta tiesību normu hierarhija un izveidots “deleģētā tiesību akta” institūts, atbilstīgi kuram “ar likumdošanas aktu Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt nenormatīvus aktus vispārējai piemērošanai, lai papildinātu vai grozītu normatīvā akta atsevišķus nebūtiskus elementus”; tā kā Lisabonas līgumā jaunā veidā reglamentēti arī īstenošanas akti un paredzēta koplēmuma procedūra starp Parlamentu un Padomi kā procedūra tādas regulas pieņemšanai, kas noteiks dalībvalstu kontroles mehānismus pār īstenošanas aktiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar Lisabonas līgumu tiek ieviesta tiesību normu hierarhija un izveidots “deleģētā tiesību akta” institūts, atbilstīgi kuram “ar likumdošanas aktu Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt nenormatīvus aktus vispārējai piemērošanai, lai papildinātu vai grozītu normatīvā akta atsevišķus nebūtiskus elementus”; tā kā Lisabonas līgumā jaunā veidā reglamentēti arī īstenošanas akti un paredzēta koplēmuma procedūra starp Parlamentu un Padomi kā procedūra tādas regulas pieņemšanai, kas noteiks dalībvalstu kontroles mehānismus pār īstenošanas aktiem;

| J. | tā kā Lisabonas līguma atbilstīgo noteikumu īstenošana prasīs intensīvu un kompleksu iestāžu sarunu procesu un tā kā šā iemesla dēļ pašreizējais saskaņošanas process jāpabeidz, cik vien iespējams drīz, bet jebkurā gadījumā pirms Lisabonas līgums stājies spēkā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Lisabonas līguma atbilstīgo noteikumu īstenošana prasīs intensīvu un kompleksu iestāžu sarunu procesu un tā kā šā iemesla dēļ pašreizējais saskaņošanas process jāpabeidz, cik vien iespējams drīz, bet jebkurā gadījumā pirms Lisabonas līgums stājies spēkā;

| K. | tā kā Lisabonas līguma spēkā stāšanās gadījumā būs nepieciešams pievērsties jaunam, vēl sarežģītākam tiesību kopuma saskaņošanas procesam ar tiem 290 panta noteikumiem Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kas paredz likumdošanas deleģēšanu; tā kā — kaut arī deleģētā tiesību akta formulējums Lisabonas līgumā atbilst “it kā likumdošanas” pasākuma koncepcijai, kas ieviesta ar Komitoloģijas lēmumu, šīs divas koncepcijas nav identiskas, un procedūru veidi, kas paredzēti šajos divos instrumentos, ir pilnīgi atšķirīgi; rezultātā pašreizējo saskaņošanas veikšanu nevar uzskatīt par precīzu precedentu nākotnei; |
| --- | --- |

K.

tā kā Lisabonas līguma spēkā stāšanās gadījumā būs nepieciešams pievērsties jaunam, vēl sarežģītākam tiesību kopuma saskaņošanas procesam ar tiem 290 panta noteikumiem Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kas paredz likumdošanas deleģēšanu; tā kā — kaut arī deleģētā tiesību akta formulējums Lisabonas līgumā atbilst “it kā likumdošanas” pasākuma koncepcijai, kas ieviesta ar Komitoloģijas lēmumu, šīs divas koncepcijas nav identiskas, un procedūru veidi, kas paredzēti šajos divos instrumentos, ir pilnīgi atšķirīgi; rezultātā pašreizējo saskaņošanas veikšanu nevar uzskatīt par precīzu precedentu nākotnei;

| L. | tā kā šā paša iemesla dēļ īstenojamās saskaņošanas rezultātus attiecībā uz katru individuālu juridisku instrumentu arī nevar uzskatīt par precedentu nākotnei; |
| --- | --- |

L.

tā kā šā paša iemesla dēļ īstenojamās saskaņošanas rezultātus attiecībā uz katru individuālu juridisku instrumentu arī nevar uzskatīt par precedentu nākotnei;

| M. | tā kā būtu lietderīgi, ja iestādes vienotos par deleģēto tiesību aktu standarta formulējumu, kuru Komisija regulāri iekļautu tiesību aktu projektos, kaut arī likumdevējiem turpmāk būtu iespēja to grozīt; tā kā ir nepieciešams rīkoties, lai koplēmuma procedūrā pieņemtu regulu, ar kuru noteiktu dalībvalstu īstenojamās kontroles mehānismus pār īstenošanas aktiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu, |
| --- | --- |

M.

tā kā būtu lietderīgi, ja iestādes vienotos par deleģēto tiesību aktu standarta formulējumu, kuru Komisija regulāri iekļautu tiesību aktu projektos, kaut arī likumdevējiem turpmāk būtu iespēja to grozīt; tā kā ir nepieciešams rīkoties, lai koplēmuma procedūrā pieņemtu regulu, ar kuru noteiktu dalībvalstu īstenojamās kontroles mehānismus pār īstenošanas aktiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu,

| 1. | prasa, lai Komisija, pamatojoties uz EK līguma attiecīgajiem pantiem iesniegtu Parlamentam likumdošanas priekšlikumus par komitoloģijas saskaņošanas pabeigšanu; aicina sagatavot šos priekšlikumus, ņemot vērā iestāžu diskusijās panākto un īpaši pievērsties likumdošanas aktiem, kas uzskaitīti pievienotajā pielikumā; |
| --- | --- |

1.

prasa, lai Komisija, pamatojoties uz EK līguma attiecīgajiem pantiem iesniegtu Parlamentam likumdošanas priekšlikumus par komitoloģijas saskaņošanas pabeigšanu; aicina sagatavot šos priekšlikumus, ņemot vērā iestāžu diskusijās panākto un īpaši pievērsties likumdošanas aktiem, kas uzskaitīti pievienotajā pielikumā;

| 2. | aicina Komisiju iesniegt attiecīgus likumdošanas aktu priekšlikumus, lai saskaņotu pārējos tiesību aktus, jo īpaši pievienotajā pielikumā uzskaitītos tiesību aktus; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju iesniegt attiecīgus likumdošanas aktu priekšlikumus, lai saskaņotu pārējos tiesību aktus, jo īpaši pievienotajā pielikumā uzskaitītos tiesību aktus;

| 3. | prasa Komisijai gadījumā, ja pašreizējā saskaņošana nebūs pabeigta līdz stāsies spēkā Lisabonas līgums, iesniegt atbilstošos likumdošanas priekšlikumus, lai tos tiesību aktus, kuri līdz šim termiņam vēl nebūs saskaņoti, pielāgotu sistēmai, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai gadījumā, ja pašreizējā saskaņošana nebūs pabeigta līdz stāsies spēkā Lisabonas līgums, iesniegt atbilstošos likumdošanas priekšlikumus, lai tos tiesību aktus, kuri līdz šim termiņam vēl nebūs saskaņoti, pielāgotu sistēmai, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā;

| 4. | prasa Komisijai jebkurā gadījumā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā iesniegt attiecīgus likumdošanas priekšlikumus, kas vajadzīgi, lai saskaņotu ar jauno sistēmu visu Kopienas tiesību aktu kopumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai jebkurā gadījumā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā iesniegt attiecīgus likumdošanas priekšlikumus, kas vajadzīgi, lai saskaņotu ar jauno sistēmu visu Kopienas tiesību aktu kopumu;

| 5. | pieprasa Komisijai, cik vien iespējams drīz, iesniegt likumdošanas priekšlikuma projektu regulai, ar kuru jau iepriekš paredzētu noteikumus un vispārējos principus attiecībā uz dalībvalstu īstenojamās kontroles mehānismiem pār Komisijas realizētajām īstenošanas pilnvarām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

5.

pieprasa Komisijai, cik vien iespējams drīz, iesniegt likumdošanas priekšlikuma projektu regulai, ar kuru jau iepriekš paredzētu noteikumus un vispārējos principus attiecībā uz dalībvalstu īstenojamās kontroles mehānismiem pār Komisijas realizētajām īstenošanas pilnvarām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. panta 3. punktu;

| 6. | prasa, lai Eiropas Parlamentam tiktu piešķirti papildu resursi visu komitoloģijas procedūru veikšanai, turklāt — ne tikai pašreizējā pārejas periodā, bet arī sagatavojoties Lisabonas līguma spēkā stāšanās gadījumam, lai nodrošinātu ikvienas komitoloģijas procedūras apmierinošu darbību starp trim iestādēm; |
| --- | --- |

6.

prasa, lai Eiropas Parlamentam tiktu piešķirti papildu resursi visu komitoloģijas procedūru veikšanai, turklāt — ne tikai pašreizējā pārejas periodā, bet arī sagatavojoties Lisabonas līguma spēkā stāšanās gadījumam, lai nodrošinātu ikvienas komitoloģijas procedūras apmierinošu darbību starp trim iestādēm;

| 7. | apstiprina, ka šīs prasības atbilst subsidiaritātes principam un pilsoņu pamattiesībām; |
| --- | --- |

7.

apstiprina, ka šīs prasības atbilst subsidiaritātes principam un pilsoņu pamattiesībām;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tai pievienoto sarakstu Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tai pievienoto sarakstu Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(2)  OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.

(3)  OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.

(4)  OV C 143, 10.6.2008., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0189.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisPIELIKUMS REZOLŪCIJAI:

DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Parlaments lūdz Komisiju iesniegt atbilstošus likumdošanas priekšlikumus, lai saskaņotu ar 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kurš grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK, atlikušos tiesību aktus, tostarp it īpaši:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 10. aprīļa Direktīvu 2000/15/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 64/432/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 10. aprīļa Direktīvu 2000/15/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 64/432/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Direktīva 2000/25/EK, ar kuru paredz darbības, kas veicamas, lai samazinātu gāzveida un cieto daļiņu piesārņojumu emisiju no dzinējiem, kas paredzēti lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 74/150/EEK (2); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Direktīva 2000/25/EK, ar kuru paredz darbības, kas veicamas, lai samazinātu gāzveida un cieto daļiņu piesārņojumu emisiju no dzinējiem, kas paredzēti lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 74/150/EEK (2);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (3); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (3);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/43/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (4); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/43/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (4);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. jūlija Direktīva 2001/46/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku uztura jomā, un Direktīvas 70/524/EEK, 96/25/EK un 1999/29/EK par dzīvnieku uzturu (5); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. jūlija Direktīva 2001/46/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku uztura jomā, un Direktīvas 70/524/EEK, 96/25/EK un 1999/29/EK par dzīvnieku uzturu (5);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmums Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (6); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmums Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (6);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. oktobra Direktīva 2002/33/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 90/425/EEK un 92/118/EEK par veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktiem (7); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. oktobra Direktīva 2002/33/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 90/425/EEK un 92/118/EEK par veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktiem (7);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/3/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK un 80/1268/EEK attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijas mērījumiem un degvielas patēriņu N1 kategorijas transportlīdzekļiem (8); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/3/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK un 80/1268/EEK attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijas mērījumiem un degvielas patēriņu N1 kategorijas transportlīdzekļiem (8);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/662/EEK un 92/118/EEK un Padomes Lēmumu 95/408/EK (9); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/41/EK, ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/662/EEK un 92/118/EEK un Padomes Lēmumu 95/408/EK (9);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu kuģu degvielā (10); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu kuģu degvielā (10);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/64/EK par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu attiecībā uz to otrreizēju izmantojamību, pārstrādājamību un reģenerējamību, un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (11); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/64/EK par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu attiecībā uz to otrreizēju izmantojamību, pārstrādājamību un reģenerējamību, un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK (11);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/40/EK par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (12); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/40/EK par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK (12);

| — | Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (13); |
| --- | --- |

—

Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (13);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (14). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (14).

---

(1)  OV L 105, 3.5.2000., 34. lpp.

(2)  OV L 173, 12.7.2000., 1. lpp.

(3)  OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.

(4)  OV L 211, 4.8.2001., 25. lpp.

(5)  OV L 234, 1.9.2001., 55. lpp.

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

(7)  OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.

(8)  OV L 49, 19.2.2004., 36. lpp.

(9)  OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.

(10)  OV L 191, 22.7.2005., 59. lpp.

(11)  OV L 310, 25.11.2005., 10. lpp.

(12)  OV L 161, 14.6.2006., 12. lpp.

(13)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(14)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/26

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisRiska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi

P6_TA(2008)0425

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 13. decembra Otro direktīvu 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (1),

ņemot vērā Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (2),

ņemot vērā Padomes 1983. gada 13. jūnija Septīto direktīvu 83/349/EEK, kas attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (3),

ņemot vērā Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (4),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/107/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), lai paredzētu noteikumus attiecībā uz pārvaldības sabiedrībām un vienkāršotiem prospektiem (7),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/108/EK, ar ko attiecībā uz PVKIU ieguldījumiem groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (8),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (10) (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (11) (Pensiju fondu direktīva),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (12),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (13),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (14),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem (15),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (16) (Finanšu instrumentu tirgu direktīvas īstenošanas direktīva),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (17),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (18),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (19),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (20) (Direktīva par prasībām attiecībā uz sākumkapitālu),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) (21) (Kapitāla pietiekamības direktīva),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Direktīvu 2007/36/EK par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (22),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 21. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (COM(2008)0119) (Maksātspēja II priekšlikums),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra paziņojumu par šķēršļu novēršanu, kas kavē riska kapitāla fondu pārrobežu ieguldījumus (COM(2007)0853),

ņemot vērā tā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par drošības fondiem un atvasinātajiem vērtspapīriem (23),

ņemot vērā tā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par aktīvu pārvaldīšanu (24) un 2007. gada 13. decembra otro rezolūciju par aktīvu pārvaldīšanu (25),

ņemot vērā tā 2007. gada 11. jūlija rezolūciju — Baltā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku 2005.—2010. gadam (26), jo īpaši tās 19. pantu,

ņemot vērā tā 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Integrētām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai (daļa: dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes) — jaunā cikla uzsākšana (2008.—2010. g.) (27),

ņemot vērā Starptautiskās Vērtspapīru komisijas organizācijas (IOSCO) 2003. gada maijā pieņemto dokumentu “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, kurā cita starpā ietverti kolektīvo ieguldījumu shēmu, tostarp riska ieguldījumu fondu, tirdzniecības principi,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ekonomikas un zinātnes politikas nodaļas 2007. gada decembra pētījumu par riska ieguldījumu fondiem “Pārredzamība un interešu konflikts”,

ņemot vērā paraugprakses standartus, ko Riska ieguldījumu fondu darba grupa publicēja 2008. gada 22. janvārī, un tiem sekojošo Riska ieguldījumu fondu standartu padomes izveidi, kas darbosies kā šo standartu ievērošanas uzraudzības struktūra,

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro punktu,

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0338/2008),

| A. | tā kā pašlaik pastāv valstu un ES regulējums finanšu tirgiem, kas tieši vai netieši attiecas arī uz riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašlaik pastāv valstu un ES regulējums finanšu tirgiem, kas tieši vai netieši attiecas arī uz riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem;

| B. | tā kā dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina šī regulējuma konsekventa īstenošana un piemērošana; tā kā pirms jebkādas turpmākas spēkā esošo tiesību aktu pielāgošanas ir jāveic pienācīga izmaksu un ieguvumu analīze un šie pielāgojumi nedrīkst būt diskriminējoši; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina šī regulējuma konsekventa īstenošana un piemērošana; tā kā pirms jebkādas turpmākas spēkā esošo tiesību aktu pielāgošanas ir jāveic pienācīga izmaksu un ieguvumu analīze un šie pielāgojumi nedrīkst būt diskriminējoši;

| C. | tā kā Komisija nav pozitīvi atbildējusi uz visām Parlamenta iepriekšējām prasībām, tostarp, prasībām, kas iekļautas minētajās 2004. gada 15. janvāra, 2006. gada 27. aprīļa, 2007. gada 11. jūlija, 2007. gada 13. decembra rezolūcijās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija nav pozitīvi atbildējusi uz visām Parlamenta iepriekšējām prasībām, tostarp, prasībām, kas iekļautas minētajās 2004. gada 15. janvāra, 2006. gada 27. aprīļa, 2007. gada 11. jūlija, 2007. gada 13. decembra rezolūcijās;

| D. | tā kā riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu darbība ir ļoti atšķirīga un ne viens, ne otrs no tiem nav nepārprotami definēts, bet abu veidu fondi ir ieguldījumu instrumenti, kurus izmanto augsti kvalificēti patērētāji nevis plaša patēriņa pakalpojumu izmantotāji; tā kā pret tiem nevar pienācīgi izturēties kā pret vienotu produktu kategoriju, uz ko attiecas vienots regulējums; |
| --- | --- |

D.

tā kā riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu darbība ir ļoti atšķirīga un ne viens, ne otrs no tiem nav nepārprotami definēts, bet abu veidu fondi ir ieguldījumu instrumenti, kurus izmanto augsti kvalificēti patērētāji nevis plaša patēriņa pakalpojumu izmantotāji; tā kā pret tiem nevar pienācīgi izturēties kā pret vienotu produktu kategoriju, uz ko attiecas vienots regulējums;

| E. | tā kā riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi kļūst par arvien svarīgākiem alternatīviem ieguldījumu instrumentiem, kuri ne tikai veido ievērojamu un pieaugošu globālā aktīvu pārvaldīšanas tirgus daļu, bet arī palielina finanšu tirgu efektivitāti, radot jaunas ieguldījumu iespējas; |
| --- | --- |

E.

tā kā riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi kļūst par arvien svarīgākiem alternatīviem ieguldījumu instrumentiem, kuri ne tikai veido ievērojamu un pieaugošu globālā aktīvu pārvaldīšanas tirgus daļu, bet arī palielina finanšu tirgu efektivitāti, radot jaunas ieguldījumu iespējas;

| F. | F tā kā vairākas pasaules, ES un dalībvalstu iestādes jau ilgu laiku pirms pašreizējās finanšu krīzes analizēja iespējamās bažas par riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu finansiālo stabilitāti, riska vadības standartiem, pārmērīgām parādsaistībām (fondu līdzekļu izmantojums) un nelikvīdu un sarežģītu finanšu instrumentu vērtēšanu; |
| --- | --- |

F.

F tā kā vairākas pasaules, ES un dalībvalstu iestādes jau ilgu laiku pirms pašreizējās finanšu krīzes analizēja iespējamās bažas par riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu finansiālo stabilitāti, riska vadības standartiem, pārmērīgām parādsaistībām (fondu līdzekļu izmantojums) un nelikvīdu un sarežģītu finanšu instrumentu vērtēšanu;

| G. | tā kā analīzē, ko 2007. gadā veica Finansiālās stabilitātes forums, tika secināts, ka bažas par finansiālo stabilitāti vislabāk var risināt, pastiprinot visu dalībnieku pārraudzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā analīzē, ko 2007. gadā veica Finansiālās stabilitātes forums, tika secināts, ka bažas par finansiālo stabilitāti vislabāk var risināt, pastiprinot visu dalībnieku pārraudzību;

| H. | tā kā Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) 2008. gada aprīļa ziņojumā par finanšu stabilitāti pasaulē secināja, ka “ir pieļauta kopīga kļūda, aprēķinot visdažādāko iestāžu — banku, specializēto apdrošinātāju, valsts atbalstītu iestāžu, riska ieguldījumu fondu — kredītsaistības un ar tām saistīto haotiska sabrukuma risku”; |
| --- | --- |

H.

tā kā Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) 2008. gada aprīļa ziņojumā par finanšu stabilitāti pasaulē secināja, ka “ir pieļauta kopīga kļūda, aprēķinot visdažādāko iestāžu — banku, specializēto apdrošinātāju, valsts atbalstītu iestāžu, riska ieguldījumu fondu — kredītsaistības un ar tām saistīto haotiska sabrukuma risku”;

| I. | tā kā, lai īstenotu Lisabonas līgumā noteiktos mērķus, ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi izaugsmes un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai īstenotu Lisabonas līgumā noteiktos mērķus, ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi izaugsmes un nodarbinātības jomā;

| J. | tā kā šādu ilgtermiņa ieguldījumu veikšanai ir nepieciešami efektīvi funkcionējoši un stabili Eiropas Savienības un pasaules finanšu tirgi, kas dod ieguldījumu reālās ekonomikas attīstībā, un to var sasniegt, tikai nodrošinot to, ka Eiropas Savienībā pastāv konkurētspējīga un novatoriska finanšu nozare; |
| --- | --- |

J.

tā kā šādu ilgtermiņa ieguldījumu veikšanai ir nepieciešami efektīvi funkcionējoši un stabili Eiropas Savienības un pasaules finanšu tirgi, kas dod ieguldījumu reālās ekonomikas attīstībā, un to var sasniegt, tikai nodrošinot to, ka Eiropas Savienībā pastāv konkurētspējīga un novatoriska finanšu nozare;

| K. | tā kā riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi daudzos gadījumos nodrošina likviditāti un veicina tirgus diversifikāciju un efektivitāti, radot pieprasījumu pēc novatoriskiem produktiem, kā arī palīdz noteikt cenas; |
| --- | --- |

K.

tā kā riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi daudzos gadījumos nodrošina likviditāti un veicina tirgus diversifikāciju un efektivitāti, radot pieprasījumu pēc novatoriskiem produktiem, kā arī palīdz noteikt cenas;

| L. | tā kā, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, ir nepieciešama arī efektīvāka sadarbība uzraudzības jomā, tostarp, pasaules mērogā, kuras nodrošināšanai ir nepieciešams pilnveidot pašlaik Eiropas Savienībā īstenotos uzraudzības pasākumus, tai skaitā regulāru informācijas apmaiņu un institucionālo ieguldītāju labāku pārredzamību; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, ir nepieciešama arī efektīvāka sadarbība uzraudzības jomā, tostarp, pasaules mērogā, kuras nodrošināšanai ir nepieciešams pilnveidot pašlaik Eiropas Savienībā īstenotos uzraudzības pasākumus, tai skaitā regulāru informācijas apmaiņu un institucionālo ieguldītāju labāku pārredzamību;

| M. | tā kā Komisijai būtu jāizskata iespējas panākt globālu regulējumu ārzonu tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisijai būtu jāizskata iespējas panākt globālu regulējumu ārzonu tirgus dalībniekiem;

| N. | tā kā atbilstoša līmeņa pārredzamība attiecībā uz sabiedrību, ieguldītājiem un uzraudzības iestādēm ir ārkārtīgi būtiska, lai nodrošinātu labi funkcionējošus un stabilus finanšu tirgus, kā arī lai veicinātu konkurenci starp tirgus dalībniekiem un produktiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā atbilstoša līmeņa pārredzamība attiecībā uz sabiedrību, ieguldītājiem un uzraudzības iestādēm ir ārkārtīgi būtiska, lai nodrošinātu labi funkcionējošus un stabilus finanšu tirgus, kā arī lai veicinātu konkurenci starp tirgus dalībniekiem un produktiem;

| O. | tā kā Komisijai vajadzētu uzraudzīt un analizēt riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu darbības ietekmi un apsvērt iespēju ierosināt direktīvu par minimālajiem pārredzamības noteikumiem, kas aptvertu ieguldījumu finansēšanu nākotnē, riska pārvaldību, novērtēšanas metodes, pārvaldnieku kvalifikāciju un iespējamos interešu konfliktus, kā arī informācijas atklāšanu par riska ieguldījumu fondu īpašnieku struktūrām un reģistrāciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisijai vajadzētu uzraudzīt un analizēt riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu darbības ietekmi un apsvērt iespēju ierosināt direktīvu par minimālajiem pārredzamības noteikumiem, kas aptvertu ieguldījumu finansēšanu nākotnē, riska pārvaldību, novērtēšanas metodes, pārvaldnieku kvalifikāciju un iespējamos interešu konfliktus, kā arī informācijas atklāšanu par riska ieguldījumu fondu īpašnieku struktūrām un reģistrāciju;

| P. | tā kā, lai apmierinātu vajadzību uzraudzības nolūkā novērot tirgus darbības, informācijai par ieguldījumiem riska ieguldījumu fondos un aizdevumiem no tiem bez pārmērīgiem apgrūtinājumiem ir jābūt pieejamai kompetentām uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai apmierinātu vajadzību uzraudzības nolūkā novērot tirgus darbības, informācijai par ieguldījumiem riska ieguldījumu fondos un aizdevumiem no tiem bez pārmērīgiem apgrūtinājumiem ir jābūt pieejamai kompetentām uzraudzības iestādēm;

| Q. | tā kā ir sagaidāms, ka fondu nozare, tiecoties panākt lielāku pārredzamību, turpinās saistošu pasākumu izveidi korporatīvās vadības jomā, informējot par šiem pasākumiem arī plašu sabiedrību; aicina uzlabot kontroles mehānismus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir sagaidāms, ka fondu nozare, tiecoties panākt lielāku pārredzamību, turpinās saistošu pasākumu izveidi korporatīvās vadības jomā, informējot par šiem pasākumiem arī plašu sabiedrību; aicina uzlabot kontroles mehānismus;

| R. | tā kā dalībvalstīm vajadzētu izmantot paraugprakses piemērus, lai nodrošinātu, ka darbinieku iegūtās darba devēju pensijas tiek nodrošinātas arī uzņēmuma bankrota gadījumā; |
| --- | --- |

R.

tā kā dalībvalstīm vajadzētu izmantot paraugprakses piemērus, lai nodrošinātu, ka darbinieku iegūtās darba devēju pensijas tiek nodrošinātas arī uzņēmuma bankrota gadījumā;

| S. | tā kā Komisijai gadījumos, kad piesardzības princips ir noteikts spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, vajadzētu apsvērt iespēju tā definīcijā iekļaut prasību ieguldītājiem pārbaudīt, vai alternatīvie ieguldījumu fondi, kuros viņi iegulda, ievēro attiecīgos tiesību aktus un nozares paraugprakses standartus; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisijai gadījumos, kad piesardzības princips ir noteikts spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, vajadzētu apsvērt iespēju tā definīcijā iekļaut prasību ieguldītājiem pārbaudīt, vai alternatīvie ieguldījumu fondi, kuros viņi iegulda, ievēro attiecīgos tiesību aktus un nozares paraugprakses standartus;

| T. | tā kā pastāvošā privātās izvietošanas definīciju dažādība dalībvalstīs traucē iekšējā tirgus darbību un rada stimulu riska produktu noplūdei mazumtirdzniecības tirgū; |
| --- | --- |

T.

tā kā pastāvošā privātās izvietošanas definīciju dažādība dalībvalstīs traucē iekšējā tirgus darbību un rada stimulu riska produktu noplūdei mazumtirdzniecības tirgū;

| U. | tā kā vajadzētu izveidot vienotu tīmekļa vietni rīcības kodeksiem, tostarp reģistru par tiem, kuri ievēro vai neievēro rīcības kodeksus un to paskaidrojumus par neievērošanas iemesliem; norāda, ka arī neievērošanas iemesli var būt mācīšanās līdzeklis; tā kā šādu tīmekļa vietni vajadzētu izveidot ES mērogā un informēt par to starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

U.

tā kā vajadzētu izveidot vienotu tīmekļa vietni rīcības kodeksiem, tostarp reģistru par tiem, kuri ievēro vai neievēro rīcības kodeksus un to paskaidrojumus par neievērošanas iemesliem; norāda, ka arī neievērošanas iemesli var būt mācīšanās līdzeklis; tā kā šādu tīmekļa vietni vajadzētu izveidot ES mērogā un informēt par to starptautiskā līmenī;

| V. | tā kā 2008. gada aprīļa ziņojumā par finanšu stabilitāti pasaulē SVF brīdināja, ka “korporatīvo parādu tirgus ir viegli ievainojams, jo gan makroekonomisku, gan strukturālu iemeslu dēļ noteikti pieaugs saistību nepildīšanas gadījumu skaits”; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2008. gada aprīļa ziņojumā par finanšu stabilitāti pasaulē SVF brīdināja, ka “korporatīvo parādu tirgus ir viegli ievainojams, jo gan makroekonomisku, gan strukturālu iemeslu dēļ noteikti pieaugs saistību nepildīšanas gadījumu skaits”;

| W. | tā kā nesenais privātā kapitāla fondu darījumu skaita pieaugums ir ievērojami palielinājis to darbinieku skaitu, kuru nodarbinātību regulē akciju fondi, un tāpēc pienācīgi jāņem vērā spēkā esošie dalībvalstu un Kopienas nodarbinātības tiesību akti (jo īpaši Direktīva 2001/23/EK), kurus izstrādāja laikā, kad situācija vēl nebija šāda; tā kā dalībvalstu un Kopienas nodarbinātības tiesību aktus vajadzētu piemērot, nevienu nediskriminējot, tai skaitā izturoties taisnīgi un atbilstoši pret visiem ekonomikas dalībniekiem, kam ir līdzīgi pienākumi pret darbiniekiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā nesenais privātā kapitāla fondu darījumu skaita pieaugums ir ievērojami palielinājis to darbinieku skaitu, kuru nodarbinātību regulē akciju fondi, un tāpēc pienācīgi jāņem vērā spēkā esošie dalībvalstu un Kopienas nodarbinātības tiesību akti (jo īpaši Direktīva 2001/23/EK), kurus izstrādāja laikā, kad situācija vēl nebija šāda; tā kā dalībvalstu un Kopienas nodarbinātības tiesību aktus vajadzētu piemērot, nevienu nediskriminējot, tai skaitā izturoties taisnīgi un atbilstoši pret visiem ekonomikas dalībniekiem, kam ir līdzīgi pienākumi pret darbiniekiem;

| X. | tā kā daudzās tiesību sistēmās riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi, kuru īpašumā un kontrolē atrodas uzņēmumi, netiek uzskatīti par darba devējiem un tādējādi ir atbrīvoti no darba devējiem noteiktajām juridiskajām saistībām; |
| --- | --- |

X.

tā kā daudzās tiesību sistēmās riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi, kuru īpašumā un kontrolē atrodas uzņēmumi, netiek uzskatīti par darba devējiem un tādējādi ir atbrīvoti no darba devējiem noteiktajām juridiskajām saistībām;

| Y. | tā kā, veidojoties pārmērīgām parādsaistībām, kompānijām palielinās risks; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, veidojoties pārmērīgām parādsaistībām, kompānijām palielinās risks;

| Z. | tā kā līdzīgi citiem uzņēmumiem var rasties interešu konflikti, kas ir saistīti ar privātā kapitāla fondu vai riska ieguldījumu fondu darbības veidiem vai ar attiecībām starp šiem uzņēmumiem un citiem finanšu tirgu dalībniekiem; centieniem stiprināt esošos Kopienas tiesību aktus nevajadzētu aprobežoties ar riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem, un šos centienus vajadzētu saskaņot ar tādiem pasaules līmeņa standartiem kā Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) kolektīvo ieguldījumu shēmu un tirgus starpnieku interešu konfliktu pārvaldības principiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā līdzīgi citiem uzņēmumiem var rasties interešu konflikti, kas ir saistīti ar privātā kapitāla fondu vai riska ieguldījumu fondu darbības veidiem vai ar attiecībām starp šiem uzņēmumiem un citiem finanšu tirgu dalībniekiem; centieniem stiprināt esošos Kopienas tiesību aktus nevajadzētu aprobežoties ar riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem, un šos centienus vajadzētu saskaņot ar tādiem pasaules līmeņa standartiem kā Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) kolektīvo ieguldījumu shēmu un tirgus starpnieku interešu konfliktu pārvaldības principiem;

| AA. | tā kā riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla pārvaldītāju atalgojuma sistēmas var radīt neatbilstīgus stimulus, kas noved pie bezatbildīgas riska uzņemšanās; |
| --- | --- |

AA.

tā kā riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla pārvaldītāju atalgojuma sistēmas var radīt neatbilstīgus stimulus, kas noved pie bezatbildīgas riska uzņemšanās;

| AB. | tā kā arī riska ieguldījumu fondi ieguldīja līdzekļus sarežģītos produktos, kurus skāra kredītu krīze, un tādējādi cieta zaudējumus tāpat kā citi ieguldītāji; |
| --- | --- |

AB.

tā kā arī riska ieguldījumu fondi ieguldīja līdzekļus sarežģītos produktos, kurus skāra kredītu krīze, un tādējādi cieta zaudējumus tāpat kā citi ieguldītāji;

| AC. | tā kā, lai mazinātu iespējamo finanšu krīžu risku nākotnē, un, ņemot vērā spēcīgo tirgu un tirgu dalībnieku mijiedarbību, kā arī mērķi nodrošināt līdzvērtīgus spēles noteikumus pāri robežām un starp regulētu un neregulētu tirgu dalībniekiem, tiek īstenotas vairākas iniciatīvas gan ES, gan pasaules līmenī, tai skaitā Direktīvas par prasībām attiecībā uz sākumkapitālu un Kapitāla pietiekamības direktīvas pārskatīšana un priekšlikuma izstrāde direktīvai par kredītvērtējuma aģentūrām, lai nodrošinātu konsekventāku un saskaņotāku vispārējo regulējumu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā, lai mazinātu iespējamo finanšu krīžu risku nākotnē, un, ņemot vērā spēcīgo tirgu un tirgu dalībnieku mijiedarbību, kā arī mērķi nodrošināt līdzvērtīgus spēles noteikumus pāri robežām un starp regulētu un neregulētu tirgu dalībniekiem, tiek īstenotas vairākas iniciatīvas gan ES, gan pasaules līmenī, tai skaitā Direktīvas par prasībām attiecībā uz sākumkapitālu un Kapitāla pietiekamības direktīvas pārskatīšana un priekšlikuma izstrāde direktīvai par kredītvērtējuma aģentūrām, lai nodrošinātu konsekventāku un saskaņotāku vispārējo regulējumu;

| AD. | tā kā uz principiem pamatots regulējums ir piemērota pieeja finanšu tirgus regulēšanai, jo tādējādi iespējams labāk izsekot tirgus attīstībai; |
| --- | --- |

AD.

tā kā uz principiem pamatots regulējums ir piemērota pieeja finanšu tirgus regulēšanai, jo tādējādi iespējams labāk izsekot tirgus attīstībai;

| AE. | tā kā ES līmenī ir nepieciešama rīcība, pamatojoties uz šādiem septiņiem finanšu iestāžu un tirgu principiem:






  — | regulējuma aptvērums — spēkā esošos Kopienas tiesību aktus būtu jāpārskata, lai noteiktu jebkādus regulējuma trūkumus; būtu jāpārskata dalībvalstu tiesiskā regulējuma atšķirības un jāveicina saskaņošana, piemēram, izmantojot uzraudzītāju kolēģijas vai kādā citā veidā; jācenšas panākt starptautisku līdzvērtību un sadarbību; |
| --- | --- | --- |

AE.

tā kā ES līmenī ir nepieciešama rīcība, pamatojoties uz šādiem septiņiem finanšu iestāžu un tirgu principiem:

—

regulējuma aptvērums — spēkā esošos Kopienas tiesību aktus būtu jāpārskata, lai noteiktu jebkādus regulējuma trūkumus; būtu jāpārskata dalībvalstu tiesiskā regulējuma atšķirības un jāveicina saskaņošana, piemēram, izmantojot uzraudzītāju kolēģijas vai kādā citā veidā; jācenšas panākt starptautisku līdzvērtību un sadarbību;

| — | kapitāls — kapitāla prasībām jābūt obligātām visām finanšu iestādēm, un tās vajadzētu noteikt, ņemot vērā uzņēmējdarbības veida risku, riska darījumus un riska kontroli; būtu jāapsver arī ilgāku likviditātes termiņu noteikšana; |
| --- | --- |

—

kapitāls — kapitāla prasībām jābūt obligātām visām finanšu iestādēm, un tās vajadzētu noteikt, ņemot vērā uzņēmējdarbības veida risku, riska darījumus un riska kontroli; būtu jāapsver arī ilgāku likviditātes termiņu noteikšana;

| — | aizdevumu izsniegšana un izplatīšana — lai efektīvāk saskaņotu ieguldītāju un aizdevumu izsniedzēju intereses, aizdevumu izsniedzējiem kopumā vajadzētu mazināt ar vērtspapīriem nodrošinātu produktu risku, paturot savā īpašumā reprezentatīvu produkta daļu; vajadzētu publiskot informāciju par to, cik liela daļa no aizdevumu produktiem atrodas aizdevumu izsniedzēju īpašumā; papildus uzkrāšanai jāizpēta alternatīvi pasākumi, lai saskaņotu ieguldītāju un aizdevumu izsniedzēju intereses; |
| --- | --- |

—

aizdevumu izsniegšana un izplatīšana — lai efektīvāk saskaņotu ieguldītāju un aizdevumu izsniedzēju intereses, aizdevumu izsniedzējiem kopumā vajadzētu mazināt ar vērtspapīriem nodrošinātu produktu risku, paturot savā īpašumā reprezentatīvu produkta daļu; vajadzētu publiskot informāciju par to, cik liela daļa no aizdevumu produktiem atrodas aizdevumu izsniedzēju īpašumā; papildus uzkrāšanai jāizpēta alternatīvi pasākumi, lai saskaņotu ieguldītāju un aizdevumu izsniedzēju intereses;

| — | uzskaite — jāapsver izlīdzināšanas metodes izmantošana, lai novērstu cikliskumu, ko radītu patiesu vērtību aprēķināšana; |
| --- | --- |

—

uzskaite — jāapsver izlīdzināšanas metodes izmantošana, lai novērstu cikliskumu, ko radītu patiesu vērtību aprēķināšana;

| — | vērtēšana — lai uzlabotu pārredzamību un izpratni vērtējumu tirgū, kredītvērtējuma aģentūrām jāpieņem rīcības kodeksi attiecībā uz saistību uzņemšanās pārskatāmību, produktu sarežģītību un uzņēmējdarbības praksi; interešu konflikti ir jāpārvalda; nepasūtīti vērtējumi jāuzskaita atsevišķi, un tos nedrīkst izmantot kā līdzekli pasūtījumu iegūšanai; |
| --- | --- |

—

vērtēšana — lai uzlabotu pārredzamību un izpratni vērtējumu tirgū, kredītvērtējuma aģentūrām jāpieņem rīcības kodeksi attiecībā uz saistību uzņemšanās pārskatāmību, produktu sarežģītību un uzņēmējdarbības praksi; interešu konflikti ir jāpārvalda; nepasūtīti vērtējumi jāuzskaita atsevišķi, un tos nedrīkst izmantot kā līdzekli pasūtījumu iegūšanai;

| — | atvasinātu instrumentu tirdzniecība — jāveicina atklāta un pārredzama atvasinātu instrumentu tirdzniecība atklātā biržā vai citā veidā; |
| --- | --- |

—

atvasinātu instrumentu tirdzniecība — jāveicina atklāta un pārredzama atvasinātu instrumentu tirdzniecība atklātā biržā vai citā veidā;

| — | ilgtermiņa rezultāti — kopējais atalgojums jāsaskaņo ar ilgtermiņa rezultātiem, atspoguļojot gan zaudējumus, gan peļņu, |
| --- | --- |

—

ilgtermiņa rezultāti — kopējais atalgojums jāsaskaņo ar ilgtermiņa rezultātiem, atspoguļojot gan zaudējumus, gan peļņu,

| AF. | tā kā šādas rīcības rezultātā tiktu izveidots vispārējs un vispusīgs tiesiskais pamats, kurš attiektos uz visām finanšu iestādēm, kuras pārsniedz noteiktu lielumu, un ņemtu vērā arī starptautisku uzraudzības iestāžu un regulatoru praksi, |
| --- | --- |

AF.

tā kā šādas rīcības rezultātā tiktu izveidots vispārējs un vispusīgs tiesiskais pamats, kurš attiektos uz visām finanšu iestādēm, kuras pārsniedz noteiktu lielumu, un ņemtu vērā arī starptautisku uzraudzības iestāžu un regulatoru praksi,

| 1. | prasa Komisijai, pamatojoties uz EK līguma 44. pantu, 47. panta otro punktu vai 95. pantu, līdz 2008. gada beigām tam iesniegt likumdošanas priekšlikumu vai priekšlikumus par visiem atbilstošiem darbību veicējiem vai finanšu tirgus dalībniekiem, tai skaitā riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem, ievērojot AE apsvērumā minētos septiņus principus un pievienojot pielikumā sīki izklāstītus ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

prasa Komisijai, pamatojoties uz EK līguma 44. pantu, 47. panta otro punktu vai 95. pantu, līdz 2008. gada beigām tam iesniegt likumdošanas priekšlikumu vai priekšlikumus par visiem atbilstošiem darbību veicējiem vai finanšu tirgus dalībniekiem, tai skaitā riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem, ievērojot AE apsvērumā minētos septiņus principus un pievienojot pielikumā sīki izklāstītus ieteikumus;

| 2. | apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības;

| 3. | uzskata, ka prasītā priekšlikuma vai priekšlikumu finansiālās sekas jāsedz no Eiropas Savienības budžeta piešķīruma; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka prasītā priekšlikuma vai priekšlikumu finansiālās sekas jāsedz no Eiropas Savienības budžeta piešķīruma;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju, kā arī pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju, kā arī pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.

(2)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

(3)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

(4)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

(5)  OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.

(6)  OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.

(7)  OV L 41, 13.2.2002., 20. lpp.

(8)  OV L 41, 13.2.2002., 35. lpp.

(9)  OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.

(10)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

(11)  OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.

(12)  OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.

(13)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

(14)  OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

(15)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(16)  OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.

(17)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

(18)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

(19)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(20)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(21)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

(22)  OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.

(23)  OV C 92 E, 16.4.2004., 407. lpp.

(24)  OV C 296 E, 6.12.2006., 257. lpp.

(25)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0627.

(26)  OV C 175 E, 10.7.2008., 392. lpp.

(27)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0058.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisREZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Ieteikums Nr. 1 par finanšu stabilitāti un labāk funkcionējošu finanšu tirgu pasākumiem

Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē:

Kapitāla prasības — ieguldījumu sabiedrībām, tai skaitā personālsabiedrībām un komandītsabiedrībām, apdrošināšanas sabiedrībām, kredītiestādēm, parastiem fondiem (tādiem kā UCITS un pensiju fondiem) būtu jāliek izpildīt kapitāla prasības. Komisijai jānodrošina, ka prasība par pienācīgu kapitālu visām finanšu iestādēm ir atkarīga no riska, nevis konkrētās vienības. Pārraugi var ņemt vērā tādus apsvērumus kā rīcības kodeksu ievērošana. Šīs kapitāla prasības tomēr nedrīkst būt papildus jau spēkā esošajiem noteikumiem, un tās nekādā gadījumā nevar uzskatīt par garantiju gadījumā, ja fonds cieš neveiksmi.

Aizdevumu izsniedzēji un pārvēršana vērtspapīros — Komisijas priekšlikumā (-os) par kapitāla prasībām jānosaka aizdevumu izsniedzējiem pienākums savā bilancē turēt nodrošinātu aizdevumu daļas vai arī pieprasīt aizdevumu izsniedzējiem izpildīt kapitāla prasības, kas tiek aprēķinātas, pieņemot, ka tiem ir šādas daļas, vai arī paredzēt citus līdzekļus ieguldītāju un aizdevumu izsniedzēju interešu saskaņošanai.

ES līmenī īstenota kredītvērtējuma aģentūru pārraudzība — Komisijai jāizveido mehānisms, ar kuru ES varētu pārraudzīt kredītvērtējuma aģentūras, procedūras un atbilstību, uzticot pienākumus tādām iestādēm kā Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR), arī lai veicinātu konkurenci un radītu pieeju tirgum kredītvērtējuma nozarē.

Vērtēšana — Komisijai jāpieņem uz principiem pamatoti tiesību akti par nelikvīdu finanšu instrumentu vērtēšanu atbilstīgi kompetentu starptautisku iestāžu darbam, lai labāk aizsargātu ieguldītājus un finanšu tirgu stabilitāti, ņemot vērā dažādas iniciatīvas saistībā ar vērtēšanu, kuras pašlaik veic gan ES, gan pasaulē, un izpētot, kā vislabāk veicināt šo vērtēšanu.

Primārie starpnieki — pārredzamības prasības, kuras piemērojamas ikvienai iestādei, kas sniedz primāras starpniecības pakalpojumus, ir jāpalielina atbilstoši risku rakstura vai struktūras sarežģītībai vai neskaidrībai, kas rodas tās darījumos ar visiem produktiem un dalībniekiem, tai skaitā riska ieguldījumu fondiem un privāto kapitālu.

Riska kapitāls un MVU sektors — Komisijai jāizstrādā priekšlikumi tiesību aktam, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru riska kapitālam un privātajam kapitālam visā ES un jo īpaši lai tādējādi nodrošinātu MVU pārrobežu piekļuvi šādam kapitālam atbilstīgi Lisabonas stratēģijai. Šim nolūkam Komisijai nekavējoties jāīsteno priekšlikumus pasākumiem, kas izklāstīti paziņojumā par šķēršļu novēršanu riska kapitāla fondu pārrobežu ieguldījumiem. Priekšlikumam jāatbilst laba regulējuma principiem, un tajā jāizvairās no papildu juridiskiem, fiskāliem un administratīviem sarežģījumiem ES līmenī.

Ieteikums Nr. 2 par pārredzamības pasākumiem

Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē:

Privātā izvietojuma režīms — Komisijai ir jāiesniedz likumdošanas priekšlikums par Eiropas privātā izvietojuma režīma izveidi, kas atļauj ieguldījumu produktu, tai skaitā alternatīvu ieguldījumu instrumentu pārrobežu izplatīšanu augsti kvalificētu ieguldītāju grupām, kam uz to ir tiesības. Ar šo priekšlikumu attiecīgos gadījumos jānosaka principi, kurus ievēro, atklājot ieguldītājiem un atbilstošām valsts iestādēm informāciju:

| — | vispārēja ieguldījumu stratēģiju un maksu politiku, |
| --- | --- |

—

vispārēja ieguldījumu stratēģiju un maksu politiku,

| — | fondu līdzekļu izmantojuma un parādsaistību radīto risku, riska pārvaldības sistēmu un portfeļa novērtēšanas metodes, |
| --- | --- |

—

fondu līdzekļu izmantojuma un parādsaistību radīto risku, riska pārvaldības sistēmu un portfeļa novērtēšanas metodes,

| — | piesaistīto, tai skaitā iekšēji piesaistīto līdzekļu avotu un apjomu, |
| --- | --- |

—

piesaistīto, tai skaitā iekšēji piesaistīto līdzekļu avotu un apjomu,

| — | noteikumus, ar kuriem paredz augsta līmeņa administratīvo darbinieku un augstākās vadības atalgojuma sistēmas, tai skaitā akciju iegādes iespējas pilnīgu pārredzamību, |
| --- | --- |

—

noteikumus, ar kuriem paredz augsta līmeņa administratīvo darbinieku un augstākās vadības atalgojuma sistēmas, tai skaitā akciju iegādes iespējas pilnīgu pārredzamību,

| — | akcionāru reģistrāciju un noteikšanu, ja šiem akcionāriem piederošo akciju daudzums pārsniedz noteiktu proporciju. |
| --- | --- |

—

akcionāru reģistrāciju un noteikšanu, ja šiem akcionāriem piederošo akciju daudzums pārsniedz noteiktu proporciju.

Ieguldītāji — Komisijai sadarbībā ar uzraudzības iestādēm jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu skaidru informācijas sniegšanu un atbilstošas un būtiskas informācijas paziņošanu ieguldītājiem.

Privātais kapitāls un darbinieku aizsardzība — Komisijai ir jānodrošina tas, ka saskaņā ar Direktīvu 2001/23/EK darbiniekiem vienmēr tiek piešķirtas vienādas tiesības, tai skaitā tiesības uz informāciju un konsultāciju, kad jebkāds ieguldītājs nodod attiecīgā pasākuma vai uzņēmuma kontroli, tostarp izmantojot privātā kapitāla un riska ieguldījumu fondus.

Pensiju shēmas — kopš deviņdesmito gadu vidus arvien vairāk pensiju fondu un apdrošināšanas sabiedrību kļūst par riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu dalībniekiem, un, šādiem fondiem ciešot neveiksmi, tiktu negatīvi ietekmētas pensiju shēmu dalībnieku tiesības saņemt pensiju. Komisijai, veicot Direktīvas 2003/41/EK pārskatīšanu, jānodrošina, ka darbinieki vai darbinieku pārstāvji tiešā veidā vai ar uzticības personu starpniecību saņem informāciju par savu pensiju līdzekļu ieguldīšanas veidu un ar to saistītajiem riskiem.

Ieteikums Nr. 3 par pārmērīga parāda pasākumiem

Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē:

Privātā kapitāla piesaistījums — Komisijai, pārskatot Direktīvu 77/91/EEK par kapitālu, jānodrošina, ka visi grozījumi atbilst šādiem pamatprincipiem: kapitāla lielums atbilst riskam, ir pamatotas cerības, ka piesaistījuma līmenis ir ilgtspējīgs gan privātā kapitāla fondam vai uzņēmumam, gan mērķsabiedrībai, un netiek radīta netaisnīga diskriminācija pret konkrētiem privātiem ieguldītājiem vai starp atšķirīgiem ieguldījumu fondiem vai instrumentiem, kas izmanto līdzīgu stratēģiju.

Kapitāla samazināšana — Komisijai jāiesniedz priekšlikums par saskaņotiem papildu pasākumiem ES līmenī kad nepieciešams, pamatojoties uz spēkā esošajām valstu un Kopienas normatīvajām iespējām, lai nepieļautu mērķa kompāniju izpārdošanu pa daļām.

Ieteikums Nr. 4 par interešu konfliktu pasākumiem

Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē:

Komisijai jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu to, ka tiek efektīvi nodalīti pakalpojumi, ko ieguldījumu sabiedrības sniedz saviem klientiem. Eiropas Parlaments vēlas atkārtot, ka visām korekcijām ir jāattiecas uz visām finanšu iestādēm un tādējādi jābūt nediskriminējošām. Saskaņā ar IOSCO ieteikumiem finanšu iestādēm, kuras sniedz virkni dažādu finanšu pakalpojumu, sabiedrības vai grupas līmenī jāievēro politikas un procedūras, tai skaitā pienācīga informācijas sniegšana, kas ļautu noteikt, novērtēt un pilnveidot atbilstošus līdzekļus konfliktu risināšanai vai iespējamu konfliktu novēršanai.

Kredītvērtējuma aģentūras — kredītvērtējuma aģentūrām jābūt pienākumam sniegt vairāk informācijas, novērst vai mazināt asimetrisku informāciju un nedrošību un informēt par interešu konfliktiem, kuri rodas to darbībā, nesagraujot uz darījumiem orientētu finanšu sistēmu. Jo īpaši kredītvērtējuma aģentūrām jābūt pienākumam atdalīt vērtējumu darbību no citiem pakalpojumiem (piemēram, konsultācijām par darījumu strukturēšanu), ko tās sniedz saistībā ar jebkādiem pienākumiem vai uzņēmumiem, kurus tās vērtē.

Piekļuve tirgum un koncentrācija — Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātam ir jāuzsāk tirgus koncentrācijas ietekmes un finanšu pakalpojumu nozares dominējošo dalībnieku ietekmes vispārēja pārskatīšana, ņemot vērā starptautisko situāciju, tai skaitā attiecībā uz riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem. Tam būtu jāizvērtē, vai Kopienas konkurences noteikumus ievēro visi tirgus dalībnieki, vai nenotiek nelikumīga tirgus koncentrācija, vai nav nepieciešams novērst tirgus piekļuves šķēršļus jauniem dalībniekiem, kā arī vai gadījumos, kad konkurence ir ierobežota, nav nepieciešams atcelt tiesību aktus, ar kuriem tiek radītas priekšrocības tirgū pārstāvētiem uzņēmumiem un pašreizējām tirgus struktūrām.

Ieteikums Nr. 5 par spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz finanšu pakalpojumiem

Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē:

Komisijai jāpārskata visi spēkā esošie Kopienas tiesību akti par finanšu tirgiem, lai noteiktu jebkādas nepilnības attiecībā uz riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu regulējumu, un, pamatojoties uz šādas izskatīšanas rezultātiem, jāiesniedz Eiropas Parlamentam likumdošanas priekšlikums vai priekšlikumi par spēkā esošo direktīvu grozījumiem, ja tādi vajadzīgi, lai riska ieguldījumu fondiem, privātā kapitāla fondiem un citiem atbilstošiem dalībniekiem nodrošinātu labāku regulējumu. Šādam regulējuma priekšlikumam jābūt mērķtiecīgam.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/34

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisIeguldītājinstitūciju darba pārredzamība

P6_TA(2008)0426

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par ieguldītājinstitūciju darba pārredzamību (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 13. decembra Otro direktīvu 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (1),

ņemot vērā Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (2),

ņemot vērā Padomes 1983. gada 13. jūnija Septīto direktīvu 83/349/EEK, kas attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (3),

ņemot vērā Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/107/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), lai paredzētu noteikumus attiecībā uz pārvaldības sabiedrībām un vienkāršotiem prospektiem (7),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/108/EK, ar ko attiecībā uz PVKIU ieguldījumiem groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (8),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (10),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (11),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (12),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (13),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (14),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (15),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (16),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (17),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (18),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (19),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (20),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (21) (Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas (MiFID) īstenošanas direktīva),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. marta Direktīvu 2007/16/EK, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), paskaidrojot atsevišķas definīcijas (22),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Direktīvu 2007/36/EK par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (23),

ņemot vērā tā 2003. gada 25. septembra nostāju par Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu direktīvai par ieguldījumu pakalpojumiem un regulētu tirgu (24),

ņemot vērā pētījumu par riska ieguldījumu fondiem “Pārredzamība un interešu konflikts”, ko pasūtīja Ekonomikas un monetāro jautājumu komiteja (25),

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro daļu,

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0296/2008),

| A. | tā kā ir atzīts, ka alternatīvi ieguldījumu instrumenti, piemēram, riska ieguldījumu fondi un biržā netirgoto kapitāla vērtspapīru instrumenti (private equity, turpmāk tekstā — kapitāla vērtspapīru instrumenti), aktīvu pārvaldītājiem var piedāvāt jaunas diversifikācijas iespējas, palielināt tirgus likviditāti un izredzes uz augstāku peļņu ieguldītājiem, sniegt ieguldījumu cenu atklāšanas procesā, riska diversifikācijā un finansiālajā integrācijā, kā arī uzlabot tirgus efektivitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir atzīts, ka alternatīvi ieguldījumu instrumenti, piemēram, riska ieguldījumu fondi un biržā netirgoto kapitāla vērtspapīru instrumenti (private equity, turpmāk tekstā — kapitāla vērtspapīru instrumenti), aktīvu pārvaldītājiem var piedāvāt jaunas diversifikācijas iespējas, palielināt tirgus likviditāti un izredzes uz augstāku peļņu ieguldītājiem, sniegt ieguldījumu cenu atklāšanas procesā, riska diversifikācijā un finansiālajā integrācijā, kā arī uzlabot tirgus efektivitāti;

| B. | tā kā riska ieguldījumu fondi un kapitāla vērtspapīru instrumenti ir dažādi ieguldījumu instrumenti, kas atšķiras pēc ieguldījumu rakstura un ieguldījumu stratēģijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā riska ieguldījumu fondi un kapitāla vērtspapīru instrumenti ir dažādi ieguldījumu instrumenti, kas atšķiras pēc ieguldījumu rakstura un ieguldījumu stratēģijas;

| C. | tā kā ES izvietotajiem riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem nepieciešama normatīvā vide, kurā tiek atzītas to novatoriskās stratēģijas, lai tie varētu saglabāt konkurētspēju pasaules tirgū, vienlaicīgi mīkstinot iespējamo tirgus dinamikas nelabvēlīgo ietekmi; tā kā pastāv risks, ka īpašai produktu grupai veltīti tiesību akti būtu neelastīgi un kavētu jauninājumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES izvietotajiem riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem nepieciešama normatīvā vide, kurā tiek atzītas to novatoriskās stratēģijas, lai tie varētu saglabāt konkurētspēju pasaules tirgū, vienlaicīgi mīkstinot iespējamo tirgus dinamikas nelabvēlīgo ietekmi; tā kā pastāv risks, ka īpašai produktu grupai veltīti tiesību akti būtu neelastīgi un kavētu jauninājumus;

| D. | tā kā riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, kam pārvaldības uzņēmuma domicils ir Eiropas Savienībā, ir jāievēro esošie un nākotnē pieņemamie Kopienas tiesību akti; tā kā struktūrām, kuru galvenais birojs nav Eiropas Savienībā, arī ir jāievēro šie tiesību akti saistībā ar noteiktām darbībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, kam pārvaldības uzņēmuma domicils ir Eiropas Savienībā, ir jāievēro esošie un nākotnē pieņemamie Kopienas tiesību akti; tā kā struktūrām, kuru galvenais birojs nav Eiropas Savienībā, arī ir jāievēro šie tiesību akti saistībā ar noteiktām darbībām;

| E. | atzīst, ka ES esošajiem drošības fondiem, drošības fondu vadītājiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem ir piemērojami pašreizējie tiesību akti, īpaši attiecībā uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, un ka regulējums uz tiem attiecas netieši, piemērojot to darījuma pusēm un gadījumos, kad tiek pārdoti reglamentētos produktos veiktie attiecīgie ieguldījumi; |
| --- | --- |

E.

atzīst, ka ES esošajiem drošības fondiem, drošības fondu vadītājiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem ir piemērojami pašreizējie tiesību akti, īpaši attiecībā uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, un ka regulējums uz tiem attiecas netieši, piemērojot to darījuma pusēm un gadījumos, kad tiek pārdoti reglamentētos produktos veiktie attiecīgie ieguldījumi;

| F. | tā kā dažās dalībvalstīs riska ieguldījumu fondi un kapitāla vērtspapīru instrumenti ir pakļauti valsts regulatīvajam režīmam un atšķirīgai esošo ES direktīvu piemērošanai; tā kā šādi atšķirīgi dalībvalstu noteikumi var novest pie iekšējā tirgus normatīvas sadrumstalotības, kā rezultātā ES varētu tikt kavēta šīs uzņēmējdarbības pārrobežu attīstība, |
| --- | --- |

F.

tā kā dažās dalībvalstīs riska ieguldījumu fondi un kapitāla vērtspapīru instrumenti ir pakļauti valsts regulatīvajam režīmam un atšķirīgai esošo ES direktīvu piemērošanai; tā kā šādi atšķirīgi dalībvalstu noteikumi var novest pie iekšējā tirgus normatīvas sadrumstalotības, kā rezultātā ES varētu tikt kavēta šīs uzņēmējdarbības pārrobežu attīstība,

| G. | tā kā direktīvas šķiet atbilstīgs juridiskais instruments, lai risinātu ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem saistītos dažādos jautājumus; tā kā pirms pieņemt direktīvu par riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu pārredzamību vajadzētu izanalizēt un novērtēt dalībvalstīs un ES jau spēkā esošos tiesību aktus par šiem finanšu instrumentiem; tā kā šādiem tiesību aktiem jābūt par saskaņošanas sākumpunktu; un tā kā varbūt vajadzēs precizēt jau pastāvošos noteikumus, bet ir jāizvairās no izmaiņām, kas ieviestu nepamatotas novirzes; |
| --- | --- |

G.

tā kā direktīvas šķiet atbilstīgs juridiskais instruments, lai risinātu ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem saistītos dažādos jautājumus; tā kā pirms pieņemt direktīvu par riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu pārredzamību vajadzētu izanalizēt un novērtēt dalībvalstīs un ES jau spēkā esošos tiesību aktus par šiem finanšu instrumentiem; tā kā šādiem tiesību aktiem jābūt par saskaņošanas sākumpunktu; un tā kā varbūt vajadzēs precizēt jau pastāvošos noteikumus, bet ir jāizvairās no izmaiņām, kas ieviestu nepamatotas novirzes;

| H. | tā kā par vienu no galvenajiem jautājumiem tiek uzskatīta vajadzība nodrošināt pārredzamību un tās iespējamos palielināšanas veidus, kā arī to veikt to analīzi; tā kā pārredzamībai ir vairāki aspekti, piemēram, riska ieguldījumu fondu un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentu pārredzamība attiecībā uz uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras tiem jau pieder, kā arī attiecībā uz primārajiem mākleriem, institucionālajiem ieguldītājiem, piemēram, pensiju fondiem vai bankām, privātiem ieguldītājiem, līgumsabiedrībām, regulatoriem un institūcijām; tā kā visnepārskatāmākās ir riska ieguldījumu fondu un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentu attiecības ar tiem uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras jau ir šo instrumentu īpašumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā par vienu no galvenajiem jautājumiem tiek uzskatīta vajadzība nodrošināt pārredzamību un tās iespējamos palielināšanas veidus, kā arī to veikt to analīzi; tā kā pārredzamībai ir vairāki aspekti, piemēram, riska ieguldījumu fondu un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentu pārredzamība attiecībā uz uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras tiem jau pieder, kā arī attiecībā uz primārajiem mākleriem, institucionālajiem ieguldītājiem, piemēram, pensiju fondiem vai bankām, privātiem ieguldītājiem, līgumsabiedrībām, regulatoriem un institūcijām; tā kā visnepārskatāmākās ir riska ieguldījumu fondu un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentu attiecības ar tiem uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras jau ir šo instrumentu īpašumā;

| I. | tā kā Amerikas Savienoto Valstu pieredze gadījumos, kad konkurenti tiesību aktus par informācijas brīvību izmantoja, lai gūtu pieeju tāda veida informācijai par fonda ieguldījumiem, kura paredzēta ieguldītājiem, liecina, ka tādējādi tiek apdraudēti gan ieguldītāji, gan pats fonds; |
| --- | --- |

I.

tā kā Amerikas Savienoto Valstu pieredze gadījumos, kad konkurenti tiesību aktus par informācijas brīvību izmantoja, lai gūtu pieeju tāda veida informācijai par fonda ieguldījumiem, kura paredzēta ieguldītājiem, liecina, ka tādējādi tiek apdraudēti gan ieguldītāji, gan pats fonds;

| J. | tā kā Pārredzamības direktīvas nesistemātiska īstenošana ir izraisījusi atšķirīgu pārredzamības līmeni visā Eiropas Savienībā un augstas izmaksas ieguldītājiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Pārredzamības direktīvas nesistemātiska īstenošana ir izraisījusi atšķirīgu pārredzamības līmeni visā Eiropas Savienībā un augstas izmaksas ieguldītājiem;

| K. | tā kā pārredzamība ir būtisks nosacījums ieguldītāju uzticībai un sarežģītu finanšu produktu izpratnei un tādējādi veicina finanšu tirgu optimālu darbību un stabilitāti; tā kā pārredzamība tikai papildina pienācīgu rūpību, nevis aizstāj to; |
| --- | --- |

K.

tā kā pārredzamība ir būtisks nosacījums ieguldītāju uzticībai un sarežģītu finanšu produktu izpratnei un tādējādi veicina finanšu tirgu optimālu darbību un stabilitāti; tā kā pārredzamība tikai papildina pienācīgu rūpību, nevis aizstāj to;

| L. | tā kā pašreizējo krīzi augsta riska kredītu tirgū nevar attiecināt pamatā tikai uz vienu atsevišķu nozari, ņemot vērā to, ka būs nepieciešams laiks, lai pilnībā izprastu visus šīs krīzes cēloņus un sekas, un tā kā starp daudzajiem tās iemesliem ir arī šādi:






  — | kredītvērtējuma aģentūras, jo īpaši kredītu vērtēšanas aģentūru interešu konflikti un vērtējumu nozīmes pārprašana, |
| --- | --- | --- |

L.

tā kā pašreizējo krīzi augsta riska kredītu tirgū nevar attiecināt pamatā tikai uz vienu atsevišķu nozari, ņemot vērā to, ka būs nepieciešams laiks, lai pilnībā izprastu visus šīs krīzes cēloņus un sekas, un tā kā starp daudzajiem tās iemesliem ir arī šādi:

—

kredītvērtējuma aģentūras, jo īpaši kredītu vērtēšanas aģentūru interešu konflikti un vērtējumu nozīmes pārprašana,

| — | nevērīga aizdošanas prakse ASV mājokļu tirgū, |
| --- | --- |

—

nevērīga aizdošanas prakse ASV mājokļu tirgū,

| — | kompleksu strukturētu produktu strauji jauninājumi, |
| --- | --- |

—

kompleksu strukturētu produktu strauji jauninājumi,

| — | no izcelsmes līdz izplatīšanai modelis un garā starpniecības ķēde, |
| --- | --- |

—

no izcelsmes līdz izplatīšanai modelis un garā starpniecības ķēde,

| — | ieguldītāju alkatība, cenšoties gūt arvien lielāku peļņu, un tuvredzīga stimulēšanas struktūra attiecībā uz atlīdzību, |
| --- | --- |

—

ieguldītāju alkatība, cenšoties gūt arvien lielāku peļņu, un tuvredzīga stimulēšanas struktūra attiecībā uz atlīdzību,

| — | pienācīgas piesardzības procesa neievērošana, |
| --- | --- |

—

pienācīgas piesardzības procesa neievērošana,

| — | pārvēršanas vērtspapīros un vērtēšanas aģentūru process saistībā ar kompleksiem strukturētiem produktiem, kas noveda pie pārmērīgām šo produktu cenām, salīdzinot ar pamatā esošajiem aktīviem; |
| --- | --- |

—

pārvēršanas vērtspapīros un vērtēšanas aģentūru process saistībā ar kompleksiem strukturētiem produktiem, kas noveda pie pārmērīgām šo produktu cenām, salīdzinot ar pamatā esošajiem aktīviem;

| — | interešu konflikts Amerikas investīciju bankās un reglamentējošu noteikumu trūkums šo banku darbībai; |
| --- | --- |

—

interešu konflikts Amerikas investīciju bankās un reglamentējošu noteikumu trūkums šo banku darbībai;

| M. | tā kā Kopienas tiesību akti paredz tādus mehānismus kā komitoloģija vai Lamfalisī procedūras, kas ļauj ar īstenošanas pasākumu palīdzību elastīgi reaģēt uz uzņēmējdarbības vides izmaiņām; tā kā šī sistēma uzlabosies līdz ar Lisabonas līgumā paredzēto deleģēto tiesības aktu instrumenta ieviešanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Kopienas tiesību akti paredz tādus mehānismus kā komitoloģija vai Lamfalisī procedūras, kas ļauj ar īstenošanas pasākumu palīdzību elastīgi reaģēt uz uzņēmējdarbības vides izmaiņām; tā kā šī sistēma uzlabosies līdz ar Lisabonas līgumā paredzēto deleģēto tiesības aktu instrumenta ieviešanu;

| N. | tā kā daudzās dažādās riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu iniciatīvas un tādas organizācijas kā Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija, Starptautiskais Monetārais fonds, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un nozaru struktūras, tostarp riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem saistītās organizācijas, jau ir noteikušas principus un paraugprakses kodeksus, kas var papildināt ES tiesību aktus un kalpot tiem par modeli; tā kā mudinot uzņēmējsabiedrības un uzņēmumu asociācijas ievērot ES tiesību aktus, tās ir jāmudina arī šos kodeksus parakstīt saskaņā ar ievērošanas vai izskaidrošanas principu un informācijai par šādu ievērošanu vai izskaidrošanu jābūt publiski pieejamai un pareizi novērtētai; |
| --- | --- |

N.

tā kā daudzās dažādās riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu iniciatīvas un tādas organizācijas kā Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija, Starptautiskais Monetārais fonds, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un nozaru struktūras, tostarp riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem saistītās organizācijas, jau ir noteikušas principus un paraugprakses kodeksus, kas var papildināt ES tiesību aktus un kalpot tiem par modeli; tā kā mudinot uzņēmējsabiedrības un uzņēmumu asociācijas ievērot ES tiesību aktus, tās ir jāmudina arī šos kodeksus parakstīt saskaņā ar ievērošanas vai izskaidrošanas principu un informācijai par šādu ievērošanu vai izskaidrošanu jābūt publiski pieejamai un pareizi novērtētai;

| O. | tā kā dažus ārpusbiržas produktus varētu izmantot ar atklātāku un pārskatāmāku tirdzniecības sistēmu palīdzību, lai visos iespējamos gadījumos palielinātu novērtēšanas pēc tirgus cenas procesu pielietošanu un norādītu iespējamās īpašumtiesību izmaiņas; tā kā vispārīgāka ārpusbiržas produktu mijieskaita sistēma ir piemērotāka kontrolējošās uzraudzības un riska novērtēšanas veikšanai, bet, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus globālā kontekstā, jebkura jauna sistēma ir jāievieš starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

O.

tā kā dažus ārpusbiržas produktus varētu izmantot ar atklātāku un pārskatāmāku tirdzniecības sistēmu palīdzību, lai visos iespējamos gadījumos palielinātu novērtēšanas pēc tirgus cenas procesu pielietošanu un norādītu iespējamās īpašumtiesību izmaiņas; tā kā vispārīgāka ārpusbiržas produktu mijieskaita sistēma ir piemērotāka kontrolējošās uzraudzības un riska novērtēšanas veikšanai, bet, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus globālā kontekstā, jebkura jauna sistēma ir jāievieš starptautiskā līmenī;

| P. | tā kā pārraudzībai visā nozarē un ziņojumu sniegšanai ir būtiska nozīme sabiedrībai aktuālo jautājumu risināšanā un izpratnes par privātā kapitāla ieguldījumu ekonomisko ietekmi veidošanā un tā kā privātajiem un valsts uzņēmumiem jau ir saistošs pienākums apspriesties ar saviem darbiniekiem par jautājumiem, kas skar viņu intereses; tā kā nav vēlams radīt neatbilstību starp komerciālās informācijas izpaušanu, ko pieprasa no privātām ieguldītājsabiedrībām, un informācijas izpaušanu, ko pieprasa no citām privātām sabiedrībām; |
| --- | --- |

P.

tā kā pārraudzībai visā nozarē un ziņojumu sniegšanai ir būtiska nozīme sabiedrībai aktuālo jautājumu risināšanā un izpratnes par privātā kapitāla ieguldījumu ekonomisko ietekmi veidošanā un tā kā privātajiem un valsts uzņēmumiem jau ir saistošs pienākums apspriesties ar saviem darbiniekiem par jautājumiem, kas skar viņu intereses; tā kā nav vēlams radīt neatbilstību starp komerciālās informācijas izpaušanu, ko pieprasa no privātām ieguldītājsabiedrībām, un informācijas izpaušanu, ko pieprasa no citām privātām sabiedrībām;

| Q. | tā kā konkrētiem produktiem veltīti tiesību akti, šķiet nav atbilstošs regulējuma veids šai novatoriskajai nozarei; |
| --- | --- |

Q.

tā kā konkrētiem produktiem veltīti tiesību akti, šķiet nav atbilstošs regulējuma veids šai novatoriskajai nozarei;

| R. | tā kā būtu lietderīgi izveidot Eiropas Savienībai vienotu tīmekļa vietni rīcības kodeksiem un to starptautiski veicināt; tā kā šajā tīmekļa vietnē jāiekļauj to tirgus dalībnieku saraksts, kuri ievēro rīcības kodeksus, nodot atklātībai tos, kuri neievēro, un izskaidrot neievērošanu; tā kā var arī mācīties, analizējot neievērošanas iemeslus; |
| --- | --- |

R.

tā kā būtu lietderīgi izveidot Eiropas Savienībai vienotu tīmekļa vietni rīcības kodeksiem un to starptautiski veicināt; tā kā šajā tīmekļa vietnē jāiekļauj to tirgus dalībnieku saraksts, kuri ievēro rīcības kodeksus, nodot atklātībai tos, kuri neievēro, un izskaidrot neievērošanu; tā kā var arī mācīties, analizējot neievērošanas iemeslus;

| S. | tā kā vērš uzmanību uz nepieciešamību pārvarēt šķēršļus alternatīvu ieguldījumu pārrobežu izplatīšanai, ieviešot Eiropas privātās izvietošanas režīmu institucionālajiem ieguldītājiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā vērš uzmanību uz nepieciešamību pārvarēt šķēršļus alternatīvu ieguldījumu pārrobežu izplatīšanai, ieviešot Eiropas privātās izvietošanas režīmu institucionālajiem ieguldītājiem;

| T. | tā kā, saistībā ar kapitāla vērtspapīru instrumentiem, izmaksām, kuras rada jebkuras papildu prasības par ziņojumu sniegšanu, īpaši ja šādas prasības ir biežas, jābūt pamatotām un proporcionālām ieguvumam, kas sagaidāms šo ziņojumu sniegšanas rezultātā; tā kā attiecībā uz visām jomām ir nepieciešama labāka saikne starp atalgojumiem un veiktspēju ilgākā laika posmā; |
| --- | --- |

T.

tā kā, saistībā ar kapitāla vērtspapīru instrumentiem, izmaksām, kuras rada jebkuras papildu prasības par ziņojumu sniegšanu, īpaši ja šādas prasības ir biežas, jābūt pamatotām un proporcionālām ieguvumam, kas sagaidāms šo ziņojumu sniegšanas rezultātā; tā kā attiecībā uz visām jomām ir nepieciešama labāka saikne starp atalgojumiem un veiktspēju ilgākā laika posmā;

| U. | tā kā šajā jomā netiek gatavots neviens priekšlikums, |
| --- | --- |

U.

tā kā šajā jomā netiek gatavots neviens priekšlikums,

| 1. | prasa Komisijai saskaņā ar EK līguma 44. pantu, 47. panta 2. punktu vai 95. pantu, atkarībā no konkrētā jautājuma, iesniegt likumdošanas priekšlikumu vai priekšlikumus par riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu pārredzamību; aicina minēto (-s) priekšlikumu (-s) izstrādāt, ņemot vērā iestāžu savstarpējo apspriešanos un turpmāk sniegtos detalizētos ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

prasa Komisijai saskaņā ar EK līguma 44. pantu, 47. panta 2. punktu vai 95. pantu, atkarībā no konkrētā jautājuma, iesniegt likumdošanas priekšlikumu vai priekšlikumus par riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu pārredzamību; aicina minēto (-s) priekšlikumu (-s) izstrādāt, ņemot vērā iestāžu savstarpējo apspriešanos un turpmāk sniegtos detalizētos ieteikumus;

| 2. | apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības;

| 3. | uzskata, ka pieprasītajiem priekšlikumiem nav finansiālas ietekmes; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka pieprasītajiem priekšlikumiem nav finansiālas ietekmes;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.

(2)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

(3)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

(4)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

(5)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(6)  OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.

(7)  OV L 41, 13.2.2002., 20. lpp.

(8)  OV L 41, 13.2.2002., 35. lpp.

(9)  OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.

(10)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

(11)  OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.

(12)  OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.

(13)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

(14)  OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

(15)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(16)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

(17)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

(18)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(19)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(20)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

(21)  OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.

(22)  OV L 79, 20.3.2007., 11. lpp.

(23)  OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.

(24)  OV C 77 E, 26.3.2004., 329. lpp.

(25)  IP/A/ECON/IC/2007-24.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisREZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTO PRIEKŠLIKUMU SATURU

Eiropas Parlaments lūdz Komisijai ierosināt direktīvu vai direktīvas, kas garantētu kopīgu pārredzamības standartu un būtu veltītas turpmāk minētajiem jautājumiem, kuri saistās ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, pamatojoties uz to, ka šai (-īm) direktīvai (-ām) vajadzības gadījumā jānodrošina dalībvalstīm pietiekama elastība, lai esošajā uzņēmējdarbības tiesību sistēmā transponētu ES noteikumus; tāpat tas lūdz Komisijai veicināt pārredzamības uzlabojumus, atbalstot un pārraugot to, kā attīstās pašregulācija, ko ieviesuši riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu pārvaldītāji un to darījumu partneri, un mudināt dalībvalstis šos centienus atbalstīs ar dialogu un paraugprakses apmaiņu.

Ņemot vērā to, ka nav vienotu prasību valsts ieguldījumu fondu (SWF) sniegtās informācijas publiskošanai, Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Starptautiskā Valūtas fonda iniciatīvu saistībā ar darba grupas izveidošanu, lai izstrādātu starptautisku rīcības kodeksu valsts ieguldījumu fondiem, un uzskata, ka šāds rīcības kodekss palīdzēs kliedēt maldīgos uzskatus par valsts ieguldījumu fondu darbībām; mudina Komisiju piedalīties šajā procesā;

Par riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem

Eiropas Parlaments lūdz Komisijai, pārskatot pastāvošo acquis communautaire, kas ietekmē dažādus investoru un darījumu partneru veidus, iesniegt atbilstīgus likumdošanas priekšlikumus, kā arī ietekmes novērtējumu un iesaistīt visas ieinteresētās nozares, izpētīt iespēju atšķirīgai pieejai riska ieguldījumu fondiem, kapitāla vērtspapīru instrumentiem un citiem ieguldītājiem un pieņemt vai izstrādāt noteikumus, kas paredzētu atbilstīgas un būtiskas informācijas skaidru izziņošanu un savlaicīgu paziņošanu, lai veicinātu kvalitatīvu lēmumu pieņemšanu un pārredzamu saziņu starp ieguldītājiem un uzņēmumu vadību, kā arī starp ieguldītājiem un citiem darījumu partneriem; gadījumos, kad attiecīgi priekšlikumi jau pastāv, tie ir atbilstoši jāīsteno; tas aicina Komisiju izskatīt iespējas palielināt riska uzskatāmību un izpratni, nodalot to no kredītspējas; uzmanība jāpievērš tam, vai pārmērīgas atrunas līgumos tiešām ierobežo esošo un turpmāko direktīvu un pārredzamības pasākumu darbību.

Jaunajos tiesību aktos jābūt noteikumam, ka akcionāriem, iegūstot vai atsavinot emitenta akcijas, kurām ir balsstiesības, jāpaziņo emitentam, kāds ir akcionāra balsstiesību īpatsvars akciju iegūšanas vai atsavināšanas rezultātā, kad šis īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par 3 %, nevis par 5 %, kā tas minēts Direktīvā 2004/109/EK; tajos arī jānosaka, ka riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, ciktāl šīs ieguldītāju kategorijas var diferencēt no citām, ir jāziņo un jāpaskaidro — attiecībā uz uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras tiem jau pieder, kā arī attiecībā uz privātajiem un institucionālajiem ieguldītājiem, galvenajiem mākleriem, un apsaimniekotājiem — sava ieguldījumu politika un ar to saistītie riski.

Šiem priekšlikumiem par pamatu jāņem esošās Kopienas tiesību aktu pārbaude, ko veica, lai noskaidrotu cik lielā mērā esošos pārredzamības noteikumus var izmantot attiecībā uz īpašo stāvokli, kādā atrodas riska ieguldījumu fondi un kapitāla vērtspapīru instrumenti.

Ņemot vērā iepriekš minētos likumdošanas priekšlikumus, Komisijai jo īpaši:

| — | jāizpēta iespēja uz alternatīviem ieguldījumu veidiem attiecināt līguma noteikumus, kas paredz nepārprotamu riska izpaušanu un pārvaldību, paredzot pasākumus, ko veic tajos gadījumos, ja ir pārkāpta noteiktā robežvērtība, skaidru darbības pārtraukšanas periodu aprakstu un nepārprotamus noteikumus, kas regulē līguma atcelšanu un izbeigšanu; |
| --- | --- |

—

jāizpēta iespēja uz alternatīviem ieguldījumu veidiem attiecināt līguma noteikumus, kas paredz nepārprotamu riska izpaušanu un pārvaldību, paredzot pasākumus, ko veic tajos gadījumos, ja ir pārkāpta noteiktā robežvērtība, skaidru darbības pārtraukšanas periodu aprakstu un nepārprotamus noteikumus, kas regulē līguma atcelšanu un izbeigšanu;

| — | jāizpēta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana saistībā ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem; |
| --- | --- |

—

jāizpēta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana saistībā ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem;

| — | jāizpēta iespēja saskaņot riska ieguldījumu fondiem un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentiem paredzētos noteikumus un ieteikumus par akcionāru reģistrēšanu un noteikšanu, ja šiem akcionāriem piederošo akciju daudzums pārsniedz noteiktu proporciju, kā arī par stratēģiju un nodomu nodošanu atklātībai — ņemot vērā to, ka jāizvairās no pārmērīgas informācijas sniegšanas; |
| --- | --- |

—

jāizpēta iespēja saskaņot riska ieguldījumu fondiem un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentiem paredzētos noteikumus un ieteikumus par akcionāru reģistrēšanu un noteikšanu, ja šiem akcionāriem piederošo akciju daudzums pārsniedz noteiktu proporciju, kā arī par stratēģiju un nodomu nodošanu atklātībai — ņemot vērā to, ka jāizvairās no pārmērīgas informācijas sniegšanas;

| — | jāizpēta, vai ir nepieciešams, un ja ir, tad noteikt veidus, kā uzlikt starpniekiem pienākumu nodrošināt, ka sākotnējie akcionāri aktīvi piedalās balsošanā akcionāru kopsapulcēs, un panākt, lai pilnvarotās personas ievēro to balsošanas norādījumus, kā arī nodrošināt, lai tiek nodota atklātībā noteikto akcionāru balsošanas politika; |
| --- | --- |

—

jāizpēta, vai ir nepieciešams, un ja ir, tad noteikt veidus, kā uzlikt starpniekiem pienākumu nodrošināt, ka sākotnējie akcionāri aktīvi piedalās balsošanā akcionāru kopsapulcēs, un panākt, lai pilnvarotās personas ievēro to balsošanas norādījumus, kā arī nodrošināt, lai tiek nodota atklātībā noteikto akcionāru balsošanas politika;

| — | kopā ar nozari jāizveido paraugprakses kodekss par to, kā līdzsvarot korporatīvās pārvaldības esošo struktūru, lai pastiprinātu ilgtermiņa orientāciju un novērstu finansiālus un cita veida stimulus attiecībā uz pārmērīga īstermiņa riska uzņemšanos un bezatbildīgu rīcību; |
| --- | --- |

—

kopā ar nozari jāizveido paraugprakses kodekss par to, kā līdzsvarot korporatīvās pārvaldības esošo struktūru, lai pastiprinātu ilgtermiņa orientāciju un novērstu finansiālus un cita veida stimulus attiecībā uz pārmērīga īstermiņa riska uzņemšanos un bezatbildīgu rīcību;

| — | jāizstrādā noteikumi, kas paredz vadītāju atalgojuma sistēmu pilnīgu pārredzamību, tostarp attiecībā uz iespējām iegādāties akcijas, ar uzņēmuma akcionāru kopsapulces oficiālu apstiprinājumu. |
| --- | --- |

—

jāizstrādā noteikumi, kas paredz vadītāju atalgojuma sistēmu pilnīgu pārredzamību, tostarp attiecībā uz iespējām iegādāties akcijas, ar uzņēmuma akcionāru kopsapulces oficiālu apstiprinājumu.

Konkrēti par riska ieguldījumu fondiem

Eiropas Parlaments prasa Komisijai izstrādāt noteikumus, kas palielinātu balsošanas politikas pārredzamību riska ieguldījumu fondos, pamatojoties uz to, ka Komisijas noteikumu adresāts būs šādu fondu pārvaldītāji; šādos noteikumos ir jāiekļauj arī ES mēroga sistēma akcionāru noteikšanai; gadījumos, kad attiecīgi priekšlikumi jau pastāv, tie ir atbilstoši jāīsteno.

Ņemot vērā iepriekš minēto (-s) likumdošanas priekšlikumu (-s), Komisijai jo īpaši:

| — | jāizpēta, kā tirgu ietekmē vērtspapīru aizdevumi un balsošana, pamatojoties uz aizdotajām akcijām, ņemot vērā labākas regulācijas principus; |
| --- | --- |

—

jāizpēta, kā tirgu ietekmē vērtspapīru aizdevumi un balsošana, pamatojoties uz aizdotajām akcijām, ņemot vērā labākas regulācijas principus;

| — | jāizpēta, vai noteikumus par ziņošanu būtu jāattiecina arī uz sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti starp vairākiem akcionāriem, un uz netiešu balsstiesību iegūšanu ar papildu pasākumu palīdzību. |
| --- | --- |

—

jāizpēta, vai noteikumus par ziņošanu būtu jāattiecina arī uz sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti starp vairākiem akcionāriem, un uz netiešu balsstiesību iegūšanu ar papildu pasākumu palīdzību.

Konkrēti par kapitāla vērtspapīru instrumentiem

Eiropas Parlaments prasa Komisijai ierosināt noteikumus, kas liegtu kapitāla vērtspapīru instrumentiem “aplaupīt” uzņēmumus (tā saucamo “izpārdošanu pa daļām”) un tādējādi izmantot savu finanšu varu, kas ilgtermiņā kaitē iegādātajiem uzņēmumiem, nedodot nekādu labumu ne šā uzņēmuma nākotnei, ne tā darbinieku, kreditoru un partneru situācijai; turklāt, Komisijai jāapsver kopīgi noteikumi, lai nodrošinātu uzņēmumu kapitāla saglabāšanu; vēl Eiropas Parlaments prasa Komisijai pārbaudīt, vai dalībvalstis ir ieviesušas pasākumus, lai vērstos pret uzņēmumu izpārdošanu pa daļām.

Ņemot vērā iepriekš minēto (-s) likumdošanas priekšlikumu (-s), Komisijai jāizpēta veidi, kā risināt sarežģījumus, kas rodas gadījumos, kad bankas aizdod lielas naudas summas ieguvējiem, tostarp kapitāla vērtspapīru instrumentiem, un tad atsakās uzņemties atbildību par to, kā šīs summas tiek izmantotas vai arī par to, no kurienes nāk nauda šā aizdevuma atmaksāšanai, ņemot vērā to, ka šie jautājumi galu galā paliek parādnieka ziņā un ka kapitāla prasībām pēc salīdzināma riska visā finanšu sistēmā jābūt vienādām.

Eiropas Parlaments arī lūdz Komisijai izpētīt, vai ir nepieciešams precizēt Uzņēmumu pārejas direktīvu (1) attiecībā uz gadījumiem, kad pērk akcijas, izmantojot tās kā kredīta ķīlu.

---

(1)  Padomes Direktīva 2001/23/EK (2001. gada 12. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.).

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/41

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisLūgumrakstu komitejas apspriedes 2007. gadā

P6_TA(2008)0437

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2007. gadā (2008/2028(INI))

2010/C 8 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā savas līdzšinējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm, jo īpaši 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Lūgumrakstu komitejas vārdā veiktās faktu vākšanas misijas Andalūzijas, Valensijas un Madrides reģionā rezultātiem (1),

ņemot vērā EK līguma 21. un 194. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 192. panta 6. punktu,

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A6-0336/2008),

| A. | atzīstot lūgumrakstu izskatīšanas procesa sevišķo nozīmi, jo tā iedzīvotājiem ir iespējams vērst Eiropas Parlamenta uzmanību uz konkrētiem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tiešā veidā skar iedzīvotājus; |
| --- | --- |

A.

atzīstot lūgumrakstu izskatīšanas procesa sevišķo nozīmi, jo tā iedzīvotājiem ir iespējams vērst Eiropas Parlamenta uzmanību uz konkrētiem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tiešā veidā skar iedzīvotājus;

| B. | tā kā Lūgumrakstu komitejai nepārtraukti jācenšas paaugstināt savu efektivitāti, lai uzlabotu darbu Eiropas Savienības iedzīvotāju labā un attaisnotu viņu cerības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Lūgumrakstu komitejai nepārtraukti jācenšas paaugstināt savu efektivitāti, lai uzlabotu darbu Eiropas Savienības iedzīvotāju labā un attaisnotu viņu cerības;

| C. | apzinoties, ka, lai gan Eiropas Savienības struktūru un politikas virzienu attīstība šā perioda laikā ir ievērojami progresējusi, iedzīvotāji joprojām bieži izjūt Eiropas Savienības politikas virzienu un programmu piemērošanas nepilnības, jo tās viņus skar tiešā veidā; |
| --- | --- |

C.

apzinoties, ka, lai gan Eiropas Savienības struktūru un politikas virzienu attīstība šā perioda laikā ir ievērojami progresējusi, iedzīvotāji joprojām bieži izjūt Eiropas Savienības politikas virzienu un programmu piemērošanas nepilnības, jo tās viņus skar tiešā veidā;

| D. | tā kā saskaņā ar EK līgumu ES pilsoņiem ir tiesības iesniegt lūgumrakstus Eiropas Parlamentā, taču viņi var iesniegt sūdzības arī citās ES iestādēs un struktūrās, jo īpaši Komisijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar EK līgumu ES pilsoņiem ir tiesības iesniegt lūgumrakstus Eiropas Parlamentā, taču viņi var iesniegt sūdzības arī citās ES iestādēs un struktūrās, jo īpaši Komisijā;

| E. | tā kā, lai veicinātu informētību un nodrošinātu informāciju par sabiedrības tiesībām iesniegt lūgumrakstus Parlamentā, vēl joprojām ir svarīgi dalībvalstu līmenī īstenot centienus, kas palīdzētu veicināt sabiedrības ieinteresētību un — it īpaši — novērst neskaidrības saistībā ar dažādajām sūdzību iesniegšanas procedūrām; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai veicinātu informētību un nodrošinātu informāciju par sabiedrības tiesībām iesniegt lūgumrakstus Parlamentā, vēl joprojām ir svarīgi dalībvalstu līmenī īstenot centienus, kas palīdzētu veicināt sabiedrības ieinteresētību un — it īpaši — novērst neskaidrības saistībā ar dažādajām sūdzību iesniegšanas procedūrām;

| F. | tā kā dalībvalstu pienākums ir piemērot Kopienas regulas un direktīvas, un dalībvalstis atbilstoši savai konstitucionālajai organizācijai šo pienākumu var uzticēt reģionālajām vai vietējām varas iestādēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstu pienākums ir piemērot Kopienas regulas un direktīvas, un dalībvalstis atbilstoši savai konstitucionālajai organizācijai šo pienākumu var uzticēt reģionālajām vai vietējām varas iestādēm;

| G. | tā kā Parlaments ir tiesīgs, ievērojot subsidiaritātes principu, veikt Eiropas Savienības politikas virzienu demokrātisku novērošanu un uzraudzību, lai nodrošinātu Eiropas Savienības tiesību aktu pienācīgu īstenošanu, izpratni un atbilstību mērķiem, kuru īstenošanas nolūkā Savienības kompetentās iestādes izstrādājušas, apspriedušas un pieņēmušas šos tiesību aktus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments ir tiesīgs, ievērojot subsidiaritātes principu, veikt Eiropas Savienības politikas virzienu demokrātisku novērošanu un uzraudzību, lai nodrošinātu Eiropas Savienības tiesību aktu pienācīgu īstenošanu, izpratni un atbilstību mērķiem, kuru īstenošanas nolūkā Savienības kompetentās iestādes izstrādājušas, apspriedušas un pieņēmušas šos tiesību aktus;

| H. | tā kā ES pilsoņi un iedzīvotāji var aktīvi piedalīties šajā procesā, izmantojot tiesības iesniegt lūgumrakstus Eiropas Parlamentā un apzinoties, ka viņu jautājumus uzklausīs un izskatīs atbildīgā komiteja un tiks sniegta atbilstīga atbilde; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES pilsoņi un iedzīvotāji var aktīvi piedalīties šajā procesā, izmantojot tiesības iesniegt lūgumrakstus Eiropas Parlamentā un apzinoties, ka viņu jautājumus uzklausīs un izskatīs atbildīgā komiteja un tiks sniegta atbilstīga atbilde;

| I. | tā kā jau pašreiz spēkā esošie līgumi paredz apņemšanos ievērot cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, vienlīdzību un minoritāšu tiesības, uzskatot šos principus par Eiropas sabiedrības pamatprincipiem, un tā kā jaunie līgumi par Eiropas Savienību un par Eiropas Savienības darbību, ja tos ratificēs visas 27 dalībvalstis, turpinās nostiprināt šos principus, iekļaujot Pamattiesību hartas noteikumus, paredzot Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un ieviešot tiesisko pamatu pilsoņu likumdošanas iniciatīvām, kā arī atbilstošu administratīvo tiesību sistēmu Eiropas iestādēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā jau pašreiz spēkā esošie līgumi paredz apņemšanos ievērot cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, vienlīdzību un minoritāšu tiesības, uzskatot šos principus par Eiropas sabiedrības pamatprincipiem, un tā kā jaunie līgumi par Eiropas Savienību un par Eiropas Savienības darbību, ja tos ratificēs visas 27 dalībvalstis, turpinās nostiprināt šos principus, iekļaujot Pamattiesību hartas noteikumus, paredzot Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un ieviešot tiesisko pamatu pilsoņu likumdošanas iniciatīvām, kā arī atbilstošu administratīvo tiesību sistēmu Eiropas iestādēm;

| J. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 7. pantā ir noteiktas procedūras, kas ļauj Eiropas Savienībai veikt darbības, lai novērstu Savienības dibināšanas pamatprincipu, kuri ir noteikti minētā līguma 6. pantā, nopietnus un ilgstošus pārkāpumus kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

J.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 7. pantā ir noteiktas procedūras, kas ļauj Eiropas Savienībai veikt darbības, lai novērstu Savienības dibināšanas pamatprincipu, kuri ir noteikti minētā līguma 6. pantā, nopietnus un ilgstošus pārkāpumus kādā dalībvalstī;

| K. | šajā saistībā atgādinot, ka ES pilsoņi bieži iesniedz lūgumrakstus Parlamentā, pieprasot kompensāciju, ja viņiem šķiet, ka ir pārkāptas līgumos atzītās tiesības, un viņi ir pārliecinājušies, ka tiesiskie līdzekļi ir nepiemēroti, nepraktiski, pārlieku novilcināti vai — bieži vien — dārgi; |
| --- | --- |

K.

šajā saistībā atgādinot, ka ES pilsoņi bieži iesniedz lūgumrakstus Parlamentā, pieprasot kompensāciju, ja viņiem šķiet, ka ir pārkāptas līgumos atzītās tiesības, un viņi ir pārliecinājušies, ka tiesiskie līdzekļi ir nepiemēroti, nepraktiski, pārlieku novilcināti vai — bieži vien — dārgi;

| L. | tā kā Lūgumrakstu komitejas kā atbildīgās komitejas pienākums ir ne tikai atbildēt uz atsevišķiem lūgumrakstiem, bet arī censties pienācīgā termiņā nodrošināt atbilstīgus risinājumus lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītajām problēmām, un tā kā tas ir Lūgumrakstu komitejas darba galvenais mērķis; |
| --- | --- |

L.

tā kā Lūgumrakstu komitejas kā atbildīgās komitejas pienākums ir ne tikai atbildēt uz atsevišķiem lūgumrakstiem, bet arī censties pienācīgā termiņā nodrošināt atbilstīgus risinājumus lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītajām problēmām, un tā kā tas ir Lūgumrakstu komitejas darba galvenais mērķis;

| M. | tā kā risinājumi lūgumrakstu iesniedzēju problēmām parasti tiek rasti, lojāli sadarbojoties Lūgumrakstu komitejai, no vienas puses, un Komisijai, dalībvalstīm un to reģionālajām un vietējām varasiestādēm, no otras puses, kopīgi piedāvājot ar tiesvedību nesaistītus līdzekļus; |
| --- | --- |

M.

tā kā risinājumi lūgumrakstu iesniedzēju problēmām parasti tiek rasti, lojāli sadarbojoties Lūgumrakstu komitejai, no vienas puses, un Komisijai, dalībvalstīm un to reģionālajām un vietējām varasiestādēm, no otras puses, kopīgi piedāvājot ar tiesvedību nesaistītus līdzekļus;

| N. | tā kā dalībvalstis un reģionālās vai vietējās varasiestādes tomēr ne vienmēr izrāda skaidru vēlmi rast praktiskus risinājumus lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītajām problēmām; |
| --- | --- |

N.

tā kā dalībvalstis un reģionālās vai vietējās varasiestādes tomēr ne vienmēr izrāda skaidru vēlmi rast praktiskus risinājumus lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītajām problēmām;

| O. | tā kā lūgumrakstu iesniedzējiem turklāt ir tiesības saņemt paskaidrojumu un kompetentās komitejas atbildi arī tad, ja viņu apgalvojumi nav labi pamatoti; |
| --- | --- |

O.

tā kā lūgumrakstu iesniedzējiem turklāt ir tiesības saņemt paskaidrojumu un kompetentās komitejas atbildi arī tad, ja viņu apgalvojumi nav labi pamatoti;

| P. | tā kā uzlabota sadarbība starp iestādēm ļautu nepieņemamus lūgumrakstus efektīvāk pārsūtīt dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā uzlabota sadarbība starp iestādēm ļautu nepieņemamus lūgumrakstus efektīvāk pārsūtīt dalībvalstu iestādēm;

| Q. | tā kā tādus lūgumrakstus, kas neattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu, var atzīt par nepieņemamiem un lūgumrakstu iesniegšana nav metode, ko pilsoņi var izmantot, lai apstrīdētu dalībvalstu kompetento tiesu iestāžu vai varasiestāžu pieņemtos lēmumus, kuriem viņi nepiekrīt; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tādus lūgumrakstus, kas neattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu, var atzīt par nepieņemamiem un lūgumrakstu iesniegšana nav metode, ko pilsoņi var izmantot, lai apstrīdētu dalībvalstu kompetento tiesu iestāžu vai varasiestāžu pieņemtos lēmumus, kuriem viņi nepiekrīt;

| R. | tā kā ir svarīgi, lai Parlaments nodrošinātu sev līdzekļus, proti, efektīvas pilnvaras, noteikumus, procedūras un resursus, lai efektīvi un savlaicīgi atbildētu uz saņemtajiem lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā ir svarīgi, lai Parlaments nodrošinātu sev līdzekļus, proti, efektīvas pilnvaras, noteikumus, procedūras un resursus, lai efektīvi un savlaicīgi atbildētu uz saņemtajiem lūgumrakstiem;

| S. | tā kā lūgumrakstu procedūrai var būt pozitīva nozīme likumdošanas procesa uzlabošanā, it īpaši tādēļ, ka iesniegtie lūgumraksti atklāj jomas, kurās Eiropas Savienības tiesību akti, ņemot vērā attiecīgā tiesību akta mērķus, darbojas vāji vai neefektīvi; tā kā, sadarbojoties ar kompetento likumdevēju komiteju un izmantojot tās autoritāti, šādas situācijas var risināt, pārskatot attiecīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

S.

tā kā lūgumrakstu procedūrai var būt pozitīva nozīme likumdošanas procesa uzlabošanā, it īpaši tādēļ, ka iesniegtie lūgumraksti atklāj jomas, kurās Eiropas Savienības tiesību akti, ņemot vērā attiecīgā tiesību akta mērķus, darbojas vāji vai neefektīvi; tā kā, sadarbojoties ar kompetento likumdevēju komiteju un izmantojot tās autoritāti, šādas situācijas var risināt, pārskatot attiecīgos tiesību aktus;

| T. | tā kā lūgumrakstu izskatīšanas procedūra dod arī nozīmīgu ieguldījumu, lai apzinātu gadījumus, kad dalībvalstīs netiek pareizi piemēroti Eiropas Savienības tiesību akti, un nereti tā rezultātā Komisija saskaņā ar EK līguma 226. pantu uzsāk pienākumu neizpildes procedūru; |
| --- | --- |

T.

tā kā lūgumrakstu izskatīšanas procedūra dod arī nozīmīgu ieguldījumu, lai apzinātu gadījumus, kad dalībvalstīs netiek pareizi piemēroti Eiropas Savienības tiesību akti, un nereti tā rezultātā Komisija saskaņā ar EK līguma 226. pantu uzsāk pienākumu neizpildes procedūru;

| U. | tā kā pienākumu neizpildes procedūra ir izstrādāta tā, lai nodrošinātu, ka attiecīgā dalībvalsts ir spiesta ievērot spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, turklāt lēmumu par to pieņem Komisija pēc saviem ieskatiem, nekādi nenodrošinot tiešu parlamentāro iesaistīšanos šajā procesā; tomēr atzīmējot, ka apmēram viena trešdaļa pārkāpumu ir saistīta ar jautājumiem, ko lūgumrakstu iesniedzēji ir iesnieguši Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

U.

tā kā pienākumu neizpildes procedūra ir izstrādāta tā, lai nodrošinātu, ka attiecīgā dalībvalsts ir spiesta ievērot spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, turklāt lēmumu par to pieņem Komisija pēc saviem ieskatiem, nekādi nenodrošinot tiešu parlamentāro iesaistīšanos šajā procesā; tomēr atzīmējot, ka apmēram viena trešdaļa pārkāpumu ir saistīta ar jautājumiem, ko lūgumrakstu iesniedzēji ir iesnieguši Eiropas Parlamentam;

| V. | tā kā pienākumu neizpildes procedūra pat tad, ja tā ir sekmīga, nevar tieši nodrošināt kompensāciju saistībā ar konkrētiem lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītiem jautājumiem; tā kā tas grauj pilsoņu ticību tam, ka ES iestādes spēj attaisnot viņu cerības; |
| --- | --- |

V.

tā kā pienākumu neizpildes procedūra pat tad, ja tā ir sekmīga, nevar tieši nodrošināt kompensāciju saistībā ar konkrētiem lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītiem jautājumiem; tā kā tas grauj pilsoņu ticību tam, ka ES iestādes spēj attaisnot viņu cerības;

| W. | tā kā 2007. gadā, kad Lūgumrakstu komitejas locekļu skaits tika palielināts no 25 uz 40, Eiropas Parlaments saņēma 1 506 lūgumrakstus (par 50 % vairāk nekā 2006. gadā), no kuriem 1 089 lūgumraksti tika atzīti par pieņemamiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā 2007. gadā, kad Lūgumrakstu komitejas locekļu skaits tika palielināts no 25 uz 40, Eiropas Parlaments saņēma 1 506 lūgumrakstus (par 50 % vairāk nekā 2006. gadā), no kuriem 1 089 lūgumraksti tika atzīti par pieņemamiem;

| X. | atzīmējot, ka 2007. gadā 159 lūgumrakstu iesniedzēji piedalījās Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un daudzi citi lūgumrakstu iesniedzēji piedalījās procedūras novērošanā; |
| --- | --- |

X.

atzīmējot, ka 2007. gadā 159 lūgumrakstu iesniedzēji piedalījās Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un daudzi citi lūgumrakstu iesniedzēji piedalījās procedūras novērošanā;

| Y. | tā kā 2007. gadā notika sešas faktu vākšanas misijas uz Vāciju, Spāniju, Īriju, Poliju, Franciju un Kipru, un šo misiju rezultātā tika izstrādāti ziņojumi un ieteikumi, kurus nosūtīja visām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši lūgumrakstu iesniedzējiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā 2007. gadā notika sešas faktu vākšanas misijas uz Vāciju, Spāniju, Īriju, Poliju, Franciju un Kipru, un šo misiju rezultātā tika izstrādāti ziņojumi un ieteikumi, kurus nosūtīja visām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši lūgumrakstu iesniedzējiem;

| Z. | tā kā notika deviņas pilna sastāva komitejas sanāksmes, kurās, saņemot Komisijas pārstāvju vērtīgu atbalstu, tika apspriesti vairāk nekā 500 iedzīvotāju lūgumraksti, un visu lūgumrakstu iesniedzēji tika informēti par rezultātiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā notika deviņas pilna sastāva komitejas sanāksmes, kurās, saņemot Komisijas pārstāvju vērtīgu atbalstu, tika apspriesti vairāk nekā 500 iedzīvotāju lūgumraksti, un visu lūgumrakstu iesniedzēji tika informēti par rezultātiem;

| AA. | tā kā lūgumrakstu iesniegšanas un izskatīšanas process liecina par to, ka ES pilsoņus visvairāk satrauc tādi jautājumi kā vide un tās aizsardzība, tostarp nepilnības Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīvā, Ūdens pamatdirektīvā, Dzeramā ūdens direktīvā, Atkritumu direktīvā, Dzīvotņu direktīvā, Putnu direktīvā, Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas direktīvā un citās direktīvās, kā arī vispārēji jautājumi saistībā ar piesārņojumu un klimata pārmaiņām, individuālā un privātīpašuma tiesībām, finanšu pakalpojumiem, strādājošo brīvu pārvietošanos un tiesībām, tostarp tiesībām uz pensiju un citu sociālās aizsardzības nodrošinājumu, preču brīvu apriti, nodokļu uzlikšanu, profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, uzņēmumu dibināšanas brīvību un iespējamo diskrimināciju, pamatojoties uz tautību, dzimumu vai piederību minoritātei; |
| --- | --- |

AA.

tā kā lūgumrakstu iesniegšanas un izskatīšanas process liecina par to, ka ES pilsoņus visvairāk satrauc tādi jautājumi kā vide un tās aizsardzība, tostarp nepilnības Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīvā, Ūdens pamatdirektīvā, Dzeramā ūdens direktīvā, Atkritumu direktīvā, Dzīvotņu direktīvā, Putnu direktīvā, Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas direktīvā un citās direktīvās, kā arī vispārēji jautājumi saistībā ar piesārņojumu un klimata pārmaiņām, individuālā un privātīpašuma tiesībām, finanšu pakalpojumiem, strādājošo brīvu pārvietošanos un tiesībām, tostarp tiesībām uz pensiju un citu sociālās aizsardzības nodrošinājumu, preču brīvu apriti, nodokļu uzlikšanu, profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, uzņēmumu dibināšanas brīvību un iespējamo diskrimināciju, pamatojoties uz tautību, dzimumu vai piederību minoritātei;

| AB. | tā kā lūgumrakstu tēmas un to izskatīšana 2007. gadā bija saistīta ar tādām būtiskām mūsdienu problēmām kā klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības izzušana, ūdens trūkums, finanšu pakalpojumu regulēšana un Eiropas Savienības energoapgāde; |
| --- | --- |

AB.

tā kā lūgumrakstu tēmas un to izskatīšana 2007. gadā bija saistīta ar tādām būtiskām mūsdienu problēmām kā klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības izzušana, ūdens trūkums, finanšu pakalpojumu regulēšana un Eiropas Savienības energoapgāde;

| AC. | ņemot vērā pastāvīgās un konstruktīvās attiecības, kas izveidojušās starp Eiropas ombudu, kurš ir atbildīgs par pilsoņu sūdzību izskatīšanu attiecībā uz ES iestāžu iespējamiem pārkāpumiem, un Lūgumrakstu komiteju, kas regulāri atskaitās Parlamentam par ombuda gada ziņojumu vai Īpašajiem ziņojumiem (galējo līdzekli, ko ombuds izmanto, ja netiek ņemti vērā viņa ieteikumi), turklāt 2007. gadā tika izstrādāts viens Īpašais ziņojums; |
| --- | --- |

AC.

ņemot vērā pastāvīgās un konstruktīvās attiecības, kas izveidojušās starp Eiropas ombudu, kurš ir atbildīgs par pilsoņu sūdzību izskatīšanu attiecībā uz ES iestāžu iespējamiem pārkāpumiem, un Lūgumrakstu komiteju, kas regulāri atskaitās Parlamentam par ombuda gada ziņojumu vai Īpašajiem ziņojumiem (galējo līdzekli, ko ombuds izmanto, ja netiek ņemti vērā viņa ieteikumi), turklāt 2007. gadā tika izstrādāts viens Īpašais ziņojums;

| AD. | tā kā 2007. gada 15. novembrī Priekšsēdētāju konference pieņēma lēmumu noraidīt atbildīgās komitejas 2005. gada jūnijā iesniegto lūgumu atļaut sagatavot ziņojumu attiecībā uz ombuda Īpašo ziņojumu Parlamentam par administratīvajām nepilnībām Eiropas Birojā krāpšanas apkarošanai; |
| --- | --- |

AD.

tā kā 2007. gada 15. novembrī Priekšsēdētāju konference pieņēma lēmumu noraidīt atbildīgās komitejas 2005. gada jūnijā iesniegto lūgumu atļaut sagatavot ziņojumu attiecībā uz ombuda Īpašo ziņojumu Parlamentam par administratīvajām nepilnībām Eiropas Birojā krāpšanas apkarošanai;

| AE. | ņemot vērā turpmāko attīstību, kas vēl vairāk veicinās ES pilsoņu iesaistīšanos Eiropas Savienības rīcībā un darbā, jo īpaši ieviešot Lisabonas līgumā paredzēto “pilsoņu iniciatīvu” (ja Lisabonas līgumu ratificēs visas 27 dalībvalstis), kura iedzīvotājiem, ja tie pārstāvēs vairākas dalībvalstis un ja to kopskaits būs ne mazāk kā viens miljons, dos iespēju iesniegt jauna tiesību akta priekšlikumu un kurai būs nepieciešamas īpašas procedūras, kas jāizstrādā, iesaistot Komisiju — tai šādas iniciatīvas jānosūta vispirms —, Eiropas Parlamentu un Padomi; |
| --- | --- |

AE.

ņemot vērā turpmāko attīstību, kas vēl vairāk veicinās ES pilsoņu iesaistīšanos Eiropas Savienības rīcībā un darbā, jo īpaši ieviešot Lisabonas līgumā paredzēto “pilsoņu iniciatīvu” (ja Lisabonas līgumu ratificēs visas 27 dalībvalstis), kura iedzīvotājiem, ja tie pārstāvēs vairākas dalībvalstis un ja to kopskaits būs ne mazāk kā viens miljons, dos iespēju iesniegt jauna tiesību akta priekšlikumu un kurai būs nepieciešamas īpašas procedūras, kas jāizstrādā, iesaistot Komisiju — tai šādas iniciatīvas jānosūta vispirms —, Eiropas Parlamentu un Padomi;

| AF. | tā kā, ja Lūgumrakstu komitejas darbības ir efektīvas un rezultatīvas, iedzīvotāji saprot, ka viņu pamatotajām bažām tiek pievērsta uzmanību, un tā veidojas patiesa saikne starp iedzīvotājiem un ES; tā kā, ja tomēr notiek nepieņemama kavēšanās un dalībvalstis nevēlas īstenot atbilstoši Kopienas tiesību aktiem sniegtos norādījumus, tas tikai attālina iedzīvotājus no ES un daudzos gadījumos apstiprina iedzīvotāju viedokli par demokrātijas trūkumu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā, ja Lūgumrakstu komitejas darbības ir efektīvas un rezultatīvas, iedzīvotāji saprot, ka viņu pamatotajām bažām tiek pievērsta uzmanību, un tā veidojas patiesa saikne starp iedzīvotājiem un ES; tā kā, ja tomēr notiek nepieņemama kavēšanās un dalībvalstis nevēlas īstenot atbilstoši Kopienas tiesību aktiem sniegtos norādījumus, tas tikai attālina iedzīvotājus no ES un daudzos gadījumos apstiprina iedzīvotāju viedokli par demokrātijas trūkumu;

| AG. | tā kā 2007. gadā Lūgumrakstu komitejas locekļiem bija iespēja izmantot komitejas sekretariāta un par informāciju tehnoloģijām atbildīgā dienesta izstrādāto un ievērojami paplašināto e-lūgumrakstu datu bāzi un pārvaldības instrumentu, kas visiem komitejas locekļiem un politiskajām grupām nodrošina tiešu piekļuvi visiem lūgumrakstiem un saistītajiem dokumentiem, tādējādi uzlabojot iespējas efektīvi apkalpot lūgumrakstu iesniedzējus; |
| --- | --- |

AG.

tā kā 2007. gadā Lūgumrakstu komitejas locekļiem bija iespēja izmantot komitejas sekretariāta un par informāciju tehnoloģijām atbildīgā dienesta izstrādāto un ievērojami paplašināto e-lūgumrakstu datu bāzi un pārvaldības instrumentu, kas visiem komitejas locekļiem un politiskajām grupām nodrošina tiešu piekļuvi visiem lūgumrakstiem un saistītajiem dokumentiem, tādējādi uzlabojot iespējas efektīvi apkalpot lūgumrakstu iesniedzējus;

| AH. | atzīmējot, ka Parlaments tomēr nespēja nodrošināt pagājušā gada rezolūcijā par Lūgumrakstu komitejas darbu pieprasītos līdzekļus, kas bija vajadzīgi interneta izmantošanas iespēju uzlabošanai lūgumrakstu izskatīšanas gaitā, kā arī īstenot Parlamenta Reglamenta 192. panta 2. punkta noteikumus, kuri nosaka, ka komiteja “izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā”; |
| --- | --- |

AH.

atzīmējot, ka Parlaments tomēr nespēja nodrošināt pagājušā gada rezolūcijā par Lūgumrakstu komitejas darbu pieprasītos līdzekļus, kas bija vajadzīgi interneta izmantošanas iespēju uzlabošanai lūgumrakstu izskatīšanas gaitā, kā arī īstenot Parlamenta Reglamenta 192. panta 2. punkta noteikumus, kuri nosaka, ka komiteja “izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā”;

| AI. | tā kā Eiropas Savienības pilsoņiem, gatavojoties nākamajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kas notiks 2009. gada jūnijā, ir svarīgi būt pienācīgi informētiem par Lūgumrakstu komitejas darbu, |
| --- | --- |

AI.

tā kā Eiropas Savienības pilsoņiem, gatavojoties nākamajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kas notiks 2009. gada jūnijā, ir svarīgi būt pienācīgi informētiem par Lūgumrakstu komitejas darbu,

| 1. | atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas ciešo sadarbību ar Komisijas dienestiem un ombudu, kā arī sadarbības gaisotni, kāda pastāv starp šīm institūcijām, kas cenšas risināt ES pilsoņu problēmas; tomēr ir stingri pārliecināts, ka prioritāra nozīme ir tam, lai pašai Lūgumrakstu komitejai būtu iespēja turpmāk stiprināt savus neatkarīgos izpētes instrumentus, galvenokārt stiprinot savu sekretariātu un juridisko kompetenci; apņemas turpināt Lūgumrakstu komitejas iekšējo procedūru racionalizāciju, lai atvieglotu lūgumrakstu izskatīšanas procesu, īpašu uzmanību pievērošot lēmumu pieņemšanas termiņam, lūgumrakstu pieņemamības noteikšanai, izpētei un turpmākajiem pasākumiem, komitejas sanāksmju organizācijai, sadarbībai ar citām Parlamenta komitejām, kuras izrāda interesi par noteiktiem lūgumrakstiem vai ir kompetentas attiecīgajos jautājumos, kā arī komitejas iniciatīvām, piemēram, faktu vākšanas misijām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas ciešo sadarbību ar Komisijas dienestiem un ombudu, kā arī sadarbības gaisotni, kāda pastāv starp šīm institūcijām, kas cenšas risināt ES pilsoņu problēmas; tomēr ir stingri pārliecināts, ka prioritāra nozīme ir tam, lai pašai Lūgumrakstu komitejai būtu iespēja turpmāk stiprināt savus neatkarīgos izpētes instrumentus, galvenokārt stiprinot savu sekretariātu un juridisko kompetenci; apņemas turpināt Lūgumrakstu komitejas iekšējo procedūru racionalizāciju, lai atvieglotu lūgumrakstu izskatīšanas procesu, īpašu uzmanību pievērošot lēmumu pieņemšanas termiņam, lūgumrakstu pieņemamības noteikšanai, izpētei un turpmākajiem pasākumiem, komitejas sanāksmju organizācijai, sadarbībai ar citām Parlamenta komitejām, kuras izrāda interesi par noteiktiem lūgumrakstiem vai ir kompetentas attiecīgajos jautājumos, kā arī komitejas iniciatīvām, piemēram, faktu vākšanas misijām;

| 2. | uzsver — ja Lisabonas līgums tiks pilnībā ratificēts, tad tiks atzīta Pamattiesību hartas juridiskā darbības joma, tā oficiāli nostiprinot šīs hartas neatkarīgo un saistošo būtību, un norāda, ka būs jāparedz īpaši pasākumi, lai noteiktu, kā tas ietekmēs pilsoņu tiesības un līdz ar to — arī Lūgumrakstu komitejas darbu un pilnvaras; |
| --- | --- |

2.

uzsver — ja Lisabonas līgums tiks pilnībā ratificēts, tad tiks atzīta Pamattiesību hartas juridiskā darbības joma, tā oficiāli nostiprinot šīs hartas neatkarīgo un saistošo būtību, un norāda, ka būs jāparedz īpaši pasākumi, lai noteiktu, kā tas ietekmēs pilsoņu tiesības un līdz ar to — arī Lūgumrakstu komitejas darbu un pilnvaras;

| 3. | atkārtoti aicina tā ģenerālsekretāru steidzami pārskatīt “Pilsoņu portālu” Parlamenta tīmekļa vietnē, lai uzlabotu portāla pārskatāmību attiecībā uz tiesībām iesniegt lūgumrakstus, un nodrošināt iedzīvotājiem iespējas izmantot elektroniskos parakstus, lai paustu atbalstu lūgumrakstiem, kā paredzēts Reglamenta 192. panta 2. punktā; mudina Pilsoņu portālā nodrošināt pārlūkprogrammatūras savietojamību, lai šajā sakarībā iedzīvotājiem garantētu vienlīdzīgas piekļuves tiesības; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti aicina tā ģenerālsekretāru steidzami pārskatīt “Pilsoņu portālu” Parlamenta tīmekļa vietnē, lai uzlabotu portāla pārskatāmību attiecībā uz tiesībām iesniegt lūgumrakstus, un nodrošināt iedzīvotājiem iespējas izmantot elektroniskos parakstus, lai paustu atbalstu lūgumrakstiem, kā paredzēts Reglamenta 192. panta 2. punktā; mudina Pilsoņu portālā nodrošināt pārlūkprogrammatūras savietojamību, lai šajā sakarībā iedzīvotājiem garantētu vienlīdzīgas piekļuves tiesības;

| 4. | uzskata, ka pašreizējā lūgumrakstu reģistrācijas procedūra pārmērīgi aizkavē to izskatīšanu, un pauž bažas par to, ka šādu situāciju var uztvert kā iejūtības trūkumu attiecībā pret lūgumrakstu iesniedzējiem; tādēļ mudina ģenerālsekretāru veikt nepieciešamos pasākumus, lai lūgumrakstu reģistrācija, ko pašlaik veic Prezidentūras ģenerāldirektorāts, tiktu uzticēta atbildīgās komitejas sekretariātam; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka pašreizējā lūgumrakstu reģistrācijas procedūra pārmērīgi aizkavē to izskatīšanu, un pauž bažas par to, ka šādu situāciju var uztvert kā iejūtības trūkumu attiecībā pret lūgumrakstu iesniedzējiem; tādēļ mudina ģenerālsekretāru veikt nepieciešamos pasākumus, lai lūgumrakstu reģistrācija, ko pašlaik veic Prezidentūras ģenerāldirektorāts, tiktu uzticēta atbildīgās komitejas sekretariātam;

| 5. | aicina Parlamentu un Komisiju uzsākt sarunas, lai labāk saskaņotu šo iestāžu darbību saistībā ar sūdzībām, lai tādējādi atvieglotu, vienkāršotu un racionalizētu ar sūdzībām saistītās procedūras, kā arī padarītu tās pārredzamākas un ātrākas; aicina ģenerālsekretāru sešu mēnešu laikā sniegt Lūgumrakstu komitejai ziņojumu; |
| --- | --- |

5.

aicina Parlamentu un Komisiju uzsākt sarunas, lai labāk saskaņotu šo iestāžu darbību saistībā ar sūdzībām, lai tādējādi atvieglotu, vienkāršotu un racionalizētu ar sūdzībām saistītās procedūras, kā arī padarītu tās pārredzamākas un ātrākas; aicina ģenerālsekretāru sešu mēnešu laikā sniegt Lūgumrakstu komitejai ziņojumu;

| 6. | atbalsta procedūras formalizāciju, kas paredz, ka ar iekšējā tirgus jautājumiem saistītie lūgumraksti tiek pārsūtīti SOLVIT tīklam, tādējādi būtiski saīsinot lūgumrakstu izskatīšanas procedūru saistībā ar iekšējā tirgus jautājumiem, piemēram, automašīnu nodokļiem, profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, uzturēšanās atļaujām, robežkontroli un iespējām izglītoties, taču vienlaikus saglabājot Parlamenta tiesības izskatīt jautājumu, ja ar SOLVIT palīdzību nav iespējams rast apmierinošu risinājumu; |
| --- | --- |

6.

atbalsta procedūras formalizāciju, kas paredz, ka ar iekšējā tirgus jautājumiem saistītie lūgumraksti tiek pārsūtīti SOLVIT tīklam, tādējādi būtiski saīsinot lūgumrakstu izskatīšanas procedūru saistībā ar iekšējā tirgus jautājumiem, piemēram, automašīnu nodokļiem, profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, uzturēšanās atļaujām, robežkontroli un iespējām izglītoties, taču vienlaikus saglabājot Parlamenta tiesības izskatīt jautājumu, ja ar SOLVIT palīdzību nav iespējams rast apmierinošu risinājumu;

| 7. | atkārtoti uzsver, ka Lūgumrakstu komitejas darbībā vairāk jāiesaistās Padomei un dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām, un pilsoņu interešu vārdā aicina minētās struktūras pastiprināt savu iesaistīšanos un līdzdalību; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti uzsver, ka Lūgumrakstu komitejas darbībā vairāk jāiesaistās Padomei un dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām, un pilsoņu interešu vārdā aicina minētās struktūras pastiprināt savu iesaistīšanos un līdzdalību;

| 8. | uzskata, ka saistībā ar Lūgumrakstu komitejas sekretariāta stiprināšanu un e-lūgumrakstu sistēmas izstrādi būtu jāizveido lūgumrakstu iesniedzēju elektroniskai “izsekošanai” paredzēts IT instruments, jo tas ļautu nodrošināt pārredzamāku un efektīvāku procedūru, cita starpā izmantojot regulāru statusa atjaunināšanu un papildu informācijas pieprasījumus; atzīmē, ka šāds pasākums labāk atbilstu Eiropas pilsoņu cerībām, vienlaikus ļaujot Parlamentam un Lūgumrakstu komitejai labāk pildīt savus institucionālos pienākumus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka saistībā ar Lūgumrakstu komitejas sekretariāta stiprināšanu un e-lūgumrakstu sistēmas izstrādi būtu jāizveido lūgumrakstu iesniedzēju elektroniskai “izsekošanai” paredzēts IT instruments, jo tas ļautu nodrošināt pārredzamāku un efektīvāku procedūru, cita starpā izmantojot regulāru statusa atjaunināšanu un papildu informācijas pieprasījumus; atzīmē, ka šāds pasākums labāk atbilstu Eiropas pilsoņu cerībām, vienlaikus ļaujot Parlamentam un Lūgumrakstu komitejai labāk pildīt savus institucionālos pienākumus;

| 9. | aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā Lūgumrakstu komitejas ieteikumus, pieņemot lēmumus par pienākumu neizpildes procedūras uzsākšanu pret dalībvalstīm, un vēlreiz atgādina par prasību Komisijai tieši un oficiāli informēt Lūgumrakstu komiteju par pienākumu neizpildes procedūras uzsākšanu saistībā ar kādu komitejā izskatītu lūgumrakstu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā Lūgumrakstu komitejas ieteikumus, pieņemot lēmumus par pienākumu neizpildes procedūras uzsākšanu pret dalībvalstīm, un vēlreiz atgādina par prasību Komisijai tieši un oficiāli informēt Lūgumrakstu komiteju par pienākumu neizpildes procedūras uzsākšanu saistībā ar kādu komitejā izskatītu lūgumrakstu;

| 10. | šajā sakarībā atgādina par Lūgumrakstu komitejas reprezentatīvo būtību, kā arī institucionālo lomu un pienākumu attiecībā pret ES pilsoņiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

10.

šajā sakarībā atgādina par Lūgumrakstu komitejas reprezentatīvo būtību, kā arī institucionālo lomu un pienākumu attiecībā pret ES pilsoņiem un iedzīvotājiem;

| 11. | pauž bažas par to, ka Komisijas dienestiem un Eiropas Kopienu Tiesai gadījumos, ja un kad ir iesaistīta Eiropas Kopienu Tiesa, ir nepieciešams pārlieku ilgs laiks, lai noslēgtu pienākumu neizpildes procedūras, un, atzīstot, ka bieži vien tas ir dalībvalstu administrāciju tīši liktu šķēršļu rezultāts, aicina ieviest daudz stingrākus termiņus; pauž šaubas par tā saukto pienākumu neizpildes horizontālo procedūru efektivitāti, kuru īstenošanai nepieciešams ilgāks laiks; aicina pārskatīt pienākumu neizpildes procedūru, lai nodrošinātu labāku EK tiesību aktu piemērošanu; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par to, ka Komisijas dienestiem un Eiropas Kopienu Tiesai gadījumos, ja un kad ir iesaistīta Eiropas Kopienu Tiesa, ir nepieciešams pārlieku ilgs laiks, lai noslēgtu pienākumu neizpildes procedūras, un, atzīstot, ka bieži vien tas ir dalībvalstu administrāciju tīši liktu šķēršļu rezultāts, aicina ieviest daudz stingrākus termiņus; pauž šaubas par tā saukto pienākumu neizpildes horizontālo procedūru efektivitāti, kuru īstenošanai nepieciešams ilgāks laiks; aicina pārskatīt pienākumu neizpildes procedūru, lai nodrošinātu labāku EK tiesību aktu piemērošanu;

| 12. | aicina iesaistītās iestādes efektīvāk izmantot šo procedūru kā līdzekli, lai pilnībā nodrošinātu Kopienas tiesību aktu ievērošanu, un pauž dziļu nožēlu par to, ka izmantoto procedūru ilgums un neskaidrību viešana attiecībā uz lietas būtību pārāk bieži ir iemesls tam, ka dalībvalstis de facto pārkāpj Kopienas tiesību aktus, nesodīti rīkojoties pret attiecīgajā lietā iesaistīto vietējo kopienu interesēm, kuras ir iesniegušas lūgumrakstus Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

12.

aicina iesaistītās iestādes efektīvāk izmantot šo procedūru kā līdzekli, lai pilnībā nodrošinātu Kopienas tiesību aktu ievērošanu, un pauž dziļu nožēlu par to, ka izmantoto procedūru ilgums un neskaidrību viešana attiecībā uz lietas būtību pārāk bieži ir iemesls tam, ka dalībvalstis de facto pārkāpj Kopienas tiesību aktus, nesodīti rīkojoties pret attiecīgajā lietā iesaistīto vietējo kopienu interesēm, kuras ir iesniegušas lūgumrakstus Eiropas Parlamentam;

| 13. | uzskata par problēmu to, ka pašreizējā Kopienas tiesību aktu ievērošanas uzraudzības sistēma ļauj dalībvalstīm atlikt tiesību aktu ievērošanu līdz brīdim, kad finansiālu sankciju piemērošana ir nenovēršama, un tik un tā izvairīties no atbildības par iepriekš tīši pieļautiem pārkāpumiem, un ka pilsoņiem bieži vien nav pienācīgi nodrošināts taisnīgums un kompensācijas valsts līmenī pat tajos gadījumos, kad Eiropas Kopienu Tiesa ir spriedusi, ka dalībvalsts nav ievērojusi Kopienas tiesību aktos noteiktās pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

13.

uzskata par problēmu to, ka pašreizējā Kopienas tiesību aktu ievērošanas uzraudzības sistēma ļauj dalībvalstīm atlikt tiesību aktu ievērošanu līdz brīdim, kad finansiālu sankciju piemērošana ir nenovēršama, un tik un tā izvairīties no atbildības par iepriekš tīši pieļautiem pārkāpumiem, un ka pilsoņiem bieži vien nav pienācīgi nodrošināts taisnīgums un kompensācijas valsts līmenī pat tajos gadījumos, kad Eiropas Kopienu Tiesa ir spriedusi, ka dalībvalsts nav ievērojusi Kopienas tiesību aktos noteiktās pilsoņu tiesības;

| 14. | iesaka par prioritāti padarīt Lūgumrakstu komitejas efektivitātes un produktivitātes nodrošināšanu visos darbības aspektos — no sākuma līdz beigām —, jo tā ir patiesa apņemšanās attiecībā pret iedzīvotājiem un liecina par to, ka ES vēlas un ir spējīga reaģēt uz iedzīvotāju pamatotajām bažām; |
| --- | --- |

14.

iesaka par prioritāti padarīt Lūgumrakstu komitejas efektivitātes un produktivitātes nodrošināšanu visos darbības aspektos — no sākuma līdz beigām —, jo tā ir patiesa apņemšanās attiecībā pret iedzīvotājiem un liecina par to, ka ES vēlas un ir spējīga reaģēt uz iedzīvotāju pamatotajām bažām;

| 15. | pauž bažas un neizpratni par lūgumrakstu iesniedzēju ziņojumiem, ka viņi pat tad, ja ir saņemts Lūgumrakstu komitejas atbalsts lūgumrakstā minētās problēmas risinājumam, pārāk bieži sastopas ar lielām grūtībām saņemt jebkādu kompensāciju no iesaistītajām iestādēm un dalībvalstu tiesām; uzskata, ka jāturpina šādu sistemātisku nepilnību izpēte, jo īpaši, ja tās skar finanšu pakalpojumu nozari, kā piemēru minot Izmeklēšanas komitejas darba rezultātus saistībā ar sabiedrības “Equitable Life” krīzi, kuru pamatā bija Parlamentā saņemtie lūgumraksti un par kuriem 2007. gadā tika sagatavots ziņojums; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas un neizpratni par lūgumrakstu iesniedzēju ziņojumiem, ka viņi pat tad, ja ir saņemts Lūgumrakstu komitejas atbalsts lūgumrakstā minētās problēmas risinājumam, pārāk bieži sastopas ar lielām grūtībām saņemt jebkādu kompensāciju no iesaistītajām iestādēm un dalībvalstu tiesām; uzskata, ka jāturpina šādu sistemātisku nepilnību izpēte, jo īpaši, ja tās skar finanšu pakalpojumu nozari, kā piemēru minot Izmeklēšanas komitejas darba rezultātus saistībā ar sabiedrības “Equitable Life” krīzi, kuru pamatā bija Parlamentā saņemtie lūgumraksti un par kuriem 2007. gadā tika sagatavots ziņojums;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka 2007. gadā Komisija un Eiropas Kopienu Tiesa rīkojās ātri, tostarp izmantojot izpildrakstu, lai nepieļautu Eiropas Savienības Dzīvotņu direktīvas aizsargātās Rospudas ielejas teritorijas nenovēršamu iznīcināšanu “Via Baltica” transporta koridora dēļ, kura sakarā Lūgumrakstu komiteja veica neatkarīgu izpēti, devās faktu vākšanas misijā, un sniedza konkrētus ieteikumus; pauž nožēlu, ka šādu piemēru ir tik maz; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka 2007. gadā Komisija un Eiropas Kopienu Tiesa rīkojās ātri, tostarp izmantojot izpildrakstu, lai nepieļautu Eiropas Savienības Dzīvotņu direktīvas aizsargātās Rospudas ielejas teritorijas nenovēršamu iznīcināšanu “Via Baltica” transporta koridora dēļ, kura sakarā Lūgumrakstu komiteja veica neatkarīgu izpēti, devās faktu vākšanas misijā, un sniedza konkrētus ieteikumus; pauž nožēlu, ka šādu piemēru ir tik maz;

| 17. | mudina Komisiju, izskatot lūgumrakstus un sūdzības saistībā ar vides politiku — vienu no jomām, kas Eiropas Savienības lūgumrakstu iesniedzējiem ir visaktuālākā — būt lielākā gatavībā rīkoties, lai novērstu Kopienas tiesību aktu pārkāpumus; atzīmē, ka “piesardzības principam” praktiski nav pietiekama juridiskā spēka un ka dalībvalstu atbildīgās iestādes, kurām tomēr ir pienākums piemērot EK līguma noteikumus, šo principu pārāk bieži ignorē; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju, izskatot lūgumrakstus un sūdzības saistībā ar vides politiku — vienu no jomām, kas Eiropas Savienības lūgumrakstu iesniedzējiem ir visaktuālākā — būt lielākā gatavībā rīkoties, lai novērstu Kopienas tiesību aktu pārkāpumus; atzīmē, ka “piesardzības principam” praktiski nav pietiekama juridiskā spēka un ka dalībvalstu atbildīgās iestādes, kurām tomēr ir pienākums piemērot EK līguma noteikumus, šo principu pārāk bieži ignorē;

| 18. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nesniedz pietiekamu atbalstu Lūgumrakstu komitejai gadījumos, kad — jo īpaši faktu vākšanas misiju rezultātā — ir iegūti neapgāžami pierādījumi tam, ka ir pārkāptas EK līgumā noteiktās pilsoņu tiesības vai nav piemēroti tiesību akti, un aicina izstrādāt jaunas procedūras, kas šādos gadījumos ļautu Parlamentam tiešā veidā ierosināt lietu Eiropas Kopienu Tiesā; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par to, ka Komisija nesniedz pietiekamu atbalstu Lūgumrakstu komitejai gadījumos, kad — jo īpaši faktu vākšanas misiju rezultātā — ir iegūti neapgāžami pierādījumi tam, ka ir pārkāptas EK līgumā noteiktās pilsoņu tiesības vai nav piemēroti tiesību akti, un aicina izstrādāt jaunas procedūras, kas šādos gadījumos ļautu Parlamentam tiešā veidā ierosināt lietu Eiropas Kopienu Tiesā;

| 19. | pilnībā atzīst, ka saskaņā ar EK līgumu, izskatot lūgumrakstus saistībā ar problēmām, ko Eiropas Savienības pilsoņi izvirzījuši politiskajā procesā, tomēr vispirms ir jāmeklē ar tiesu nesaistīti līdzekļi un risinājumi, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka daudzos gadījumos ir panākts sekmīgs rezultāts; |
| --- | --- |

19.

pilnībā atzīst, ka saskaņā ar EK līgumu, izskatot lūgumrakstus saistībā ar problēmām, ko Eiropas Savienības pilsoņi izvirzījuši politiskajā procesā, tomēr vispirms ir jāmeklē ar tiesu nesaistīti līdzekļi un risinājumi, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka daudzos gadījumos ir panākts sekmīgs rezultāts;

| 20. | atzīst arī to, ka daudzos gadījumos lūgumraksta iesniedzējam pieņemamu risinājumu nav iespējams rast sakarā ar piemērojamo Kopienas tiesību aktu nepilnībām; |
| --- | --- |

20.

atzīst arī to, ka daudzos gadījumos lūgumraksta iesniedzējam pieņemamu risinājumu nav iespējams rast sakarā ar piemērojamo Kopienas tiesību aktu nepilnībām;

| 21. | aicina atbildīgās likumdevējas komitejas, izstrādājot un apspriežot jaunus vai pārskatītus tiesību aktus, pievērst sevišķi lielu uzmanību saņemtajos lūgumrakstos izklāstītajām problēmām; |
| --- | --- |

21.

aicina atbildīgās likumdevējas komitejas, izstrādājot un apspriežot jaunus vai pārskatītus tiesību aktus, pievērst sevišķi lielu uzmanību saņemtajos lūgumrakstos izklāstītajām problēmām;

| 22. | aicina Komisiju vairāk rūpēties par Kohēzijas fondu izmantošanu tajos ES apvidos, kur plašiem infrastruktūras projektiem ir liela ietekme uz vidi, un mudina dalībvalstis nodrošināt, lai ES fondi vietējo kopienu interesēs tiktu novirzīti ilgtspējīgai attīstībai, ņemot vērā, ka arvien vairāk šādu kopienu iesniedz lūgumrakstus Eiropas Parlamentā, protestējot pret to, ka reģionālās un vietējās varasiestādes ne vienmēr ievēro šīs prioritātes; atzinīgi vērtē darbu, ko šajā sakarībā veic Budžeta kontroles komiteja un Revīzijas palāta; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju vairāk rūpēties par Kohēzijas fondu izmantošanu tajos ES apvidos, kur plašiem infrastruktūras projektiem ir liela ietekme uz vidi, un mudina dalībvalstis nodrošināt, lai ES fondi vietējo kopienu interesēs tiktu novirzīti ilgtspējīgai attīstībai, ņemot vērā, ka arvien vairāk šādu kopienu iesniedz lūgumrakstus Eiropas Parlamentā, protestējot pret to, ka reģionālās un vietējās varasiestādes ne vienmēr ievēro šīs prioritātes; atzinīgi vērtē darbu, ko šajā sakarībā veic Budžeta kontroles komiteja un Revīzijas palāta;

| 23. | atzīmē, ka pieaug tādu lūgumrakstu skaits, galvenokārt no jauno dalībvalstu pilsoņiem, kuros ir skarti īpašuma atgūšanas jautājumi, lai gan šie jautājumi būtībā ir palikuši dalībvalstu kompetencē; mudina iesaistītās dalībvalstis nodrošināt, lai to tiesību akti attiecībā uz īpašumtiesībām, kas iegūtas pēc valsts iekārtas maiņas, pilnībā atbilstu EK līguma prasībām un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas noteikumiem, kā noteikts arī EK līguma 6. pantā, kurā grozījumi izdarīti ar Lisabonas līgumu; uzsver, ka par šo tematu saņemtie lūgumraksti neskar īpašumtiesību sistēmu, bet gan tiesības uz likumīgi iegūtu īpašumu; šajā sakarībā mudina Komisiju būt īpaši uzmanīgai ne tikai attiecībās ar pašreizējām dalībvalstīm, bet arī sarunās ar kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka pieaug tādu lūgumrakstu skaits, galvenokārt no jauno dalībvalstu pilsoņiem, kuros ir skarti īpašuma atgūšanas jautājumi, lai gan šie jautājumi būtībā ir palikuši dalībvalstu kompetencē; mudina iesaistītās dalībvalstis nodrošināt, lai to tiesību akti attiecībā uz īpašumtiesībām, kas iegūtas pēc valsts iekārtas maiņas, pilnībā atbilstu EK līguma prasībām un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas noteikumiem, kā noteikts arī EK līguma 6. pantā, kurā grozījumi izdarīti ar Lisabonas līgumu; uzsver, ka par šo tematu saņemtie lūgumraksti neskar īpašumtiesību sistēmu, bet gan tiesības uz likumīgi iegūtu īpašumu; šajā sakarībā mudina Komisiju būt īpaši uzmanīgai ne tikai attiecībās ar pašreizējām dalībvalstīm, bet arī sarunās ar kandidātvalstīm;

| 24. | vēlreiz apstiprina savu apņemšanos atbalstīt ES pilsoņu tiesības uz viņu likumīgi iegūto privātīpašumu un nosoda jebkuru mēģinājumu atņemt ģimenēm īpašumu nelikumīgā ceļā, neizmaksājot pienācīgu kompensāciju vai neievērojot personas neaizskaramību; atzīmē, ka ir palielinājies par šo jautājumu saņemto lūgumrakstu skaits, jo īpaši 2007. gadā attiecībā uz Spāniju, un atzīmē arī ziņojumu un ieteikumus, kas tika sagatavoti pēc Lūgumrakstu komitejas trešās faktu vākšanas vizītes šīs problēmas izpētei; atzīmē, ka attiecībā uz Publiskā iepirkuma direktīvām joprojām turpinās pienākumu neizpildes procedūras; |
| --- | --- |

24.

vēlreiz apstiprina savu apņemšanos atbalstīt ES pilsoņu tiesības uz viņu likumīgi iegūto privātīpašumu un nosoda jebkuru mēģinājumu atņemt ģimenēm īpašumu nelikumīgā ceļā, neizmaksājot pienācīgu kompensāciju vai neievērojot personas neaizskaramību; atzīmē, ka ir palielinājies par šo jautājumu saņemto lūgumrakstu skaits, jo īpaši 2007. gadā attiecībā uz Spāniju, un atzīmē arī ziņojumu un ieteikumus, kas tika sagatavoti pēc Lūgumrakstu komitejas trešās faktu vākšanas vizītes šīs problēmas izpētei; atzīmē, ka attiecībā uz Publiskā iepirkuma direktīvām joprojām turpinās pienākumu neizpildes procedūras;

| 25. | atzīmē arī Lūgumrakstu komitejas izteikto kritiku pēc 2007. gadā notikušās faktu vākšanas vizītes uz Luāru Francijā un īpaši mudina Francijas iestādes apņēmīgi rīkoties, lai nodrošinātu Eiropas Savienības direktīvu ievērošanu, jo pastāv risks, ka tās tiks pārkāptas, atļaujot īstenot dažus iecerētos tiltu būves projektus pār Luāras upi, ņemot vērā to, ka Luāras ieleja ir aizsargājams objekts ne tikai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas un Putnu direktīvas noteikumiem, bet tā ir arī UNESCO Pasaules mantojuma objekts un viena no Eiropas pēdējām savvaļas upju sistēmām; |
| --- | --- |

25.

atzīmē arī Lūgumrakstu komitejas izteikto kritiku pēc 2007. gadā notikušās faktu vākšanas vizītes uz Luāru Francijā un īpaši mudina Francijas iestādes apņēmīgi rīkoties, lai nodrošinātu Eiropas Savienības direktīvu ievērošanu, jo pastāv risks, ka tās tiks pārkāptas, atļaujot īstenot dažus iecerētos tiltu būves projektus pār Luāras upi, ņemot vērā to, ka Luāras ieleja ir aizsargājams objekts ne tikai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas un Putnu direktīvas noteikumiem, bet tā ir arī UNESCO Pasaules mantojuma objekts un viena no Eiropas pēdējām savvaļas upju sistēmām;

| 26. | joprojām pauž bažas gan par to, ka Īrijā netiek īstenoti Dzeramā ūdens direktīvas noteikumi un ka pirms 2007. gadā pieņemtā lēmuma pārvietot vēsturisku pieminekli Lismillenā, M3 automaģistrāles ceļā netālu no Taras Mītas grāfistē netika veikts iepriekšējs novērtējums, kā rezultātā Komisija nolēma saukt Īriju pie atbildības Eiropas Kopienu Tiesā, pamatojoties uz to, ka Īrijas pieeja vēsturisko pieminekļu pārvietošanai Lismillenas gadījumā pilnībā neatbilst Direktīvas 85/337/EEK (2) prasībām, gan arī par Limerikas vietējo kopienu problēmām un citām problēmām, kas minētas ziņojumā par Lūgumrakstu komitejas faktu vākšanas vizīti Īrijā 2007. gadā; atzīmē, ka attiecībā uz dažiem no minētajiem jautājumiem tiek īstenotas pienākumu neizpildes procedūras; |
| --- | --- |

26.

joprojām pauž bažas gan par to, ka Īrijā netiek īstenoti Dzeramā ūdens direktīvas noteikumi un ka pirms 2007. gadā pieņemtā lēmuma pārvietot vēsturisku pieminekli Lismillenā, M3 automaģistrāles ceļā netālu no Taras Mītas grāfistē netika veikts iepriekšējs novērtējums, kā rezultātā Komisija nolēma saukt Īriju pie atbildības Eiropas Kopienu Tiesā, pamatojoties uz to, ka Īrijas pieeja vēsturisko pieminekļu pārvietošanai Lismillenas gadījumā pilnībā neatbilst Direktīvas 85/337/EEK (2) prasībām, gan arī par Limerikas vietējo kopienu problēmām un citām problēmām, kas minētas ziņojumā par Lūgumrakstu komitejas faktu vākšanas vizīti Īrijā 2007. gadā; atzīmē, ka attiecībā uz dažiem no minētajiem jautājumiem tiek īstenotas pienākumu neizpildes procedūras;

| 27. | atzīmē ziņojumu par faktu vākšanas vizīti Polijā ar ieteikumiem Rospudas ielejas un Eiropas pēdējā mūžameža aizsardzībai; mudina Komisiju turpināt sadarboties ar Polijas iestādēm attiecībā uz alternatīviem “Via Baltica” ceļu tīkla un dzelzceļa tīkla maršrutiem, kā ieteikts Lūgumrakstu komitejas ziņojumā; turklāt mudina Komisiju nodrošināt finansējuma iespējas Augustovas ceļu sistēmas noslogojuma mazināšanai, lai aizsargātu vietējos iedzīvotājus un saglabātu šīs teritorijas vidi; |
| --- | --- |

27.

atzīmē ziņojumu par faktu vākšanas vizīti Polijā ar ieteikumiem Rospudas ielejas un Eiropas pēdējā mūžameža aizsardzībai; mudina Komisiju turpināt sadarboties ar Polijas iestādēm attiecībā uz alternatīviem “Via Baltica” ceļu tīkla un dzelzceļa tīkla maršrutiem, kā ieteikts Lūgumrakstu komitejas ziņojumā; turklāt mudina Komisiju nodrošināt finansējuma iespējas Augustovas ceļu sistēmas noslogojuma mazināšanai, lai aizsargātu vietējos iedzīvotājus un saglabātu šīs teritorijas vidi;

| 28. | atzīmē Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētāja un locekļu faktu vākšanas vizīti uz Kipru 2007. gada novembrī; mudina iesaistītās puses arī turpmāk censties sarunu ceļā panākt vienošanos par vēl neatrisinātajiem lūgumrakstu iesniedzēju jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz atdalīto Famagustas sektoru, kurš jāatdod likumīgajiem īpašniekiem, un atzinīgi vērtē to, ka Kiprā abas puses ved sarunas atjaunotu centienu kontekstā, lai atrisinātu Kipras problēmu; turklāt uzsver, cik svarīgi ir nekavējoties īstenot ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 550 (1984), kurā minēta apņemšanās atdot Famagustas pilsētu tās likumīgajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

28.

atzīmē Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētāja un locekļu faktu vākšanas vizīti uz Kipru 2007. gada novembrī; mudina iesaistītās puses arī turpmāk censties sarunu ceļā panākt vienošanos par vēl neatrisinātajiem lūgumrakstu iesniedzēju jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz atdalīto Famagustas sektoru, kurš jāatdod likumīgajiem īpašniekiem, un atzinīgi vērtē to, ka Kiprā abas puses ved sarunas atjaunotu centienu kontekstā, lai atrisinātu Kipras problēmu; turklāt uzsver, cik svarīgi ir nekavējoties īstenot ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 550 (1984), kurā minēta apņemšanās atdot Famagustas pilsētu tās likumīgajiem iedzīvotājiem;

| 29. | atzīmē, ka Lūgumrakstu komiteja saņem arvien vairāk vēstuļu un lūgumrakstu, kuri attiecas uz sevišķi jūtīgu jautājumu, proti, bērnu aizbildnību, un norāda, ka šajā sakarībā uzsākt rīcību ir ārkārtīgi sarežģīti, jo, ja lūgumraksti attiecas, piemēram, uz Vācijas bērnu un jauniešu aizsardzības iestādi “Jugendamt”, tad daudzos gadījumos ir iesaistītas tiesas, un arī tādēļ, ka, izņemot gadījumus, kad vecāki ir no dažādām Eiropas Savienības valstīm, šo jautājumu nav viegli iekļaut Eiropas Savienības kā tādas kompetencē; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka Lūgumrakstu komiteja saņem arvien vairāk vēstuļu un lūgumrakstu, kuri attiecas uz sevišķi jūtīgu jautājumu, proti, bērnu aizbildnību, un norāda, ka šajā sakarībā uzsākt rīcību ir ārkārtīgi sarežģīti, jo, ja lūgumraksti attiecas, piemēram, uz Vācijas bērnu un jauniešu aizsardzības iestādi “Jugendamt”, tad daudzos gadījumos ir iesaistītas tiesas, un arī tādēļ, ka, izņemot gadījumus, kad vecāki ir no dažādām Eiropas Savienības valstīm, šo jautājumu nav viegli iekļaut Eiropas Savienības kā tādas kompetencē;

| 30. | atzīmē, ka 2007. gadā daudzi lūgumrakstu iesniedzēji no Lielbritānijas, kuriem Lielbritānijas muitas un akcīzes iestādes bija konfiscējušas īpašumu, joprojām nebija saņēmuši kompensāciju, kaut arī Komisija apturēja pret Apvienoto Karalisti uzsākto pienākumu neizpildes procedūru par līguma noteikumu neievērošanu attiecībā uz preču brīvu pārvietošanu; mudina Lielbritānijas iestādes nākt klajā ar atbilstošu risinājumu, tostarp samaksāt kompensāciju lūgumrakstu iesniedzējiem, kuri līdz brīdim, kad iestādes pārskatīja savu praksi un pēc Komisijas norādījumiem sāka rīkoties saskaņā ar atbilstīgajām direktīvām, bija cietuši ievērojamus finansiālus zaudējumus; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka 2007. gadā daudzi lūgumrakstu iesniedzēji no Lielbritānijas, kuriem Lielbritānijas muitas un akcīzes iestādes bija konfiscējušas īpašumu, joprojām nebija saņēmuši kompensāciju, kaut arī Komisija apturēja pret Apvienoto Karalisti uzsākto pienākumu neizpildes procedūru par līguma noteikumu neievērošanu attiecībā uz preču brīvu pārvietošanu; mudina Lielbritānijas iestādes nākt klajā ar atbilstošu risinājumu, tostarp samaksāt kompensāciju lūgumrakstu iesniedzējiem, kuri līdz brīdim, kad iestādes pārskatīja savu praksi un pēc Komisijas norādījumiem sāka rīkoties saskaņā ar atbilstīgajām direktīvām, bija cietuši ievērojamus finansiālus zaudējumus;

| 31. | atzīmē arī to, ka Grieķijā muitas iestādes vienīgi kā ārkārtas pasākumu turpina konfiscēt automašīnas Grieķijas valstspiederīgajiem, kuri uz laiku dzīvo ārvalstīs un atgriežas Grieķijā un uz kuru automašīnām ir ārvalstu numura zīmes; daudzus no šiem iedzīvotājiem apvaino kontrabandā un viņu lietas netiek likumīgi izskatītas, par ko Lūgumrakstu komiteja ir jau iepriekš informējusi Parlamentu; mudina Grieķijas iestādes nodrošināt kompensāciju izmaksu lūgumrakstu iesniedzējiem, kuri cietuši minētās prakses dēļ; atzīmē Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu C-156/04 (2007. gada 7. jūnijs), kurā lielākā daļa paskaidrojumu, ko Grieķijas iestādes sniegušas šajā lietā; atzīti par pieņemamiem; atzinīgi vērtē to, kā tiek īstenoti Grieķijas nesen šajā jomā pieņemtie jaunie tiesību akti, kuru mērķis ir novērst iepriekšminētajā tiesas spriedumā norādītos trūkumus; |
| --- | --- |

31.

atzīmē arī to, ka Grieķijā muitas iestādes vienīgi kā ārkārtas pasākumu turpina konfiscēt automašīnas Grieķijas valstspiederīgajiem, kuri uz laiku dzīvo ārvalstīs un atgriežas Grieķijā un uz kuru automašīnām ir ārvalstu numura zīmes; daudzus no šiem iedzīvotājiem apvaino kontrabandā un viņu lietas netiek likumīgi izskatītas, par ko Lūgumrakstu komiteja ir jau iepriekš informējusi Parlamentu; mudina Grieķijas iestādes nodrošināt kompensāciju izmaksu lūgumrakstu iesniedzējiem, kuri cietuši minētās prakses dēļ; atzīmē Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu C-156/04 (2007. gada 7. jūnijs), kurā lielākā daļa paskaidrojumu, ko Grieķijas iestādes sniegušas šajā lietā; atzīti par pieņemamiem; atzinīgi vērtē to, kā tiek īstenoti Grieķijas nesen šajā jomā pieņemtie jaunie tiesību akti, kuru mērķis ir novērst iepriekšminētajā tiesas spriedumā norādītos trūkumus;

| 32. | pauž nožēlu par to, ka līdzās citiem senāk iesūtītiem un vēl neatbildētiem lūgumrakstiem, joprojām nav atrisināta “Lettori” lieta, kas attiecas svešvalodu skolotājiem Itālijā, kaut gan Eiropas Kopienu Tiesa pieņēmusi divus lēmumus, un Komisija un Lūgumrakstu komiteja paudušas atbalstu šai lietai un tajā minētajām sūdzībām; mudina Itālijas iestādes un iesaistītās augstskolas, tostarp Dženovas, Padujas un Neapoles augstskolas, rīkoties, lai rastu taisnīgu risinājumu šīm pamatotajām prasībām; |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu par to, ka līdzās citiem senāk iesūtītiem un vēl neatbildētiem lūgumrakstiem, joprojām nav atrisināta “Lettori” lieta, kas attiecas svešvalodu skolotājiem Itālijā, kaut gan Eiropas Kopienu Tiesa pieņēmusi divus lēmumus, un Komisija un Lūgumrakstu komiteja paudušas atbalstu šai lietai un tajā minētajām sūdzībām; mudina Itālijas iestādes un iesaistītās augstskolas, tostarp Dženovas, Padujas un Neapoles augstskolas, rīkoties, lai rastu taisnīgu risinājumu šīm pamatotajām prasībām;

| 33. | atzīmē, ka 2007. gadā Lūgumrakstu komiteja līdzās citiem lūgumrakstiem izskatīja “vienas atrašanās vietas” lūgumrakstu (kurš gan sākotnēji bija reģistrēts 2006. gadā), kuru atbalstīja 1,25 miljoni Eiropas Savienības pilsoņu un kurā bija pieprasīts, lai Eiropas Parlamentam būtu tikai viena atrašanās vieta — Briselē; atzīmē, ka 2007. gada oktobrī priekšsēdētājs nosūtīja lūgumrakstu atpakaļ komitejai, kura pēc tam aicināja Parlamentu paust viedokli šajā jautājumā, ņemot vērā to, ka institūcijas atrašanās vietu nosaka līguma noteikumi un lēmumu pieņemšana šajā jautājumā ir dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka 2007. gadā Lūgumrakstu komiteja līdzās citiem lūgumrakstiem izskatīja “vienas atrašanās vietas” lūgumrakstu (kurš gan sākotnēji bija reģistrēts 2006. gadā), kuru atbalstīja 1,25 miljoni Eiropas Savienības pilsoņu un kurā bija pieprasīts, lai Eiropas Parlamentam būtu tikai viena atrašanās vieta — Briselē; atzīmē, ka 2007. gada oktobrī priekšsēdētājs nosūtīja lūgumrakstu atpakaļ komitejai, kura pēc tam aicināja Parlamentu paust viedokli šajā jautājumā, ņemot vērā to, ka institūcijas atrašanās vietu nosaka līguma noteikumi un lēmumu pieņemšana šajā jautājumā ir dalībvalstu kompetencē;

| 34. | nolemj nākamajā likumdošanas periodā pārskatīt Lūgumrakstu komitejas nosaukumu un tā tulkojumu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, lai nodrošinātu, ka nosaukums saprotamā veidā raksturo komitejas darbību, jo dažās valodās, šķiet, pašlaik tas tā nav, un lai uzsvērtu aktīvās demokrātijas aspektu attiecībā uz tiesībām iesniegt lūgumrakstus; ierosina, ka vieglāk saprotams varētu būt nosaukums “Pilsoņu lūgumrakstu komiteja”; |
| --- | --- |

34.

nolemj nākamajā likumdošanas periodā pārskatīt Lūgumrakstu komitejas nosaukumu un tā tulkojumu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, lai nodrošinātu, ka nosaukums saprotamā veidā raksturo komitejas darbību, jo dažās valodās, šķiet, pašlaik tas tā nav, un lai uzsvērtu aktīvās demokrātijas aspektu attiecībā uz tiesībām iesniegt lūgumrakstus; ierosina, ka vieglāk saprotams varētu būt nosaukums “Pilsoņu lūgumrakstu komiteja”;

| 35. | pauž bažas par vairākiem iesūtītajiem lūgumrakstiem, kuros vērsta uzmanība uz vēlētāju reģistrācijas problēmu, ar ko saskārušies ES pilsoņi, kas dzīvo citā valstī vai ir kādas dalībvalsts mazākumtautības pārstāvji; mudina visas dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību tam, lai visiem ES pilsoņiem un likumīgajiem ES iedzīvotājiem būtu nodrošinātas neierobežotas iespējas piedalīties nākamajās Eiropas vēlēšanās; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par vairākiem iesūtītajiem lūgumrakstiem, kuros vērsta uzmanība uz vēlētāju reģistrācijas problēmu, ar ko saskārušies ES pilsoņi, kas dzīvo citā valstī vai ir kādas dalībvalsts mazākumtautības pārstāvji; mudina visas dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību tam, lai visiem ES pilsoņiem un likumīgajiem ES iedzīvotājiem būtu nodrošinātas neierobežotas iespējas piedalīties nākamajās Eiropas vēlēšanās;

| 36. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, to lūgumrakstu komitejām, ombudiem vai līdzīgām kompetentām struktūrām. |
| --- | --- |

36.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, to lūgumrakstu komitejām, ombudiem vai līdzīgām kompetentām struktūrām.

---

(1)  OV C 146 E, 12.6.2008., 340. lpp.

(2)  Padomes Direktīva 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/49

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisLauksaimniecība kalnu apvidos

P6_TA(2008)0438

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par lauksaimniecības stāvokli un perspektīvām kalnu apvidos (2008/2066(INI))

2010/C 8 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā tā 2001. gada 6. septembra rezolūciju “25 gadu ilga Kopienas tiesību aktu piemērošana lauksaimniecībai kalnu apvidos” (1),

ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par ES mežu stratēģijas īstenošanu (2),

ņemot vērā tā 2008. gada 12. marta rezolūciju par KLP “veselības pārbaudi” (3),

ņemot vērā Reģionu komitejas patstāvīgo atzinumu “Par Zaļo grāmatu: Ceļā uz Eiropas Savienības kalnu apvidu politiku: Eiropas redzējums kalnu apvidiem” (4),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0327/2008),

| A. | tā kā kalnu apvidi aizņem 40 % no Eiropas teritorijas un tur dzīvo 19 % Eiropas iedzīvotāju; |
| --- | --- |

A.

tā kā kalnu apvidi aizņem 40 % no Eiropas teritorijas un tur dzīvo 19 % Eiropas iedzīvotāju;

| B. | tā kā kalnu apvidi dažās dalībvalstīs, piemēram, Grieķijā, Spānijā, Itālijā, Austrijā un Portugālē aizņem vairāk nekā 50 % no valsts teritorijas un lauku iedzīvotājiem šajos apvidos joprojām ir nozīmīga loma; |
| --- | --- |

B.

tā kā kalnu apvidi dažās dalībvalstīs, piemēram, Grieķijā, Spānijā, Itālijā, Austrijā un Portugālē aizņem vairāk nekā 50 % no valsts teritorijas un lauku iedzīvotājiem šajos apvidos joprojām ir nozīmīga loma;

| C. | tā kā kalnu apvidus (jo īpaši augstkalnu apvidus un augstienes) veido kultūrainavas, kas atspoguļo harmonisku mijiedarbību starp cilvēku un biosistēmām un pieder pie dabas mantojuma; |
| --- | --- |

C.

tā kā kalnu apvidus (jo īpaši augstkalnu apvidus un augstienes) veido kultūrainavas, kas atspoguļo harmonisku mijiedarbību starp cilvēku un biosistēmām un pieder pie dabas mantojuma;

| D. | tā kā kalnu apvidus ļoti ietekmē klimata pārmaiņas un ekstremāli laika apstākļi, piemēram, sausums un ugunsgrēki; |
| --- | --- |

D.

tā kā kalnu apvidus ļoti ietekmē klimata pārmaiņas un ekstremāli laika apstākļi, piemēram, sausums un ugunsgrēki;

| E. | tā kā kalnu apvidi nav vienveidīgi, bet ļoti atšķiras pēc kalnu formas un augstuma (augstkalnāji, augstienes, ledāji, neauglīgi apgabali); |
| --- | --- |

E.

tā kā kalnu apvidi nav vienveidīgi, bet ļoti atšķiras pēc kalnu formas un augstuma (augstkalnāji, augstienes, ledāji, neauglīgi apgabali);

| F. | tā kā kalnu apvidi ar savām īpatnībām (virsmas slīpums, atšķirīgs augstums, nepieejamība, augu sega, īsāks veģetācijas laiks, zema augsnes kvalitāte, laika un īpaši klimata apstākļi) atšķiras no citām dabas sistēmām Eiropas Savienībā un tā kā tie daudzējādā ziņā pastāvīgi atrodas nelabvēlīgos dabas apstākļos, un tā kā dažos kalnu apvidos tas pamazām noved pie šo apvidu pārtuksnešošanās un lauksaimnieciskās ražošanas apjoma samazināšanās; |
| --- | --- |

F.

tā kā kalnu apvidi ar savām īpatnībām (virsmas slīpums, atšķirīgs augstums, nepieejamība, augu sega, īsāks veģetācijas laiks, zema augsnes kvalitāte, laika un īpaši klimata apstākļi) atšķiras no citām dabas sistēmām Eiropas Savienībā un tā kā tie daudzējādā ziņā pastāvīgi atrodas nelabvēlīgos dabas apstākļos, un tā kā dažos kalnu apvidos tas pamazām noved pie šo apvidu pārtuksnešošanās un lauksaimnieciskās ražošanas apjoma samazināšanās;

| G. | tā kā kalnu apvidiem (jo īpaši augstkalnu apvidiem un augstienēm) ir liels potenciāls būt vai tie varētu būt paraugs kvalitatīviem produktiem, augstvērtīgiem pakalpojumiem un atpūtas teritorijām, bet to ilgtspējīgu attīstību var garantēt tikai ar integrētu un ilgtermiņā vērstu resursu un tradīciju izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā kalnu apvidiem (jo īpaši augstkalnu apvidiem un augstienēm) ir liels potenciāls būt vai tie varētu būt paraugs kvalitatīviem produktiem, augstvērtīgiem pakalpojumiem un atpūtas teritorijām, bet to ilgtspējīgu attīstību var garantēt tikai ar integrētu un ilgtermiņā vērstu resursu un tradīciju izmantošanu;

| H. | tā kā kalnu apvidos ražotai lopkopības produkcijai ir īpaša kvalitāte un tās ražošanas gaitā vispusīgi un ilgtspējīgi izmanto dabas resursus, ganības un īpaši pielāgotas ganību augu varietātes, kā arī tradicionālus lauksaimniecības paņēmienus; |
| --- | --- |

H.

tā kā kalnu apvidos ražotai lopkopības produkcijai ir īpaša kvalitāte un tās ražošanas gaitā vispusīgi un ilgtspējīgi izmanto dabas resursus, ganības un īpaši pielāgotas ganību augu varietātes, kā arī tradicionālus lauksaimniecības paņēmienus;

| I. | tā kā kalni (jo īpaši augstkalnāji un augstienes) ir “daudzfunkcionāla” dzīves telpa, kurā lauksaimniecība un ekonomika ir cieši saistīta ar sociālajiem, kultūras un ekoloģiskajiem aspektiem, un tāpēc šo apvidu atbalstam ir jāpiešķir pienācīgs finansējums; |
| --- | --- |

I.

tā kā kalni (jo īpaši augstkalnāji un augstienes) ir “daudzfunkcionāla” dzīves telpa, kurā lauksaimniecība un ekonomika ir cieši saistīta ar sociālajiem, kultūras un ekoloģiskajiem aspektiem, un tāpēc šo apvidu atbalstam ir jāpiešķir pienācīgs finansējums;

| J. | tā kā pastāvīgo strukturālo nepilnību dēļ kalnu apvidu ekonomika ir īpaši jutīga pret ekonomikas cikla svārstībām un ilgtermiņā ir atkarīga no ražošanas procesu daudzveidības un specializācijas; |
| --- | --- |

J.

tā kā pastāvīgo strukturālo nepilnību dēļ kalnu apvidu ekonomika ir īpaši jutīga pret ekonomikas cikla svārstībām un ilgtermiņā ir atkarīga no ražošanas procesu daudzveidības un specializācijas;

| K. | tā kā jau pastāv Eiropas konvencijas atsevišķu kalnu apvidu aizsardzībai — 1991. gada 7. novembra Konvencija par Alpu aizsardzību (Alpu konvencija) un 2003. gada 22. maija Pamatkonvencija par Karpatu aizsardzību un ilgstpējīgu attīstību (Karpatu konvencija), — kas savukārt ievērojami palīdz veidot vienotu politiku attiecībā uz kalnu apvidiem, lai gan šie instrumenti vēl nav pilnībā ratificēti un ieviesti; |
| --- | --- |

K.

tā kā jau pastāv Eiropas konvencijas atsevišķu kalnu apvidu aizsardzībai — 1991. gada 7. novembra Konvencija par Alpu aizsardzību (Alpu konvencija) un 2003. gada 22. maija Pamatkonvencija par Karpatu aizsardzību un ilgstpējīgu attīstību (Karpatu konvencija), — kas savukārt ievērojami palīdz veidot vienotu politiku attiecībā uz kalnu apvidiem, lai gan šie instrumenti vēl nav pilnībā ratificēti un ieviesti;

| L. | tā kā kalnu apvidu ekonomika, kas balstās uz zemes, mežu un ganību izmantošanu un kurai bieži vien ir daudznozaru raksturs, ir ekoloģiskā līdzsvara paraugs, ko nedrīksētu neņemt vērā; |
| --- | --- |

L.

tā kā kalnu apvidu ekonomika, kas balstās uz zemes, mežu un ganību izmantošanu un kurai bieži vien ir daudznozaru raksturs, ir ekoloģiskā līdzsvara paraugs, ko nedrīksētu neņemt vērā;

| M. | tā kā lauku saimniecības kalnu apvidos lielākoties ir ģimenes uzņēmumi ar paaugstinātu finansiālo risku, |
| --- | --- |

M.

tā kā lauku saimniecības kalnu apvidos lielākoties ir ģimenes uzņēmumi ar paaugstinātu finansiālo risku,

| 1. | vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstu centieni saistībā ar kalnu apvidiem (jo īpaši augstkalnu apvidiem un augstienēm) ievērojami atšķiras un nav vērsti uz ekonomikas vispārēju attīstību, bet uz atsevišķu nozaru attīstību, kā arī nepastāv integrēts ES regulējums (kā tas ir attiecībā uz jūras apvidiem: COM(2007)0574); |
| --- | --- |

1.

vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstu centieni saistībā ar kalnu apvidiem (jo īpaši augstkalnu apvidiem un augstienēm) ievērojami atšķiras un nav vērsti uz ekonomikas vispārēju attīstību, bet uz atsevišķu nozaru attīstību, kā arī nepastāv integrēts ES regulējums (kā tas ir attiecībā uz jūras apvidiem: COM(2007)0574);

| 2. | uzsver, ka ar Lisabonas līgumu grozītā EK līguma 158. pantā par kohēzijas politiku ir norādīts, ka kalnu reģioni pastāvīgi piedzīvo nopietnas dabīgas grūtības, vienlaikus atzīstot to daudzveidību, un aicina pievērst tiem īpašu uzmanību; tomēr pauž nožēlu, ka Komisija par spīti vairākkārtējām Parlamenta prasībām vēl joprojām nav izstrādājusi visaptverošu stratēģiju, lai efektīvi atbalstītu kalnu apvidus un citus reģionus, kas pastāvīgi piedzīvo dabīgas grūtības; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ar Lisabonas līgumu grozītā EK līguma 158. pantā par kohēzijas politiku ir norādīts, ka kalnu reģioni pastāvīgi piedzīvo nopietnas dabīgas grūtības, vienlaikus atzīstot to daudzveidību, un aicina pievērst tiem īpašu uzmanību; tomēr pauž nožēlu, ka Komisija par spīti vairākkārtējām Parlamenta prasībām vēl joprojām nav izstrādājusi visaptverošu stratēģiju, lai efektīvi atbalstītu kalnu apvidus un citus reģionus, kas pastāvīgi piedzīvo dabīgas grūtības;

| 3. | uzsver, ka ir labāk jākoordinē dažādi Kopienas politikas virzieni, lai nodrošinātu vienmērīgu attīstību, jo īpaši tādos reģionos kā kalnu apvidi, kas pastāvīgi piedzīvo dabīgas grūtības; šajā sakarībā pauž bažas par to, vai pašreizējā 2007.—2013. gada plānošanas laikposmā ir lietderīgi nodalīt Kopienas kohēzijas politiku no lauku attīstības politikas, kas izriet no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai integrācijas Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP); uzskata, ka šī jaunā pieeja ir stingri jāuzrauga, lai novērtētu tās ietekmi uz reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir labāk jākoordinē dažādi Kopienas politikas virzieni, lai nodrošinātu vienmērīgu attīstību, jo īpaši tādos reģionos kā kalnu apvidi, kas pastāvīgi piedzīvo dabīgas grūtības; šajā sakarībā pauž bažas par to, vai pašreizējā 2007.—2013. gada plānošanas laikposmā ir lietderīgi nodalīt Kopienas kohēzijas politiku no lauku attīstības politikas, kas izriet no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai integrācijas Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP); uzskata, ka šī jaunā pieeja ir stingri jāuzrauga, lai novērtētu tās ietekmi uz reģionālo attīstību;

| 4. | norāda, ka kalnu apvidi piedzīvo grūtības, kas lauksaimniecības nozarei traucē pielāgoties konkurence apstākļiem un rada papildu izmaksas, kuru dēļ nav iespējams nodrošināt konkurētspējīgus produktus par zemām cenām; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka kalnu apvidi piedzīvo grūtības, kas lauksaimniecības nozarei traucē pielāgoties konkurence apstākļiem un rada papildu izmaksas, kuru dēļ nav iespējams nodrošināt konkurētspējīgus produktus par zemām cenām;

| 5. | ierosina, lai Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, ņemot vērā 2008. gada rudenī paredzamo Zaļās grāmatas par ES teritoriālo kohēziju pieņemšanu, kā arī teritoriālās attīstības programmas un Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvas mērķus, pieņem teritoriālo pieeju, lai risinātu problēmas dažādās kalnu teritorijās, un paredz šos pasākumus nākamajā struktūrfondu politikas tiesību aktu paketē; |
| --- | --- |

5.

ierosina, lai Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, ņemot vērā 2008. gada rudenī paredzamo Zaļās grāmatas par ES teritoriālo kohēziju pieņemšanu, kā arī teritoriālās attīstības programmas un Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvas mērķus, pieņem teritoriālo pieeju, lai risinātu problēmas dažādās kalnu teritorijās, un paredz šos pasākumus nākamajā struktūrfondu politikas tiesību aktu paketē;

| 6. | vēlas, lai Komisija izveido patiesi vienotu ES stratēģiju attiecībā uz kalnu apvidiem, un uzskata, ka pirmais nozīmīgais solis šajā virzienā būs Zaļās grāmatas par kalnu reģioniem publicēšana; aicina Komisiju sākt plašu sabiedrisku apspriešanu, iesaistot reģionālās un vietējās varas iestādes, sociālekonomiskās un vides jomas dalībniekus, kā arī dalībvalstu un Eiropas līmeņa asociācijas, kuras pārstāv kalnu apvidu reģionālās varas iestādes, lai labāk izprastu stāvokli šajos reģionos; |
| --- | --- |

6.

vēlas, lai Komisija izveido patiesi vienotu ES stratēģiju attiecībā uz kalnu apvidiem, un uzskata, ka pirmais nozīmīgais solis šajā virzienā būs Zaļās grāmatas par kalnu reģioniem publicēšana; aicina Komisiju sākt plašu sabiedrisku apspriešanu, iesaistot reģionālās un vietējās varas iestādes, sociālekonomiskās un vides jomas dalībniekus, kā arī dalībvalstu un Eiropas līmeņa asociācijas, kuras pārstāv kalnu apvidu reģionālās varas iestādes, lai labāk izprastu stāvokli šajos reģionos;

| 7. | atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju kā pieeju dažādiem Eiropas Savienības reģioniem un šajā sakarībā aicina veidot KLP, kas ietver pirmo un otro pīlāru, lai, ņemot vērā Eiropas Savienības starptautiskos izaicinājumus, atbilstīgi veidotu dzīvotspējīgas un daudzfunkcionālas kalnu lauksaimniecības ekonomisko vidi, kurai vajadzīgi arī ar ražošanu saistīti instrumenti, tostarp saistībā ar piena transportu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju kā pieeju dažādiem Eiropas Savienības reģioniem un šajā sakarībā aicina veidot KLP, kas ietver pirmo un otro pīlāru, lai, ņemot vērā Eiropas Savienības starptautiskos izaicinājumus, atbilstīgi veidotu dzīvotspējīgas un daudzfunkcionālas kalnu lauksaimniecības ekonomisko vidi, kurai vajadzīgi arī ar ražošanu saistīti instrumenti, tostarp saistībā ar piena transportu;

| 8. | vienlaikus mudina Komisiju sešu mēnešu laikā pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas savas kompetences robežās izstrādāt integrētu ES stratēģiju kalnu apvidiem attiecībā uz to ilgtspējīgu attīstību un resursu izmantošanu (ES stratēģija kalnu apvidiem); turklāt, ņemot to par pamatu, aicina izstrādāt valsts rīcības programmas ar konkrētiem īstenošanas pasākumiem, sadarbojoties ar reģionālajām varas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kas pārzina un aizstāv vietējās intereses un vajadzības (piemēram, atkarībā no dažādiem kalnu apvidiem), attiecīgi ņemot vērā esošās reģionālās iniciatīvas; |
| --- | --- |

8.

vienlaikus mudina Komisiju sešu mēnešu laikā pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas savas kompetences robežās izstrādāt integrētu ES stratēģiju kalnu apvidiem attiecībā uz to ilgtspējīgu attīstību un resursu izmantošanu (ES stratēģija kalnu apvidiem); turklāt, ņemot to par pamatu, aicina izstrādāt valsts rīcības programmas ar konkrētiem īstenošanas pasākumiem, sadarbojoties ar reģionālajām varas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kas pārzina un aizstāv vietējās intereses un vajadzības (piemēram, atkarībā no dažādiem kalnu apvidiem), attiecīgi ņemot vērā esošās reģionālās iniciatīvas;

| 9. | uzsver kalnu apvidu dalījuma nozīmi, kas ir priekšnoteikums, lai īstenotu mērķtiecīgus pasākumus, jo īpaši kalnu lauksaimniecības jomā, kā arī to, ka ir jāveic kalnu apvidu pienācīga diferenciācija atkarībā no nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmes, kas dalībvalstīm ciešāk jāuzrauga, izmantojot esošās kartes ar reģionu dalījumu; |
| --- | --- |

9.

uzsver kalnu apvidu dalījuma nozīmi, kas ir priekšnoteikums, lai īstenotu mērķtiecīgus pasākumus, jo īpaši kalnu lauksaimniecības jomā, kā arī to, ka ir jāveic kalnu apvidu pienācīga diferenciācija atkarībā no nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmes, kas dalībvalstīm ciešāk jāuzrauga, izmantojot esošās kartes ar reģionu dalījumu;

| 10. | aicina Komisiju zināšanu nodošanas un inovāciju veicināšanas nolūkā sagatavot pārskatu par finansētajām programmām un projektiem par tematiem, kas attiecas uz kalnu apvidiem; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju zināšanu nodošanas un inovāciju veicināšanas nolūkā sagatavot pārskatu par finansētajām programmām un projektiem par tematiem, kas attiecas uz kalnu apvidiem;

| 11. | aicina Komisiju saistībā ar Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīklu īpašu uzmanību pievērst to reģionu stāvoklim, kuri cieš no pastāvīgām dabīgām grūtībām, piemēram, kalnu apvidiem; uzskata, ka pareiza un pilnīga informācija par kalnu apvidu stāvokli ir ļoti svarīga, lai izstrādātu diferencētus pasākumus, kas ļauj labāk risināt minēto reģionu problēmas; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju saistībā ar Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīklu īpašu uzmanību pievērst to reģionu stāvoklim, kuri cieš no pastāvīgām dabīgām grūtībām, piemēram, kalnu apvidiem; uzskata, ka pareiza un pilnīga informācija par kalnu apvidu stāvokli ir ļoti svarīga, lai izstrādātu diferencētus pasākumus, kas ļauj labāk risināt minēto reģionu problēmas;

| 12. | uzsver kalnu lauksaimniecības nozīmi ražošanā, ainavu visaptverošā saglabāšanā un izmantošanā, kas kalpo arī par citu ekonomikas nozaru multifunkcionālu pamatu un tradicionālo kultūrainavu un sociālās iekārtas raksturīgu elementu; |
| --- | --- |

12.

uzsver kalnu lauksaimniecības nozīmi ražošanā, ainavu visaptverošā saglabāšanā un izmantošanā, kas kalpo arī par citu ekonomikas nozaru multifunkcionālu pamatu un tradicionālo kultūrainavu un sociālās iekārtas raksturīgu elementu;

| 13. | norāda, ka daudzi kalnu apvidi, ņemot vērā to pievilcību tūristu acīs, ir pakļauti urbanizācijas spiedienam un vienlaikus cenšas saglabāt tradicionālās ainavas, lai tās nezaudētu savu ekosistēmai svarīgo lauksaimniecisko raksturu, pievilcību un vērtību; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka daudzi kalnu apvidi, ņemot vērā to pievilcību tūristu acīs, ir pakļauti urbanizācijas spiedienam un vienlaikus cenšas saglabāt tradicionālās ainavas, lai tās nezaudētu savu ekosistēmai svarīgo lauksaimniecisko raksturu, pievilcību un vērtību;

| 14. | atzīmē, ka dabas apstākļu un riska dēļ lauksaimniecība kalnu apvidos (jo īpaši augstu kalnos) prasa smagāku darbu (kas paredz arī lielāku darba intensitāti un roku darbu) un lielākas izmaksas (arī īpašu tehniku un paaugstinātas transporta izmaksas); |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka dabas apstākļu un riska dēļ lauksaimniecība kalnu apvidos (jo īpaši augstu kalnos) prasa smagāku darbu (kas paredz arī lielāku darba intensitāti un roku darbu) un lielākas izmaksas (arī īpašu tehniku un paaugstinātas transporta izmaksas);

| 15. | aicina turpmākajās KLP reformās īpašu uzmanību pievērst kalnu lauksaimniecības daudzfunkcionalitātei un, pielāgojot lauku attīstības un valsts programmu pamatdirektīvas, ņemt vērā kalnu apvidu zemnieku lomu, kas ir ne tikai ražotāji, bet arī rada ekonomiskus priekšnosacījumus citu nozaru attīstībai, kā arī veidot apstākļus sinerģiskai sadarbībai (kas ietver arī ekotūrisma programmu finansēšanu un kvalitatīvu produktu laišanu tirgū); jo īpaši norāda, ka ir jāparedz finansiāla atlīdzība par kalnu lauksaimniecības ekoloģiskumu; |
| --- | --- |

15.

aicina turpmākajās KLP reformās īpašu uzmanību pievērst kalnu lauksaimniecības daudzfunkcionalitātei un, pielāgojot lauku attīstības un valsts programmu pamatdirektīvas, ņemt vērā kalnu apvidu zemnieku lomu, kas ir ne tikai ražotāji, bet arī rada ekonomiskus priekšnosacījumus citu nozaru attīstībai, kā arī veidot apstākļus sinerģiskai sadarbībai (kas ietver arī ekotūrisma programmu finansēšanu un kvalitatīvu produktu laišanu tirgū); jo īpaši norāda, ka ir jāparedz finansiāla atlīdzība par kalnu lauksaimniecības ekoloģiskumu;

| 16. | augstu vērtē zemnieku darbu kalnu apvidos; atzīmē, ka darba apstākļus kalnu lauksaimniecībā (pirmām kārtām tas attiecas uz papildu ienākumiem, darba un ģimenes pienākumu līdzsvaru un ģimenes veidošanas iespējām) nedrīkst apgrūtināt ar birokrātiju, bet tie ir jāatvieglo, izmantojot dažādu nozaru politikas sinerģiju; aicina Komisiju un atbildīgās komitejas (komitoloģijas procedūra) pārskatīt spēkā esošos un varbūtējos noteikumus (it īpaši attiecībā uz obligātiem reģistriem), ievērojot “labāka regulējuma” iniciatīvu, un/vai padarīt tos vienkāršākus, lai visnotaļ atvieglotu administratīvās procedūras; |
| --- | --- |

16.

augstu vērtē zemnieku darbu kalnu apvidos; atzīmē, ka darba apstākļus kalnu lauksaimniecībā (pirmām kārtām tas attiecas uz papildu ienākumiem, darba un ģimenes pienākumu līdzsvaru un ģimenes veidošanas iespējām) nedrīkst apgrūtināt ar birokrātiju, bet tie ir jāatvieglo, izmantojot dažādu nozaru politikas sinerģiju; aicina Komisiju un atbildīgās komitejas (komitoloģijas procedūra) pārskatīt spēkā esošos un varbūtējos noteikumus (it īpaši attiecībā uz obligātiem reģistriem), ievērojot “labāka regulējuma” iniciatīvu, un/vai padarīt tos vienkāršākus, lai visnotaļ atvieglotu administratīvās procedūras;

| 17. | uzsver, ka kompensācijas maksājumi kalnu apvidos (jo īpaši augstkalnu apvidos) arī turpmāk būtu jāizlieto, lai tikai atlīdzinātu nelabvēlīgos dabas apstākļus un nelabvēlīgu saimniecisko apstākļu radītās papildu izmaksas, ka šie maksājumi ir attaisnojami ilgtermiņā, jo nepastāv ražošanas alternatīvas, un ka pilnīga nosacījumu atcelšana pakāpeniski novedīs pie ekonomiskās aktivitātes sašaurināšanās, kas skars visas nozares; uzsver, ka kalnu apvidu vajadzības nevar apmierināt, izmantojot tikai finansējumu lauku attīstībai; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka kompensācijas maksājumi kalnu apvidos (jo īpaši augstkalnu apvidos) arī turpmāk būtu jāizlieto, lai tikai atlīdzinātu nelabvēlīgos dabas apstākļus un nelabvēlīgu saimniecisko apstākļu radītās papildu izmaksas, ka šie maksājumi ir attaisnojami ilgtermiņā, jo nepastāv ražošanas alternatīvas, un ka pilnīga nosacījumu atcelšana pakāpeniski novedīs pie ekonomiskās aktivitātes sašaurināšanās, kas skars visas nozares; uzsver, ka kalnu apvidu vajadzības nevar apmierināt, izmantojot tikai finansējumu lauku attīstībai;

| 18. | aicina sniegt lielāku atbalstu jauniem lauksaimniekiem un panākt vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm (jo īpaši nodrošinot ģimenēm labvēlīgus pasākumus, pilna un nepilna darba laika regulējumu, jaukta atalgojuma modeļus, papildu nodarbinātības iespējas, pienācīgu darba un ģimenes pienākumu līdzsvaru, ģimenes veidošanas iespējas), kas ir noteicošie faktori cilvēku dzīvē; aicina Komisiju meklēt jaunus risinājumus, iesaistot ieinteresētās personas “elastdrošības” apspriešanā un projektu izstrādē; |
| --- | --- |

18.

aicina sniegt lielāku atbalstu jauniem lauksaimniekiem un panākt vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm (jo īpaši nodrošinot ģimenēm labvēlīgus pasākumus, pilna un nepilna darba laika regulējumu, jaukta atalgojuma modeļus, papildu nodarbinātības iespējas, pienācīgu darba un ģimenes pienākumu līdzsvaru, ģimenes veidošanas iespējas), kas ir noteicošie faktori cilvēku dzīvē; aicina Komisiju meklēt jaunus risinājumus, iesaistot ieinteresētās personas “elastdrošības” apspriešanā un projektu izstrādē;

| 19. | aicina rūpēties par demogrāfisko līdzsvaru lauku apvidos, kas bieži saskaras ar iedzīvotāju masveida izceļošanas problēmām; |
| --- | --- |

19.

aicina rūpēties par demogrāfisko līdzsvaru lauku apvidos, kas bieži saskaras ar iedzīvotāju masveida izceļošanas problēmām;

| 20. | pauž pārliecību, ka pietiekama iedzīvotāju blīvuma nodrošināšana kalnu apvidos ir prioritāte un ir jāparedz pasākumi, lai novērstu pārtuksnešošanos un piesaistītu jaunus iedzīvotājus; |
| --- | --- |

20.

pauž pārliecību, ka pietiekama iedzīvotāju blīvuma nodrošināšana kalnu apvidos ir prioritāte un ir jāparedz pasākumi, lai novērstu pārtuksnešošanos un piesaistītu jaunus iedzīvotājus;

| 21. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt augsta līmeņa pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, uzlabot piekļuvi kalnu apvidiem un to savstarpējo savienojamību, kā arī nodrošināt vajadzīgo infrastruktūru, jo īpaši pasažieru un kravas pārvadājumu, izglītības, uz zināšanām balstītas ekonomikas un sakaru (tostarp platjoslas piekļuves tīklu) jomā, lai sekmētu kalnu reģionu tirgus un pilsētu kontaktus; aicina atbildīgās iestādes šajā nolūka veicināt publiskā un privātā sektora partnerību; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt augsta līmeņa pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, uzlabot piekļuvi kalnu apvidiem un to savstarpējo savienojamību, kā arī nodrošināt vajadzīgo infrastruktūru, jo īpaši pasažieru un kravas pārvadājumu, izglītības, uz zināšanām balstītas ekonomikas un sakaru (tostarp platjoslas piekļuves tīklu) jomā, lai sekmētu kalnu reģionu tirgus un pilsētu kontaktus; aicina atbildīgās iestādes šajā nolūka veicināt publiskā un privātā sektora partnerību;

| 22. | uzsver, ka ražotāju apvienības, zemnieku kooperatīvi, lauksaimnieku kolektīvas tirdzniecības iniciatīvas un starpnozaru partnerība, kas, īstenojot integrētu attīstības plānu (piemēram, Leader grupas), veido reģionu pievienoto vērtību un saskaņā ar ilgtspējīgas lauksaimniecības stratēģiju ievērojami veicina lauksaimnieciskās ražošanas ienesīgumu un drošību tirgū un tas attiecīgi vēl vairāk jāatbalsta; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ražotāju apvienības, zemnieku kooperatīvi, lauksaimnieku kolektīvas tirdzniecības iniciatīvas un starpnozaru partnerība, kas, īstenojot integrētu attīstības plānu (piemēram, Leader grupas), veido reģionu pievienoto vērtību un saskaņā ar ilgtspējīgas lauksaimniecības stratēģiju ievērojami veicina lauksaimnieciskās ražošanas ienesīgumu un drošību tirgū un tas attiecīgi vēl vairāk jāatbalsta;

| 23. | prasa īpašu finansiālu palīdzību piena nozarei (piensaimniekiem un piena pārstrādātājiem), kurai trūkstošu ražošanas alternatīvu dēļ kalnu apvidos ir izšķiroša nozīme (jo īpaši augstkalnu apvidos); aicina piena kvotu reformas gaitā kalnu apvidos izvēlēties “mīkstās nosēšanās” stratēģiju, kā arī paredzēt papildu pasākumus (īpašus maksājumus) negatīvu seku mīkstināšanai, kas ļauj veikt pielāgojumus, šādi saglabājot lauksaimniecības pamatus; aicina paredzēt papildu līdzekļus no pirmā pīlāra, jo īpaši piemaksas par piena govīm; |
| --- | --- |

23.

prasa īpašu finansiālu palīdzību piena nozarei (piensaimniekiem un piena pārstrādātājiem), kurai trūkstošu ražošanas alternatīvu dēļ kalnu apvidos ir izšķiroša nozīme (jo īpaši augstkalnu apvidos); aicina piena kvotu reformas gaitā kalnu apvidos izvēlēties “mīkstās nosēšanās” stratēģiju, kā arī paredzēt papildu pasākumus (īpašus maksājumus) negatīvu seku mīkstināšanai, kas ļauj veikt pielāgojumus, šādi saglabājot lauksaimniecības pamatus; aicina paredzēt papildu līdzekļus no pirmā pīlāra, jo īpaši piemaksas par piena govīm;

| 24. | aicina dalībvalstis, pievēršot īpašu uzmanību ilgtspējīgas un kalnu apvidiem pielāgotas lauksaimniecības atbalstam, paredzēt papildu hektārmaksājumus par bioloģisko lauksamniecību un ganību ekstensīvu izmantošanu, kā arī atbalstīt investīcijas lauksaimniecības dzīvnieku labturībā; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis, pievēršot īpašu uzmanību ilgtspējīgas un kalnu apvidiem pielāgotas lauksaimniecības atbalstam, paredzēt papildu hektārmaksājumus par bioloģisko lauksamniecību un ganību ekstensīvu izmantošanu, kā arī atbalstīt investīcijas lauksaimniecības dzīvnieku labturībā;

| 25. | norāda, ka uzņēmumi kalnu apvidos, mūsdienu apstākļos izmantojot tradicionālās zināšanas un ražošanas paņēmienus, ražo kvalitatīvus produktus un ir galvenie darba devēji nodarbinātības jomā, tādēļ tiem jāpiemēro ES atbalsta režīms; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka uzņēmumi kalnu apvidos, mūsdienu apstākļos izmantojot tradicionālās zināšanas un ražošanas paņēmienus, ražo kvalitatīvus produktus un ir galvenie darba devēji nodarbinātības jomā, tādēļ tiem jāpiemēro ES atbalsta režīms;

| 26. | aicina veikt īpašus atbalsta pasākumus, pamatojoties uz lielākām izmaksām un ieguldīto darbu, jo īpaši piegādājot pienu un piena produktus ieleju iedzīvotājiem; šajā sakarā atkārtoti aicina kalnu apvidos ieviest piemaksas par piena govīm; |
| --- | --- |

26.

aicina veikt īpašus atbalsta pasākumus, pamatojoties uz lielākām izmaksām un ieguldīto darbu, jo īpaši piegādājot pienu un piena produktus ieleju iedzīvotājiem; šajā sakarā atkārtoti aicina kalnu apvidos ieviest piemaksas par piena govīm;

| 27. | uzsver tipiski reģionālo un tradicionālo (kvalitatīvo) ražojumu nozīmi arī saistībā ar citām nozarēm; aicina ES kalnu apvidu stratēģijā paredzēt pasākumus, lai aizsargātu šos ražojumus un to ražošanas paņēmienus, kā arī veicinātu to sertificēšanu (piemēram, saskaņā ar Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (5) un Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (6)) un nepieļautu pakaļdarinājumus; aicina ES atbalsta programmās paredzēt īpašus nosacījumus kvalitatīviem pārtikas produktiem (piemēram, produktiem no kalnu ganībām un mājas siera ražotnēm, kā arī kvalitatīvai gaļai); |
| --- | --- |

27.

uzsver tipiski reģionālo un tradicionālo (kvalitatīvo) ražojumu nozīmi arī saistībā ar citām nozarēm; aicina ES kalnu apvidu stratēģijā paredzēt pasākumus, lai aizsargātu šos ražojumus un to ražošanas paņēmienus, kā arī veicinātu to sertificēšanu (piemēram, saskaņā ar Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (5) un Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (6)) un nepieļautu pakaļdarinājumus; aicina ES atbalsta programmās paredzēt īpašus nosacījumus kvalitatīviem pārtikas produktiem (piemēram, produktiem no kalnu ganībām un mājas siera ražotnēm, kā arī kvalitatīvai gaļai);

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis palīdzēt lauksaimnieku grupām un vietējām kopienām ieviest reģionālo kvalitātes marķējumu 27. punkta nozīmē; ierosina sniegt atbalstu, uzlabojot lauksaimnieku un vietējo pārtikas pārstrādātāju informētību un attiecīgi apmācot viņus, kā arī piešķirot finansiālu atbalstu par vietēju pārtikas pārstrādes uzņēmumu izveidi un par aģitācijas kampaņu uzsākšanu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis palīdzēt lauksaimnieku grupām un vietējām kopienām ieviest reģionālo kvalitātes marķējumu 27. punkta nozīmē; ierosina sniegt atbalstu, uzlabojot lauksaimnieku un vietējo pārtikas pārstrādātāju informētību un attiecīgi apmācot viņus, kā arī piešķirot finansiālu atbalstu par vietēju pārtikas pārstrādes uzņēmumu izveidi un par aģitācijas kampaņu uzsākšanu;

| 29. | aicina izveidot fondu nelabvēlīgiem apvidiem, tostarp kalnu apvidiem, piemēram, piešķirot līdzekļus no otrā pīlāra, ja tie paliek neizmantoti trūkstoša valsts līdzfinansējuma dēļ; |
| --- | --- |

29.

aicina izveidot fondu nelabvēlīgiem apvidiem, tostarp kalnu apvidiem, piemēram, piešķirot līdzekļus no otrā pīlāra, ja tie paliek neizmantoti trūkstoša valsts līdzfinansējuma dēļ;

| 30. | aicina mērķtiecīgi sniegt īpašu finansiālu palīdzību kalnu apvidiem saskaņā ar Padomes 2003. gada 29. septembra Regulas (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar KLP un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (7) 69. pantu, nodrošināt konkrētu kārtību, kā bez birokrātiskiem šķēršļiem piekļūt šai palīdzībai, kā arī par 20 % paaugstināt augšējo robežu līdzekļiem, kas piešķirami saskaņā ar 69. pantu; |
| --- | --- |

30.

aicina mērķtiecīgi sniegt īpašu finansiālu palīdzību kalnu apvidiem saskaņā ar Padomes 2003. gada 29. septembra Regulas (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar KLP un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (7) 69. pantu, nodrošināt konkrētu kārtību, kā bez birokrātiskiem šķēršļiem piekļūt šai palīdzībai, kā arī par 20 % paaugstināt augšējo robežu līdzekļiem, kas piešķirami saskaņā ar 69. pantu;

| 31. | norāda, ka kalnu apvidos var ražot kvalitatīvu lauksaimniecības produkciju, kas nodrošina lielāku lauksaimniecības produktu dažādību Eiropas tirgū, tajos joprojām saglabājas noteiktas dzīvnieku un augu sugas, tradīcijas un attīstās rūpniecība un tūrisms, kā arī notiek pasākumi, kas vērsti pret klimata pārmaiņām, aizsargājot bioloģisko daudzveidību un samazinot CO2 līmeni ar pastāvīgām zālaugu un mežu platībām, bet ilgtspējīga mežu apsaimniekošana ļaus ražot enerģiju no koksnes atliekām; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka kalnu apvidos var ražot kvalitatīvu lauksaimniecības produkciju, kas nodrošina lielāku lauksaimniecības produktu dažādību Eiropas tirgū, tajos joprojām saglabājas noteiktas dzīvnieku un augu sugas, tradīcijas un attīstās rūpniecība un tūrisms, kā arī notiek pasākumi, kas vērsti pret klimata pārmaiņām, aizsargājot bioloģisko daudzveidību un samazinot CO2 līmeni ar pastāvīgām zālaugu un mežu platībām, bet ilgtspējīga mežu apsaimniekošana ļaus ražot enerģiju no koksnes atliekām;

| 32. | aicina dzīvnieku veselības, aizsardzības un selekcijas veicināšanas noteikumos (piemēram, ciltsdarba programmās, ciltsgrāmatu uzturēšanā, atbilsmes pārbaudēs) ievērot lauksaimniecības dzīvnieku (jo īpaši vietējo šķirņu) audzētāju un turētāju intereses kalnu apvidos, ņemot vērā pašreizējos riska faktorus un spiedienu, ko tie izjūt; |
| --- | --- |

32.

aicina dzīvnieku veselības, aizsardzības un selekcijas veicināšanas noteikumos (piemēram, ciltsdarba programmās, ciltsgrāmatu uzturēšanā, atbilsmes pārbaudēs) ievērot lauksaimniecības dzīvnieku (jo īpaši vietējo šķirņu) audzētāju un turētāju intereses kalnu apvidos, ņemot vērā pašreizējos riska faktorus un spiedienu, ko tie izjūt;

| 33. | uzstājīgi uzsver, ka Komisijas rīcība konkurences un starptautiskās tirdzniecības politikas jomā ietekmē kalnu apvidu attīstību; šajā sakarībā aicina Komisiju aktīvāk un mērķtiecīgāk reaģēt uz šo apvidu vajadzībām, piedaloties turpmākajās sarunās, jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros, par elastīgiem valsts atbalsta nosacījumiem, ņemot vērā vispārējas nozīmes pakalpojumus saistībā ar konkurences tiesībām; |
| --- | --- |

33.

uzstājīgi uzsver, ka Komisijas rīcība konkurences un starptautiskās tirdzniecības politikas jomā ietekmē kalnu apvidu attīstību; šajā sakarībā aicina Komisiju aktīvāk un mērķtiecīgāk reaģēt uz šo apvidu vajadzībām, piedaloties turpmākajās sarunās, jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros, par elastīgiem valsts atbalsta nosacījumiem, ņemot vērā vispārējas nozīmes pakalpojumus saistībā ar konkurences tiesībām;

| 34. | aicina pievērst īpašu uzmanību dzīvnieku audzētājiem ugunsgrēku skartajos apvidos, jo šajos apvidos ganību izmantošana nākamajos piecos gados būs ierobežota un prasīs lielu piesardzību; |
| --- | --- |

34.

aicina pievērst īpašu uzmanību dzīvnieku audzētājiem ugunsgrēku skartajos apvidos, jo šajos apvidos ganību izmantošana nākamajos piecos gados būs ierobežota un prasīs lielu piesardzību;

| 35. | mudina šajā stratēģijā pievērsties kalnu apvidu ainavām (kalnu ganībām, aizsargājamiem mežiem, augstkalnājiem un augstienēm, pļavām, augstas ainaviskās vērtības teritorijām), lai kalnu ganībām, zālājiem, mežiem un citām apdraudētām un jutīgām teritorijām izstrādātu ilgtspējīgas izmantošanas koncepcijas un radītu stimulus to apsaimniekošanai, atjaunošanai, kā arī saprātīgas ūdensapgādes veicināšanai, cīņai pret eroziju un citām nevēlamām parādībām kā ganību apsaimniekošanas pārtraukšanu ar tai sekojošu aizaugšanu vai pārmērīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

35.

mudina šajā stratēģijā pievērsties kalnu apvidu ainavām (kalnu ganībām, aizsargājamiem mežiem, augstkalnājiem un augstienēm, pļavām, augstas ainaviskās vērtības teritorijām), lai kalnu ganībām, zālājiem, mežiem un citām apdraudētām un jutīgām teritorijām izstrādātu ilgtspējīgas izmantošanas koncepcijas un radītu stimulus to apsaimniekošanai, atjaunošanai, kā arī saprātīgas ūdensapgādes veicināšanai, cīņai pret eroziju un citām nevēlamām parādībām kā ganību apsaimniekošanas pārtraukšanu ar tai sekojošu aizaugšanu vai pārmērīgu izmantošanu;

| 36. | attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu norāda, ka ir jāizveido vietējo augu un dzīvnieku sugu, jo īpaši vietējo lauksaimniecības dzīvnieku un augstkalnu floras, ģenētiskā materiāla datubāzes; aicina Komisiju izvērtēt starptautiskas iniciatīvas iespējamību un kādā veidā sākt īstenot rīcības plānu; |
| --- | --- |

36.

attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu norāda, ka ir jāizveido vietējo augu un dzīvnieku sugu, jo īpaši vietējo lauksaimniecības dzīvnieku un augstkalnu floras, ģenētiskā materiāla datubāzes; aicina Komisiju izvērtēt starptautiskas iniciatīvas iespējamību un kādā veidā sākt īstenot rīcības plānu;

| 37. | uzsver, ka dažos Eiropas Savienības kalnu apvidos, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, pieaug depopulācijas un vietējo kopienu sociālās aktivitātes mazināšanās risks, kā arī lauksaimnieciskās darbības apsīkuma vai pat pārtraukšanas risks, kas var ietekmēt ainavas un radīt izmaiņas ekosistēmā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka dažos Eiropas Savienības kalnu apvidos, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, pieaug depopulācijas un vietējo kopienu sociālās aktivitātes mazināšanās risks, kā arī lauksaimnieciskās darbības apsīkuma vai pat pārtraukšanas risks, kas var ietekmēt ainavas un radīt izmaiņas ekosistēmā;

| 38. | uzsver, ka zālaugu platībmaksājumiem ir liela nozīme lauksaimnieciskās darbības saglabāšanā kalnu apvidos un tāpēc tie ir jāturpina; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka zālaugu platībmaksājumiem ir liela nozīme lauksaimnieciskās darbības saglabāšanā kalnu apvidos un tāpēc tie ir jāturpina;

| 39. | uzsver mežsaimniecības ilgtermiņa stratēģijas svarīgumu, kurā ņem vērā klimata pārmaiņu ietekmi, meža ekosistēmu dabīgo ciklu un sastāvu, radot mehānismus, kā izvairīties no krīzes situācijām, novērst tās un likvidēt to sekas (piemēram, pēc vētras), kā arī radot stimulus integrētai meža apsaimniekošanai; norāda uz koksnes un kokmateriālu ilgtspējīgas pārveidošanas un uzlabošanas iespējām kalnu apvidos (ņemot vērā kvalitatīvus izstrādājumus ar zemām transporta izmaksām un CO2 emisijas samazinājumu, kā arī būvmateriālus un otrās paaudzes biodegvielu); |
| --- | --- |

39.

uzsver mežsaimniecības ilgtermiņa stratēģijas svarīgumu, kurā ņem vērā klimata pārmaiņu ietekmi, meža ekosistēmu dabīgo ciklu un sastāvu, radot mehānismus, kā izvairīties no krīzes situācijām, novērst tās un likvidēt to sekas (piemēram, pēc vētras), kā arī radot stimulus integrētai meža apsaimniekošanai; norāda uz koksnes un kokmateriālu ilgtspējīgas pārveidošanas un uzlabošanas iespējām kalnu apvidos (ņemot vērā kvalitatīvus izstrādājumus ar zemām transporta izmaksām un CO2 emisijas samazinājumu, kā arī būvmateriālus un otrās paaudzes biodegvielu);

| 40. | uzsver ūdens resursu apsaimniekošanas nozīmi kalnu apvidos un aicina Komisiju mudināt vietējās un reģionālās varas iestādes ievērot lejteces un augšteces ūdens resursu lietotāju intereses, cita starpā piešķirot atbilstīgu finansējumu, lai atbalstītu ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu šajos apvidos; |
| --- | --- |

40.

uzsver ūdens resursu apsaimniekošanas nozīmi kalnu apvidos un aicina Komisiju mudināt vietējās un reģionālās varas iestādes ievērot lejteces un augšteces ūdens resursu lietotāju intereses, cita starpā piešķirot atbilstīgu finansējumu, lai atbalstītu ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu šajos apvidos;

| 41. | uzsver, ka kalnu apvidi ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņām, un aicina Komisiju, dalībvalstis un kompetentās reģionālās un vietējās iestādes veicināt tūlītēju pasākumu īstenošanu, lai aizsargātu šos apvidus pret dabas katastrofām, jo īpaši pret meža ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka kalnu apvidi ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņām, un aicina Komisiju, dalībvalstis un kompetentās reģionālās un vietējās iestādes veicināt tūlītēju pasākumu īstenošanu, lai aizsargātu šos apvidus pret dabas katastrofām, jo īpaši pret meža ugunsgrēkiem;

| 42. | norāda, ka kalnu apvidos ir vajadzīgi jauni pasākumi, lai aizsargātos pret plūdiem (pirmkārt, lai tos nepieļautu), tikmēr lauksaimnieki un mežsaimnieki var atbalstīt preventīvus pretplūdu pasākumus ar tiešiem platībatkarīgiem maksājumiem, kurus tie saņem saskaņā ar KLP; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka kalnu apvidos ir vajadzīgi jauni pasākumi, lai aizsargātos pret plūdiem (pirmkārt, lai tos nepieļautu), tikmēr lauksaimnieki un mežsaimnieki var atbalstīt preventīvus pretplūdu pasākumus ar tiešiem platībatkarīgiem maksājumiem, kurus tie saņem saskaņā ar KLP;

| 43. | norāda, ka ir jānodrošina rūpīga un visaptveroša augsnes un ēku aizsardzība pret eroziju un pazemes ūdeņu saglabāšana un ka šiem pasākumiem ir jābūt lauksaimniecības un mežsaimniecības darbību sastāvdaļai, lai samazinātu plūdu un augsnes erozijas draudus un nepieļautu sausumu un meža ugunsgrēkus, kā arī lai lauku apvidos palielinātu gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu krājumus; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka ir jānodrošina rūpīga un visaptveroša augsnes un ēku aizsardzība pret eroziju un pazemes ūdeņu saglabāšana un ka šiem pasākumiem ir jābūt lauksaimniecības un mežsaimniecības darbību sastāvdaļai, lai samazinātu plūdu un augsnes erozijas draudus un nepieļautu sausumu un meža ugunsgrēkus, kā arī lai lauku apvidos palielinātu gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu krājumus;

| 44. | uzsver, ka lapkoku un skujkoku mežiem kā ekonomikas nozarei ir vajadzīga īpaša kopšana, jo tie kalpo kā atpūtas zona un biotops, un ka neilgtspējīga mežu izmantošana rada ekoloģiskas un drošības problēmas (akmeņu nogruvumi un dubļu lavīnas), tāpēc ir jāveic preventīvi pasākumi; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka lapkoku un skujkoku mežiem kā ekonomikas nozarei ir vajadzīga īpaša kopšana, jo tie kalpo kā atpūtas zona un biotops, un ka neilgtspējīga mežu izmantošana rada ekoloģiskas un drošības problēmas (akmeņu nogruvumi un dubļu lavīnas), tāpēc ir jāveic preventīvi pasākumi;

| 45. | atgādina ierosinājumu 2006. gada 16. februāra rezolūcijas 15. punktā, ka kalnu apvidos ir jācenšas nodalīt mežus no ganībām un jāievieš prasība izmantot takas, kas jādara ne tikai vispārēju drošības apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

45.

atgādina ierosinājumu 2006. gada 16. februāra rezolūcijas 15. punktā, ka kalnu apvidos ir jācenšas nodalīt mežus no ganībām un jāievieš prasība izmantot takas, kas jādara ne tikai vispārēju drošības apsvērumu dēļ;

| 46. | norāda, ka kalni rada dabīgus šķēršļus un bieži vien veido arī valstu robežas, līdz ar to pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbībai un tās veicināšanai ir būtiska nozīme, ņemot vērā kopīgās problēmas (piemēram, klimata pārmaiņas, dzīvnieku slimības, bioloģiskās daudzveidības sarukšana); |
| --- | --- |

46.

norāda, ka kalni rada dabīgus šķēršļus un bieži vien veido arī valstu robežas, līdz ar to pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbībai un tās veicināšanai ir būtiska nozīme, ņemot vērā kopīgās problēmas (piemēram, klimata pārmaiņas, dzīvnieku slimības, bioloģiskās daudzveidības sarukšana);

| 47. | atzinīgi vērtē centienus attīstīt ilgtspējīgu tūrismu un prasmīgi izmantot dabu kā “ekonomisko priekšrocību”, vienlaikus izmantojot ilgtspējīgus un tradicionālus atpūtas un sporta veidus, kas balstās uz vietējām īpatnībām; uzsver to cilvēku nopelnus, kuri “izmanto” dabu savai veselībai, vienlaikus saudzējot dabas vidi; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē centienus attīstīt ilgtspējīgu tūrismu un prasmīgi izmantot dabu kā “ekonomisko priekšrocību”, vienlaikus izmantojot ilgtspējīgus un tradicionālus atpūtas un sporta veidus, kas balstās uz vietējām īpatnībām; uzsver to cilvēku nopelnus, kuri “izmanto” dabu savai veselībai, vienlaikus saudzējot dabas vidi;

| 48. | mudina labāk koordinēt lauku attīstību un strukturālo atbalstu un izstrādāt kopējas programmas; |
| --- | --- |

48.

mudina labāk koordinēt lauku attīstību un strukturālo atbalstu un izstrādāt kopējas programmas;

| 49. | rosina apvienot lauku attīstību un strukturālo atbalstu un izstrādāt vienotas programmas; |
| --- | --- |

49.

rosina apvienot lauku attīstību un strukturālo atbalstu un izstrādāt vienotas programmas;

| 50. | uzsver, cik svarīgi ir ieviest vienotu pieeju lēmumpieņemšanas un administratīvajām procedūrām, piemēram, reģionālajai plānošanai, būvniecības projektu licencēšanai un mājokļu renovācijai, izmantojot pasākumus vides aizsardzības, kultūras mantojuma un pilsētplānošanas jomā, lai nodrošinātu noturīgu attīstību kalnu apvidos. iesaka izmantot kalnu apvidu potenciālu, lai veicinātu visaptverošu tūrisma attīstību un inovāciju izmantošanu zemes apbūvē, un šajā nolūkā mudina nākt klajā ar vietējām un decentralizētām iniciatīvām un īstenot sadarbību starp dažādiem kalnu apvidiem; |
| --- | --- |

50.

uzsver, cik svarīgi ir ieviest vienotu pieeju lēmumpieņemšanas un administratīvajām procedūrām, piemēram, reģionālajai plānošanai, būvniecības projektu licencēšanai un mājokļu renovācijai, izmantojot pasākumus vides aizsardzības, kultūras mantojuma un pilsētplānošanas jomā, lai nodrošinātu noturīgu attīstību kalnu apvidos. iesaka izmantot kalnu apvidu potenciālu, lai veicinātu visaptverošu tūrisma attīstību un inovāciju izmantošanu zemes apbūvē, un šajā nolūkā mudina nākt klajā ar vietējām un decentralizētām iniciatīvām un īstenot sadarbību starp dažādiem kalnu apvidiem;

| 51. | uzsver, ka apstrādāšanai un ražošanai nepiemērotu zemi jāizmanto mežu uzturēšanai, ilgtspējīgām medībām un zvejai, un šo aktivitāšu veicināšanai, lai nepieļautu tās aizaugšanu, ugunsgrēku risku, eroziju un bioloģiskās daudzveidības sarukšanu; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka apstrādāšanai un ražošanai nepiemērotu zemi jāizmanto mežu uzturēšanai, ilgtspējīgām medībām un zvejai, un šo aktivitāšu veicināšanai, lai nepieļautu tās aizaugšanu, ugunsgrēku risku, eroziju un bioloģiskās daudzveidības sarukšanu;

| 52. | atgādina kalnu (jo īpaši augstkalnu) apvidu nozīmi dabas aizsardzībā, bioloģiskās daudzveidības un biotopu saglabāšanā, bet īpaši norāda, kā ir jāturpina attīstīt lauksaimniecība un mežsaimniecība “Natura 2000” teritorijās un dabas rezervātos, un aicina vēl ciešāk saliedēt šos apvidus, nosakot minimālu īpatsvaru ekoloģiski līdzsvarotām zemes platībām lauksaimniecības teritorijās (aptuveni 5 %); |
| --- | --- |

52.

atgādina kalnu (jo īpaši augstkalnu) apvidu nozīmi dabas aizsardzībā, bioloģiskās daudzveidības un biotopu saglabāšanā, bet īpaši norāda, kā ir jāturpina attīstīt lauksaimniecība un mežsaimniecība “Natura 2000” teritorijās un dabas rezervātos, un aicina vēl ciešāk saliedēt šos apvidus, nosakot minimālu īpatsvaru ekoloģiski līdzsvarotām zemes platībām lauksaimniecības teritorijās (aptuveni 5 %);

| 53. | aicina Komisiju pilnībā atbalstīt kalnu apvidu iekļaušanu pasaules dabas mantojuma sarakstā un izmantot visas esošās starptautiskās iespējas, lai aizsargātu minētos apvidus; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju pilnībā atbalstīt kalnu apvidu iekļaušanu pasaules dabas mantojuma sarakstā un izmantot visas esošās starptautiskās iespējas, lai aizsargātu minētos apvidus;

| 54. | norāda uz kalnu apvidu unikālajiem ūdens resursiem, ko var ilgtspējīgi izmantot dabīgai apūdeņošanai, kā dzeramā ūdens un enerģijas avotus un ārstnieciskām ūdens procedūrām; uzsver, ka augšteces un lejteces apvidiem ir savstarpēji jāvienojas par šo resursu apsaimniekošanu; šajā sakarā un lai izvairītos no iespējamiem konfliktiem, norāda, ka ir jārod kopīgi risinājumi ūdens resursu izmantošanai katrā attiecīgajā apvidū; |
| --- | --- |

54.

norāda uz kalnu apvidu unikālajiem ūdens resursiem, ko var ilgtspējīgi izmantot dabīgai apūdeņošanai, kā dzeramā ūdens un enerģijas avotus un ārstnieciskām ūdens procedūrām; uzsver, ka augšteces un lejteces apvidiem ir savstarpēji jāvienojas par šo resursu apsaimniekošanu; šajā sakarā un lai izvairītos no iespējamiem konfliktiem, norāda, ka ir jārod kopīgi risinājumi ūdens resursu izmantošanai katrā attiecīgajā apvidū;

| 55. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Alpu konvencijas institūcijām turpināt īstenot Alpu konvencijai pievienoto Protokolu par kalnu lauksaimniecību, pēc iespējas atbalstot kalnu apvidu lauksaimniecības saistību ar citām politikas jomām, un šajā sakarībā veikt vajadzīgos pasākumus, lai panāktu Alpu konvencijas protokolu (kas vēl neietilpst acquis communautaire) ratificēšanu un Eiropas Savienības kā līgumslēdzējas puses pievienošanos Karpatu konvencijai; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Alpu konvencijas institūcijām turpināt īstenot Alpu konvencijai pievienoto Protokolu par kalnu lauksaimniecību, pēc iespējas atbalstot kalnu apvidu lauksaimniecības saistību ar citām politikas jomām, un šajā sakarībā veikt vajadzīgos pasākumus, lai panāktu Alpu konvencijas protokolu (kas vēl neietilpst acquis communautaire) ratificēšanu un Eiropas Savienības kā līgumslēdzējas puses pievienošanos Karpatu konvencijai;

| 56. | uzsver brīvprātīgo kustības nozīmi pakalpojumu sniegšanā (it īpaši veicot glābšanas darbus, katastrofu seku novēršanu un labdarību kalnos), kā arī kultūras un dabas mantojuma saglabāšanā kalnos; |
| --- | --- |

56.

uzsver brīvprātīgo kustības nozīmi pakalpojumu sniegšanā (it īpaši veicot glābšanas darbus, katastrofu seku novēršanu un labdarību kalnos), kā arī kultūras un dabas mantojuma saglabāšanā kalnos;

| 57. | atzinīgi vērtē ar kalnu apvidiem saistīto organizāciju un pētniecības institūtu darbu un uzsver, ka to pieredze un motivācija ir jāņem vērā, izstrādājot ES kalnu apvidu stratēģiju un tamlīdzīgus pasākumus; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē ar kalnu apvidiem saistīto organizāciju un pētniecības institūtu darbu un uzsver, ka to pieredze un motivācija ir jāņem vērā, izstrādājot ES kalnu apvidu stratēģiju un tamlīdzīgus pasākumus;

| 58. | norāda uz daļlaika profesionālās pamatizglītības un tālākizglītības, kā arī mūžizglītības iniciatīvu un projektu nozīmi, kuru mērķis ir dažādot profesionālās prasmes un iespējas; |
| --- | --- |

58.

norāda uz daļlaika profesionālās pamatizglītības un tālākizglītības, kā arī mūžizglītības iniciatīvu un projektu nozīmi, kuru mērķis ir dažādot profesionālās prasmes un iespējas;

| 59. | uzskata, ka ir jāiegulda līdzekļi vietējos tālākizglītības centros, kur var apgūt kalnu apvidu lauksaimniecības ekonomiku, tādējādi sagatavojot speciālistus, kas spēj strādāt kalnu vidē, aizsargāt dabu un attīstīt lauksaimniecību; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka ir jāiegulda līdzekļi vietējos tālākizglītības centros, kur var apgūt kalnu apvidu lauksaimniecības ekonomiku, tādējādi sagatavojot speciālistus, kas spēj strādāt kalnu vidē, aizsargāt dabu un attīstīt lauksaimniecību;

| 60. | aicina pievērst īpašu uzmanību ainavu saglabāšanai, kā arī infrastruktūras attīstībai un modernizēšanai grūti nošķirtos kalnu apvidos, aizpildīt esošo informatīvo plaisu un padarīt pieejamus pētniecības pamatprogrammu (piemēram, e-pārvaldes) rezultātus; |
| --- | --- |

60.

aicina pievērst īpašu uzmanību ainavu saglabāšanai, kā arī infrastruktūras attīstībai un modernizēšanai grūti nošķirtos kalnu apvidos, aizpildīt esošo informatīvo plaisu un padarīt pieejamus pētniecības pamatprogrammu (piemēram, e-pārvaldes) rezultātus;

| 61. | norāda, ka apdzīvotības saglabāšanai un konkurētspējai ir vajadzīgi efektīvi vietējie dienesti; aicina mērķtiecīgi atbalstīt vietējās struktūras, kas darbojas publisko pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

61.

norāda, ka apdzīvotības saglabāšanai un konkurētspējai ir vajadzīgi efektīvi vietējie dienesti; aicina mērķtiecīgi atbalstīt vietējās struktūras, kas darbojas publisko pakalpojumu jomā;

| 62. | uzsver nepieciešamību pievērsties ilgtspējīgiem mobilitātes risinājumiem un integrētai pieejai starpvalstu (tranzīts, tālsatiksmes koridori) un vietējām prasībām (piemēram, piekļuve apvidiem, kas atrodas ļoti atšķirīgā augstumā, mobilitāte pilsētās); |
| --- | --- |

62.

uzsver nepieciešamību pievērsties ilgtspējīgiem mobilitātes risinājumiem un integrētai pieejai starpvalstu (tranzīts, tālsatiksmes koridori) un vietējām prasībām (piemēram, piekļuve apvidiem, kas atrodas ļoti atšķirīgā augstumā, mobilitāte pilsētās);

| 63. | prasa atbalstīt kalnu apvidus, ierobežojot satiksmi, troksni, saglabājot ainavas, tādējādi uzlabojot dzīves kvalitāti un nodrošinot ilgtspējīgu tūrisma attīstību, veicot pasākumus, lai atslogotu autoceļus (piemēram, atbalstot “jutīgās zonas” direktīvā par infrastruktūras izmaksām) (8); |
| --- | --- |

63.

prasa atbalstīt kalnu apvidus, ierobežojot satiksmi, troksni, saglabājot ainavas, tādējādi uzlabojot dzīves kvalitāti un nodrošinot ilgtspējīgu tūrisma attīstību, veicot pasākumus, lai atslogotu autoceļus (piemēram, atbalstot “jutīgās zonas” direktīvā par infrastruktūras izmaksām) (8);

| 64. | uzsver līdzenumu un kalnu apvidu “pārejas zonu” nozīmi, lai nodrošinātu augstvērtīgu privātos un publiskos infrastruktūras objektus un pakalpojumus (piemēram, universitātes, lidostas, slimnīcas); aicina sniegt atbalstu, lai uzlabotu šādu objektu pieejamību, jo īpaši izmantojot sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

64.

uzsver līdzenumu un kalnu apvidu “pārejas zonu” nozīmi, lai nodrošinātu augstvērtīgu privātos un publiskos infrastruktūras objektus un pakalpojumus (piemēram, universitātes, lidostas, slimnīcas); aicina sniegt atbalstu, lai uzlabotu šādu objektu pieejamību, jo īpaši izmantojot sabiedrisko transportu;

| 65. | uzsver, ka kalnu apvidi ar visdažādāko enerģijas avotu saprātīgu izmantošanu ir diversificēta enerģijas patēriņa, energoefektīvu būvniecības risinājumu un otrās paaudzes biodegvielas izmantošanas “paraugs” un ka ir jāatbalsta pētniecības darbs šajās jomās; tomēr norāda, ka nedrīkst pieļaut, ka otrās paaudzes biodegvielas ražošana rada konkurenci starp teritorijām, kurās iegūst izejvielas (papuves, jaunaudzes u. tml.), un ganību teritorijām; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka kalnu apvidi ar visdažādāko enerģijas avotu saprātīgu izmantošanu ir diversificēta enerģijas patēriņa, energoefektīvu būvniecības risinājumu un otrās paaudzes biodegvielas izmantošanas “paraugs” un ka ir jāatbalsta pētniecības darbs šajās jomās; tomēr norāda, ka nedrīkst pieļaut, ka otrās paaudzes biodegvielas ražošana rada konkurenci starp teritorijām, kurās iegūst izejvielas (papuves, jaunaudzes u. tml.), un ganību teritorijām;

| 66. | iesaka dalībvalstīm uzlabot kalnu apvidu attīstībai paredzētās finansiālās palīdzības nodrošināšanas struktūru un procedūras un vienlaikus vienkāršot administratīvās procedūras un piekļuvi līdzekļiem, kas paredzēti, lai aizsargātu un ilgtspējīgi izmantotu šo teritoriju vērtības — kultūras mantojumu un dabas un cilvēku resursus; |
| --- | --- |

66.

iesaka dalībvalstīm uzlabot kalnu apvidu attīstībai paredzētās finansiālās palīdzības nodrošināšanas struktūru un procedūras un vienlaikus vienkāršot administratīvās procedūras un piekļuvi līdzekļiem, kas paredzēti, lai aizsargātu un ilgtspējīgi izmantotu šo teritoriju vērtības — kultūras mantojumu un dabas un cilvēku resursus;

| 67. | uzskata, ka kalnu apvidos ir vajadzīga noturīga, mūsdienīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība, lai turpinātu citu uzņēmējdarbību, piemēram, biomasas izmantošanu un lauku tūrisma attīstību, tādējādi palielinot vietējo iedzīvotāju ienākumus, un aicina Komisiju un Padomi KLP un reģionālajā politikā īpaši ņemt vērā kalnu apvidu vajadzības — jaunu lauksaimnieku piesaisti, papildu izmaksu atlīdzināšanu saistībā ar apgrūtinātu piekļuvi, piemēram, saistībā ar piena savākšanu, pakalpojumu nodrošināšanu lauku apvidos un transporta infrastruktūras izveidi; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka kalnu apvidos ir vajadzīga noturīga, mūsdienīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība, lai turpinātu citu uzņēmējdarbību, piemēram, biomasas izmantošanu un lauku tūrisma attīstību, tādējādi palielinot vietējo iedzīvotāju ienākumus, un aicina Komisiju un Padomi KLP un reģionālajā politikā īpaši ņemt vērā kalnu apvidu vajadzības — jaunu lauksaimnieku piesaisti, papildu izmaksu atlīdzināšanu saistībā ar apgrūtinātu piekļuvi, piemēram, saistībā ar piena savākšanu, pakalpojumu nodrošināšanu lauku apvidos un transporta infrastruktūras izveidi;

| 68. | norāda uz kalnu un šļūdoņu atkarību no klimata pārmaiņām, kas saistītas ar to topogrāfiskajām īpatnībām un nelabvēlīgo struktūru, kā arī uz iespēju tos izmantot kā “izmēģinājumu laboratoriju”, lai pārbaudītu inovatīvus klimata aizsardzības paņēmienus, kas atdarina dabas parādības; aicina Komisiju izstrādāt kalnu apvidiem diferencētu klimata stratēģiju, balstoties uz jau pieejamām zināšanām (piemēram, Alpu konvenciju un Karpatu konvenciju); aicina veikt pētniecības darbu un paredzēt pārejas posma pasākumus šajos apvidos; |
| --- | --- |

68.

norāda uz kalnu un šļūdoņu atkarību no klimata pārmaiņām, kas saistītas ar to topogrāfiskajām īpatnībām un nelabvēlīgo struktūru, kā arī uz iespēju tos izmantot kā “izmēģinājumu laboratoriju”, lai pārbaudītu inovatīvus klimata aizsardzības paņēmienus, kas atdarina dabas parādības; aicina Komisiju izstrādāt kalnu apvidiem diferencētu klimata stratēģiju, balstoties uz jau pieejamām zināšanām (piemēram, Alpu konvenciju un Karpatu konvenciju); aicina veikt pētniecības darbu un paredzēt pārejas posma pasākumus šajos apvidos;

| 69. | aicina funkcionāli saistīt koordinācijas pasākumus kalnu apvidos un mazāk labvēlīgos apvidos ar KLP un otro pīlāru (lauku attīstība); |
| --- | --- |

69.

aicina funkcionāli saistīt koordinācijas pasākumus kalnu apvidos un mazāk labvēlīgos apvidos ar KLP un otro pīlāru (lauku attīstība);

| 70. | uzsver, ka ilgtspējīga lauksaimniecība un kalnu apvidu attīstība ir nozīmīga ne vien šo konkrēto apvidu, bet arī tiem piegulošo apvidu (piemēram, zemieņu) iedzīvotājiem un ka ES lauku apvidu stratēģijai ir jāietekmē arī šo kaimiņapvidu ilggtspējība attiecībā uz ūdensapgādi, vides stabilitāti, bioloģisko daudzveidību, iedzīvotāju līdzsvarotu sadalījumu un kultūras daudzveidību; aicina Komisiju, formulējot ES kalnu apvidu stratēģiju, izvērtēt, kā esošās iniciatīvas integrēt kalnu apvidus ar to kaimiņapvidiem varētu iekļaut šajā stratēģijā; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka ilgtspējīga lauksaimniecība un kalnu apvidu attīstība ir nozīmīga ne vien šo konkrēto apvidu, bet arī tiem piegulošo apvidu (piemēram, zemieņu) iedzīvotājiem un ka ES lauku apvidu stratēģijai ir jāietekmē arī šo kaimiņapvidu ilggtspējība attiecībā uz ūdensapgādi, vides stabilitāti, bioloģisko daudzveidību, iedzīvotāju līdzsvarotu sadalījumu un kultūras daudzveidību; aicina Komisiju, formulējot ES kalnu apvidu stratēģiju, izvērtēt, kā esošās iniciatīvas integrēt kalnu apvidus ar to kaimiņapvidiem varētu iekļaut šajā stratēģijā;

| 71. | uzdod Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai sekot rezolūcijas pieņemšanas gaitai Padomē un Komisijā; |
| --- | --- |

71.

uzdod Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai sekot rezolūcijas pieņemšanas gaitai Padomē un Komisijā;

| 72. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

72.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 72 E, 21.3.2002., 354. lpp.

(2)  OV C 290 E, 29.11.2006., 413. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0093.

(4)  Reģionu komiteja, 23-2008.

(5)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

(6)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

(7)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/38/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 157, 9.6.2006., 8. lpp.).

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/57

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisEiropas staļinisma un nacisma upuru atceres diena

P6_TA(2008)0439

Eiropas Parlamenta deklarācija par 23. augusta pasludināšanu par Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienu

2010/C 8 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par noilguma termiņu nepiemērošanu kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci,

ņemot vērā šādus Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas pantus: 1. pants — Pienākums ievērot cilvēktiesības, 2. pants — Tiesības uz dzīvību, 3. pants — Spīdzināšanas aizliegums un 4. pants — Verdzības un piespiedu darba aizliegums,

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 1481 (2006. gads) par nepieciešamību izteikt starptautisku nosodījumu totalitāro komunistisko režīmu noziegumiem,

ņemot vērā Reglamenta 116. pantu,

| A. | tā kā, Padomju Savienībai un Vācijai 1939. gada 23. augustā parakstot Molotova-Rībentropa paktu, Eiropa ar šī pakta slepenajiem papildprotokoliem tika sadalīta divās interešu sfērās; |
| --- | --- |

A.

tā kā, Padomju Savienībai un Vācijai 1939. gada 23. augustā parakstot Molotova-Rībentropa paktu, Eiropa ar šī pakta slepenajiem papildprotokoliem tika sadalīta divās interešu sfērās;

| B. | tā kā staļinisma un nacisma agresijas ietvaros veiktās masu deportācijas, slepkavības un paverdzināšana ir klasificējamas kā kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci; |
| --- | --- |

B.

tā kā staļinisma un nacisma agresijas ietvaros veiktās masu deportācijas, slepkavības un paverdzināšana ir klasificējamas kā kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci;

| C. | tā kā saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem uz kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci neattiecas noilguma termiņi; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem uz kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci neattiecas noilguma termiņi;

| D. | tā kā Eiropā ir maz zināms par padomju režīma un okupācijas ietekmi un nozīmi bijušo komunistisko valstu pilsoņu dzīvē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropā ir maz zināms par padomju režīma un okupācijas ietekmi un nozīmi bijušo komunistisko valstu pilsoņu dzīvē;

| E. | tā kā ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumā Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (1) izteikts aicinājums atbalstīt darbību “Aktīvi piemiņas pasākumi Eiropā”, kuras mērķis ir nepieļaut nacisma un staļinisma noziegumu atkārtošanos, |
| --- | --- |

E.

tā kā ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumā Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (1) izteikts aicinājums atbalstīt darbību “Aktīvi piemiņas pasākumi Eiropā”, kuras mērķis ir nepieļaut nacisma un staļinisma noziegumu atkārtošanos,

| 1. | ierosina pasludināt 23. augustu par staļinisma un nacisma upuru atceres dienu, lai paturētu atmiņā masu deportāciju un iznīcināšanas upurus, vienlaicīgi nostiprinot demokrātiju, mieru un stabilitāti mūsu kontinentā; |
| --- | --- |

1.

ierosina pasludināt 23. augustu par staļinisma un nacisma upuru atceres dienu, lai paturētu atmiņā masu deportāciju un iznīcināšanas upurus, vienlaicīgi nostiprinot demokrātiju, mieru un stabilitāti mūsu kontinentā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem nosūtīt dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem nosūtīt dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

---

Parakstīja

Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Adam Bielan, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Jorgo Chatzimarkakis, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Titus Corlățean, Corina Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Béla Glattfelder, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Aldis Kušķis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Esko Seppänen, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Helga Trüpel, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Kyösti Virrankoski, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/60 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/60

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisVienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam

P6_TA(2008)0451

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par pilnīgu digitālo dividenžu priekšrocību izmantošanu Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam (2008/2099(INI))

2010/C 8 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. novembra paziņojumu “Pilnīga digitālo dividenžu priekšrocību izmantošana Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam” (COM(2007)0700) (Komisijas paziņojums par vienotu pieeju spektra izmantojumam),

ņemot vērā tā 2007. gada 14. februāra rezolūciju “ES politika attiecībā uz radiofrekvenču spektru” (1),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 29. septembra paziņojumu “ES frekvenču spektra politikas prioritātes attiecībā uz digitālo pārslēgšanos saistībā ar gaidāmo ITU Reģionālo radiosakaru konferenci 2006. gadā (RRC-06)” (COM(2005)0461),

ņemot vērā Radiospektra politikas grupas 2007. gada 14. februāra atzinumu par ES radiofrekvenču spektra politikas ietekmi uz digitālo dividendi,

ņemot vērā 2005. gada 16. novembra rezolūciju par pārejas no analogās apraides uz digitālo apraidi paātrināšanu (2),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, Kultūras un izglītības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0305/2008),

| A. | tā kā, pārejot no analogās uz digitālo zemes televīziju, digitālo tehnoloģiju augstākas datu pārraides efektivitātes dēļ 2012. gada beigās Eiropas Savienībā atbrīvosies liels daudzums radiofrekvenču spektra, tādējādi piedāvājot spektra pārvietojumu iespējas un jaunu izdevību tirgus izaugsmei un uzlabojot patērētājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti un izvēles iespējas; |
| --- | --- |

A.

tā kā, pārejot no analogās uz digitālo zemes televīziju, digitālo tehnoloģiju augstākas datu pārraides efektivitātes dēļ 2012. gada beigās Eiropas Savienībā atbrīvosies liels daudzums radiofrekvenču spektra, tādējādi piedāvājot spektra pārvietojumu iespējas un jaunu izdevību tirgus izaugsmei un uzlabojot patērētājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti un izvēles iespējas;

| B. | tā kā saskaņoti ES pasākumi palielinās radiofrekvenču spektra izmantošanas priekšrocības, lai nodrošinātu tā optimālas izmantošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņoti ES pasākumi palielinās radiofrekvenču spektra izmantošanas priekšrocības, lai nodrošinātu tā optimālas izmantošanas efektivitāti;

| C. | tā kā radiofrekvenču spektram ir būtiska nozīme plaša pakalpojumu klāsta nodrošināšanā un uz tehnoloģijām balstītu tādu tirgu attīstībā, kuru vērtību lēš ap 2,2 % apmērā no ES IKP, un tāpēc tas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju ir galvenais ES rūpniecības izaugsmes, produktivitātes un attīstības faktors; |
| --- | --- |

C.

tā kā radiofrekvenču spektram ir būtiska nozīme plaša pakalpojumu klāsta nodrošināšanā un uz tehnoloģijām balstītu tādu tirgu attīstībā, kuru vērtību lēš ap 2,2 % apmērā no ES IKP, un tāpēc tas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju ir galvenais ES rūpniecības izaugsmes, produktivitātes un attīstības faktors;

| D. | tā kā radiofrekvenču spektrs ir gan rets dabas resurss, gan sabiedrības īpašums un tā efektīvs izmantojums ir būtisks, lai dažādām ieinteresētām personām, kas vēlas piedāvāt pakalpojumus, nodrošinātu piekļuvi spektram; |
| --- | --- |

D.

tā kā radiofrekvenču spektrs ir gan rets dabas resurss, gan sabiedrības īpašums un tā efektīvs izmantojums ir būtisks, lai dažādām ieinteresētām personām, kas vēlas piedāvāt pakalpojumus, nodrošinātu piekļuvi spektram;

| E. | tā kā liela frekvenču spektra daļa patlaban tiek izmantota militārām vajadzībām, kur pielieto analogo tehnoloģiju, un tādējādi, ievērojami palielinot sabiedrības elektroniskai komunikācijai pieejamo kopējo frekvenču spektra apjomu, pēc digitālās pārslēgšanās tur ietilps arī šī daļa; |
| --- | --- |

E.

tā kā liela frekvenču spektra daļa patlaban tiek izmantota militārām vajadzībām, kur pielieto analogo tehnoloģiju, un tādējādi, ievērojami palielinot sabiedrības elektroniskai komunikācijai pieejamo kopējo frekvenču spektra apjomu, pēc digitālās pārslēgšanās tur ietilps arī šī daļa;

| F. | tā kā dalībvalstīm nav vienota digitālās pārslēgšanās laika grafika; tā kā daudzās dalībvalstīs digitālās pārslēgšanās plāni ir pilnīgi izstrādāti, bet dažās dalībvalstīs digitālā pārslēgšanās jau ir notikusi; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstīm nav vienota digitālās pārslēgšanās laika grafika; tā kā daudzās dalībvalstīs digitālās pārslēgšanās plāni ir pilnīgi izstrādāti, bet dažās dalībvalstīs digitālā pārslēgšanās jau ir notikusi;

| G. | tā kā Komisijas paziņojums par vienotu pieeju radiofrekvenču spektra izmantojumam ir neatņemama daļa no elektronisko sakaru tiesību aktu kopuma, ko Komisija pieņēma 2007. gada novembrī saistībā ar elektroniskos sakarus reglamentējošo noteikumu reformu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas paziņojums par vienotu pieeju radiofrekvenču spektra izmantojumam ir neatņemama daļa no elektronisko sakaru tiesību aktu kopuma, ko Komisija pieņēma 2007. gada novembrī saistībā ar elektroniskos sakarus reglamentējošo noteikumu reformu;

| H. | tā kā vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs pašlaik notiek apraides frekvenču piešķiršana (sadale) raidorganizācijām, kas sniedz digitālos pakalpojumus, un tā kā šīs piešķiršanas rezultātā frekvences nevar izmantot daudzus gadus; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs pašlaik notiek apraides frekvenču piešķiršana (sadale) raidorganizācijām, kas sniedz digitālos pakalpojumus, un tā kā šīs piešķiršanas rezultātā frekvences nevar izmantot daudzus gadus;

| I. | tā kā tehnoloģiskā neitralitāte ir savietojamības veicināšanas svarīgākais elements un tā ir ārkārtīgi svarīga elastīgākai un pārredzamākai digitālās pārslēgšanās politikai, lai ievērotu sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

I.

tā kā tehnoloģiskā neitralitāte ir savietojamības veicināšanas svarīgākais elements un tā ir ārkārtīgi svarīga elastīgākai un pārredzamākai digitālās pārslēgšanās politikai, lai ievērotu sabiedrības intereses;

| J. | tā kā Padome ir aicinājusi dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, pabeigt digitālo pārslēgšanos līdz 2012. gadam; |
| --- | --- |

J.

tā kā Padome ir aicinājusi dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, pabeigt digitālo pārslēgšanos līdz 2012. gadam;

| K. | tā kā visas dalībvalstis ir publicējušas priekšlikumus attiecībā uz digitālo pārslēgšanos, |
| --- | --- |

K.

tā kā visas dalībvalstis ir publicējušas priekšlikumus attiecībā uz digitālo pārslēgšanos,

| 1. | atzīst iniciatīvas “i2010” lielo nozīmi, jo tā ir daļa no atjaunotās Lisabonas stratēģijas, un uzsver efektīvas piekļuves spektram un tā izmantojuma svarīgumu Lisabonas mērķu sasniegšanā; saistībā ar to uzsver piekļuves nepieciešamību platjoslas pakalpojumiem, lai pārvarētu “digitālo plaisu”; |
| --- | --- |

1.

atzīst iniciatīvas “i2010” lielo nozīmi, jo tā ir daļa no atjaunotās Lisabonas stratēģijas, un uzsver efektīvas piekļuves spektram un tā izmantojuma svarīgumu Lisabonas mērķu sasniegšanā; saistībā ar to uzsver piekļuves nepieciešamību platjoslas pakalpojumiem, lai pārvarētu “digitālo plaisu”;

| 2. | uzsver digitālās pārslēgšanās nepieciešamību, kas kopā ar jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību un digitālo dividendi ļaus mazināt “digitālo plaisu” un sekmēs Lisabonas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver digitālās pārslēgšanās nepieciešamību, kas kopā ar jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību un digitālo dividendi ļaus mazināt “digitālo plaisu” un sekmēs Lisabonas mērķu sasniegšanu;

| 3. | atzīmē atšķirīgās valstu sistēmas radiofrekvenču spektra piešķiršanā un izmantošanā un pašreizējās būtiskās dalībvalstu atšķirības; atzīmē faktu, ka šīs atšķirības var radīt nopietnus šķēršļus iekšējā tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

3.

atzīmē atšķirīgās valstu sistēmas radiofrekvenču spektra piešķiršanā un izmantošanā un pašreizējās būtiskās dalībvalstu atšķirības; atzīmē faktu, ka šīs atšķirības var radīt nopietnus šķēršļus iekšējā tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanai;

| 4. | uzsver, ka dažādās dalībvalstīs būs atšķirīgs digitālo dividenžu apjoms, kas būs atkarīgs no apstākļiem šajās valstīs un no tā, kā īstenos valsts plašsaziņas līdzekļu un audiovizuālo politiku; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka dažādās dalībvalstīs būs atšķirīgs digitālo dividenžu apjoms, kas būs atkarīgs no apstākļiem šajās valstīs un no tā, kā īstenos valsts plašsaziņas līdzekļu un audiovizuālo politiku;

| 5. | atzīst, ka digitālās zemes televīzijas spektra paaugstinātā efektivitāte nodrošinās aptuveni 100 MHz digitālo dividendi, kas jādala starp mobilo sakaru platjoslas un citiem pakalpojumiem (piemēram, pakalpojumiem, kas saistīti ar sabiedrības drošību, radiofrekvenču noteikšanu, ceļu satiksmes drošību), vienlaikus nodrošinot apraides pakalpojumiem iespēju pilnveidoties; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka digitālās zemes televīzijas spektra paaugstinātā efektivitāte nodrošinās aptuveni 100 MHz digitālo dividendi, kas jādala starp mobilo sakaru platjoslas un citiem pakalpojumiem (piemēram, pakalpojumiem, kas saistīti ar sabiedrības drošību, radiofrekvenču noteikšanu, ceļu satiksmes drošību), vienlaikus nodrošinot apraides pakalpojumiem iespēju pilnveidoties;

| 6. | norāda, ka vairākums dalībvalstu šobrīd atpaliek no citām attīstītajām valstīm attiecībā uz ieguldījumiem jaunās paaudzes komunikāciju infrastruktūrā, un uzsver, ka sasniegt vadošās pozīcijas platjoslas un interneta attīstībā ir būtiski Eiropas konkurētspējai un kohēzijai starptautiskajā līmenī, īpaši attiecībā uz interaktīvo digitālo platformu attīstību un tādu jaunu pakalpojumu kā e-tirdzniecība, e-veselības aprūpe, e-izglītība un e-pārvaldības pakalpojumi nodrošināšanu; uzsver, ka valstu un Eiropas Savienības līmenī jāveic lielāki ieguldījumi, lai sekmētu novatorisku produktu un pakalpojumu izveidi; uzsver, ka platjoslas pakalpojumu pieejamības nodrošināšanas centienus nedrīkst attiecināt tikai uz digitālo dividendi; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka vairākums dalībvalstu šobrīd atpaliek no citām attīstītajām valstīm attiecībā uz ieguldījumiem jaunās paaudzes komunikāciju infrastruktūrā, un uzsver, ka sasniegt vadošās pozīcijas platjoslas un interneta attīstībā ir būtiski Eiropas konkurētspējai un kohēzijai starptautiskajā līmenī, īpaši attiecībā uz interaktīvo digitālo platformu attīstību un tādu jaunu pakalpojumu kā e-tirdzniecība, e-veselības aprūpe, e-izglītība un e-pārvaldības pakalpojumi nodrošināšanu; uzsver, ka valstu un Eiropas Savienības līmenī jāveic lielāki ieguldījumi, lai sekmētu novatorisku produktu un pakalpojumu izveidi; uzsver, ka platjoslas pakalpojumu pieejamības nodrošināšanas centienus nedrīkst attiecināt tikai uz digitālo dividendi;

| 7. | ir pārliecināts, ka pieaugošās tehnoloģiju konverģences dēļ drīz varēs piedāvāt jaunas apvienotu pakalpojumu paketes, kas ietver jaunās tehnoloģijas un pakalpojumus, un tajā pašā laikā konstatē, ka šo piedāvājumu rašanās ir tieši atkarīga no vērtīga spektra pieejamības, kā arī no jaunām interaktīvām tehnoloģijām, kas nodrošina viengabalainu savstarpējo savietojamību, savienojumus un pārklājumu, piemēram, mobilās multimediju tehnoloģijas un platjoslas bezvadu piekļuves tehnoloģijas; |
| --- | --- |

7.

ir pārliecināts, ka pieaugošās tehnoloģiju konverģences dēļ drīz varēs piedāvāt jaunas apvienotu pakalpojumu paketes, kas ietver jaunās tehnoloģijas un pakalpojumus, un tajā pašā laikā konstatē, ka šo piedāvājumu rašanās ir tieši atkarīga no vērtīga spektra pieejamības, kā arī no jaunām interaktīvām tehnoloģijām, kas nodrošina viengabalainu savstarpējo savietojamību, savienojumus un pārklājumu, piemēram, mobilās multimediju tehnoloģijas un platjoslas bezvadu piekļuves tehnoloģijas;

| 8. | atzīmē, ka tehnoloģiskā konverģence ir realitāte, kas tradicionālajiem pakalpojumiem sniedz jaunus līdzekļus un iespējas; uzsver, ka pieeja spektra daļām, kas iepriekš ir bijušas paredzētas apraidei, var nodrošināt atbalstu jauniem pakalpojumiem ar nosacījumu, ka šo spektru pārvalda tik iedarbīgi un efektīvi, cik iespējams, lai novērstu ietekmi uz augstas kvalitātes digitālās pārraides programmu apraidi; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka tehnoloģiskā konverģence ir realitāte, kas tradicionālajiem pakalpojumiem sniedz jaunus līdzekļus un iespējas; uzsver, ka pieeja spektra daļām, kas iepriekš ir bijušas paredzētas apraidei, var nodrošināt atbalstu jauniem pakalpojumiem ar nosacījumu, ka šo spektru pārvalda tik iedarbīgi un efektīvi, cik iespējams, lai novērstu ietekmi uz augstas kvalitātes digitālās pārraides programmu apraidi;

| 9. | aicina dalībvalstis sadarboties ciešāk, lai izveidotu efektīvu, atvērtu un konkurētspējīgu elektronisko sakaru iekšējo tirgu, kas nodrošinās iespēju izvietot jaunās tīkla tehnoloģijas; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis sadarboties ciešāk, lai izveidotu efektīvu, atvērtu un konkurētspējīgu elektronisko sakaru iekšējo tirgu, kas nodrošinās iespēju izvietot jaunās tīkla tehnoloģijas;

| 10. | uzsver tādas vides stratēģisko nozīmi Eiropas Savienībā, kurā ir garantēta vieta jauninājumiem, jaunām tehnoloģijām, jauniem pakalpojumiem un jauniem tirgus dalībniekiem, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un kohēziju; uzsver, ka ir būtiski sniegt tiešajiem lietotājiem izvēles brīvību attiecībā uz produktiem un pakalpojumiem, lai sasniegtu dinamisku tirgus un tehnoloģiju attīstību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

10.

uzsver tādas vides stratēģisko nozīmi Eiropas Savienībā, kurā ir garantēta vieta jauninājumiem, jaunām tehnoloģijām, jauniem pakalpojumiem un jauniem tirgus dalībniekiem, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un kohēziju; uzsver, ka ir būtiski sniegt tiešajiem lietotājiem izvēles brīvību attiecībā uz produktiem un pakalpojumiem, lai sasniegtu dinamisku tirgus un tehnoloģiju attīstību Eiropas Savienībā;

| 11. | uzsver, kas digitālā dividende nodrošina Eiropas Savienībai vienreizīgas iespējas veidot jaunus pakalpojumus, piemēram, mobilo televīziju un piekļuvi bezvadu internetam, un joprojām būt pasaules līderei mobilo multimediju tehnoloģiju jomā, samazinot “digitālo plaisu”, piedāvājot iedzīvotājiem jaunas iespējas un nodrošinot pakalpojumu, plašsaziņas līdzekļu un kultūras dažādību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, kas digitālā dividende nodrošina Eiropas Savienībai vienreizīgas iespējas veidot jaunus pakalpojumus, piemēram, mobilo televīziju un piekļuvi bezvadu internetam, un joprojām būt pasaules līderei mobilo multimediju tehnoloģiju jomā, samazinot “digitālo plaisu”, piedāvājot iedzīvotājiem jaunas iespējas un nodrošinot pakalpojumu, plašsaziņas līdzekļu un kultūras dažādību Eiropas Savienībā;

| 12. | aicina dalībvalstis, šajā sakarā pilnībā ievērojot savu suverenitāti, izvērtēt digitālās pārslēgšanās ietekmi uz militārām vajadzībām izmantoto frekvenču spektru, un, vajadzības gadījumā, daļu no šīs specifiskās digitālās dividendes piešķirt jaunām civilām vajadzībām; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis, šajā sakarā pilnībā ievērojot savu suverenitāti, izvērtēt digitālās pārslēgšanās ietekmi uz militārām vajadzībām izmantoto frekvenču spektru, un, vajadzības gadījumā, daļu no šīs specifiskās digitālās dividendes piešķirt jaunām civilām vajadzībām;

| 13. | atzīst, ka koordinācija ES līmenī veicinātu attīstību, sekmētu digitālo ekonomiku un nodrošinātu iedzīvotājiem cenas ziņā pieejamu un vienlīdzīgu piekļuvi informācijas sabiedrībai; |
| --- | --- |

13.

atzīst, ka koordinācija ES līmenī veicinātu attīstību, sekmētu digitālo ekonomiku un nodrošinātu iedzīvotājiem cenas ziņā pieejamu un vienlīdzīgu piekļuvi informācijas sabiedrībai;

| 14. | mudina dalībvalstis atbrīvot savas digitālās dividendes, cik ātri vien iespējams, sniedzot Savienības iedzīvotājiem iespēju gūt labumu no jaunu, novatorisku un konkurētspējīgu pakalpojumu ieviešanas; šajā sakarā uzsver, ka dalībvalstīm aktīvi jāsadarbojas, lai valstu līmenī pārvarētu pašreizējos šķēršļus un lai digitālās dividendes (sadale) piešķiršana būtu efektīva; |
| --- | --- |

14.

mudina dalībvalstis atbrīvot savas digitālās dividendes, cik ātri vien iespējams, sniedzot Savienības iedzīvotājiem iespēju gūt labumu no jaunu, novatorisku un konkurētspējīgu pakalpojumu ieviešanas; šajā sakarā uzsver, ka dalībvalstīm aktīvi jāsadarbojas, lai valstu līmenī pārvarētu pašreizējos šķēršļus un lai digitālās dividendes (sadale) piešķiršana būtu efektīva;

| 15. | uzsver, ka raidorganizācijām ir būtiska loma plurālistisku un demokrātisku principu aizsardzībā, un viennozīmīgi uzskata, ka priekšrocībām saistībā ar digitālajām dividendēm ir jāļauj valsts un privātajām raidorganizācijām raidīt ievērojami lielāku skaitu programmu, kuras kalpo valsts tiesību aktos noteiktiem vispārēju interešu mērķiem, piemēram, kultūras un valodu daudzveidības veicināšanai; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka raidorganizācijām ir būtiska loma plurālistisku un demokrātisku principu aizsardzībā, un viennozīmīgi uzskata, ka priekšrocībām saistībā ar digitālajām dividendēm ir jāļauj valsts un privātajām raidorganizācijām raidīt ievērojami lielāku skaitu programmu, kuras kalpo valsts tiesību aktos noteiktiem vispārēju interešu mērķiem, piemēram, kultūras un valodu daudzveidības veicināšanai;

| 16. | uzskata, ka digitālā dividende raidorganizācijām nodrošinātu iespēju pilnveidot un paplašināt piedāvāto pakalpojumu klāstu un tajā pašā laikā apsvērt citus iespējamos lietojumus sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā, tādus kā jauni un atvērti platjoslas tehnoloģiju un piekļuves pakalpojumi, kas izveidoti, lai pārvarētu digitālo plaisu un novērstu savietojamības šķēršļus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka digitālā dividende raidorganizācijām nodrošinātu iespēju pilnveidot un paplašināt piedāvāto pakalpojumu klāstu un tajā pašā laikā apsvērt citus iespējamos lietojumus sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā, tādus kā jauni un atvērti platjoslas tehnoloģiju un piekļuves pakalpojumi, kas izveidoti, lai pārvarētu digitālo plaisu un novērstu savietojamības šķēršļus;

| 17. | uzsver iespējamās priekšrocības apjomradītu ietaupījumu ziņā, ko Eiropas Savienība gūtu, īstenojot koordinētu pieeju attiecībā uz spektra izmantojumu, savstarpēji savietojamu bezvadu pakalpojumu izveidi, kā arī to, ka jācenšas izvairīties no fragmentācijas, kas rada šā retā resursa nepilnīgu izmantošanu; uzskata, ka, lai gan spektra efektīvai izmantošanai ir vajadzīga ciešāka koordinācija un lielāka elastība, Komisijai un dalībvalstīm ir jāpanāk atbilstīgs līdzsvars starp elastību un saskaņošanas līmeni, lai gūtu iespējami lielākas priekšrocības no digitālās dividendes; |
| --- | --- |

17.

uzsver iespējamās priekšrocības apjomradītu ietaupījumu ziņā, ko Eiropas Savienība gūtu, īstenojot koordinētu pieeju attiecībā uz spektra izmantojumu, savstarpēji savietojamu bezvadu pakalpojumu izveidi, kā arī to, ka jācenšas izvairīties no fragmentācijas, kas rada šā retā resursa nepilnīgu izmantošanu; uzskata, ka, lai gan spektra efektīvai izmantošanai ir vajadzīga ciešāka koordinācija un lielāka elastība, Komisijai un dalībvalstīm ir jāpanāk atbilstīgs līdzsvars starp elastību un saskaņošanas līmeni, lai gūtu iespējami lielākas priekšrocības no digitālās dividendes;

| 18. | konstatē, ka efektīvu digitālās dividendes sadali var panākt, netraucējot nevienu tirgus dalībnieku, kam šobrīd ir spektra izmantošanas licences sevišķi augstu frekvenču (UHF) joslā, un ka pašreizējo apraides pakalpojumu turpinājums un paplašinājums var tikt efektīvi sasniegts, tajā pašā laikā nodrošinot, ka jaunām multimediju un platjoslas bezvadu piekļuves mobilajām tehnoloģijām ir piešķirti būtiski spektra resursi UHF joslā, lai sniegtu Eiropas iedzīvotājiem jaunus interaktīvus pakalpojumus; |
| --- | --- |

18.

konstatē, ka efektīvu digitālās dividendes sadali var panākt, netraucējot nevienu tirgus dalībnieku, kam šobrīd ir spektra izmantošanas licences sevišķi augstu frekvenču (UHF) joslā, un ka pašreizējo apraides pakalpojumu turpinājums un paplašinājums var tikt efektīvi sasniegts, tajā pašā laikā nodrošinot, ka jaunām multimediju un platjoslas bezvadu piekļuves mobilajām tehnoloģijām ir piešķirti būtiski spektra resursi UHF joslā, lai sniegtu Eiropas iedzīvotājiem jaunus interaktīvus pakalpojumus;

| 19. | uzskata, ka gadījumos, kad nolūkā piešķirt frekvences rīko izsoles, dalībvalstīm jāpieņem vienota pieeja attiecībā uz izsoļu nosacījumiem un metodēm, un radīto resursu piešķiršanu; aicina Komisiju iesniegt pamatnostādnes attiecībā uz šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka gadījumos, kad nolūkā piešķirt frekvences rīko izsoles, dalībvalstīm jāpieņem vienota pieeja attiecībā uz izsoļu nosacījumiem un metodēm, un radīto resursu piešķiršanu; aicina Komisiju iesniegt pamatnostādnes attiecībā uz šiem jautājumiem;

| 20. | uzsver, ka galvenajam digitālās dividendes ieviešanas principam jābūt nevis valsts ienākumu palielināšanai, bet gan kalpošanai vispārējām interesēm vislabākās sociālās, kultūras un ekonomiskās vērtības nodrošināšanai iedzīvotājiem pastiprinātu un ģeogrāfiski paplašinātu pakalpojumu un digitālā satura piedāvājuma ziņā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka galvenajam digitālās dividendes ieviešanas principam jābūt nevis valsts ienākumu palielināšanai, bet gan kalpošanai vispārējām interesēm vislabākās sociālās, kultūras un ekonomiskās vērtības nodrošināšanai iedzīvotājiem pastiprinātu un ģeogrāfiski paplašinātu pakalpojumu un digitālā satura piedāvājuma ziņā;

| 21. | uzsver, kas digitālā dividende nodrošina Eiropu ar unikālām iespējām veidot tās kā pasaules līderes lomu multimediju mobilo tehnoloģiju jomā, tajā pašā laikā savienojot digitālo dalījumu ar palielinātu informācijas plūsmu, zināšanām un pakalpojumiem, kas visiem Savienības iedzīvotājiem nodrošina savstarpējā savienojuma iespēju un nodrošina jaunas iespējas medijiem, kultūrai un dažādībai visās jomās Eiropas Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, kas digitālā dividende nodrošina Eiropu ar unikālām iespējām veidot tās kā pasaules līderes lomu multimediju mobilo tehnoloģiju jomā, tajā pašā laikā savienojot digitālo dalījumu ar palielinātu informācijas plūsmu, zināšanām un pakalpojumiem, kas visiem Savienības iedzīvotājiem nodrošina savstarpējā savienojuma iespēju un nodrošina jaunas iespējas medijiem, kultūrai un dažādībai visās jomās Eiropas Savienības teritorijā;

| 22. | uzsver, ka iespējamais veids, kā digitālā dividende var palīdzēt sasniegt Lisabonas mērķus, ir platjoslas piekļuves pakalpojumu pieejamības palielināšana pilsoņiem un ekonomikas nozares dalībniekiem visā Eiropas Savienībā, “digitālās plaisas” problēmu risināšana, labuma sniegšana trūcīgajiem, nomaļu un lauku apvidu iedzīvotājiem un vispārēja pārklājuma nodrošināšana visās 27 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka iespējamais veids, kā digitālā dividende var palīdzēt sasniegt Lisabonas mērķus, ir platjoslas piekļuves pakalpojumu pieejamības palielināšana pilsoņiem un ekonomikas nozares dalībniekiem visā Eiropas Savienībā, “digitālās plaisas” problēmu risināšana, labuma sniegšana trūcīgajiem, nomaļu un lauku apvidu iedzīvotājiem un vispārēja pārklājuma nodrošināšana visās 27 dalībvalstīs;

| 23. | pauž nožēlu par Savienības iedzīvotāju nevienmērīgo piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem, it īpaši apraidei; norāda, ka lauku un nomaļajos reģionos ir īpaši nelabvēlīga situācija (ātruma, izvēles un kvalitātes ziņā) attiecībā uz digitālo pakalpojumu izplatību; aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai nodrošinātu visiem iedzīvotājiem ātru un taisnīgu digitālo pārslēgšanos; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par Savienības iedzīvotāju nevienmērīgo piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem, it īpaši apraidei; norāda, ka lauku un nomaļajos reģionos ir īpaši nelabvēlīga situācija (ātruma, izvēles un kvalitātes ziņā) attiecībā uz digitālo pakalpojumu izplatību; aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai nodrošinātu visiem iedzīvotājiem ātru un taisnīgu digitālo pārslēgšanos;

| 24. | uzsver, ka digitālā plaisa nav tikai lauku problēma; informē par grūtībām, ierīkojot jaunu tīklu infrastruktūru dažās agrāk celtās augstceltnēs; uzsver radiofrekvenču spektra dotās priekšrocības digitālās plaisas pārvarēšanā gan pilsētās, gan lauku apgabalos; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka digitālā plaisa nav tikai lauku problēma; informē par grūtībām, ierīkojot jaunu tīklu infrastruktūru dažās agrāk celtās augstceltnēs; uzsver radiofrekvenču spektra dotās priekšrocības digitālās plaisas pārvarēšanā gan pilsētās, gan lauku apgabalos;

| 25. | uzsver ieguldījumu, ko digitālā dividende var sniegt tādu uzlabotu sociālo pakalpojumu kā e-pārvalde, e-veselības aprūpe un e-izglītība nodrošināšanā iedzīvotājiem, jo īpaši tiem, kas dzīvo tādās mazāk labvēlīgās, izolētās teritorijās kā lauku un mazāk attīstītie reģioni un salas; |
| --- | --- |

25.

uzsver ieguldījumu, ko digitālā dividende var sniegt tādu uzlabotu sociālo pakalpojumu kā e-pārvalde, e-veselības aprūpe un e-izglītība nodrošināšanā iedzīvotājiem, jo īpaši tiem, kas dzīvo tādās mazāk labvēlīgās, izolētās teritorijās kā lauku un mazāk attīstītie reģioni un salas;

| 26. | mudina dalībvalstis paātrināt pasākumus, lai digitālās dividendes dotās priekšrocības iespējami labāk varētu izmantot invalīdi, gados vecāki lietotāji un lietotāji ar īpašām sociālām vajadzībām; |
| --- | --- |

26.

mudina dalībvalstis paātrināt pasākumus, lai digitālās dividendes dotās priekšrocības iespējami labāk varētu izmantot invalīdi, gados vecāki lietotāji un lietotāji ar īpašām sociālām vajadzībām;

| 27. | apstiprina valsts drošības dienestu sabiedrisko vērtību un nepieciešamību iekļaut atbalstu šo dienestu operatīvajām vajadzībām radiofrekvenču spektra regulējumos, kurus nosaka UHF joslas reorganizācija analogo pakalpojumu atslēgšanas rezultātā; |
| --- | --- |

27.

apstiprina valsts drošības dienestu sabiedrisko vērtību un nepieciešamību iekļaut atbalstu šo dienestu operatīvajām vajadzībām radiofrekvenču spektra regulējumos, kurus nosaka UHF joslas reorganizācija analogo pakalpojumu atslēgšanas rezultātā;

| 28. | uzsver, ka galvenā prioritāte politikā, kas vērsta uz visu digitālās dividendes priekšrocību izmantošanu Eiropā, ir nodrošināt patērētāju tiesību pilnīgu ievērošanu, dodot viņiem iespēju izmantot ļoti daudzveidīgus augstas kvalitātes pakalpojumus un ņemot vērā nepieciešamību efektīvi izmantot pārslēgšanās rezultātā atbrīvoto radiofrekvenču spektru; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka galvenā prioritāte politikā, kas vērsta uz visu digitālās dividendes priekšrocību izmantošanu Eiropā, ir nodrošināt patērētāju tiesību pilnīgu ievērošanu, dodot viņiem iespēju izmantot ļoti daudzveidīgus augstas kvalitātes pakalpojumus un ņemot vērā nepieciešamību efektīvi izmantot pārslēgšanās rezultātā atbrīvoto radiofrekvenču spektru;

| 29. | uzsver, ka digitālā dividende sniedz jaunas iespējas audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķu īstenošanai; tādēļ ir pārliecināts, ka, pieņemot lēmumus par digitālo dividenžu pārvaldību, ir jāsekmē un jāaizsargā tādi ar audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu politiku saistīti vispārējo interešu mērķi kā vārda brīvība, viedokļu dažādība plašsaziņas līdzekļos, kultūras un valodu daudzveidība, kā arī nepilngadīgu personu tiesības; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka digitālā dividende sniedz jaunas iespējas audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķu īstenošanai; tādēļ ir pārliecināts, ka, pieņemot lēmumus par digitālo dividenžu pārvaldību, ir jāsekmē un jāaizsargā tādi ar audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu politiku saistīti vispārējo interešu mērķi kā vārda brīvība, viedokļu dažādība plašsaziņas līdzekļos, kultūras un valodu daudzveidība, kā arī nepilngadīgu personu tiesības;

| 30. | mudina dalībvalstis apzināties sociālo, kultūras un ekonomisko vērtību, ko rada atļauja piekļūt dividendei nelicencētiem lietotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un bezpeļņas sektoram, un paaugstināt spektra izmantojuma vispārējo efektivitāti, koncentrējot šādu nelicencētu izmantošanu pašlaik neizmantotajā spektrā (“baltajos plankumos”); |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis apzināties sociālo, kultūras un ekonomisko vērtību, ko rada atļauja piekļūt dividendei nelicencētiem lietotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un bezpeļņas sektoram, un paaugstināt spektra izmantojuma vispārējo efektivitāti, koncentrējot šādu nelicencētu izmantošanu pašlaik neizmantotajā spektrā (“baltajos plankumos”);

| 31. | prasa ievērot šajā jomā pakāpeniskuma principu; uzskata, ka jāņem vērā ietekme uz mazākiem tīkliem, īpaši vietējiem bezvadu tīkliem, kuru izmantošanai pašlaik nav vajadzīgas licences, un ka jo īpaši lauku teritorijās ir jāveicina universāla piekļuve platjoslai; |
| --- | --- |

31.

prasa ievērot šajā jomā pakāpeniskuma principu; uzskata, ka jāņem vērā ietekme uz mazākiem tīkliem, īpaši vietējiem bezvadu tīkliem, kuru izmantošanai pašlaik nav vajadzīgas licences, un ka jo īpaši lauku teritorijās ir jāveicina universāla piekļuve platjoslai;

| 32. | aicina dalībvalstis atbalstīt ciešākas sadarbības pasākumus starp spektra pārvaldības iestādēm, lai apsvērtu jomas, kurās spektra “balto plankumu” nelicencēta piešķiršana dotu iespēju veidot jaunas tehnoloģijas un pakalpojumus, tādējādi veicinot jauninājumus; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis atbalstīt ciešākas sadarbības pasākumus starp spektra pārvaldības iestādēm, lai apsvērtu jomas, kurās spektra “balto plankumu” nelicencēta piešķiršana dotu iespēju veidot jaunas tehnoloģijas un pakalpojumus, tādējādi veicinot jauninājumus;

| 33. | mudina dalībvalstis attiecībā uz “balto plankumu” piešķiršanu apsvērt nepieciešamību pēc nelicencētas, atvērtas piekļuves spektram nekomerciālu un izglītības pakalpojumu sniedzējiem un vietējām kopienām, kuru mērķis ir sniegt sabiedriskus pakalpojumus; |
| --- | --- |

33.

mudina dalībvalstis attiecībā uz “balto plankumu” piešķiršanu apsvērt nepieciešamību pēc nelicencētas, atvērtas piekļuves spektram nekomerciālu un izglītības pakalpojumu sniedzējiem un vietējām kopienām, kuru mērķis ir sniegt sabiedriskus pakalpojumus;

| 34. | uzsver, ka viens no galvenajiem faktoriem, lai piešķirtu digitālo dividendi nelicencētiem lietotājiem, ir nepieciešamība ņemt vērā tādu sociālo grupu vajadzības, kurām draud atstumtība; it īpaši tas attiecas uz invalīdiem, vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālām vajadzībām; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka viens no galvenajiem faktoriem, lai piešķirtu digitālo dividendi nelicencētiem lietotājiem, ir nepieciešamība ņemt vērā tādu sociālo grupu vajadzības, kurām draud atstumtība; it īpaši tas attiecas uz invalīdiem, vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālām vajadzībām;

| 35. | atzīst tādu nelicencētajā 2,4 GHz joslā radīto jauno tehnoloģiju kā WiFi un Bluetooth priekšrocības; atzīst, ka noteiktas frekvences ir labāk piemērotas noteiktiem pakalpojumiem; uzskata, ka nelicencētā radiofrekvenču spektra nelielas daļas piešķiršana citās zemajās frekvencēs var veicināt vēl vairāk jauninājumu jauno pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

35.

atzīst tādu nelicencētajā 2,4 GHz joslā radīto jauno tehnoloģiju kā WiFi un Bluetooth priekšrocības; atzīst, ka noteiktas frekvences ir labāk piemērotas noteiktiem pakalpojumiem; uzskata, ka nelicencētā radiofrekvenču spektra nelielas daļas piešķiršana citās zemajās frekvencēs var veicināt vēl vairāk jauninājumu jauno pakalpojumu jomā;

| 36. | tāpēc uzsver, ka frekvences ir jāpiešķir pārredzami, ņemot vērā visus iespējamos jaunā frekvenču spektra izmantojuma veidus un sabiedrības ieguvumu no tiem; |
| --- | --- |

36.

tāpēc uzsver, ka frekvences ir jāpiešķir pārredzami, ņemot vērā visus iespējamos jaunā frekvenču spektra izmantojuma veidus un sabiedrības ieguvumu no tiem;

| 37. | mudina dalībvalstis detalizēti novērtēt katras spektra atbrīvošanas sociālo un ekonomisko vērtību turpmākajos gados, pārslēdzoties no analogās uz digitālo apraidi; |
| --- | --- |

37.

mudina dalībvalstis detalizēti novērtēt katras spektra atbrīvošanas sociālo un ekonomisko vērtību turpmākajos gados, pārslēdzoties no analogās uz digitālo apraidi;

| 38. | atzīst ITU Ženēvas 2006. gada nolīguma (ITU Reģionālajā radiosakaru konferencē 2006. gadā), valsts frekvenču piešķiršanas plānu un Pasaules Radiosakaru konferences 2007. gadā (WRC-07) pieņemto lēmumu par UHF joslas reorganizāciju svarīgumu; |
| --- | --- |

38.

atzīst ITU Ženēvas 2006. gada nolīguma (ITU Reģionālajā radiosakaru konferencē 2006. gadā), valsts frekvenču piešķiršanas plānu un Pasaules Radiosakaru konferences 2007. gadā (WRC-07) pieņemto lēmumu par UHF joslas reorganizāciju svarīgumu;

| 39. | aicina dalībvalstis līdz 2009. gadam izstrādāt valsts digitālās dividendes stratēģiju, pamatojoties uz vienotu metodoloģiju; mudina Eiropas Komisiju atbalstīt dalībvalstis digitālās dividendes stratēģijas izstrādē un veicināt paraugprakses apmaiņu ES mērogā; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis līdz 2009. gadam izstrādāt valsts digitālās dividendes stratēģiju, pamatojoties uz vienotu metodoloģiju; mudina Eiropas Komisiju atbalstīt dalībvalstis digitālās dividendes stratēģijas izstrādē un veicināt paraugprakses apmaiņu ES mērogā;

| 40. | uzsver, ka tūlītējas pārejas nepieciešamība dažās dalībvalstīs un atšķirības valstu pārejas plānos prasa Kopienas līmeņa rīcību, ko nevar atlikt, līdz reformu direktīvas stājas spēkā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka tūlītējas pārejas nepieciešamība dažās dalībvalstīs un atšķirības valstu pārejas plānos prasa Kopienas līmeņa rīcību, ko nevar atlikt, līdz reformu direktīvas stājas spēkā;

| 41. | atzīst dalībvalstu tiesības noteikt digitālās dividendes izmantošanu, bet apgalvo arī, ka koordinēta pieeja Kopienas mērogā lielā mērā paaugstina dividendes vērtību un ir vienīgais iedarbīgais veids, kā izvairīties no kaitīgiem traucējumiem starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm; |
| --- | --- |

41.

atzīst dalībvalstu tiesības noteikt digitālās dividendes izmantošanu, bet apgalvo arī, ka koordinēta pieeja Kopienas mērogā lielā mērā paaugstina dividendes vērtību un ir vienīgais iedarbīgais veids, kā izvairīties no kaitīgiem traucējumiem starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm;

| 42. | atkārtoti pauž viedokli, ka Savienības iedzīvotāju interesēs digitālās dividendes ir jāpārvalda pēc iespējas efektīvāk un produktīvāk, lai novērstu traucējumus kvalitatīvu digitālās televīzijas programmu pārraidē aizvien lielākam skaitam iedzīvotāju un lai ievērotu patērētāju tiesības un intereses, un to ieguldījumus aprīkojuma iegādē; |
| --- | --- |

42.

atkārtoti pauž viedokli, ka Savienības iedzīvotāju interesēs digitālās dividendes ir jāpārvalda pēc iespējas efektīvāk un produktīvāk, lai novērstu traucējumus kvalitatīvu digitālās televīzijas programmu pārraidē aizvien lielākam skaitam iedzīvotāju un lai ievērotu patērētāju tiesības un intereses, un to ieguldījumus aprīkojuma iegādē;

| 43. | uzsver, ka dalībvalstis var apsvērt neitrālu tehnoloģiju izsoles ar mērķi piešķirt frekvences, kas ir atbrīvotas digitālās dividendes dēļ, un sākt šo frekvenču tirdzniecību; tomēr uzskata, ka šai procedūrai jābūt pilnīgā saskaņā ar Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU) noteikumiem, valstu frekvenču plāniem un valstu politikas mērķiem, lai novērstu kaitīgus traucējumus sniegtajos pakalpojumos; brīdina par spektra fragmentāciju, kas noved pie ierobežoto resursu nelietderīgas izmantošanas; aicina Komisiju nodrošināt, lai jebkurš nākamais koordinētais spektra plāns neradītu jaunus šķēršļus turpmākajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka dalībvalstis var apsvērt neitrālu tehnoloģiju izsoles ar mērķi piešķirt frekvences, kas ir atbrīvotas digitālās dividendes dēļ, un sākt šo frekvenču tirdzniecību; tomēr uzskata, ka šai procedūrai jābūt pilnīgā saskaņā ar Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU) noteikumiem, valstu frekvenču plāniem un valstu politikas mērķiem, lai novērstu kaitīgus traucējumus sniegtajos pakalpojumos; brīdina par spektra fragmentāciju, kas noved pie ierobežoto resursu nelietderīgas izmantošanas; aicina Komisiju nodrošināt, lai jebkurš nākamais koordinētais spektra plāns neradītu jaunus šķēršļus turpmākajiem jauninājumiem;

| 44. | atbalsta kopīgu un līdzsvarotu pieeju digitālās dividendes izmantošanā, ļaujot raidsabiedrībām arī turpmāk piedāvāt un paplašināt savus pakalpojumus un elektronisko sakaru operatoriem izmantot šo resursu jaunu pakalpojumu ieviešanai, rodot tam citus svarīgus sociālus un ekonomiskus pielietojumus, bet uzsver, ka digitālā dividende katrā ziņā jāpiešķir tā, lai šis piešķīrums būtu pietiekami neitrāls no tehnoloģiju viedokļa; |
| --- | --- |

44.

atbalsta kopīgu un līdzsvarotu pieeju digitālās dividendes izmantošanā, ļaujot raidsabiedrībām arī turpmāk piedāvāt un paplašināt savus pakalpojumus un elektronisko sakaru operatoriem izmantot šo resursu jaunu pakalpojumu ieviešanai, rodot tam citus svarīgus sociālus un ekonomiskus pielietojumus, bet uzsver, ka digitālā dividende katrā ziņā jāpiešķir tā, lai šis piešķīrums būtu pietiekami neitrāls no tehnoloģiju viedokļa;

| 45. | uzsver, ka radiofrekvenču spektra politikai ir jābūt dinamiskai un jādod iespēja raidsabiedrībām un sakaru operatoriem lietot jaunas tehnoloģijas un veidot jaunus pakalpojumus, kas ļauj tiem arī turpmāk ieņemt nozīmīgu vietu kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķu sasniegšanā, vienlaikus sniedzot arī jaunus, kvalitatīvus sakaru pakalpojumus; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka radiofrekvenču spektra politikai ir jābūt dinamiskai un jādod iespēja raidsabiedrībām un sakaru operatoriem lietot jaunas tehnoloģijas un veidot jaunus pakalpojumus, kas ļauj tiem arī turpmāk ieņemt nozīmīgu vietu kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķu sasniegšanā, vienlaikus sniedzot arī jaunus, kvalitatīvus sakaru pakalpojumus;

| 46. | uzsver tādas iespējamās priekšrocības apjomradītu ietaupījumu, jauninājumu, savietojamības un Eiropas mēroga pakalpojumu ziņā, kuras sniegs saskaņotāka un integrētāka radiofrekvenču spektra plānošana Kopienā; mudina dalībvalstis sadarboties un kopā ar Komisiju noteikt digitālās dividendes kopīgas radiofrekvenču spektra apakšjoslas dažādām lietojuma grupām, kuras varētu saskaņot, pamatojoties uz tehnoloģiju neitralitātes principu; |
| --- | --- |

46.

uzsver tādas iespējamās priekšrocības apjomradītu ietaupījumu, jauninājumu, savietojamības un Eiropas mēroga pakalpojumu ziņā, kuras sniegs saskaņotāka un integrētāka radiofrekvenču spektra plānošana Kopienā; mudina dalībvalstis sadarboties un kopā ar Komisiju noteikt digitālās dividendes kopīgas radiofrekvenču spektra apakšjoslas dažādām lietojuma grupām, kuras varētu saskaņot, pamatojoties uz tehnoloģiju neitralitātes principu;

| 47. | uzskata, ka grupēšana UHF joslā jāveic, izmantojot augšupēju pieeju atbilstīgi valsts tirgus īpatnībām, vienlaikus nodrošinot saskaņojumu Kopienas mērogā visur, kur tas dod skaidri redzamu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka grupēšana UHF joslā jāveic, izmantojot augšupēju pieeju atbilstīgi valsts tirgus īpatnībām, vienlaikus nodrošinot saskaņojumu Kopienas mērogā visur, kur tas dod skaidri redzamu pievienoto vērtību;

| 48. | lai panāktu efektīvāku spektra izmantojumu un veicinātu novatorisku un sekmīgu valsts, pārrobežu un Eiropas mēroga pakalpojumu ieviešanu, atbalsta vienotu Kopienas līmeņa pieeju, kas pamatojas uz dažādām UHF spektra grupām, attiecīgi, vienvirziena un divvirzienu pakalpojumiem, ņemot vērā gan iespējamos nevēlamos traucējumus, kas rodas no dažādu tīklu vienlaicīgas darbības vienā un tajā pašā radiofrekvenču joslā, gan arī ITU Reģionālo radiosakaru konferences (RRC 06) Ženēvā un Pasaules Radiosakaru konferences (WRC 07) iznākumu un pašreizējās atļaujas; |
| --- | --- |

48.

lai panāktu efektīvāku spektra izmantojumu un veicinātu novatorisku un sekmīgu valsts, pārrobežu un Eiropas mēroga pakalpojumu ieviešanu, atbalsta vienotu Kopienas līmeņa pieeju, kas pamatojas uz dažādām UHF spektra grupām, attiecīgi, vienvirziena un divvirzienu pakalpojumiem, ņemot vērā gan iespējamos nevēlamos traucējumus, kas rodas no dažādu tīklu vienlaicīgas darbības vienā un tajā pašā radiofrekvenču joslā, gan arī ITU Reģionālo radiosakaru konferences (RRC 06) Ženēvā un Pasaules Radiosakaru konferences (WRC 07) iznākumu un pašreizējās atļaujas;

| 49. | uzskata, ka tai Kopienas mērogā saskaņotajai spektra daļai, kas paredzēta neatliekamās palīdzības dienestiem, ir jānodrošina iespēja izmantot jaunās platjoslas tehnoloģijas, lai uztvertu un pārraidītu cilvēka dzīvības aizsardzībai vajadzīgo informāciju, tādējādi dodot neatliekamās palīdzības dienestiem iespēju efektīvāk reaģēt; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka tai Kopienas mērogā saskaņotajai spektra daļai, kas paredzēta neatliekamās palīdzības dienestiem, ir jānodrošina iespēja izmantot jaunās platjoslas tehnoloģijas, lai uztvertu un pārraidītu cilvēka dzīvības aizsardzībai vajadzīgo informāciju, tādējādi dodot neatliekamās palīdzības dienestiem iespēju efektīvāk reaģēt;

| 50. | mudina Komisiju sākt sadarbību ar dalībvalstīm, veikt atbilstīgus tehniskos, sociāli ekonomiskos, izmaksu un ieguvumu pētījumus, lai noteiktu to apakšjoslu apjomu un īpašības, kuras varētu koordinēt vai saskaņot Kopienas līmenī; atgādina, ka šajos pētījumos jāievēro, ka dividende nav statiska un tehnoloģijas attīstās, un, ieviešot jaunas tehnoloģijas, UHF joslu būtu jāļauj izmantot ne tikai apraidei un bezvadu platjoslas pakalpojumiem, bet arī dažādiem novatoriskiem sociāliem, kultūras un ekonomiskiem pakalpojumiem; aicina Komisiju nodrošināt dalībvalstu ieguldījumu šādos pētījumos, kas ļautu noteikt kopīgas joslas, kuras ir jāsaskaņo Eiropas līmenī tā, lai tās varētu izmantot precīzi definētu un savstarpēji savietojamu pakalpojumu sniegšanai Eiropā un lai tās varētu piešķirt; |
| --- | --- |

50.

mudina Komisiju sākt sadarbību ar dalībvalstīm, veikt atbilstīgus tehniskos, sociāli ekonomiskos, izmaksu un ieguvumu pētījumus, lai noteiktu to apakšjoslu apjomu un īpašības, kuras varētu koordinēt vai saskaņot Kopienas līmenī; atgādina, ka šajos pētījumos jāievēro, ka dividende nav statiska un tehnoloģijas attīstās, un, ieviešot jaunas tehnoloģijas, UHF joslu būtu jāļauj izmantot ne tikai apraidei un bezvadu platjoslas pakalpojumiem, bet arī dažādiem novatoriskiem sociāliem, kultūras un ekonomiskiem pakalpojumiem; aicina Komisiju nodrošināt dalībvalstu ieguldījumu šādos pētījumos, kas ļautu noteikt kopīgas joslas, kuras ir jāsaskaņo Eiropas līmenī tā, lai tās varētu izmantot precīzi definētu un savstarpēji savietojamu pakalpojumu sniegšanai Eiropā un lai tās varētu piešķirt;

| 51. | mudina Komisiju meklēt sadarbības iespējas ar dalībvalstu kaimiņvalstīm, lai tās varētu pieņemt līdzīgas frekvenču kartes vai saskaņot frekvenču piešķīrumus ar Eiropas Savienību, tā novēršot telekomunikācijas iekārtu darbības traucējumus; |
| --- | --- |

51.

mudina Komisiju meklēt sadarbības iespējas ar dalībvalstu kaimiņvalstīm, lai tās varētu pieņemt līdzīgas frekvenču kartes vai saskaņot frekvenču piešķīrumus ar Eiropas Savienību, tā novēršot telekomunikācijas iekārtu darbības traucējumus;

| 52. | prasa Komisijai veikt pētījumu par konfliktiem starp atklātā pirmkoda programmatūras lietotājiem un sertifikācijas iestādēm attiecībā uz programmatūras noteiktiem radio; |
| --- | --- |

52.

prasa Komisijai veikt pētījumu par konfliktiem starp atklātā pirmkoda programmatūras lietotājiem un sertifikācijas iestādēm attiecībā uz programmatūras noteiktiem radio;

| 53. | aicina Komisiju ieteikt pasākumus juridiskās atbildības samazināšanai saistībā ar bezvadu režģtīkla nodrošināšanu; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju ieteikt pasākumus juridiskās atbildības samazināšanai saistībā ar bezvadu režģtīkla nodrošināšanu;

| 54. | aicina Komisiju, tiklīdz iepriekš minētie pētījumi būs pabeigti, pēc apspriešanās ar Radiofrekvenču spektra politikas grupu un pēc Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferences, pienācīgi ņemot vērā katras valsts īpatnības, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par pasākumiem attiecībā uz digitālās dividendes izmantojuma labāku koordinēšanu Kopienas līmenī saskaņā ar starptautiski pieņemtiem frekvenču plāniem; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju, tiklīdz iepriekš minētie pētījumi būs pabeigti, pēc apspriešanās ar Radiofrekvenču spektra politikas grupu un pēc Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferences, pienācīgi ņemot vērā katras valsts īpatnības, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par pasākumiem attiecībā uz digitālās dividendes izmantojuma labāku koordinēšanu Kopienas līmenī saskaņā ar starptautiski pieņemtiem frekvenču plāniem;

| 55. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

55.

uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 287 E, 29.11.2007., 364. lpp.

(2)  OV C 280 E, 18.11.2006., 115. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/66

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisStarptautiskais tropu kokmateriālu nolīgums

P6_TA(2008)0454

Eiropas Parlamenta 2008.gada 24. septembra rezolūcija par Starptautisko tropu kokmateriālu nolīgumu (STKN) 2006

2010/C 8 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11964/2007),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada likumdošanas un darba programmu (COM(2007)0640),

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) gada pārskatu par meža produkcijas tirgu 2006.—2007. gadā,

ņemot vērā “Pārskatu par klimata pārmaiņu ekonomiku”, ar ko N. Stern iepazīstināja 2006. gada 30. oktobrī,

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par paātrinātu ES Rīcības plāna saistībā ar tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē (FLEGT) īstenošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā vides aizsardzības prasības ir jāiekļauj kopējās tirdzniecības politikas plānošanā un īstenošanā (Līguma 6. pants un 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts), jo viens no Eiropas Kopienas vides politikas būtiskākajiem mērķiem ir starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionālas vai pasaules mēroga vides problēmas, tostarp mežu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un ilglaicīga izmantošanas jautājumu (Līguma 174. pants); |
| --- | --- |

A.

tā kā vides aizsardzības prasības ir jāiekļauj kopējās tirdzniecības politikas plānošanā un īstenošanā (Līguma 6. pants un 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts), jo viens no Eiropas Kopienas vides politikas būtiskākajiem mērķiem ir starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionālas vai pasaules mēroga vides problēmas, tostarp mežu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un ilglaicīga izmantošanas jautājumu (Līguma 174. pants);

| B. | tā kā pasaulē ik gadu tiek izcirsti apmēram 13 miljoni hektāru mežu, tostarp 6 miljoni hektāru pirmatnējo mežu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pasaulē ik gadu tiek izcirsti apmēram 13 miljoni hektāru mežu, tostarp 6 miljoni hektāru pirmatnējo mežu;

| C. | tā kā aprēķini liecina, ka pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados mežu izciršanas rezultātā siltumnīcefekta gāzu emisijas ir palielinājušās par 20 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā aprēķini liecina, ka pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados mežu izciršanas rezultātā siltumnīcefekta gāzu emisijas ir palielinājušās par 20 %;

| D. | tā kā pēc ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem mazāk nekā 8 % no visu pasaules mežu teritorijas ir piešķirts ekomarķējums un mazāk nekā 5 % no tropu mežiem tiek īstenota ilgtspējīga apsaimniekošana; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem mazāk nekā 8 % no visu pasaules mežu teritorijas ir piešķirts ekomarķējums un mazāk nekā 5 % no tropu mežiem tiek īstenota ilgtspējīga apsaimniekošana;

| E. | tā kā lēti nelegālu kokmateriālu un mežsaimniecības produktu ievedumi ne tikai pārkāpj būtiskākos sociālos un vides standartus, bet arī destabilizē starptautiskos tirgus, ierobežo ražotājvalstu nodokļu ieņēmumus un apdraud augstākas kvalitātes darbavietas gan importētājās valstīs, gan eksportētājās valstīs, kā arī negatīvi ietekmē to uzņēmumu stāvokli, kuri darbojas atbildīgi un ievēro pastāvošos standartus; |
| --- | --- |

E.

tā kā lēti nelegālu kokmateriālu un mežsaimniecības produktu ievedumi ne tikai pārkāpj būtiskākos sociālos un vides standartus, bet arī destabilizē starptautiskos tirgus, ierobežo ražotājvalstu nodokļu ieņēmumus un apdraud augstākas kvalitātes darbavietas gan importētājās valstīs, gan eksportētājās valstīs, kā arī negatīvi ietekmē to uzņēmumu stāvokli, kuri darbojas atbildīgi un ievēro pastāvošos standartus;

| F. | tā kā nevar prasīt, lai koksnes ražotājvalstu iedzīvotāji uzņemtos segt izmaksas, kas saistītas ar šo visai pasaulei nozīmīgo resursu saglabāšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā nevar prasīt, lai koksnes ražotājvalstu iedzīvotāji uzņemtos segt izmaksas, kas saistītas ar šo visai pasaulei nozīmīgo resursu saglabāšanu;

| G. | tā kā Komisijas 2008. gada likumdošanas un darba programmā ir iekļauts Komisijas paziņojums par pasākumiem mežu izciršanas samazināšanai un paziņojums ar tam pievienotu priekšlikumu tiesību aktam par aizliegumu laist ES tirgū nelikumīgi cirstus kokmateriālus un koksnes produkciju, |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas 2008. gada likumdošanas un darba programmā ir iekļauts Komisijas paziņojums par pasākumiem mežu izciršanas samazināšanai un paziņojums ar tam pievienotu priekšlikumu tiesību aktam par aizliegumu laist ES tirgū nelikumīgi cirstus kokmateriālus un koksnes produkciju,

| 1. | atzinīgi vērtē 2006. gada SKTN noslēgšanu, apzinoties, ka nesekmīgs šo sarunu rezultāts dotu negatīvu signālu par starptautiskās sabiedrības apņemšanos veicināt tropu mežu aizsardzību un ilgstošu izmantošanu; tomēr uzskata, ka galarezultātā izstrādātā nolīguma noteikumi nav pietiekami stingri, lai varētu risinātu šo mežu izciršanas problēmu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē 2006. gada SKTN noslēgšanu, apzinoties, ka nesekmīgs šo sarunu rezultāts dotu negatīvu signālu par starptautiskās sabiedrības apņemšanos veicināt tropu mežu aizsardzību un ilgstošu izmantošanu; tomēr uzskata, ka galarezultātā izstrādātā nolīguma noteikumi nav pietiekami stingri, lai varētu risinātu šo mežu izciršanas problēmu;

Nepieciešamas vienotākas politiskās nostādnes

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis ievērojami palielināt tropu mežu saglabāšanai un ekoloģiski atbildīgai izmantošanai atvēlētos finanšu līdzekļus, lai atbalstītu videi draudzīgai pārvaldībai un jaudas palielināšanai veltītus pasākumus un veicinātu ekonomiski dzīvotspējīgas alternatīvas, ko pretstatīt degradējošajai meža izstrādāšanas, ieguves rūpniecības un lauksaimniecības praksei; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un dalībvalstis ievērojami palielināt tropu mežu saglabāšanai un ekoloģiski atbildīgai izmantošanai atvēlētos finanšu līdzekļus, lai atbalstītu videi draudzīgai pārvaldībai un jaudas palielināšanai veltītus pasākumus un veicinātu ekonomiski dzīvotspējīgas alternatīvas, ko pretstatīt degradējošajai meža izstrādāšanas, ieguves rūpniecības un lauksaimniecības praksei;

| 3. | uzskata, ka tikpat nozīmīgi ir palielināt dalībvalstu parlamentu un pilsoniskās sabiedrības, tostarp vietējā sabiedrības un pamatiedzīvotāju, spēju piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, kad tiek lemts par valsts dabas resursu saglabāšanu, izmantošanu un apsaimniekošanu, kā arī noteikt un aizstāvēt savas valsts tiesības; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka tikpat nozīmīgi ir palielināt dalībvalstu parlamentu un pilsoniskās sabiedrības, tostarp vietējā sabiedrības un pamatiedzīvotāju, spēju piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, kad tiek lemts par valsts dabas resursu saglabāšanu, izmantošanu un apsaimniekošanu, kā arī noteikt un aizstāvēt savas valsts tiesības;

| 4. | uzskata, ka publiskā iepirkuma politiskajās nostādnēs jāiekļauj nosacījums par to, ka kokmateriāliem un koksnes produkcijai jābūt gatavotai no likumīgi iegūtiem un ilgtspējīgiem avotiem, lai veicinātu valsts iestāžu praktisko apņemšanos mežsaimniecības nozarē īstenot labu pārvaldību un izskaust korupciju; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka publiskā iepirkuma politiskajās nostādnēs jāiekļauj nosacījums par to, ka kokmateriāliem un koksnes produkcijai jābūt gatavotai no likumīgi iegūtiem un ilgtspējīgiem avotiem, lai veicinātu valsts iestāžu praktisko apņemšanos mežsaimniecības nozarē īstenot labu pārvaldību un izskaust korupciju;

| 5. | uzstāj, ka Komisijai un dalībvalstīm ir arī jāstrādā, lai nodrošinātu, ka eksporta kredītu aģentūras, Kotonū investīciju mehānisms un citas starptautiskās aizdevumu iestādes, kas finansē projektus no ES sabiedriskajiem līdzekļiem, piemēro pieņemto brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas principu, pirms finansiāli atbalstīt jebkādus projektus mežu jomā, un ka šiem projektiem tiek veikts sociālās ietekmes novērtējums un izvērtēšanas procedūra ar mērķi nodrošināt, lai tie neveicinātu mežu izciršanu, degradāciju vai nelegālu to izstrādāšanu; |
| --- | --- |

5.

uzstāj, ka Komisijai un dalībvalstīm ir arī jāstrādā, lai nodrošinātu, ka eksporta kredītu aģentūras, Kotonū investīciju mehānisms un citas starptautiskās aizdevumu iestādes, kas finansē projektus no ES sabiedriskajiem līdzekļiem, piemēro pieņemto brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas principu, pirms finansiāli atbalstīt jebkādus projektus mežu jomā, un ka šiem projektiem tiek veikts sociālās ietekmes novērtējums un izvērtēšanas procedūra ar mērķi nodrošināt, lai tie neveicinātu mežu izciršanu, degradāciju vai nelegālu to izstrādāšanu;

| 6. | uzskata priekšlikumus par marķējumu, kas ļaus patērētājiem būt pārliecinātiem, ka viņu pirktie kokmateriāli ir ne tikai cirsti likumīgi, bet arī nāk no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, par iespējami lietderīgu papildinājumu starptautiskiem nolīgumiem, ar noteikumu, ka šo marķējumu apstiprina neatkarīga pārbaude; |
| --- | --- |

6.

uzskata priekšlikumus par marķējumu, kas ļaus patērētājiem būt pārliecinātiem, ka viņu pirktie kokmateriāli ir ne tikai cirsti likumīgi, bet arī nāk no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, par iespējami lietderīgu papildinājumu starptautiskiem nolīgumiem, ar noteikumu, ka šo marķējumu apstiprina neatkarīga pārbaude;

| 7. | pauž bažas par to, ka ar brīvprātīgiem nolīgumiem būs par maz, lai apliecinātu, ka ES tirgos laistā produkcija nāk no likumīgiem un ilgtspējīgiem avotiem, un tādējādi uzskata, ka ES jāsāk pieņemt juridiski saistoši standarti, kuros iestrādāti noteikumi par sankciju pieņemšanu šo standartu neievērošanas gadījumā; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas par to, ka ar brīvprātīgiem nolīgumiem būs par maz, lai apliecinātu, ka ES tirgos laistā produkcija nāk no likumīgiem un ilgtspējīgiem avotiem, un tādējādi uzskata, ka ES jāsāk pieņemt juridiski saistoši standarti, kuros iestrādāti noteikumi par sankciju pieņemšanu šo standartu neievērošanas gadījumā;

| 8. | uzsver, ka visai ievestajai lauksaimniecības degvielai un biomasai jāpiemēro stingri ilgtspējības kritēriji, kuros ņemta vērā gan tiešā, gan netiešā ietekme uz vidi un sabiedrību, ja mežu izciršanas rezultātā radušais CO2 emisiju pieaugums ir ievērojami lielāks nekā labvēlīgā ietekme uz klimatu, ko dod fosilo degvielu aizstāšana; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka visai ievestajai lauksaimniecības degvielai un biomasai jāpiemēro stingri ilgtspējības kritēriji, kuros ņemta vērā gan tiešā, gan netiešā ietekme uz vidi un sabiedrību, ja mežu izciršanas rezultātā radušais CO2 emisiju pieaugums ir ievērojami lielāks nekā labvēlīgā ietekme uz klimatu, ko dod fosilo degvielu aizstāšana;

| 9. | aicina Komisiju, slēdzot divpusējus un daudzpusējus tirdzniecības nolīgumus, nodrošināt kokmateriālu resursu labu pārvaldi; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju, slēdzot divpusējus un daudzpusējus tirdzniecības nolīgumus, nodrošināt kokmateriālu resursu labu pārvaldi;

| 10. | uzskata, ka īpaši nozīmīgi šajā sakarā ir ierosinātie tirdzniecības nolīgumi ar Dienvidaustrumāzijas valstīm un ka visos nolīgumos ir jāiekļauj būtiska ilgtspējīgas attīstības nodaļa, kas veltīta mežu aizsardzībai un cīņai pret nelikumīgu, uz ātras peļņas gūšanu orientētu meža izstrādāšanu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka īpaši nozīmīgi šajā sakarā ir ierosinātie tirdzniecības nolīgumi ar Dienvidaustrumāzijas valstīm un ka visos nolīgumos ir jāiekļauj būtiska ilgtspējīgas attīstības nodaļa, kas veltīta mežu aizsardzībai un cīņai pret nelikumīgu, uz ātras peļņas gūšanu orientētu meža izstrādāšanu;

Stingrāka, iedarbīgāka nolīguma iezīmes

| 11. | uzskata, ka iedarbīga nolīguma par tropu kokmateriāliem galvenajiem mērķiem jābūt nepieciešamībai nodrošināt tropu mežu aizsardzību un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un degradēto meža teritoriju apmežošanai, un ka tirdzniecība ar tropu kokmateriāliem jāveicina vienīgi tiktāl, ciktāl tā atbilst šiem galvenajiem mērķiem; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka iedarbīga nolīguma par tropu kokmateriāliem galvenajiem mērķiem jābūt nepieciešamībai nodrošināt tropu mežu aizsardzību un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un degradēto meža teritoriju apmežošanai, un ka tirdzniecība ar tropu kokmateriāliem jāveicina vienīgi tiktāl, ciktāl tā atbilst šiem galvenajiem mērķiem;

| 12. | aicina Komisiju izstrādāt atbilstīgus finanšu mehānismus valstīm, kuras ir nolēmušas par prioritāru uzskatīt ilgtermiņa mērķi veicināt mežu ilgtspējību, nevis gūt maksimāli augstus ienākumus īsā laika posmā, un izpētīt iespēju reorganizēt Starptautiskās Tropu kokmateriālu organizācijas balsošanas sistēmu tā, lai atbalstītu tās kokmateriālus ražojošās valstis, kas dod priekšroku meža resursu saglabāšanai un ilglaicīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju izstrādāt atbilstīgus finanšu mehānismus valstīm, kuras ir nolēmušas par prioritāru uzskatīt ilgtermiņa mērķi veicināt mežu ilgtspējību, nevis gūt maksimāli augstus ienākumus īsā laika posmā, un izpētīt iespēju reorganizēt Starptautiskās Tropu kokmateriālu organizācijas balsošanas sistēmu tā, lai atbalstītu tās kokmateriālus ražojošās valstis, kas dod priekšroku meža resursu saglabāšanai un ilglaicīgai izmantošanai;

| 13. | uzskata, ka turpmākajiem nolīgumiem jānodrošina, ka parlamenta deputāti un pilsoniskā sabiedrība tiek iesaistīti politikas nostādņu formulēšanā, un ka šajos nolīgumos ir noteikumi par neatkarīgas revīzijas veikšanu, lai pārliecinātos, kā nolīguma dalībvalsts īsteno ar mežsaimniecību saistīto politisko nostādņu vadību un kā šīs nostādnes ietekmē pamatiedzīvotājus; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka turpmākajiem nolīgumiem jānodrošina, ka parlamenta deputāti un pilsoniskā sabiedrība tiek iesaistīti politikas nostādņu formulēšanā, un ka šajos nolīgumos ir noteikumi par neatkarīgas revīzijas veikšanu, lai pārliecinātos, kā nolīguma dalībvalsts īsteno ar mežsaimniecību saistīto politisko nostādņu vadību un kā šīs nostādnes ietekmē pamatiedzīvotājus;

Secinājumi

| 14. | uzskata, ka saskaņā ar EK Līguma 300. panta 3. punkta otro daļu šā nolīguma noslēgšanai ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, un uzskata, ka Padomei un Komisijai jāatbalsta paplašināta leģimitāte un sabiedrības piekrišana, ko dos Parlamenta plašāka iesaistīšana šajā procesā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka saskaņā ar EK Līguma 300. panta 3. punkta otro daļu šā nolīguma noslēgšanai ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, un uzskata, ka Padomei un Komisijai jāatbalsta paplašināta leģimitāte un sabiedrības piekrišana, ko dos Parlamenta plašāka iesaistīšana šajā procesā;

| 15. | aicina Komisiju sniegt gada ziņojumus par 2006. gada STKN īstenošanu, kā arī par pasākumiem, ko veic, lai pēc iespējas samazinātu tirdzniecības negatīvo ietekmi uz tropu mežiem, tostarp ietekmi, kādu atstās saskaņā ar FLEGT programmu noslēgtie brīvās tirdzniecības nolīgumi un divpusējo nolīgumi; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju sniegt gada ziņojumus par 2006. gada STKN īstenošanu, kā arī par pasākumiem, ko veic, lai pēc iespējas samazinātu tirdzniecības negatīvo ietekmi uz tropu mežiem, tostarp ietekmi, kādu atstās saskaņā ar FLEGT programmu noslēgtie brīvās tirdzniecības nolīgumi un divpusējo nolīgumi;

| 16. | uzskata, ka Parlamentam jābūt pilnībā iesaistītam un informētam par progresu, kas panākts katrā pārrunu posmā, gatavojoties noslēgt FLEGT partnerības nolīgumus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Parlamentam jābūt pilnībā iesaistītam un informētam par progresu, kas panākts katrā pārrunu posmā, gatavojoties noslēgt FLEGT partnerības nolīgumus;

| 17. | aicina Komisiju sākt gatavoties nākamajai sarunu kārtai par STKN, lai nodrošinātu nākamā nolīguma ievērojamu uzlabošanu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju sākt gatavoties nākamajai sarunu kārtai par STKN, lai nodrošinātu nākamā nolīguma ievērojamu uzlabošanu;

| 18. | mudina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par progresu, kas panākts pārrunās par 2006. gadā STKN aizstāšanu ar jaunu nolīgumu, lai šādu pārrunu rezultāti gūtu vispārēju atbalstu; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par progresu, kas panākts pārrunās par 2006. gadā STKN aizstāšanu ar jaunu nolīgumu, lai šādu pārrunu rezultāti gūtu vispārēju atbalstu;

*

* *

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 157 E, 6.7.2006., 482. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/69

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošana (Marseļa, 2008. gada 29. septembris)

P6_TA(2008)0455

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra rezolūcija par gatavošanos ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmei (2008. gada 29. septembrī Marseļā)

2010/C 8 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā ES un Indijas stratēģisko partnerību, kas aizsākās 2004. gada 8. novembrī Hāgā,

ņemot vērā devīto ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Marseļā 2008. gada 29. septembrī,

ņemot vērā 2005. gada Stratēģiskās partnerības kopīgo rīcības plānu, ko pieņēma sestajā ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 7. septembrī Jaunajā Deli,

ņemot vērā astotās ES un Indijas 2007. gada 30. novembra augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika Jaunajā Deli, secinājumus,

ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par ES un Indijas attiecībām: Stratēģiskā partnerība (1),

ņemot vērā saprašanās memorandu starp ES un Indiju par valsts stratēģijas dokumentu Indijai no 2007. gada līdz 2010. gadam,

ņemot vērā trešo ES un Indijas enerģētikas grupas sanāksmi, kas notika 2007. gada 20. jūnijā,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. maija rezolūciju par Kašmiru: pašreizējā situācija un turpmākās perspektīvas (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūciju par pieņēmumiem attiecībā uz masu kapiem Indijas pārvaldītajā Kašmirā (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju (4),

ņemot vērā Indijas Republikas prezidenta 2007. gada 25. aprīļa uzrunu Eiropas Parlamentā,

ņemot vērā 2008. gada 15. un 16. jūlijā Parīzē notikušo ES un Indijas Pilsoniskās sabiedrības apaļā galda sarunu secinājumus,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES un Indija ir lielākās demokrātijas pasaulē un kopīgi atbalsta demokrātiju, plurālismu, tiesiskumu un daudzpusību starptautiskajās attiecībās, stiprinot mieru un stabilitāti pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Indija ir lielākās demokrātijas pasaulē un kopīgi atbalsta demokrātiju, plurālismu, tiesiskumu un daudzpusību starptautiskajās attiecībās, stiprinot mieru un stabilitāti pasaulē;

| B. | tā kā iepriekšminētais ES un Indijas stratēģiskās partnerības rīcības plāns ir bijis kopš 2005. gada par pamatu augošajai sadarbībai starp ES un Indiju; |
| --- | --- |

B.

tā kā iepriekšminētais ES un Indijas stratēģiskās partnerības rīcības plāns ir bijis kopš 2005. gada par pamatu augošajai sadarbībai starp ES un Indiju;

| C. | tā kā Indijā, valstī, kas sevi parāda kā ekonomisku lielvaru un ir guvusi lielus panākumus ekonomiskajā attīstībā, pēdējos gados ir reģistrēta ikgadējā ekonomiskā izaugsme starp 8 un 10 %; tā kā Indijas ir sasniegusi daudzu cilvēku attīstības rādītāju ziņā, lielākas vidusšķiras rašanos, kuras cilvēku skaits tuvojas 100 miljoniem, kā arī Indija ir progresējusi, kļūstot par attīstības palīdzības donoru un saņēmēju; tā kā pastāv bažas par milzīgajām atšķirībām ienākumu ziņā un par 300 miljoniem indiešu, kuri dzīvo zem nabadzības robežas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Indijā, valstī, kas sevi parāda kā ekonomisku lielvaru un ir guvusi lielus panākumus ekonomiskajā attīstībā, pēdējos gados ir reģistrēta ikgadējā ekonomiskā izaugsme starp 8 un 10 %; tā kā Indijas ir sasniegusi daudzu cilvēku attīstības rādītāju ziņā, lielākas vidusšķiras rašanos, kuras cilvēku skaits tuvojas 100 miljoniem, kā arī Indija ir progresējusi, kļūstot par attīstības palīdzības donoru un saņēmēju; tā kā pastāv bažas par milzīgajām atšķirībām ienākumu ziņā un par 300 miljoniem indiešu, kuri dzīvo zem nabadzības robežas;

| D. | tā kā Indija iekšpolitikā pašlaik pārdzīvo vairākas krīzes, piemēram, sakarā ar neatslābstošo vardarbību sakarā ar islāma džihādu un hindu radikālismu, starpkopienu saspīlējumu Džammu un Kašmirā, uzbrukumiem Orisā kristiešiem, no kuriem liela daļa ir dalitu izcelsmes, maoistu (naksalītu) nemieru izplatīšanos vismaz divpadsmit štatos un dabas katastrofām valsts ziemeļaustrumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Indija iekšpolitikā pašlaik pārdzīvo vairākas krīzes, piemēram, sakarā ar neatslābstošo vardarbību sakarā ar islāma džihādu un hindu radikālismu, starpkopienu saspīlējumu Džammu un Kašmirā, uzbrukumiem Orisā kristiešiem, no kuriem liela daļa ir dalitu izcelsmes, maoistu (naksalītu) nemieru izplatīšanos vismaz divpadsmit štatos un dabas katastrofām valsts ziemeļaustrumos;

| E. | tā kā 2008. gada augustā Orisā notika pret kristiešiem vērsti vardarbības akti un vairākas slepkavības; tā kā ir pastāvējuši apgalvojumi, ka vietējā policija nav efektīvi iejaukusies un Vishwa Hindu Parishad līderi ir teikuši, ka vardarbība nebeigsies, kamēr kristieši nebūs pilnībā padzīti no Orisas; tā kā atsevišķas kristiešu kopienas Indijā ir pakļautas pastāvīgai neiecietībai un vardarbībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada augustā Orisā notika pret kristiešiem vērsti vardarbības akti un vairākas slepkavības; tā kā ir pastāvējuši apgalvojumi, ka vietējā policija nav efektīvi iejaukusies un Vishwa Hindu Parishad līderi ir teikuši, ka vardarbība nebeigsies, kamēr kristieši nebūs pilnībā padzīti no Orisas; tā kā atsevišķas kristiešu kopienas Indijā ir pakļautas pastāvīgai neiecietībai un vardarbībai;

| F. | tā kā diskriminācija starp kastām un neaizskaramības prakse pret dalitiem joprojām lielā mērā ietekmē to sociālās un ekonomiskās, kā arī politiskās un pilsoņu tiesības, neraugoties uz Indijas valdības centieniem vairāku gadu desmitu garumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā diskriminācija starp kastām un neaizskaramības prakse pret dalitiem joprojām lielā mērā ietekmē to sociālās un ekonomiskās, kā arī politiskās un pilsoņu tiesības, neraugoties uz Indijas valdības centieniem vairāku gadu desmitu garumā;

| G. | tā kā kopš 2005. gada oktobra vairāk nekā 400 cilvēku ir gājuši bojā bumbu sprādzienos Indijas pilsētās; tā kā pēdējais islama teroristu organizētais sprādziens notika 2008. gada 13. septembrī un rezultātā vismaz 20 cilvēku gāja bojā un daudzi tika ievainoti; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2005. gada oktobra vairāk nekā 400 cilvēku ir gājuši bojā bumbu sprādzienos Indijas pilsētās; tā kā pēdējais islama teroristu organizētais sprādziens notika 2008. gada 13. septembrī un rezultātā vismaz 20 cilvēku gāja bojā un daudzi tika ievainoti;

| H. | tā kā tirdzniecība starp ES un Indiju pēdējos gados ir pieaugusi eksponenciāli, palielinoties no EUR 28,6 miljoniem 2003. gadā līdz vairāk nekā EUR 55 miljoniem 2007. gadā, un ES ārvalstu ieguldījumi Indijā no 2002. gada līdz 2006. gadam ir divkāršojušies līdz EUR 2,4 miljardiem; tā kā Indijas tirdzniecības režīms un normatīvā vide joprojām ir ierobežojoša un Pasaules banka 2008. gadā ierindoja Indiju 120. vietā (no 178) pēc “uzņēmējdarbības ērtuma” pakāpes; |
| --- | --- |

H.

tā kā tirdzniecība starp ES un Indiju pēdējos gados ir pieaugusi eksponenciāli, palielinoties no EUR 28,6 miljoniem 2003. gadā līdz vairāk nekā EUR 55 miljoniem 2007. gadā, un ES ārvalstu ieguldījumi Indijā no 2002. gada līdz 2006. gadam ir divkāršojušies līdz EUR 2,4 miljardiem; tā kā Indijas tirdzniecības režīms un normatīvā vide joprojām ir ierobežojoša un Pasaules banka 2008. gadā ierindoja Indiju 120. vietā (no 178) pēc “uzņēmējdarbības ērtuma” pakāpes;

| I. | tā kā Eiropas Parlaments un Indijas Parlaments ir izveidojuši oficiālas divpusējas attiecības; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Parlaments un Indijas Parlaments ir izveidojuši oficiālas divpusējas attiecības;

| J. | tā kā ES un Indija joprojām ir apņēmušās noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas būtu visaptverošs, līdzsvarots un pilnībā atbilstošs Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem, noteiktu progresīvu un savstarpēju liberalizāciju preču un pakalpojumu tirdzniecībai, kā arī attiektos uz jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecību; tā kā brīvās tirdzniecības nolīgums dos būtisku labumu abu valstu ekonomikai, palielinās ES un Indijas ieguldījumus un kopējo eksportu un importu, kā arī dos būtisku atspērienu pasaules tirdzniecībai īpaši pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES un Indija joprojām ir apņēmušās noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas būtu visaptverošs, līdzsvarots un pilnībā atbilstošs Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem, noteiktu progresīvu un savstarpēju liberalizāciju preču un pakalpojumu tirdzniecībai, kā arī attiektos uz jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecību; tā kā brīvās tirdzniecības nolīgums dos būtisku labumu abu valstu ekonomikai, palielinās ES un Indijas ieguldījumus un kopējo eksportu un importu, kā arī dos būtisku atspērienu pasaules tirdzniecībai īpaši pakalpojumu jomā;

| K. | tā kā ES un Indija ir attīstījusi ciešu sadarbību zinātnes un tehnoloģiju nozarēs; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES un Indija ir attīstījusi ciešu sadarbību zinātnes un tehnoloģiju nozarēs;

| L. | tā kā ES un Indija ir apņēmušās izskaust visas terorisma formas, kas ir viens no nopietnākajiem draudiem mieram un starptautiskajai drošībai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES un Indija ir apņēmušās izskaust visas terorisma formas, kas ir viens no nopietnākajiem draudiem mieram un starptautiskajai drošībai;

| M. | tā kā Indija ir sevi pieteikusi kā galveno dalībnieci starptautiskajā kopienā un vienu no lielākajiem ieguldītājiem ANO miera uzturēšanas misijās un šo īpašo statusu vajadzētu atzīt, piešķirot tai vietu ANO Drošības padomē; |
| --- | --- |

M.

tā kā Indija ir sevi pieteikusi kā galveno dalībnieci starptautiskajā kopienā un vienu no lielākajiem ieguldītājiem ANO miera uzturēšanas misijās un šo īpašo statusu vajadzētu atzīt, piešķirot tai vietu ANO Drošības padomē;

| N. | tā kā Indijai ir liela nozīme Dienvidāzijas un Dienvidaustrumu Āzijas norisēs īpaši sakarā ar tās dalību Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociācijā (SAARC) un tās sadarbību ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN); tā kā Indijai ir būtiska nozīme reģiona stabilitātes atbalstīšanā un atzīmē šajā sakarībā sadarbību ar ES Nepālā un Šrilankā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Indijai ir liela nozīme Dienvidāzijas un Dienvidaustrumu Āzijas norisēs īpaši sakarā ar tās dalību Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociācijā (SAARC) un tās sadarbību ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN); tā kā Indijai ir būtiska nozīme reģiona stabilitātes atbalstīšanā un atzīmē šajā sakarībā sadarbību ar ES Nepālā un Šrilankā;

| O. | tā kā ASV un Indija ir parakstījušas nolīgumu par sadarbību kodolenerģijas civilās izmantošanas jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ASV un Indija ir parakstījušas nolīgumu par sadarbību kodolenerģijas civilās izmantošanas jomā;

| P. | tā kā Kašmiras mierpilna nākotne joprojām ir svarīgs mērķis, lai saglabātu stabilitāti Dienvidāzijā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Kašmiras mierpilna nākotne joprojām ir svarīgs mērķis, lai saglabātu stabilitāti Dienvidāzijā;

| Q. | tā kā klimata pārmaiņas, enerģijas patēriņš un energoapgādes drošība rada būtiskas bažas starptautiskajai kopienai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā klimata pārmaiņas, enerģijas patēriņš un energoapgādes drošība rada būtiskas bažas starptautiskajai kopienai;

| R. | tā kā globālais degvielas un pārtikas cenu kāpums ir radījis nopietnas ekonomiskas problēmas, kā arī kāpinājis bažas par perspektīvām sakarā ar sabiedrības neapmierinātību; |
| --- | --- |

R.

tā kā globālais degvielas un pārtikas cenu kāpums ir radījis nopietnas ekonomiskas problēmas, kā arī kāpinājis bažas par perspektīvām sakarā ar sabiedrības neapmierinātību;

| S. | tā kā Indija piedalās ES Galileo un ITER projektos, |
| --- | --- |

S.

tā kā Indija piedalās ES Galileo un ITER projektos,

| 1. | atzinīgi vērtē devītās ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes organizēšanu, kas uzskatāma par ilgtspējīgas stratēģiskās partnerības izpausmi, un noteikti iesaka turpmāk pirms šīm ikgadējām augstākā līmeņa sanāksmēm organizēt parlamentāras sanāksmes, lai uzsvērtu šī procesa demokrātisko kontroli un abām pusēm vairotu izpratni par viedokļiem un demokrātiskām sistēmām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē devītās ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes organizēšanu, kas uzskatāma par ilgtspējīgas stratēģiskās partnerības izpausmi, un noteikti iesaka turpmāk pirms šīm ikgadējām augstākā līmeņa sanāksmēm organizēt parlamentāras sanāksmes, lai uzsvērtu šī procesa demokrātisko kontroli un abām pusēm vairotu izpratni par viedokļiem un demokrātiskām sistēmām;

| 2. | atkārtoti pauž stingru atbalstu stratēģisko attiecību stiprināšanai starp ES un Indiju, kā arī iespēju meklēšanai attiecību uzlabošanai, un aicina izdarīt pēc augstākā līmeņa sanāksmes konkrētus secinājumus attiecībā uz ekonomiku, politiku, drošību, tirdzniecību un citiem abpusēji svarīgiem jautājumiem; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž stingru atbalstu stratēģisko attiecību stiprināšanai starp ES un Indiju, kā arī iespēju meklēšanai attiecību uzlabošanai, un aicina izdarīt pēc augstākā līmeņa sanāksmes konkrētus secinājumus attiecībā uz ekonomiku, politiku, drošību, tirdzniecību un citiem abpusēji svarīgiem jautājumiem;

| 3. | atzinīgi vērtē iepriekš minētā stratēģiskās partnerības kopīgā rīcības plāna pārskatīšanu, pauž cerību, ka tajā tiks noteiktas skaidras prioritātes un termiņi attiecībā uz apstiprinātajiem pasākumiem, un atkārtoti pauž vēlmi iesaistīties pārskatīšanas procesā; pauž gatavību apspriesties ar Komisiju, lai noteiktu šādas iesaistīšanās veidu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē iepriekš minētā stratēģiskās partnerības kopīgā rīcības plāna pārskatīšanu, pauž cerību, ka tajā tiks noteiktas skaidras prioritātes un termiņi attiecībā uz apstiprinātajiem pasākumiem, un atkārtoti pauž vēlmi iesaistīties pārskatīšanas procesā; pauž gatavību apspriesties ar Komisiju, lai noteiktu šādas iesaistīšanās veidu;

| 4. | atzīmē, ka ES un Indija vēlas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemt pārskatītu stratēģiskās partnerības kopīgo rīcības plānu; uzsver, ka ir svarīgi piešķirt reālu politisku saturu ierosinātajiem kopīgajiem pasākumiem un piešķirt pietiekami daudz resursu, lai varētu pilnībā sasniegt plānā noteiktās prioritātes; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka ES un Indija vēlas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemt pārskatītu stratēģiskās partnerības kopīgo rīcības plānu; uzsver, ka ir svarīgi piešķirt reālu politisku saturu ierosinātajiem kopīgajiem pasākumiem un piešķirt pietiekami daudz resursu, lai varētu pilnībā sasniegt plānā noteiktās prioritātes;

| 5. | atzinīgi vērtē 2008. gada jūnijā izveidoto Indijas un Eiropas Parlamenta parlamentārās draudzības grupu, kura darbosies Indijas parlamentā kā partneris Eiropas Parlamenta delegācijai attiecībām ar Indijas Republiku; pauž cerību, ka šī pozitīvā pārmaiņa rosinās saturīgu un strukturētu dialogu starp abiem parlamentiem par globāliem un abām pusēm nozīmīgiem jautājumiem, organizējot regulāras divpusējas vizītes un apaļā galda apspriedes; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē 2008. gada jūnijā izveidoto Indijas un Eiropas Parlamenta parlamentārās draudzības grupu, kura darbosies Indijas parlamentā kā partneris Eiropas Parlamenta delegācijai attiecībām ar Indijas Republiku; pauž cerību, ka šī pozitīvā pārmaiņa rosinās saturīgu un strukturētu dialogu starp abiem parlamentiem par globāliem un abām pusēm nozīmīgiem jautājumiem, organizējot regulāras divpusējas vizītes un apaļā galda apspriedes;

| 6. | uzsver stingro apņēmību izveidot visaptverošu, vispārēju un pretenciozu brīvās tirdzniecības nolīgumu (FTA) starp ES un Indiju; atzīmē, ka sarunu vadītāji ir panākuši plaša mēroga vienošanos par preču tirdzniecību, bet vēl ir nepieciešamas sarunas, lai panāktu vienošanos par pakalpojumiem, konkurenci, intelektuālā īpašuma tiesībām, publisko iepirkumu, ilgtspējīgu attīstību, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, kā arī beztarifu barjerām; aicina abas puses strādāt, lai sarunas līdz 2008. gada beigām būtu veiksmīgas; atzīmē milzīgo pieaugumu divpusējā tirdzniecībā un ieguldījumos pēdējo desmit gadu laikā un uzsver milzīgo turpmākās izaugsmes potenciālu, ko dotu šāds nolīgums. |
| --- | --- |

6.

uzsver stingro apņēmību izveidot visaptverošu, vispārēju un pretenciozu brīvās tirdzniecības nolīgumu (FTA) starp ES un Indiju; atzīmē, ka sarunu vadītāji ir panākuši plaša mēroga vienošanos par preču tirdzniecību, bet vēl ir nepieciešamas sarunas, lai panāktu vienošanos par pakalpojumiem, konkurenci, intelektuālā īpašuma tiesībām, publisko iepirkumu, ilgtspējīgu attīstību, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, kā arī beztarifu barjerām; aicina abas puses strādāt, lai sarunas līdz 2008. gada beigām būtu veiksmīgas; atzīmē milzīgo pieaugumu divpusējā tirdzniecībā un ieguldījumos pēdējo desmit gadu laikā un uzsver milzīgo turpmākās izaugsmes potenciālu, ko dotu šāds nolīgums.

| 7. | aicina noslēgt visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas uzlabotu tirgus piekļuvi precēm un pakalpojumiem, attiektos principā uz visu tirdzniecību, arī noteikumiem par regulējuma pārskatāmību tirdzniecībai un ieguldījumiem būtiskās jomās, ieskaitot standartus un atbilstības novērtēšanu, sanitāros un fitosanitāros pasākumus, intelektuālā īpašuma aizsardzību ar piemērošanu, tirdzniecības atvieglojumus un muitu, publisko iepirkumu, tirdzniecību un konkurenci, kā arī tirdzniecības un attīstības un cilvēktiesību klauzulas kā būtisku brīvās tirdzniecības nolīguma elementu; |
| --- | --- |

7.

aicina noslēgt visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas uzlabotu tirgus piekļuvi precēm un pakalpojumiem, attiektos principā uz visu tirdzniecību, arī noteikumiem par regulējuma pārskatāmību tirdzniecībai un ieguldījumiem būtiskās jomās, ieskaitot standartus un atbilstības novērtēšanu, sanitāros un fitosanitāros pasākumus, intelektuālā īpašuma aizsardzību ar piemērošanu, tirdzniecības atvieglojumus un muitu, publisko iepirkumu, tirdzniecību un konkurenci, kā arī tirdzniecības un attīstības un cilvēktiesību klauzulas kā būtisku brīvās tirdzniecības nolīguma elementu;

| 8. | atbalsta BTN sarunas ar Indiju, vienlaikus pilnībā ņemot vērā abu partneru atšķirīgo ekonomisko stāvokli, Indijas īpašo sociālekonomisko situāciju un jo sevišķi stāvokli, kādā ir nabadzīgie iedzīvotāji un sīkzemnieki; uzskata, ka ikviena nolīguma būtiskai sastāvdaļai jābūt vērienīgai sadaļai par ilgtspējīgu attīstību, un uzsver, ka uz to jāattiecina parastais strīdu izšķiršanas mehānisms; |
| --- | --- |

8.

atbalsta BTN sarunas ar Indiju, vienlaikus pilnībā ņemot vērā abu partneru atšķirīgo ekonomisko stāvokli, Indijas īpašo sociālekonomisko situāciju un jo sevišķi stāvokli, kādā ir nabadzīgie iedzīvotāji un sīkzemnieki; uzskata, ka ikviena nolīguma būtiskai sastāvdaļai jābūt vērienīgai sadaļai par ilgtspējīgu attīstību, un uzsver, ka uz to jāattiecina parastais strīdu izšķiršanas mehānisms;

| 9. | atzīmē, ka ES ir Indijai svarīgs tiešo ārvalstu ieguldījumu avots, kas dod apmēram 19,5 % no kopējās Indijas tiešo ārvalstu ieguldījumu plūsmas, un ka Indijas kopējie tiešie ieguldījumi kopuzņēmumos un pilnībā piederošām filiālēm Eiropas Savienībā (no 1996. aprīļa līdz 2006/2007. gadam) bijuši EUR 4 315,87 miljoni, padarot Eiropas Savienību par Indijas lielāko aizjūras ieguldījumu galamērķi; atzīst, ka ieguldījumu plūsma starp ES un Indiju ir augusi un tai vajadzētu pieaugt arvien vairāk pēc veiksmīgas brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanas; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka ES ir Indijai svarīgs tiešo ārvalstu ieguldījumu avots, kas dod apmēram 19,5 % no kopējās Indijas tiešo ārvalstu ieguldījumu plūsmas, un ka Indijas kopējie tiešie ieguldījumi kopuzņēmumos un pilnībā piederošām filiālēm Eiropas Savienībā (no 1996. aprīļa līdz 2006/2007. gadam) bijuši EUR 4 315,87 miljoni, padarot Eiropas Savienību par Indijas lielāko aizjūras ieguldījumu galamērķi; atzīst, ka ieguldījumu plūsma starp ES un Indiju ir augusi un tai vajadzētu pieaugt arvien vairāk pēc veiksmīgas brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanas;

| 10. | atgādina, ka ES un Indija ir svarīgi tirdzniecības partneri un PTO dibināšanas locekļi; pauž nožēlu par neseno Dohas attīstības programmas (DAP) daudzpusējo tirdzniecības sarunu nonākšanu strupceļā un strīdu par lauksaimniecības tarifiem starp ASV un Indiju; norāda, ka neveiksmīgu PTO sarunu gadījumā ir iespējams: ar PTO reformām panākto dzīves līmeņa uzlabojumu kritums; nopietni draudi, ka varētu tikt grauta uzticība starptautiskās tirdzniecības sistēmai un PTO; risks, ka varētu pieaugt tirdzniecības protekcionisms un PTO dalībnieki daudzpusību aizstāj ar divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem; aicina ES un Indiju atjaunot centienus panākt visaptverošu tirdzniecības vienošanos, no kuras būtu labums ES un Indijai, kā arī plašākai starptautiskajai kopienai. |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka ES un Indija ir svarīgi tirdzniecības partneri un PTO dibināšanas locekļi; pauž nožēlu par neseno Dohas attīstības programmas (DAP) daudzpusējo tirdzniecības sarunu nonākšanu strupceļā un strīdu par lauksaimniecības tarifiem starp ASV un Indiju; norāda, ka neveiksmīgu PTO sarunu gadījumā ir iespējams: ar PTO reformām panākto dzīves līmeņa uzlabojumu kritums; nopietni draudi, ka varētu tikt grauta uzticība starptautiskās tirdzniecības sistēmai un PTO; risks, ka varētu pieaugt tirdzniecības protekcionisms un PTO dalībnieki daudzpusību aizstāj ar divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem; aicina ES un Indiju atjaunot centienus panākt visaptverošu tirdzniecības vienošanos, no kuras būtu labums ES un Indijai, kā arī plašākai starptautiskajai kopienai.

| 11. | aicina Komisiju BTN sarunās ar Indiju pienācīgu nozīmi piešķirt cilvēktiesību apsvērumiem, it īpaši Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) darba standartu īstenošanai saistībā ar bērnu darbu un parādu atkarību (138. un 182. konvencija), un tam, lai atceltu beztarifu barjeras un pastāvošos ierobežojumus ārvalstu tiešo ieguldījumu jomā svarīgās nozarēs, kā arī intelektuālā īpašuma tiesībām; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju BTN sarunās ar Indiju pienācīgu nozīmi piešķirt cilvēktiesību apsvērumiem, it īpaši Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) darba standartu īstenošanai saistībā ar bērnu darbu un parādu atkarību (138. un 182. konvencija), un tam, lai atceltu beztarifu barjeras un pastāvošos ierobežojumus ārvalstu tiešo ieguldījumu jomā svarīgās nozarēs, kā arī intelektuālā īpašuma tiesībām;

| 12. | piemin 2008. gada 28. augusta paziņojumu par Indijas un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas brīvās tirdzniecības nolīgumu; izsaka cerību, ka nolīgums veicinās turpmāku ekonomisko izaugsmi, stiprinās reģionālās politiskās attiecības, kā arī drošību Dienvidaustrumu Āzijā; |
| --- | --- |

12.

piemin 2008. gada 28. augusta paziņojumu par Indijas un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas brīvās tirdzniecības nolīgumu; izsaka cerību, ka nolīgums veicinās turpmāku ekonomisko izaugsmi, stiprinās reģionālās politiskās attiecības, kā arī drošību Dienvidaustrumu Āzijā;

| 13. | aicina ES un Indiju turpināt sadarbību, noslēdzot jūrniecības un aviācijas nolīgumus, kuri veicinātu divpusējo tirdzniecību un ieguldījumus; konstatē, ka augstākā līmeņa sanāksme dos arī iespēju parakstīt finansēšanas nolīgumu par jaunu civilās aviācijas sadarbības programmu; |
| --- | --- |

13.

aicina ES un Indiju turpināt sadarbību, noslēdzot jūrniecības un aviācijas nolīgumus, kuri veicinātu divpusējo tirdzniecību un ieguldījumus; konstatē, ka augstākā līmeņa sanāksme dos arī iespēju parakstīt finansēšanas nolīgumu par jaunu civilās aviācijas sadarbības programmu;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Jaunajā Deli tiks atvērts Eiropas Biznesa un tehnoloģiju centrs (EBTC), kas palīdzēs stiprināt sakarus starp Eiropas un Indijas uzņēmumiem, kā arī starp zinātnes un tehnoloģiju procesu dalībniekiem, lai apmierinātu Indijas tirgus vajadzības; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka Jaunajā Deli tiks atvērts Eiropas Biznesa un tehnoloģiju centrs (EBTC), kas palīdzēs stiprināt sakarus starp Eiropas un Indijas uzņēmumiem, kā arī starp zinātnes un tehnoloģiju procesu dalībniekiem, lai apmierinātu Indijas tirgus vajadzības;

| 15. | aicina Padomi pasteidzināt jautājuma izskatīšanu par vīzu režīma atvieglošanu; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi pasteidzināt jautājuma izskatīšanu par vīzu režīma atvieglošanu;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka Indijā izveidots Birojs cīņai ar noziegumiem pret savvaļas dzīvniekiem, tomēr turpina paust lielas bažas par apdraudējumu tīģeriem un aicina Indiju aizsargāt tīģerus no to dzīvotņu iznīcināšanas un no draudiem, ko rada starptautiski noziedzīgi dzīvnieku tirdzniecības grupējumi; aicina tīģeru saglabāšanai piešķirt īpašu ES atbalstu tehniskās pieredzes un finansiāla atbalsta veidā, kā arī veicinot Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) iedzīvināšanu; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka Indijā izveidots Birojs cīņai ar noziegumiem pret savvaļas dzīvniekiem, tomēr turpina paust lielas bažas par apdraudējumu tīģeriem un aicina Indiju aizsargāt tīģerus no to dzīvotņu iznīcināšanas un no draudiem, ko rada starptautiski noziedzīgi dzīvnieku tirdzniecības grupējumi; aicina tīģeru saglabāšanai piešķirt īpašu ES atbalstu tehniskās pieredzes un finansiāla atbalsta veidā, kā arī veicinot Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) iedzīvināšanu;

| 17. | novēl abām pusēm sadarboties sakarā ar galvenajiem uzdevumiem vides jomā, kas jārisina uz mūsu planētas; aicina šajā sakarībā ES un Indiju izstrādāt pēc iespējas ātri kopējus metodes pret klimata pārmaiņu draudiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju (SGE) samazināšanai; uzsver, ka abām pusēm pēc 2012. gada ir jānoslēdz nolīgums par SGE samazināšanu, atzīstot īpašos apstākļus, ar kādiem Indijai jāsaskaras kā jaunattīstības valstij; |
| --- | --- |

17.

novēl abām pusēm sadarboties sakarā ar galvenajiem uzdevumiem vides jomā, kas jārisina uz mūsu planētas; aicina šajā sakarībā ES un Indiju izstrādāt pēc iespējas ātri kopējus metodes pret klimata pārmaiņu draudiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju (SGE) samazināšanai; uzsver, ka abām pusēm pēc 2012. gada ir jānoslēdz nolīgums par SGE samazināšanu, atzīstot īpašos apstākļus, ar kādiem Indijai jāsaskaras kā jaunattīstības valstij;

| 18. | atzīmē globālās enerģijas izmaksu celšanos un tās ietekmi uz vietējiem patērētājiem, uzņēmējdarbību un rūpniecību; uzsver, ka politikas galvenajam mērķim ir jābūt energoapgādes daudzveidībai, kā arī uzsver risku politiskajai stabilitātei Eiropā un Dienvidāzijā sakarā ar draudiem energoapgādes drošībai; |
| --- | --- |

18.

atzīmē globālās enerģijas izmaksu celšanos un tās ietekmi uz vietējiem patērētājiem, uzņēmējdarbību un rūpniecību; uzsver, ka politikas galvenajam mērķim ir jābūt energoapgādes daudzveidībai, kā arī uzsver risku politiskajai stabilitātei Eiropā un Dienvidāzijā sakarā ar draudiem energoapgādes drošībai;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka Kodolmateriālu piegādātājvalstu grupa ir apstiprinājusi ASV un Indijas vienošanos par kodolenerģijas civilo izmantošanu (un Indijas vienpusējo apņemšanos turpināt ievērot gan saistības kodolieroču neizplatīšanas jomā, gan kodolieroču izmēģinājumu brīvprātīgo moratoriju); aicina Indijas valdību pārveidot savu kodolizmēģinājumu moratoriju par tiesiski saistošu apņemšanos; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka Kodolmateriālu piegādātājvalstu grupa ir apstiprinājusi ASV un Indijas vienošanos par kodolenerģijas civilo izmantošanu (un Indijas vienpusējo apņemšanos turpināt ievērot gan saistības kodolieroču neizplatīšanas jomā, gan kodolieroču izmēģinājumu brīvprātīgo moratoriju); aicina Indijas valdību pārveidot savu kodolizmēģinājumu moratoriju par tiesiski saistošu apņemšanos;

| 20. | atzīst, ka Indijai ir ievērojama loma konfliktu novēršanā un miera uzturēšanā gan kaimiņvalstīs, gan arī tālāk; pauž bažas par pašreizējo nestabilo situāciju Pakistānā un aizvien nedrošāko situāciju Afganistānā un Šrilankā un pauž cerību, ka Indija kā šā reģiona vadošā valsts rīkosies, lai veicinātu stabilitāti un mieru; aicina Indiju un ES, jo sevišķi ar ES Īpašā sūtņa Birmā/Mjanmā starpniecību, strādāt kopīgi, lai pārliecinātu Birmas militāro huntu atbrīvot politiskos ieslodzītos un ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka Indijai ir ievērojama loma konfliktu novēršanā un miera uzturēšanā gan kaimiņvalstīs, gan arī tālāk; pauž bažas par pašreizējo nestabilo situāciju Pakistānā un aizvien nedrošāko situāciju Afganistānā un Šrilankā un pauž cerību, ka Indija kā šā reģiona vadošā valsts rīkosies, lai veicinātu stabilitāti un mieru; aicina Indiju un ES, jo sevišķi ar ES Īpašā sūtņa Birmā/Mjanmā starpniecību, strādāt kopīgi, lai pārliecinātu Birmas militāro huntu atbrīvot politiskos ieslodzītos un ievērot cilvēktiesības;

| 21. | pauž nožēlu par 2008. gada augusta nemieriem Džammu un Kašmirā un rosina iestādes veikt visu iespējamo, lai Džammu un Kašmirā varētu sarīkot vēlēšanas mierīgos apstākļos; uzskata — lai izbeigtu ieilgušās represijas un vardarbību, Kašmira ir jāatver brīvai tirdzniecības plūsmai un jānodrošina personu brīva pārvietošanās; cer sagaidīt laiku, kad tur būs iespējams samazināt militāro klātbūtni, kas ir svarīgi normālai pilsoniskās sabiedrības funkcionēšanai, uzņēmējdarbībai un tūrismam; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par 2008. gada augusta nemieriem Džammu un Kašmirā un rosina iestādes veikt visu iespējamo, lai Džammu un Kašmirā varētu sarīkot vēlēšanas mierīgos apstākļos; uzskata — lai izbeigtu ieilgušās represijas un vardarbību, Kašmira ir jāatver brīvai tirdzniecības plūsmai un jānodrošina personu brīva pārvietošanās; cer sagaidīt laiku, kad tur būs iespējams samazināt militāro klātbūtni, kas ir svarīgi normālai pilsoniskās sabiedrības funkcionēšanai, uzņēmējdarbībai un tūrismam;

| 22. | pauž lielu satraukumu par katastrofu, ko izraisījuši plūdi Indijas ziemeļaustrumos, jo īpaši smagi skarot Biharas štatu, kā arī kaimiņvalstis Nepālu un Bangladešu; pauž dziļu nožēlu par katastrofas daudzajiem upuriem un to, ka vairāk nekā viens miljons cilvēku zaudējuši pajumti; atzinīgi vērtē ES ārkārtas palīdzības piešķiršanu; aicina ES un Indiju pastiprināt sadarbību klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas pasākumos un īpaši izvērst sadarbību atjaunojamo enerģiju jomā; |
| --- | --- |

22.

pauž lielu satraukumu par katastrofu, ko izraisījuši plūdi Indijas ziemeļaustrumos, jo īpaši smagi skarot Biharas štatu, kā arī kaimiņvalstis Nepālu un Bangladešu; pauž dziļu nožēlu par katastrofas daudzajiem upuriem un to, ka vairāk nekā viens miljons cilvēku zaudējuši pajumti; atzinīgi vērtē ES ārkārtas palīdzības piešķiršanu; aicina ES un Indiju pastiprināt sadarbību klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas pasākumos un īpaši izvērst sadarbību atjaunojamo enerģiju jomā;

| 23. | atzinīgi vērtē Indijas valdības un pilsoniskās sabiedrības paveikto glābšanas un evakuācijas procesā, pārtikas izplatīšanas koordinēšanā un palīdzības nometņu nodrošināšanā; uzsver, ka pajumtei un ūdensapgādei tagad jābūt augstākajām prioritātēm, lai stabilizētu sabiedrības veselības stāvokli; iesaka palielināt starptautisko sadarbību ar Indiju, lai atbalstītu steidzamu pasākumu īstenošanu, lai pielāgotos klimatam, jo dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, piemēram, plūdi, palielinās, radot vajadzību paplašināt profilaktiskos un atjaunošanas pasākumus; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Indijas valdības un pilsoniskās sabiedrības paveikto glābšanas un evakuācijas procesā, pārtikas izplatīšanas koordinēšanā un palīdzības nometņu nodrošināšanā; uzsver, ka pajumtei un ūdensapgādei tagad jābūt augstākajām prioritātēm, lai stabilizētu sabiedrības veselības stāvokli; iesaka palielināt starptautisko sadarbību ar Indiju, lai atbalstītu steidzamu pasākumu īstenošanu, lai pielāgotos klimatam, jo dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, piemēram, plūdi, palielinās, radot vajadzību paplašināt profilaktiskos un atjaunošanas pasākumus;

| 24. | atzīst, ka Indija rāda piemēru, kā risināt ar kultūras un reliģijas daudzveidību saistītās problēmas, neraugoties uz periodiskiem vietēja rakstura sarežģījumiem starp reliģiskām kopienām, tostarp starp hinduistiem un kristiešiem; tomēr pauž bažas par pašreizējo situāciju kristiešu minoritāšu jautājumā, jo īpaši Orisas štatā, un par ietekmi, kāda uz reliģijas brīvību varētu būt likumiem pret ticības maiņu, kuri ir izplatījušies vairākos Indijas štatos; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka Indija rāda piemēru, kā risināt ar kultūras un reliģijas daudzveidību saistītās problēmas, neraugoties uz periodiskiem vietēja rakstura sarežģījumiem starp reliģiskām kopienām, tostarp starp hinduistiem un kristiešiem; tomēr pauž bažas par pašreizējo situāciju kristiešu minoritāšu jautājumā, jo īpaši Orisas štatā, un par ietekmi, kāda uz reliģijas brīvību varētu būt likumiem pret ticības maiņu, kuri ir izplatījušies vairākos Indijas štatos;

| 25. | pauž nopietnas bažas par nesenajiem uzbrukumiem kristiešiem īpaši Orisā un Kandhamalā; uzsver nepieciešamību garantēt upuriem tūlītēju palīdzību un atbalstu, kā arī kompensāciju baznīcai par tās īpašumiem nodarītajiem kaitējumiem un privātpersonām, kuru privātīpašumam nodarīts kaitējums; aicina iestādes nodrošināt, lai personas, kuras piespiedu kārtā pametušas savus ciemus, varētu droši tajos atgriezties; uzsver nepieciešamību tiesu sistēmai steidzamības kārtā izskatīt tiesā visu apsūdzēto, arī policijas vecāko amatpersonu lietas; nosoda vismaz 35 cilvēku nogalināšanu kopš vardarbības uzliesmojuma un aicina štata un valsts iestādes veikt visu iespējamo kristiešu minoritātes pilnīgai aizsardzībai; |
| --- | --- |

25.

pauž nopietnas bažas par nesenajiem uzbrukumiem kristiešiem īpaši Orisā un Kandhamalā; uzsver nepieciešamību garantēt upuriem tūlītēju palīdzību un atbalstu, kā arī kompensāciju baznīcai par tās īpašumiem nodarītajiem kaitējumiem un privātpersonām, kuru privātīpašumam nodarīts kaitējums; aicina iestādes nodrošināt, lai personas, kuras piespiedu kārtā pametušas savus ciemus, varētu droši tajos atgriezties; uzsver nepieciešamību tiesu sistēmai steidzamības kārtā izskatīt tiesā visu apsūdzēto, arī policijas vecāko amatpersonu lietas; nosoda vismaz 35 cilvēku nogalināšanu kopš vardarbības uzliesmojuma un aicina štata un valsts iestādes veikt visu iespējamo kristiešu minoritātes pilnīgai aizsardzībai;

| 26. | izsaka dziļu līdzjūtību teroristu sarīkoto bumbu sprādzienu upuriem Indijā, gan to kas notika uz Indijas zemes, gan Afganistānā, un īpaši vēstniecībā Kabulā; īpaši piemin nesenos sprādzienus 2008. gada 13. septembrī Indijas galvaspilsētā un vairāk nekā 180 cilvēku nāvi 2006. gadā Mumbajā un vairāk nekā 60 cilvēku nāvi 2008. gada maijā Džaipūrā; nosoda šos un visus teroristu uzbrukumus; |
| --- | --- |

26.

izsaka dziļu līdzjūtību teroristu sarīkoto bumbu sprādzienu upuriem Indijā, gan to kas notika uz Indijas zemes, gan Afganistānā, un īpaši vēstniecībā Kabulā; īpaši piemin nesenos sprādzienus 2008. gada 13. septembrī Indijas galvaspilsētā un vairāk nekā 180 cilvēku nāvi 2006. gadā Mumbajā un vairāk nekā 60 cilvēku nāvi 2008. gada maijā Džaipūrā; nosoda šos un visus teroristu uzbrukumus;

| 27. | atkārtoti apliecina vietu, kas pilsoniskajai sabiedrībai ir jāieņem debatēs par būtiskiem jautājumiem pašreizējās divpusējās sarunās; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpastiprina 2001. gadā izveidotā ES un Indijas pilsoniskās sabiedrības apaļā galda ietekme, un aicina it īpaši tam piešķirt līdzekļus, lai efektīvi īstenotu tā misiju apspriesties ar pilsonisko sabiedrību ES un Indijā; aicina ES lēmumu pieņemšanas procesā vairāk ņemt vērā šo apspriešanos rezultātus; |
| --- | --- |

27.

atkārtoti apliecina vietu, kas pilsoniskajai sabiedrībai ir jāieņem debatēs par būtiskiem jautājumiem pašreizējās divpusējās sarunās; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpastiprina 2001. gadā izveidotā ES un Indijas pilsoniskās sabiedrības apaļā galda ietekme, un aicina it īpaši tam piešķirt līdzekļus, lai efektīvi īstenotu tā misiju apspriesties ar pilsonisko sabiedrību ES un Indijā; aicina ES lēmumu pieņemšanas procesā vairāk ņemt vērā šo apspriešanos rezultātus;

| 28. | atzinīgi vērtē Indijas sadarbību ar ANO Cilvēktiesību padomi saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu; atzinīgi vērtē arī Indijas Nacionālo cilvēktiesību komisiju par tās neatkarīgo un rūpīgo darbu attiecībā uz reliģisku diskrimināciju un citiem jautājumiem; pauž nožēlu, ka Indija vēl nav ratificējusi starptautisko Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu vai tās fakultatīvo protokolu; iesaka Indijai nekavējoties ratificēt abus minētos instrumentus; mudina Indijas valdību nekavējoties atcelt nāvessodu, nosakot tā izpildes moratoriju; aicina Indijas valdību parakstīt un ratificēt Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu fakultatīvo protokolu; mudina Indiju pieteikties dalībai Starptautiskajā Krimināltiesā; mudina Indijas varas iestādes pārskatīt Militāro spēku īpašo pilnvaru aktu, kas nodrošina nesodāmību militārpersonām un policistiem; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Indijas sadarbību ar ANO Cilvēktiesību padomi saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu; atzinīgi vērtē arī Indijas Nacionālo cilvēktiesību komisiju par tās neatkarīgo un rūpīgo darbu attiecībā uz reliģisku diskrimināciju un citiem jautājumiem; pauž nožēlu, ka Indija vēl nav ratificējusi starptautisko Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu vai tās fakultatīvo protokolu; iesaka Indijai nekavējoties ratificēt abus minētos instrumentus; mudina Indijas valdību nekavējoties atcelt nāvessodu, nosakot tā izpildes moratoriju; aicina Indijas valdību parakstīt un ratificēt Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu fakultatīvo protokolu; mudina Indiju pieteikties dalībai Starptautiskajā Krimināltiesā; mudina Indijas varas iestādes pārskatīt Militāro spēku īpašo pilnvaru aktu, kas nodrošina nesodāmību militārpersonām un policistiem;

| 29. | aicina sagatavot ziņojumu par cilvēktiesību politikas pasākumiem kopā ar Indiju, paturot prātā, ka ES un Indijas cilvēktiesību dialogs tiek uzskatīts par paraugu; šajā sakarā pauž pārsteigumu par to, ka Indija nav iekļauta starp valstīm, kurām ir tiesības uz Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR)
   (5) finansējumu pilsoniskās sabiedrības mikroprojektiem; |
| --- | --- |

29.

aicina sagatavot ziņojumu par cilvēktiesību politikas pasākumiem kopā ar Indiju, paturot prātā, ka ES un Indijas cilvēktiesību dialogs tiek uzskatīts par paraugu; šajā sakarā pauž pārsteigumu par to, ka Indija nav iekļauta starp valstīm, kurām ir tiesības uz Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR)
   (5) finansējumu pilsoniskās sabiedrības mikroprojektiem;

| 30. | aicina ES un Indiju skaidri paust apņēmību tikt galā ar terorisma postu, kas ir viens no galvenajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai; mudina pastiprināti sadarboties attiecībā uz izlūkdatu apmaiņu un pieprasa, lai nopietni apsvērtu priviliģēta statusa piešķiršanu Indijai Eiropolā; |
| --- | --- |

30.

aicina ES un Indiju skaidri paust apņēmību tikt galā ar terorisma postu, kas ir viens no galvenajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai; mudina pastiprināti sadarboties attiecībā uz izlūkdatu apmaiņu un pieprasa, lai nopietni apsvērtu priviliģēta statusa piešķiršanu Indijai Eiropolā;

| 31. | uzsver, ka Indijas nodrošinātība ar pārtiku turpina izraisīt bažas; aicina Indijas valdību mazināt plaisu starp pieprasījumu un piedāvājumu, palielinot vietējo pārtikas graudaugu audzēšanas pieauguma tempu, nodrošinot valsts un privātos ieguldījumus, ieviešot jaunas tehnoloģijas un dažādojot audzējamās kultūras; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka Indijas nodrošinātība ar pārtiku turpina izraisīt bažas; aicina Indijas valdību mazināt plaisu starp pieprasījumu un piedāvājumu, palielinot vietējo pārtikas graudaugu audzēšanas pieauguma tempu, nodrošinot valsts un privātos ieguldījumus, ieviešot jaunas tehnoloģijas un dažādojot audzējamās kultūras;

| 32. | atzinīgi vērtē Indijas panākumus ceļā uz nabadzības likvidēšanu (1. Tūkstošgades attīstības mērķis (1. TAM)); tomēr pauž nožēlu, ka ceļā uz TAM īstenošanu izglītības, veselības, dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību jomā nav gūti panākumi; atkārtoti pauž bažas par to, ka bērnu mirstība un mātes veselība (4. un 5. TAM) ir jomas, kurās panākumi gūti vismazāk, un maz ticams, ka līdz 2015. gadam mērķi tiks sasniegti; aicina Padomi, Komisiju un Indijas valdību piešķirt prioritāti pasākumiem dzimumu līdztiesībai, bērnu mirstības mazināšanai un mātes veselības uzlabošanai; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Indijas panākumus ceļā uz nabadzības likvidēšanu (1. Tūkstošgades attīstības mērķis (1. TAM)); tomēr pauž nožēlu, ka ceļā uz TAM īstenošanu izglītības, veselības, dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību jomā nav gūti panākumi; atkārtoti pauž bažas par to, ka bērnu mirstība un mātes veselība (4. un 5. TAM) ir jomas, kurās panākumi gūti vismazāk, un maz ticams, ka līdz 2015. gadam mērķi tiks sasniegti; aicina Padomi, Komisiju un Indijas valdību piešķirt prioritāti pasākumiem dzimumu līdztiesībai, bērnu mirstības mazināšanai un mātes veselības uzlabošanai;

| 33. | aicina ES un Indiju vairāk uzmanības pievērst cilvēku apmaiņas braucieniem un kultūras dialoga paplašināšanai; |
| --- | --- |

33.

aicina ES un Indiju vairāk uzmanības pievērst cilvēku apmaiņas braucieniem un kultūras dialoga paplašināšanai;

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu un Indijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

34.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu un Indijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 227 E, 21.9.2006., 589. lpp.

(2)  OV C 102 E, 24.4.2008., 468. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0366.

(4)  OV C 306 E, 15.12.2006., 400. lpp.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembris

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/75

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembrisKopienu mediji Eiropā

P6_TA(2008)0456

Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par kopienu medijiem Eiropā (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 150. un 151. pantu,

ņemot vērā Protokolu Nr. 9 par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs, kas pievienots 1997. gada 2. oktobrī parakstītajam Amsterdamas līgumam, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu un dažus saistītus aktus (1),

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu,

ņemot vērā UNESCO konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kurā atzīta par likumīgu valsts politika plurālisma atzīšanai un veicināšanai,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (7),

ņemot vērā Komisijas iesniegto Balto Grāmatu par Eiropas Savienības komunikācijas politiku (COM(2006)0035),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumu par Eiropas pieeju, kā sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (COM(2007)0833),

ņemot vērā Parlamenta 1995. gada 14. jūlija rezolūciju par Zaļo grāmatu par stratēģiskajām iespējām stiprināt Eiropas programmu nozari Eiropas Savienības audiovizuālās politikas kontekstā (8),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par plašsaziņas līdzekļu plurālismu Eiropas Savienības dalībvalstīs (SEC(2007)0032),

ņemot vērā tā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par vārda un informācijas brīvības pārkāpuma riskiem ES un it īpaši Itālijā (Pamattiesību hartas 11. panta 2. punkts) (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta uzdoto pētījumu “Kopienas plašsaziņas līdzekļu statuss Eiropas Savienībā”,

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu dalībvalstīm par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un plašsaziņas līdzekļu satura dažādību (kopienas plašsaziņas līdzekļi/Rec(2007)2),

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas deklarāciju (Decl-31.01.2007 E) par plašsaziņas līdzekļu nozīmes aizsardzību demokrātijā plašsaziņas līdzekļu koncentrācijas kontekstā,

ņemot vērā kopējo deklarāciju par dažādību apraidē, kuru sagatavoja ANO īpašais referents par uzskatu un vārda brīvību, EDSO plašsaziņas līdzekļu brīvības pārstāvis, Amerikas valstu organizācijas īpašais referents par vārda brīvību un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas īpašais referents par vārda brīvību un piekļuvi informācijai (pieņemta 2007. gada 12. decembrī),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0263/2008),

| A. | tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļi ir bezpeļņas organizācijas un atbildīgi tās kopienas priekšā, kurai tie cenšas kalpot; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļi ir bezpeļņas organizācijas un atbildīgi tās kopienas priekšā, kurai tie cenšas kalpot;

| B. | tā kā bezpeļņas nozīmē, ka šādu plašsaziņas līdzekļu galvenais mērķis ir iesaistīties sabiedriskās un/vai privātās darbībās bez komerciālas vai finansiālas peļņas; |
| --- | --- |

B.

tā kā bezpeļņas nozīmē, ka šādu plašsaziņas līdzekļu galvenais mērķis ir iesaistīties sabiedriskās un/vai privātās darbībās bez komerciālas vai finansiālas peļņas;

| C. | tā kā atbildīgi kopienai nozīmē, ka kopienas plašsaziņas līdzekļiem jāinformē kopiena par savām darbībām un lēmumiem, tie jāpamato, bet iespējamu pārkāpumu gadījumā jāsaņem sods; |
| --- | --- |

C.

tā kā atbildīgi kopienai nozīmē, ka kopienas plašsaziņas līdzekļiem jāinformē kopiena par savām darbībām un lēmumiem, tie jāpamato, bet iespējamu pārkāpumu gadījumā jāsaņem sods;

| D. | tā kā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības saistībā ar kopienas plašsaziņas līdzekļu izplatību un ietekmi un tā kā šī ietekme ir visjūtamākā tajās dalībvalstīs, kuras skaidri atzīst šo plašsaziņas līdzekļu statusu un apzinās to pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

D.

tā kā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības saistībā ar kopienas plašsaziņas līdzekļu izplatību un ietekmi un tā kā šī ietekme ir visjūtamākā tajās dalībvalstīs, kuras skaidri atzīst šo plašsaziņas līdzekļu statusu un apzinās to pievienoto vērtību;

| E. | tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļiem vajadzētu būt atvērtiem kopienas locekļu līdzdalībai satura veidošanā un tāpēc tiem vajadzētu veicināt aktīvu un brīvprātīgu līdzdalību plašsaziņas līdzekļu darbā un nevis pasīvu patēriņu; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļiem vajadzētu būt atvērtiem kopienas locekļu līdzdalībai satura veidošanā un tāpēc tiem vajadzētu veicināt aktīvu un brīvprātīgu līdzdalību plašsaziņas līdzekļu darbā un nevis pasīvu patēriņu;

| F. | tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļi ļoti bieži nepārstāv sabiedrības vairākumu, bet tā vietā kalpo dažādām mazākām specifiskām mērķa grupām, kuras tiek ignorētas citos plašsaziņas līdzekļos un kuras daudzos gadījumos ir lokālas vai reģionālas; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļi ļoti bieži nepārstāv sabiedrības vairākumu, bet tā vietā kalpo dažādām mazākām specifiskām mērķa grupām, kuras tiek ignorētas citos plašsaziņas līdzekļos un kuras daudzos gadījumos ir lokālas vai reģionālas;

| G. | tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļiem piemīt būtiska, bet pagaidām vēl vispārēji neatzīta loma starp plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši tāpēc, ka tie ir vietēja rakstura satura avots un tie veicina novatorismu, radošumu un dažādību saturā; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļiem piemīt būtiska, bet pagaidām vēl vispārēji neatzīta loma starp plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši tāpēc, ka tie ir vietēja rakstura satura avots un tie veicina novatorismu, radošumu un dažādību saturā;

| H. | tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļiem ir jābūt skaidri definētiem pienākumiem, piemēram, dot sociālu labumu, kas arī jāatspoguļo saturā, ko tie veido; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļiem ir jābūt skaidri definētiem pienākumiem, piemēram, dot sociālu labumu, kas arī jāatspoguļo saturā, ko tie veido;

| I. | tā kā viena no galvenajām Kopienas plašsaziņas līdzekļu vājībām Eiropas Savienībā ir tā, ka tie nav juridiski atzīti daudzās dalībvalstu tiesiskajās sistēmās, un, turklāt, pagaidām nevienā nozīmīgā Kopienas normatīvajā aktā vēl nav aplūkots jautājums par kopienas plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā viena no galvenajām Kopienas plašsaziņas līdzekļu vājībām Eiropas Savienībā ir tā, ka tie nav juridiski atzīti daudzās dalībvalstu tiesiskajās sistēmās, un, turklāt, pagaidām nevienā nozīmīgā Kopienas normatīvajā aktā vēl nav aplūkots jautājums par kopienas plašsaziņas līdzekļiem;

| J. | tā kā prakses kodekss, kuru ieviestu papildus juridiskai atzīšanai, precizētu šīs jomas statusu, procedūras un nozīmi, tādējādi veicinot noteiktību šajā nozarē un vienlaikus nodrošinot tās neatkarību un novēršot pārkāpumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā prakses kodekss, kuru ieviestu papildus juridiskai atzīšanai, precizētu šīs jomas statusu, procedūras un nozīmi, tādējādi veicinot noteiktību šajā nozarē un vienlaikus nodrošinot tās neatkarību un novēršot pārkāpumus;

| K. | tā kā Internet tīkls ir ievirzījis šo nozari jaunā laikmetā ar jaunām iespējām un problēmām un tā kā izmaksas saistībā ar pāreju no analogās un digitālo pārraidīšanu izraisa ievērojamu slogu kopienas plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Internet tīkls ir ievirzījis šo nozari jaunā laikmetā ar jaunām iespējām un problēmām un tā kā izmaksas saistībā ar pāreju no analogās un digitālo pārraidīšanu izraisa ievērojamu slogu kopienas plašsaziņas līdzekļiem;

| L. | tā kā 2008. gads ir nosaukts par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, kas nozīme, ka ES plašsaziņas līdzekļiem ir īpaši svarīga loma, nodrošinot mazākām kultūras kopienām visā sabiedrībā vispiemērotākos izpausmes veidus un informāciju un veicinot starpkultūru dialogu 2008. gadā un pēc tā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2008. gads ir nosaukts par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, kas nozīme, ka ES plašsaziņas līdzekļiem ir īpaši svarīga loma, nodrošinot mazākām kultūras kopienām visā sabiedrībā vispiemērotākos izpausmes veidus un informāciju un veicinot starpkultūru dialogu 2008. gadā un pēc tā;

| M. | tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļi ir nozīmīgs veids, kā dot pilsoņiem lielākas iespējas un viņus mudināt aktīvi iesaistīties pilsoniskajā sabiedrībā, jo viņi kā iekšējā ideju plurālisma instruments bagātina sociālās apspriedes, un tā kā īpašumtiesību koncentrācijas dēļ pastāv risks, ka plašsaziņas līdzekļos netiks pienācīgi aplūkotas vietēja rakstura problēmas, kas ir svarīgas visām kopienas grupām, |
| --- | --- |

M.

tā kā kopienas plašsaziņas līdzekļi ir nozīmīgs veids, kā dot pilsoņiem lielākas iespējas un viņus mudināt aktīvi iesaistīties pilsoniskajā sabiedrībā, jo viņi kā iekšējā ideju plurālisma instruments bagātina sociālās apspriedes, un tā kā īpašumtiesību koncentrācijas dēļ pastāv risks, ka plašsaziņas līdzekļos netiks pienācīgi aplūkotas vietēja rakstura problēmas, kas ir svarīgas visām kopienas grupām,

| 1. | uzsver, ka Kopienas plašsaziņas līdzekļi ir efektīvs līdzeklis kultūras un valodas daudzveidības, sociālās integrācijas un vietējās identitātes stiprināšanai, kas izskaidro nozares daudzveidību; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Kopienas plašsaziņas līdzekļi ir efektīvs līdzeklis kultūras un valodas daudzveidības, sociālās integrācijas un vietējās identitātes stiprināšanai, kas izskaidro nozares daudzveidību;

| 2. | norāda, ka Kopienas plašsaziņas līdzekļi palīdz stiprināt specifisku interešu grupu identitāti, tajā pašā laikā ļaujot šo grupu locekļiem sadarboties ar citām sabiedrības grupām, un tāpēc tiem ir svarīga nozīme tolerances un plurālisma veicināšanā sabiedrībā, un tie dod savu ieguldījumu starpkultūru dialogā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Kopienas plašsaziņas līdzekļi palīdz stiprināt specifisku interešu grupu identitāti, tajā pašā laikā ļaujot šo grupu locekļiem sadarboties ar citām sabiedrības grupām, un tāpēc tiem ir svarīga nozīme tolerances un plurālisma veicināšanā sabiedrībā, un tie dod savu ieguldījumu starpkultūru dialogā;

| 3. | uzsver arī, ka Kopienas plašsaziņas līdzekļi veicina starpkultūru dialogu, izglītojot plašu sabiedrību, novēršot negatīvus stereotipus un mainot informācijas nesēju izplatītas idejas par kopienām sabiedrībā, kurām draud atstumšana, piemēram, bēgļiem, migrantiem, romu kopienas pārstāvjiem un citām etniskajām un reliģiskajām minoritātēm; uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi ir viens no instrumentiem, lai veicinātu imigrantu integrāciju, kā arī lai nodrošinātu, ka nelabvēlīgā stāvoklī esoši sabiedrības locekļi kļūst par aktīviem dalībniekiem, iesaistoties debatēs, kas viņiem ir svarīgas; |
| --- | --- |

3.

uzsver arī, ka Kopienas plašsaziņas līdzekļi veicina starpkultūru dialogu, izglītojot plašu sabiedrību, novēršot negatīvus stereotipus un mainot informācijas nesēju izplatītas idejas par kopienām sabiedrībā, kurām draud atstumšana, piemēram, bēgļiem, migrantiem, romu kopienas pārstāvjiem un citām etniskajām un reliģiskajām minoritātēm; uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi ir viens no instrumentiem, lai veicinātu imigrantu integrāciju, kā arī lai nodrošinātu, ka nelabvēlīgā stāvoklī esoši sabiedrības locekļi kļūst par aktīviem dalībniekiem, iesaistoties debatēs, kas viņiem ir svarīgas;

| 4. | uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļiem var būt nozīmīga loma apmācības programmās, kurās ir iesaistītas ārējas organizācijas, piemēram, universitātes, un neapmācīti kopienas locekļi, turklāt tie var būt nozīmīgs darba pieredzes sniegšanas centrs; norāda, ka cilvēku apmācība digitālajās, tīmekļa lietošanas un rediģēšanas iemaņās, viņiem piedaloties kopienas plašsaziņas līdzekļu aktivitātēs, nodrošina lietderīgas un citam nododamas iemaņas; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļiem var būt nozīmīga loma apmācības programmās, kurās ir iesaistītas ārējas organizācijas, piemēram, universitātes, un neapmācīti kopienas locekļi, turklāt tie var būt nozīmīgs darba pieredzes sniegšanas centrs; norāda, ka cilvēku apmācība digitālajās, tīmekļa lietošanas un rediģēšanas iemaņās, viņiem piedaloties kopienas plašsaziņas līdzekļu aktivitātēs, nodrošina lietderīgas un citam nododamas iemaņas;

| 5. | norāda, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi darbojas kā vietējās jaunrades katalizatori, nodrošinot māksliniekiem un radošajiem uzņēmējiem publisku platformu jaunu ideju un koncepciju izmēģināšanai; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi darbojas kā vietējās jaunrades katalizatori, nodrošinot māksliniekiem un radošajiem uzņēmējiem publisku platformu jaunu ideju un koncepciju izmēģināšanai;

| 6. | uzskata, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi palīdz sasniegt mērķi — uzlabot pilsoņu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, tieši iesaistot viņus satura veidošanā un izplatīšanā, un mudina plašsaziņas līdzekļus skolas vidē attīstīt jauniešu pilsonisku attieksmi, palielināt informētību par plašsaziņas līdzekļiem, kā arī iegūt prasmes, kuras nākotnē var izmantot, lai iesaistītos kopienas plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi palīdz sasniegt mērķi — uzlabot pilsoņu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, tieši iesaistot viņus satura veidošanā un izplatīšanā, un mudina plašsaziņas līdzekļus skolas vidē attīstīt jauniešu pilsonisku attieksmi, palielināt informētību par plašsaziņas līdzekļiem, kā arī iegūt prasmes, kuras nākotnē var izmantot, lai iesaistītos kopienas plašsaziņas līdzekļos;

| 7. | uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi palīdz stiprināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, jo tie nodrošina papildu perspektīvas jautājumos, kas tuvi attiecīgajai kopienai; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi palīdz stiprināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, jo tie nodrošina papildu perspektīvas jautājumos, kas tuvi attiecīgajai kopienai;

| 8. | uzsver — ņemot vērā, ka dažos rajonos, tostarp attālos rajonos, sabiedriskie un komerciālie plašsaziņas līdzekļi ir pārtraukuši darbību vai nepastāv, kā arī to, ka komerciālie plašsaziņas līdzekļi pamazām samazina vietējo saturu, kopienas plašsaziņas līdzekļi var vienīgais būt vietējo ziņu un informācijas avots, kā arī vienīgais veids, kā vietējām kopienām paust savu viedokli; |
| --- | --- |

8.

uzsver — ņemot vērā, ka dažos rajonos, tostarp attālos rajonos, sabiedriskie un komerciālie plašsaziņas līdzekļi ir pārtraukuši darbību vai nepastāv, kā arī to, ka komerciālie plašsaziņas līdzekļi pamazām samazina vietējo saturu, kopienas plašsaziņas līdzekļi var vienīgais būt vietējo ziņu un informācijas avots, kā arī vienīgais veids, kā vietējām kopienām paust savu viedokli;

| 9. | atzinīgi vērtē faktu, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi vairo pilsoņu informētību par esošajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un palīdz sekmēt pilsonisko līdzdalību publiskajās diskusijās; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē faktu, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi vairo pilsoņu informētību par esošajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un palīdz sekmēt pilsonisko līdzdalību publiskajās diskusijās;

| 10. | uzskata, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi, kuri ir paredzēti noteiktām, īpaši izraudzītām auditorijām, var būt efektīvs veids, kā tuvināt Eiropas Savienību tās pilsoņiem; iesaka arī dalībvalstīm aktīvāk sadarboties ar kopienas plašsaziņas līdzekļiem, lai tādējādi veidotu ciešāku dialogu ar pilsoņiem; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka kopienas plašsaziņas līdzekļi, kuri ir paredzēti noteiktām, īpaši izraudzītām auditorijām, var būt efektīvs veids, kā tuvināt Eiropas Savienību tās pilsoņiem; iesaka arī dalībvalstīm aktīvāk sadarboties ar kopienas plašsaziņas līdzekļiem, lai tādējādi veidotu ciešāku dialogu ar pilsoņiem;

| 11. | uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļu kvalitāte ir ļoti svarīga to potenciāla realizēšanai, un norāda uz to, ka bez pietiekamiem finanšu resursiem šādu kvalitāti nav iespējams nodrošināt; atzīmē, ka kopienas plašsaziņas līdzekļu finanšu resursi ir stipri atšķirīgi, bet visumā diezgan trūcīgi, un atzīst, ka papildu finansējums un digitālā adaptācija ļautu kopienas plašsaziņas līdzekļu nozarei ieviest vairāk jauninājumu un sniegt jaunus un nozīmīgus pakalpojumus, tādējādi vairojot pastāvošo analogo piedāvājumu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļu kvalitāte ir ļoti svarīga to potenciāla realizēšanai, un norāda uz to, ka bez pietiekamiem finanšu resursiem šādu kvalitāti nav iespējams nodrošināt; atzīmē, ka kopienas plašsaziņas līdzekļu finanšu resursi ir stipri atšķirīgi, bet visumā diezgan trūcīgi, un atzīst, ka papildu finansējums un digitālā adaptācija ļautu kopienas plašsaziņas līdzekļu nozarei ieviest vairāk jauninājumu un sniegt jaunus un nozīmīgus pakalpojumus, tādējādi vairojot pastāvošo analogo piedāvājumu pievienoto vērtību;

| 12. | atzīmē, ka nozarei trūkst atbalsta, kas palīdzētu pielikt nozīmīgus pūliņus, lai uzlabotu tās pārstāvniecību ES un dalībvalstu lēmumu pieņēmēju vidū un kontaktus ar tiem; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka nozarei trūkst atbalsta, kas palīdzētu pielikt nozīmīgus pūliņus, lai uzlabotu tās pārstāvniecību ES un dalībvalstu lēmumu pieņēmēju vidū un kontaktus ar tiem;

| 13. | uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļiem jābūt politiski neatkarīgiem; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka kopienas plašsaziņas līdzekļiem jābūt politiski neatkarīgiem;

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā rezolūcijas saturu, kopienas plašsaziņas līdzekļus nosakot kā:






  a) | bezpeļņas organizācijas, kuras ir neatkarīgas ne tikai no dalībvalstu, bet arī vietējām varas iestādēm, iesaistās galvenokārt sabiedriskās un pilsoniskās darbībās, kalpo skaidri noteiktam mērķim, kurš vienmēr sniedz sociālu labumu un veicina starpkultūru dialogu; |
| --- | --- | --- |

14.

aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā rezolūcijas saturu, kopienas plašsaziņas līdzekļus nosakot kā:

a)

bezpeļņas organizācijas, kuras ir neatkarīgas ne tikai no dalībvalstu, bet arī vietējām varas iestādēm, iesaistās galvenokārt sabiedriskās un pilsoniskās darbībās, kalpo skaidri noteiktam mērķim, kurš vienmēr sniedz sociālu labumu un veicina starpkultūru dialogu;

| b) | organizācijas, kas ir atbildīgas kopienai, kurai tie cenšas kalpot, kas nozīmē, ka tām jāinformē kopiena par savām darbībām un lēmumiem, tie jāpamato, bet iespējamu pārkāpumu gadījumā jātiek sodītiem, lai tādā veidā tos vadītu kopienas intereses un neveidotos hierarhiski organizēti tīkli; |
| --- | --- |

b)

organizācijas, kas ir atbildīgas kopienai, kurai tie cenšas kalpot, kas nozīmē, ka tām jāinformē kopiena par savām darbībām un lēmumiem, tie jāpamato, bet iespējamu pārkāpumu gadījumā jātiek sodītiem, lai tādā veidā tos vadītu kopienas intereses un neveidotos hierarhiski organizēti tīkli;

| c) | organizācijas, kuras ir atvērtas kopienas locekļi līdzdalībai, tiem ļaujot iesaistīties visos darbības un pārvaldes aspektos, redakcijas saturu tomēr atstājot profesionāļu rokās; |
| --- | --- |

c)

organizācijas, kuras ir atvērtas kopienas locekļi līdzdalībai, tiem ļaujot iesaistīties visos darbības un pārvaldes aspektos, redakcijas saturu tomēr atstājot profesionāļu rokās;

| 15. | iesaka dalībvalstīm juridiski atzīt, ja tas vēl nav noticis, kopienas plašsaziņas līdzekļus kā atsevišķu grupu līdzās komerciālajiem un sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, vienlaikus nekaitējot tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

15.

iesaka dalībvalstīm juridiski atzīt, ja tas vēl nav noticis, kopienas plašsaziņas līdzekļus kā atsevišķu grupu līdzās komerciālajiem un sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, vienlaikus nekaitējot tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļiem;

| 16. | aicina Komisiju ņemt vērā kopienas plašsaziņas līdzekļus kā alternatīvu, augšupēju risinājumu plašsaziņas līdzekļu plurālisma palielināšanai, izstrādājot plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītājus; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju ņemt vērā kopienas plašsaziņas līdzekļus kā alternatīvu, augšupēju risinājumu plašsaziņas līdzekļu plurālisma palielināšanai, izstrādājot plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītājus;

| 17. | aicina dalībvalstis aktīvāk atbalstīt kopienas plašsaziņas līdzekļus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu, ja vien šāds atbalsts nenodara kaitējumu sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis aktīvāk atbalstīt kopienas plašsaziņas līdzekļus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu, ja vien šāds atbalsts nenodara kaitējumu sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem;

| 18. | uzsver lomu, kura var būt vietējām, reģionālajām un dalībvalstu iestādēm kopienas plašsaziņas līdzekļu atbalstā un veicināšanā, nodrošinot tām piemērotu infrastruktūru, kā arī sniedzot atbalstu tādu programmu kontekstā, kuras veicina paraugprakses apmaiņu, piemēram, Kopienas programma “Reģioni ekonomiskajām pārmaiņām” (bijusī Interreg programma); |
| --- | --- |

18.

uzsver lomu, kura var būt vietējām, reģionālajām un dalībvalstu iestādēm kopienas plašsaziņas līdzekļu atbalstā un veicināšanā, nodrošinot tām piemērotu infrastruktūru, kā arī sniedzot atbalstu tādu programmu kontekstā, kuras veicina paraugprakses apmaiņu, piemēram, Kopienas programma “Reģioni ekonomiskajām pārmaiņām” (bijusī Interreg programma);

| 19. | lūdz dalībvalstis nodrošināt piekļuvi televīzijas un radio frekvenču spektram, gan analogajam, gan digitālajam, vienlaikus paturot prātā, ka kopienas plašsaziņas līdzekļu sniegtos pakalpojumus nevajadzētu vērtēt no neizmantoto iespēju izmaksu vai spektra piešķiršanas izmaksu viedokļa, bet gan no to sociālās vērtības viedokļa; |
| --- | --- |

19.

lūdz dalībvalstis nodrošināt piekļuvi televīzijas un radio frekvenču spektram, gan analogajam, gan digitālajam, vienlaikus paturot prātā, ka kopienas plašsaziņas līdzekļu sniegtos pakalpojumus nevajadzētu vērtēt no neizmantoto iespēju izmaksu vai spektra piešķiršanas izmaksu viedokļa, bet gan no to sociālās vērtības viedokļa;

| 20. | atzīst, ka, no vienas puses, tikai mazai nozares daļai ir zināšanas un pieredze, lai pieteiktos ES atbalstam un gūtu labumu no tā, tajā pašā laikā par finansējumu atbildīgie ierēdņi nav informēti par kopienas plašsaziņas līdzekļu potenciālu; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka, no vienas puses, tikai mazai nozares daļai ir zināšanas un pieredze, lai pieteiktos ES atbalstam un gūtu labumu no tā, tajā pašā laikā par finansējumu atbildīgie ierēdņi nav informēti par kopienas plašsaziņas līdzekļu potenciālu;

| 21. | atzīst, ka šī nozare varētu vairāk izmantot Kopienas finansēšanas shēmas, kuras veicina kopienas plašsaziņas līdzekļu mērķu sasniegšanu, īstenojot tādas specifiskas programmas kā Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Eiropas Sociālais fonds, kā arī žurnālistu izglītības un apmācības iespējas, piemēram, mūžizglītības programmas un citas programmas; tomēr uzsver, ka finansējumu vajadzētu nodrošināt galvenokārt no dalībvalstu, vietējiem un/vai citiem avotiem; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka šī nozare varētu vairāk izmantot Kopienas finansēšanas shēmas, kuras veicina kopienas plašsaziņas līdzekļu mērķu sasniegšanu, īstenojot tādas specifiskas programmas kā Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Eiropas Sociālais fonds, kā arī žurnālistu izglītības un apmācības iespējas, piemēram, mūžizglītības programmas un citas programmas; tomēr uzsver, ka finansējumu vajadzētu nodrošināt galvenokārt no dalībvalstu, vietējiem un/vai citiem avotiem;

| 22. | mudina kopienas plašsaziņas līdzekļus izveidot Eiropas Internet tīkla platformu, lai ar tās palīdzību izplatītu nozarei noderīgu un svarīgu informāciju, un sekmēt sadarbības tīklu veidošanu un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

22.

mudina kopienas plašsaziņas līdzekļus izveidot Eiropas Internet tīkla platformu, lai ar tās palīdzību izplatītu nozarei noderīgu un svarīgu informāciju, un sekmēt sadarbības tīklu veidošanu un paraugprakses apmaiņu;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 340, 10.11.1997., 109. lpp.

(2)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

(3)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

(6)  OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

(8)  OV C 249, 25.9.1995., 219. lpp.

(9)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1026. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/79

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembrisIkgadējā diskusija par panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)

P6_TA(2008)0458

Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par gadskārtējām debatēm attiecībā uz 2007. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 39. pants)

2010/C 8 E/15

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 39. pantu un EK līguma 13., 17.—22., 61.—69., 255. un 286. pantu, ar kuriem nosaka galveno juridisko pamatu ES un Kopienas attīstībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā,

ņemot vērā jautājumus, uz kuriem sniedz mutisku atbildi, B6-0006/2008 un B6-0007/2008,

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā par pilsoņu brīvības, drošības un tiesiskuma nodrošināšanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis; tā kā tomēr pēc Māstrihtas līguma un — vēl jo vairāk — Amsterdamas līguma stāšanās spēkā Eiropas Savienībai arī ir jāiesaistās šo mērķu sasniegšanā, ievērojot Eiropas pilsoņu vēlmes attiecībā uz pamattiesību aizsardzību un tiesiskuma principa piemērošanu Eiropas Savienībā, kā arī lojālu un efektīvu sadarbību starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā par pilsoņu brīvības, drošības un tiesiskuma nodrošināšanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis; tā kā tomēr pēc Māstrihtas līguma un — vēl jo vairāk — Amsterdamas līguma stāšanās spēkā Eiropas Savienībai arī ir jāiesaistās šo mērķu sasniegšanā, ievērojot Eiropas pilsoņu vēlmes attiecībā uz pamattiesību aizsardzību un tiesiskuma principa piemērošanu Eiropas Savienībā, kā arī lojālu un efektīvu sadarbību starp dalībvalstīm;

| B. | tā kā Lisabonas līguma ratifikācija ir ārkārtīgi svarīgs un steidzams priekšnoteikums Eiropas Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) pastāvēšanā, jo tas būtiski palielina ES rīcības leģitimitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā Lisabonas līguma ratifikācija ir ārkārtīgi svarīgs un steidzams priekšnoteikums Eiropas Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) pastāvēšanā, jo tas būtiski palielina ES rīcības leģitimitāti un efektivitāti;

| C. | tā kā 2007. gada 26. novembra sagatavošanas sanāksmē ar dalībvalstu parlamentiem un nesenajās 2008. gada 31. janvāra plenārsēdes debatēs izskanējušie komentāri uzsvēra, cik svarīgi ir ielikt stabilu pamatu pārejai uz jauno tiesisko regulējumu, kuru piemēros, kad tiks ratificēts 2007. gada 13. decembrī parakstītais Lisabonas līgums, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un izveido Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2007. gada 26. novembra sagatavošanas sanāksmē ar dalībvalstu parlamentiem un nesenajās 2008. gada 31. janvāra plenārsēdes debatēs izskanējušie komentāri uzsvēra, cik svarīgi ir ielikt stabilu pamatu pārejai uz jauno tiesisko regulējumu, kuru piemēros, kad tiks ratificēts 2007. gada 13. decembrī parakstītais Lisabonas līgums, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un izveido Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD);

| D. | tā kā tomēr vēl ne tuvu nav izveidota patiesa brīvības, drošības un tiesiskuma telpa un ka joprojām ir lielas grūtības un traucēkļi tās īstenošanā, kā to apliecina Komisijas 2008. gada 2. jūlija ziņojums “Ziņojums par Hāgas programmas īstenošanu 2007. gadā” (COM(2008)0373); |
| --- | --- |

D.

tā kā tomēr vēl ne tuvu nav izveidota patiesa brīvības, drošības un tiesiskuma telpa un ka joprojām ir lielas grūtības un traucēkļi tās īstenošanā, kā to apliecina Komisijas 2008. gada 2. jūlija ziņojums “Ziņojums par Hāgas programmas īstenošanu 2007. gadā” (COM(2008)0373);

| E. | tā kā šajā ziņojumā uzsvērts, ka, neskatoties uz vairāku būtisku pasākumu pieņemšanu, Hāgas 2004. gada Eiropadomē pieņemtā programma ievērojami atpaliek no uzstādītajiem mērķiem un ka jo īpaši:






  — | ir būtisks dalībvalstu savstarpējās uzticības un galvenokārt solidaritātes trūkums, sevišķi attiecībā uz legālās un nelegālās imigrācijas politiku un policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, |
| --- | --- | --- |

E.

tā kā šajā ziņojumā uzsvērts, ka, neskatoties uz vairāku būtisku pasākumu pieņemšanu, Hāgas 2004. gada Eiropadomē pieņemtā programma ievērojami atpaliek no uzstādītajiem mērķiem un ka jo īpaši:

—

ir būtisks dalībvalstu savstarpējās uzticības un galvenokārt solidaritātes trūkums, sevišķi attiecībā uz legālās un nelegālās imigrācijas politiku un policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās,

| — | šīs problēmas arī ietekmē noteiktu pieņemto pasākumu transponēšanu, jo “neapmierinošs sasniegumu līmenis bija skaidri vērojams šādās jomās: vīzu politika, informācijas apmaiņa starp tiesību aizsardzības un tiesu iestādēm, organizētās noziedzības novēršana un cīņa pret organizēto noziedzību, krīžu pārvarēšana Eiropas Savienībā, policijas un muitas sadarbība un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās”; |
| --- | --- |

—

šīs problēmas arī ietekmē noteiktu pieņemto pasākumu transponēšanu, jo “neapmierinošs sasniegumu līmenis bija skaidri vērojams šādās jomās: vīzu politika, informācijas apmaiņa starp tiesību aizsardzības un tiesu iestādēm, organizētās noziedzības novēršana un cīņa pret organizēto noziedzību, krīžu pārvarēšana Eiropas Savienībā, policijas un muitas sadarbība un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās”;

| F. | tā kā pašas dalībvalstis piemin šīs problēmas, runājot par sagatavošanas darbiem nākamās BDTT programmas pieņemšanai 2010.—2014. gadam, atzīstot, ka pašreizējie ES tiesību akti Eiropas iekšlietu jomā tikuši izstrādāti pakāpeniski un līdz ar to nav pietiekami strukturēti, kas apgrūtina to izskaidrošanu Eiropas Savienības pilsoņiem; tā kā dažkārt šos dokumentus ir grūti saprast pat speciālistiem un ka noteikti instrumenti pārklājas, savukārt noteiktu darbību juridiskais pamats ir atrodams vairākos tiesību aktos; tā kā, visbeidzot, kļūst aizvien grūtāk un laikietilpīgāk uzraudzīt, vai visas 27 dalībvalstis pareizi īsteno EK direktīvas; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašas dalībvalstis piemin šīs problēmas, runājot par sagatavošanas darbiem nākamās BDTT programmas pieņemšanai 2010.—2014. gadam, atzīstot, ka pašreizējie ES tiesību akti Eiropas iekšlietu jomā tikuši izstrādāti pakāpeniski un līdz ar to nav pietiekami strukturēti, kas apgrūtina to izskaidrošanu Eiropas Savienības pilsoņiem; tā kā dažkārt šos dokumentus ir grūti saprast pat speciālistiem un ka noteikti instrumenti pārklājas, savukārt noteiktu darbību juridiskais pamats ir atrodams vairākos tiesību aktos; tā kā, visbeidzot, kļūst aizvien grūtāk un laikietilpīgāk uzraudzīt, vai visas 27 dalībvalstis pareizi īsteno EK direktīvas;

| G. | tā kā parlaments, tāpat kā Padome, pauž pārliecību, ka Eiropas Savienībai nav citas izejas kā turpināt BDTT īstenošanu, kas skar valstu konstitucionālās kārtības būtību, un ka dalībvalstīm ir tikpat īpaša interese uzturēt savstarpēju dialogu kā uzturēt dialogu ar Eiropas iestādēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā parlaments, tāpat kā Padome, pauž pārliecību, ka Eiropas Savienībai nav citas izejas kā turpināt BDTT īstenošanu, kas skar valstu konstitucionālās kārtības būtību, un ka dalībvalstīm ir tikpat īpaša interese uzturēt savstarpēju dialogu kā uzturēt dialogu ar Eiropas iestādēm;

| H. | tā kā šajā pārejas posmā, gaidot jaunā Lisabonas Līguma ratifikāciju, līdz 2009. gada beigām ir jāpieņem noteikti vispārēji pasākumi, kurus, pamatojoties uz Lisabonas līgumu, vēl varētu pieņemt, izmantojot pašreizējos līgumus, pilnībā ievērojot Vīnes konvencijas par līgumu tiesībām 18. pantu, un kuri varētu samazināt iepriekšminēto problēmu nelabvēlīgo ietekmi; tā kā tas ietvertu šādus pasākumus:






  — | ievērot iestāžu procedūras, struktūru un lēmumus, kā arī Strasbūrā 2007. gada 12. decembrī izsludinātajā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktos principus un mērķus (1), |
| --- | --- | --- |

H.

tā kā šajā pārejas posmā, gaidot jaunā Lisabonas Līguma ratifikāciju, līdz 2009. gada beigām ir jāpieņem noteikti vispārēji pasākumi, kurus, pamatojoties uz Lisabonas līgumu, vēl varētu pieņemt, izmantojot pašreizējos līgumus, pilnībā ievērojot Vīnes konvencijas par līgumu tiesībām 18. pantu, un kuri varētu samazināt iepriekšminēto problēmu nelabvēlīgo ietekmi; tā kā tas ietvertu šādus pasākumus:

—

ievērot iestāžu procedūras, struktūru un lēmumus, kā arī Strasbūrā 2007. gada 12. decembrī izsludinātajā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktos principus un mērķus (1),

| — | veicināt lēmumpieņemšanas pārredzamību Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī, jo īpaši saistībā ar BDTT, atbilstīgi Eiropas Kopienu tiesas (EKT) nesenajam spriedumam par juridisko pārredzamību (Turco lieta (2)), |
| --- | --- |

—

veicināt lēmumpieņemšanas pārredzamību Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī, jo īpaši saistībā ar BDTT, atbilstīgi Eiropas Kopienu tiesas (EKT) nesenajam spriedumam par juridisko pārredzamību (Turco lieta (2)),

| — | efektīvi iesaistīt dalībvalstu parlamentus BDTT izveidē un īstenošanā, tostarp attiecībā uz šīs politikas novērtēšanu citās dalībvalstīs un Eiropas Savienības aģentūru veikto novērtējumu šajā jomā, |
| --- | --- |

—

efektīvi iesaistīt dalībvalstu parlamentus BDTT izveidē un īstenošanā, tostarp attiecībā uz šīs politikas novērtēšanu citās dalībvalstīs un Eiropas Savienības aģentūru veikto novērtējumu šajā jomā,

| — | nodrošināt Kopienas tiesību aktu pārākumu par ES tiesību aktiem (Līguma par Eiropas Savienību 47. pants) starptautisku nolīgumu noslēgšanā, jo īpaši attiecībā uz sankcijām, kas skar trešo valstu pilsoņus vai kas var radīt Eiropas Savienības pilsoņu diskrimināciju (piem., vīzu režīma atcelšana); Parlaments ir sistemātiski jāiesaista ES starptautisku nolīgumu noslēgšanā attiecībā uz tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās, |
| --- | --- |

—

nodrošināt Kopienas tiesību aktu pārākumu par ES tiesību aktiem (Līguma par Eiropas Savienību 47. pants) starptautisku nolīgumu noslēgšanā, jo īpaši attiecībā uz sankcijām, kas skar trešo valstu pilsoņus vai kas var radīt Eiropas Savienības pilsoņu diskrimināciju (piem., vīzu režīma atcelšana); Parlaments ir sistemātiski jāiesaista ES starptautisku nolīgumu noslēgšanā attiecībā uz tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās,

| — | stiprināt dalībvalstu lojālu sadarbību un solidaritāti Eiropas Savienības pieņemtās politikas un pasākumu īstenošanā, stiprinot un demokratizējot savstarpējas novērtēšanas mehānismus, kurus jau paredz noteikumi par Šengenas sadarbību un cīņu pret terorismu, |
| --- | --- |

—

stiprināt dalībvalstu lojālu sadarbību un solidaritāti Eiropas Savienības pieņemtās politikas un pasākumu īstenošanā, stiprinot un demokratizējot savstarpējas novērtēšanas mehānismus, kurus jau paredz noteikumi par Šengenas sadarbību un cīņu pret terorismu,

| — | uzsākt ciešāku sadarbību pirmajā pīlārā, kurā ir neiespējami panākt prasīto vienprātību (skatīt diskusijas saistībā ar Komisijas 2006. gada 17. jūlija priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (COM(2006)0399)), |
| --- | --- |

—

uzsākt ciešāku sadarbību pirmajā pīlārā, kurā ir neiespējami panākt prasīto vienprātību (skatīt diskusijas saistībā ar Komisijas 2006. gada 17. jūlija priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (COM(2006)0399)),

| — | pilnveidot pagaidām neattīstītās un neskaidrās Eiropas Savienības aģentūru iniciatīvas par sadarbību ar dalībvalstu iestādēm, |
| --- | --- |

—

pilnveidot pagaidām neattīstītās un neskaidrās Eiropas Savienības aģentūru iniciatīvas par sadarbību ar dalībvalstu iestādēm,

| — | izveidot patiesu saziņas politiku, kas ļautu Eiropas Savienības pilsoņiem būt labāk informētiem par Eiropas Savienības un dalībvalstu iniciatīvām, kā arī iepazīties ar attiecīgajām Eiropas Savienības un dalībvalstu iestādēm, ar kurām tie var sazināties jautājumos, kas skar pilsoņu pamattiesības, bez tiesvedības uzsākšanas; |
| --- | --- |

—

izveidot patiesu saziņas politiku, kas ļautu Eiropas Savienības pilsoņiem būt labāk informētiem par Eiropas Savienības un dalībvalstu iniciatīvām, kā arī iepazīties ar attiecīgajām Eiropas Savienības un dalībvalstu iestādēm, ar kurām tie var sazināties jautājumos, kas skar pilsoņu pamattiesības, bez tiesvedības uzsākšanas;

| I. | tā kā šajā pārejas posmā Eiropas Savienības pilsoņu interesēs ir ļoti svarīgi ņemt vērā uzlabojumus, ko ieviesīs ar Lisabonas Līgumu attiecībā uz:






  — | pamattiesību aizsardzību, kā noteikts Eiropa Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- | --- |

I.

tā kā šajā pārejas posmā Eiropas Savienības pilsoņu interesēs ir ļoti svarīgi ņemt vērā uzlabojumus, ko ieviesīs ar Lisabonas Līgumu attiecībā uz:

—

pamattiesību aizsardzību, kā noteikts Eiropa Savienības Pamattiesību hartā,

| — | EKT veikto juridisko kontroli, tostarp tiesību aktiem par policijas un juridisko kontroli, |
| --- | --- |

—

EKT veikto juridisko kontroli, tostarp tiesību aktiem par policijas un juridisko kontroli,

| — | demokrātisko kontroli, kas izriet no koplēmuma procedūras paplašināšanas attiecībā uz Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentu iesaistīšanas Eiropas Savienības likumdošanas procesā un tā ietekmes novērtēšanā, tostarp attiecībā uz BDTT politikas virzieniem; |
| --- | --- |

—

demokrātisko kontroli, kas izriet no koplēmuma procedūras paplašināšanas attiecībā uz Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentu iesaistīšanas Eiropas Savienības likumdošanas procesā un tā ietekmes novērtēšanā, tostarp attiecībā uz BDTT politikas virzieniem;

| J. | tā kā saskaņā ar pašreizējiem Līgumiem Eiropas Savienības pilsoņiem ir krietni mazākas iespējas apstrīdēt BDTT pasākumus nekā pasākumus citās ES rīcības jomās, tā kā EKT pilnvaras ir ierobežotas, jo īpaši attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un tā kā, turklāt, dažas dalībvalstis joprojām ierobežo Eiropas un dalībvalstu tiesu dialogu šajā jomā; tā kā Padomei būtu jāatliek jebkādu pasākumu pieņemšana, kas varētu ietekmēt pamattiesības, līdz Lisabonas līguma ratifikācijai, |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar pašreizējiem Līgumiem Eiropas Savienības pilsoņiem ir krietni mazākas iespējas apstrīdēt BDTT pasākumus nekā pasākumus citās ES rīcības jomās, tā kā EKT pilnvaras ir ierobežotas, jo īpaši attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un tā kā, turklāt, dažas dalībvalstis joprojām ierobežo Eiropas un dalībvalstu tiesu dialogu šajā jomā; tā kā Padomei būtu jāatliek jebkādu pasākumu pieņemšana, kas varētu ietekmēt pamattiesības, līdz Lisabonas līguma ratifikācijai,

| 1. | aicina Eiropadomi, Padomi un Komisiju:






  a) | nekavējoties uzsākt prioritāšu noteikšanu nākamajai BDTT daudzgadu programmai 2010.—2014. gadam, pamatojoties uz mērķtiecīgu un saskaņotu pieeju, paceļoties pāri ierastajam ministru domāšanas veidam, un iedvesmojoties no Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajiem mērķiem un principiem; |
| --- | --- | --- |

1.

aicina Eiropadomi, Padomi un Komisiju:

a)

nekavējoties uzsākt prioritāšu noteikšanu nākamajai BDTT daudzgadu programmai 2010.—2014. gadam, pamatojoties uz mērķtiecīgu un saskaņotu pieeju, paceļoties pāri ierastajam ministru domāšanas veidam, un iedvesmojoties no Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajiem mērķiem un principiem;

| b) | pievienoties Parlamentam dialogā ar dalībvalstu parlamentiem par prioritātēm 2010.—2014. gadam, ņemot vērā Tamperes un Hāgas programmu īstenošanā radušās problēmas, Padomes paveikto un Eiropadomes sākotnējos stratēģiskos norādījumus imigrācijas, patvēruma un integrācijas jomā; ņemot vērā noslēgto sākotnējo dialoga fāzi Parlamenta 2008. gada gadskārtējās debatēs par panākto progresu Brīvības, drošības un tiesiskuma jomā un, ņemot vērā pēc tam pieņemto Komisijas paziņojumu, apzinoties, ka galīgo programmu atbilstīgā laikā pieņems jaunievēlētais Parlaments un Eiropadome; |
| --- | --- |

b)

pievienoties Parlamentam dialogā ar dalībvalstu parlamentiem par prioritātēm 2010.—2014. gadam, ņemot vērā Tamperes un Hāgas programmu īstenošanā radušās problēmas, Padomes paveikto un Eiropadomes sākotnējos stratēģiskos norādījumus imigrācijas, patvēruma un integrācijas jomā; ņemot vērā noslēgto sākotnējo dialoga fāzi Parlamenta 2008. gada gadskārtējās debatēs par panākto progresu Brīvības, drošības un tiesiskuma jomā un, ņemot vērā pēc tam pieņemto Komisijas paziņojumu, apzinoties, ka galīgo programmu atbilstīgā laikā pieņems jaunievēlētais Parlaments un Eiropadome;

| c) | vienoties ar Parlamentu par to tekstu vai priekšlikumu sarakstu, kurus varētu vai vajadzētu prioritārā kārtā pieņemt pirms Lisabonas Līguma stāšanās spēkā un pilnīgi noteikti pirms Parlamenta pašreizējā sasaukuma beigām; |
| --- | --- |

c)

vienoties ar Parlamentu par to tekstu vai priekšlikumu sarakstu, kurus varētu vai vajadzētu prioritārā kārtā pieņemt pirms Lisabonas Līguma stāšanās spēkā un pilnīgi noteikti pirms Parlamenta pašreizējā sasaukuma beigām;

| d) | panākt progresu sarunās par priekšlikumiem policijas un tiesu iestāžu sadarbības sakarā (kurus pieņemtu koplēmuma procedūrā), politiski vienojoties ar Parlamentu, un nodrošināt, ka pēc vienošanās panākšanas:






  — | oficiālu pieņemšanu atliek uz laiku, kad stāsies spēkā Lisabonas Līgums, |
| --- | --- | --- |

d)

panākt progresu sarunās par priekšlikumiem policijas un tiesu iestāžu sadarbības sakarā (kurus pieņemtu koplēmuma procedūrā), politiski vienojoties ar Parlamentu, un nodrošināt, ka pēc vienošanās panākšanas:

—

oficiālu pieņemšanu atliek uz laiku, kad stāsies spēkā Lisabonas Līgums,

| — | vai arī Padome pieņem attiecīgo lēmumu vai pamatlēmumus, pamatojoties uz pašreizējo ES līgumu, piekrītot tos vēlreiz pieņemt pēc Lisabonas Līguma, kas grozīs ES līgumu, stāšanās spēkā, kas ļautu EKT veikt pilnīgu juridisko kontroli; ja politisko vienošanos panāk jau pirms tam, Parlaments var piekrist neatsākt sarunas šajā jomā, kā tas notiek pieņemšanas procedūrā tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (3); |
| --- | --- |

—

vai arī Padome pieņem attiecīgo lēmumu vai pamatlēmumus, pamatojoties uz pašreizējo ES līgumu, piekrītot tos vēlreiz pieņemt pēc Lisabonas Līguma, kas grozīs ES līgumu, stāšanās spēkā, kas ļautu EKT veikt pilnīgu juridisko kontroli; ja politisko vienošanos panāk jau pirms tam, Parlaments var piekrist neatsākt sarunas šajā jomā, kā tas notiek pieņemšanas procedūrā tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (3);

| 2. | ierosina šādas prioritātes attiecībā uz jomām, kurām piemēro vai kurām pārejas laikā vajadzētu piemērot koplēmuma/piekrišanas procedūru;


  Pamattiesību un pilsonības jomā








  — | noteikt pārredzamākus kritērijus Eiropas Savienības līmenī, jo īpaši gadījumos, kad ES pasākumi var ierobežot dalībvalstu konstitūcijās paredzētās tiesības (Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. pants un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECK) 8. pants), un pārskatīt EKT atbalstu neguvušos ES pasākumus (skatīt lietas T-228/02 Organisation des Modjahedines du people d'Iran v. Council, TT-47/03 Sison v. Council, T 253/04 KONGRA-GEL and others v. Council, T-229/02 PKK v. Council par melnajiem sarakstiem), |
| --- | --- | --- |

2.

ierosina šādas prioritātes attiecībā uz jomām, kurām piemēro vai kurām pārejas laikā vajadzētu piemērot koplēmuma/piekrišanas procedūru;

Pamattiesību un pilsonības jomā

—

noteikt pārredzamākus kritērijus Eiropas Savienības līmenī, jo īpaši gadījumos, kad ES pasākumi var ierobežot dalībvalstu konstitūcijās paredzētās tiesības (Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. pants un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECK) 8. pants), un pārskatīt EKT atbalstu neguvušos ES pasākumus (skatīt lietas T-228/02 Organisation des Modjahedines du people d'Iran v. Council, TT-47/03 Sison v. Council, T 253/04 KONGRA-GEL and others v. Council, T-229/02 PKK v. Council par melnajiem sarakstiem),

| — | sistemātiski ņemt vērā Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret terorismu, ievērojot Komisijai nesen nosūtītās dalībvalstu atbildes šajā jautājumā, |
| --- | --- |

—

sistemātiski ņemt vērā Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret terorismu, ievērojot Komisijai nesen nosūtītās dalībvalstu atbildes šajā jautājumā,

| — | uzsākt dialogu, lai sagatavotu sarunu pilnvaru par ES pievienošanos ECK (Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkts), |
| --- | --- |

—

uzsākt dialogu, lai sagatavotu sarunu pilnvaru par ES pievienošanos ECK (Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkts),

| — | pārskatīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pasākumu programmu, ņemot vērā iestāžu un jo īpaši Parlamenta norādītās prioritātes policijas un tiesu iestāžu sadarbības ES principu ievērošanas (Līguma par Eiropas Savienību 7. pants) jomā (skatīt ar Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģntūru (4), vienlaicīgi pieņemto iestāžu deklarāciju), |
| --- | --- |

—

pārskatīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pasākumu programmu, ņemot vērā iestāžu un jo īpaši Parlamenta norādītās prioritātes policijas un tiesu iestāžu sadarbības ES principu ievērošanas (Līguma par Eiropas Savienību 7. pants) jomā (skatīt ar Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģntūru (4), vienlaicīgi pieņemto iestāžu deklarāciju),

| — | ierosināt likumdošanas priekšlikumu, lai novērstu tiešu un netiešu diskrimināciju, kas skar Eiropas Savienības pilsoņu pārvietošanās brīvību, tiesības griezties tiesā valstī, kas nav to izcelsmes valsts, un diplomātisko aizsardzību trešās valstīs (LESD 20. pants), |
| --- | --- |

—

ierosināt likumdošanas priekšlikumu, lai novērstu tiešu un netiešu diskrimināciju, kas skar Eiropas Savienības pilsoņu pārvietošanās brīvību, tiesības griezties tiesā valstī, kas nav to izcelsmes valsts, un diplomātisko aizsardzību trešās valstīs (LESD 20. pants),

| — | iesniegt priekšlikumu par ES iestāžu izmantotās informācijas un dokumentu pārredzamību un konfidencialitāti, |
| --- | --- |

—

iesniegt priekšlikumu par ES iestāžu izmantotās informācijas un dokumentu pārredzamību un konfidencialitāti,

| — | iesniegt priekšlikumu par datu aizsardzību (paredzot konsolidēt pasākumus, kas pašreiz atškiras atkarībā no tā, ar kuru pīlāru saistīti), lai mazinātu bažas par datu aizsardzības standartu strauju kritumu Eiropas Savienībā, īpaši attiecībā uz nepietiekamu aizsardzību transatlantiskā datu pārsūtīšanā, un mudināt Padomi pieņemt pamatlēmumu par datu aizsardzību trešajā pīlārā, ievērojot Parlamenta ieteikumus, |
| --- | --- |

—

iesniegt priekšlikumu par datu aizsardzību (paredzot konsolidēt pasākumus, kas pašreiz atškiras atkarībā no tā, ar kuru pīlāru saistīti), lai mazinātu bažas par datu aizsardzības standartu strauju kritumu Eiropas Savienībā, īpaši attiecībā uz nepietiekamu aizsardzību transatlantiskā datu pārsūtīšanā, un mudināt Padomi pieņemt pamatlēmumu par datu aizsardzību trešajā pīlārā, ievērojot Parlamenta ieteikumus,

| — | stiprināt par pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā atbildīgo iestāžu iekšējo struktūru, jo īpaši Padomi (pārveidot Padomes Ad hoc darba grupu pamattiesību un pilsonības jautājumos par pastāvīgu darba grupu, kā to ierosināja Slovēnijas prezidentūra), |
| --- | --- |

—

stiprināt par pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā atbildīgo iestāžu iekšējo struktūru, jo īpaši Padomi (pārveidot Padomes Ad hoc darba grupu pamattiesību un pilsonības jautājumos par pastāvīgu darba grupu, kā to ierosināja Slovēnijas prezidentūra),

| — | administratīvi sadarbojoties (EK līguma 66. pants), stiprināt dalībvalstu dialogu, tiesību sistēmu savstarpēju pārzināšanu, aktivizēt dialoga procedūru, iesaistot dalībvalstu parlamentus un Parlamentu, jo īpaši jomās, kur ir grūtības īstenot ES stratēģiju un pasākumus, kas skar BDTT, |
| --- | --- |

—

administratīvi sadarbojoties (EK līguma 66. pants), stiprināt dalībvalstu dialogu, tiesību sistēmu savstarpēju pārzināšanu, aktivizēt dialoga procedūru, iesaistot dalībvalstu parlamentus un Parlamentu, jo īpaši jomās, kur ir grūtības īstenot ES stratēģiju un pasākumus, kas skar BDTT,

Eiropas tiesiskās telpas jomā

| — | pārskatīt likumdošanas priekšlikumu par personas tiesībām kriminālprocesā (LESD 69.A pants), |
| --- | --- |

—

pārskatīt likumdošanas priekšlikumu par personas tiesībām kriminālprocesā (LESD 69.A pants),

| — | iesniegt priekšlikumu par nozieguma un terorisma upuru tiesībām (LESD 69.A pants), |
| --- | --- |

—

iesniegt priekšlikumu par nozieguma un terorisma upuru tiesībām (LESD 69.A pants),

| — | uzlabot dalībvalstu in absentia spriedumu un pierādījumu savstarpēju atzīšanu (LESD 69.A pants), |
| --- | --- |

—

uzlabot dalībvalstu in absentia spriedumu un pierādījumu savstarpēju atzīšanu (LESD 69.A pants),

| — | savstarpēji savienot sodāmību reģistrus, |
| --- | --- |

—

savstarpēji savienot sodāmību reģistrus,

| — | pārskatīt Eiropas Policijas biroja (Europol), Eiropas Tiesu sadarbības vienības (Eurojust) un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla statusu, ņemot vērā jauno juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

pārskatīt Eiropas Policijas biroja (Europol), Eiropas Tiesu sadarbības vienības (Eurojust) un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla statusu, ņemot vērā jauno juridisko pamatu,

Robežu aizsardzības jomā

| — | pieņemt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) un ar Prīmes līgumu (5) saistīto lēmumu pilnīgu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

pieņemt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) un ar Prīmes līgumu (5) saistīto lēmumu pilnīgu īstenošanu,

| — | stiprināt Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) un novērtēt ietekmi, ko radīs Komisijas jaunie priekšlikumi robežkontroles jomā, |
| --- | --- |

—

stiprināt Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) un novērtēt ietekmi, ko radīs Komisijas jaunie priekšlikumi robežkontroles jomā,

| — | stiprināt Frontex informāciju par aģentūras noslēgtajiem nolīgumiem ar trešām valstīm un kopīgas apkalpošanas novērtējuma ziņojumiem, un nodrošināt, ka robežkontrolē ievēro cilvēktiesības; grozīt Frontex pilnvaras, tajās iekļaujot jūras glābšanas operācijas, |
| --- | --- |

—

stiprināt Frontex informāciju par aģentūras noslēgtajiem nolīgumiem ar trešām valstīm un kopīgas apkalpošanas novērtējuma ziņojumiem, un nodrošināt, ka robežkontrolē ievēro cilvēktiesības; grozīt Frontex pilnvaras, tajās iekļaujot jūras glābšanas operācijas,

| — | izveidot strukturētu sadarbību starp Frontex un ANO augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR), lai vienkāršotu attiecīgās operācijas, ņemot vērā cilvēktiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

izveidot strukturētu sadarbību starp Frontex un ANO augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR), lai vienkāršotu attiecīgās operācijas, ņemot vērā cilvēktiesību aizsardzību,

Migrācijas un patvēruma jomā

| — | ātra un mērķtiecīga Komisijas un Padomes darbība, lai sniegtu ieguldījumu Eiropas Savienības nākotnes stratēģijā šajos jautājumos:






  — | legālā migrācija: nākamā legālās migrācijas tiesību aktu pakete (Zilās kartes viena pieteikuma procedūra, sezonas darba ņēmēji, priekšlikums par darbiniekiem, kas pārcelti darbā citā uzņēmuma struktūrā, un algotiem praktikantiem, u. c.), |
| --- | --- | --- |

—

ātra un mērķtiecīga Komisijas un Padomes darbība, lai sniegtu ieguldījumu Eiropas Savienības nākotnes stratēģijā šajos jautājumos:

—

legālā migrācija: nākamā legālās migrācijas tiesību aktu pakete (Zilās kartes viena pieteikuma procedūra, sezonas darba ņēmēji, priekšlikums par darbiniekiem, kas pārcelti darbā citā uzņēmuma struktūrā, un algotiem praktikantiem, u. c.),

| — | nelegālā migrācija: priekšlikumi, ietverot sankcijas, un ES pārcelšanās shēma, |
| --- | --- |

—

nelegālā migrācija: priekšlikumi, ietverot sankcijas, un ES pārcelšanās shēma,

| — | patvērums: īstenot II fāzi, tostarp pārskatot Padomes 2005. gada 1. decembra Direktīvu 2005/85/EK par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (6), un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, trešās valsts pilsoņu vai bezvalstnieku statusa piešķiršanai un kvalificēšanai kā bēgļiem vai personām, kam citu iemeslu dēļ vajadzīga starptautiska aizsardzība (7), un piešķirtās aizsardzības raksturu, un Eiropas patvēruma atbalsta biroja izveide, |
| --- | --- |

—

patvērums: īstenot II fāzi, tostarp pārskatot Padomes 2005. gada 1. decembra Direktīvu 2005/85/EK par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (6), un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, trešās valsts pilsoņu vai bezvalstnieku statusa piešķiršanai un kvalificēšanai kā bēgļiem vai personām, kam citu iemeslu dēļ vajadzīga starptautiska aizsardzība (7), un piešķirtās aizsardzības raksturu, un Eiropas patvēruma atbalsta biroja izveide,

| — | attīstīt Kopienas migrācijas un patvēruma politiku, pamatojoties uz legālās migrācijas kanālu atvēršanu un kopēju standartu noteikšanu migrantu un patvēruma meklētāju pamattiesību aizsardzībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

attīstīt Kopienas migrācijas un patvēruma politiku, pamatojoties uz legālās migrācijas kanālu atvēršanu un kopēju standartu noteikšanu migrantu un patvēruma meklētāju pamattiesību aizsardzībai Eiropas Savienībā,

| — | iekļaut EK lēmumos un pamatlēmumos visus noteikumus, ko paredz ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 18. decembrī pieņemtā Starptautiskā konvencija par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību; |
| --- | --- |

—

iekļaut EK lēmumos un pamatlēmumos visus noteikumus, ko paredz ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 18. decembrī pieņemtā Starptautiskā konvencija par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību;

| 3. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par pretdiskriminācijas tiesību aktu paketes pabeigšanu un mudina Padomi rīkoties atbilstīgi Lisabonas Līguma garam un tajā iekļaut Parlamenta ieteikumus; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par pretdiskriminācijas tiesību aktu paketes pabeigšanu un mudina Padomi rīkoties atbilstīgi Lisabonas Līguma garam un tajā iekļaut Parlamenta ieteikumus;

| 4. | uzskata, ka no šā brīža šo tiesību aktu izstrādē un politikas virzienu izvērtēšanā ir konstruktīvi jāiesaista dalībvalstu parlamenti un pilsoniskā sabiedrība; aicina Komisiju un Padomi šajā sakarā kopā ar Parlamentu pārskatīt BDTT ietekmes izvērtēšanā iesaistītos sadarbības tīklus, aģentūras un instrumentus, un veicināt ciešāku mijiedarbību ar Eiropas Savienības pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka no šā brīža šo tiesību aktu izstrādē un politikas virzienu izvērtēšanā ir konstruktīvi jāiesaista dalībvalstu parlamenti un pilsoniskā sabiedrība; aicina Komisiju un Padomi šajā sakarā kopā ar Parlamentu pārskatīt BDTT ietekmes izvērtēšanā iesaistītos sadarbības tīklus, aģentūras un instrumentus, un veicināt ciešāku mijiedarbību ar Eiropas Savienības pilsonisko sabiedrību;

| 5. | uzsver, ka Lisabonas Līgums atzīs Parlamenta lomu attiecībā uz starptautisko nolīgumu noslēgšanu BDTT jomā; šajā sakarā aicina:






  — | ar to laicīgi apspriesties par visiem tiem nolīgumiem ar trešām valstīm, kurus nenoslēgs līdz 2008. gada 31. decembrim; |
| --- | --- | --- |

5.

uzsver, ka Lisabonas Līgums atzīs Parlamenta lomu attiecībā uz starptautisko nolīgumu noslēgšanu BDTT jomā; šajā sakarā aicina:

—

ar to laicīgi apspriesties par visiem tiem nolīgumiem ar trešām valstīm, kurus nenoslēgs līdz 2008. gada 31. decembrim;

| — | regulāri iesniegt Parlamentam pārskatus par pašreizējo sarunu attīstību; |
| --- | --- |

—

regulāri iesniegt Parlamentam pārskatus par pašreizējo sarunu attīstību;

| — | steidzami organizēt debates par BDTT ārējo dimensiju, ņemot vērā to, ka Eiropas Savienība faktiski īsteno policijas un tiesu iestāžu sadarbību ar trešām valstīm, galvenokārt ASV, slēdzot divpusējus nolīgumus dažādās jomās, tādējādi apejot oficiālas demokrātiskās lēmumpieņemšanas procedūras un parlamentāro izpēti; |
| --- | --- |

—

steidzami organizēt debates par BDTT ārējo dimensiju, ņemot vērā to, ka Eiropas Savienība faktiski īsteno policijas un tiesu iestāžu sadarbību ar trešām valstīm, galvenokārt ASV, slēdzot divpusējus nolīgumus dažādās jomās, tādējādi apejot oficiālas demokrātiskās lēmumpieņemšanas procedūras un parlamentāro izpēti;

*

* *

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem un aicināt šos parlamentus iesūtīt komentārus, ierosinājumus un priekšlikumus līdz 2008. gada 15. novembrim, lai tos laicīgi varētu izmantot gadskārtējās debatēs 2008. gada decembrī par panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem un aicināt šos parlamentus iesūtīt komentārus, ierosinājumus un priekšlikumus līdz 2008. gada 15. novembrim, lai tos laicīgi varētu izmantot gadskārtējās debatēs 2008. gada decembrī par panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā.

---

(1)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

(2)  2008. gada 1. jūlija spriedums apvienotajā lietā C-39/05 P un C-52/05 P Zviedrijas Karaliste un Maurizio Turco v. Eiropas Savienības Padome.

(3)  4. punkts Iestāžu 1994. gada 20. decembra Nolīgumā par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.).

(4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

(5)  2005. gada 27. maija Līgums starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti un Austrijas Republiku par pārrobežu sadarbības stiprināšanu, jo īpaši lai apkarotu terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālu migrāciju.

(6)  OV L 326, 13.12.2005., 13. lpp.

(7)  OV L 304, 30.9.2004., 2. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/85

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembrisPlašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās un plurālisms Eiropas Savienībā

P6_TA(2008)0459

Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos un plurālismu Eiropas Savienībā (2007/2253(INI))

2010/C 8 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu,

ņemot vērā Amsterdamas līguma Protokolu par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs (1) (Amsterdamas līguma protokols),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par plašsaziņas līdzekļu plurālismu Eiropas Savienības dalībvalstīs (SEC(2007)0032),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (2),

ņemot vērā 2002. gada 20. novembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos (3),

ņemot vērā 2005. gada UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidību),

ņemot vērā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par vārda un informācijas brīvības pārkāpuma riskiem ES un it īpaši Itālijā (Pamattiesību hartas 11. panta 2. punkts) (4),

ņemot vērā Komisijas 2001. gada paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (5),

ņemot vērā Padomes 1999. gada 25. janvāra rezolūciju par sabiedrisko apraidi (6),

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2007. gada 31. janvāra Ieteikumu Rec(2007)3 dalībvalstīm par plašsaziņas līdzekļu uzdevumiem informācijas sabiedrībā,

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2000. gada 27. jūnija Ieteikumu Rec 1466(2000) par plašsaziņas līdzekļu izglītību,

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2007. gada 31. janvāra Ieteikumu Rec(2007)2 par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un plašsaziņas līdzekļu satura daudzveidību,

ņemot vērā 2007. gada 13. novembra rezolūciju par interaktīvo ciparu televīzijas pakalpojumu sadarbspēju (7),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0303/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies aizsargāt un veicināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu kā būtisku pamatu Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā iekļautajām tiesībām uz informāciju un vārda brīvību, kas joprojām ir demokrātijas saglabāšanas, sabiedriskās plurālisma un kultūras daudzveidības pamatprincipi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies aizsargāt un veicināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu kā būtisku pamatu Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā iekļautajām tiesībām uz informāciju un vārda brīvību, kas joprojām ir demokrātijas saglabāšanas, sabiedriskās plurālisma un kultūras daudzveidības pamatprincipi;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir paudis vēlmi, lai Komisija noteiktu stabilu tiesisko regulējumu gan plašsaziņas līdzekļu nozarē, gan arī informācijas sabiedrībā kopumā, kura mērķis būtu nodrošināt vienlīdzīgu plurālisma aizsardzības līmeni dalībvalstīs un ļaut tirgus dalībniekiem izmantot vienotā tirgus iespējas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir paudis vēlmi, lai Komisija noteiktu stabilu tiesisko regulējumu gan plašsaziņas līdzekļu nozarē, gan arī informācijas sabiedrībā kopumā, kura mērķis būtu nodrošināt vienlīdzīgu plurālisma aizsardzības līmeni dalībvalstīs un ļaut tirgus dalībniekiem izmantot vienotā tirgus iespējas;

| C. | tā kā minētajā darba dokumentā Komisija uzsvēra, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisms nav saistīts tikai ar uzņēmumu īpašuma tiesību koncentrēšanos, bet ietver arī jautājumus par sabiedriskajām raidorganizācijām, politisko varu, ekonomisko konkurenci, kultūras daudzveidību, jauno tehnoloģiju attīstību, pārredzamību un žurnālistu darba apstākļiem Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā minētajā darba dokumentā Komisija uzsvēra, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisms nav saistīts tikai ar uzņēmumu īpašuma tiesību koncentrēšanos, bet ietver arī jautājumus par sabiedriskajām raidorganizācijām, politisko varu, ekonomisko konkurenci, kultūras daudzveidību, jauno tehnoloģiju attīstību, pārredzamību un žurnālistu darba apstākļiem Eiropas Savienībā;

| D. | tā kā sabiedrisko raidorganizāciju rīcībā ir jābūt vajadzīgajiem resursiem un iestādēm, lai varētu sasniegt īstu neatkarību no politiskā spiediena un tirgus spēkiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā sabiedrisko raidorganizāciju rīcībā ir jābūt vajadzīgajiem resursiem un iestādēm, lai varētu sasniegt īstu neatkarību no politiskā spiediena un tirgus spēkiem;

| E. | tā kā pašlaik sabiedriskās raidorganizācijas ir spiestas nepamatoti un kaitējot savu programmu kvalitātei konkurēt par reitingiem ar komerciālajiem kanāliem, kuru galvenais uzdevums nav kvalitāte, bet gan lielākās auditorijas daļas pieprasījuma apmierināšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašlaik sabiedriskās raidorganizācijas ir spiestas nepamatoti un kaitējot savu programmu kvalitātei konkurēt par reitingiem ar komerciālajiem kanāliem, kuru galvenais uzdevums nav kvalitāte, bet gan lielākās auditorijas daļas pieprasījuma apmierināšana;

| F. | tā kā UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidību cita starpā piešķir ievērojamu nozīmi tādu apstākļu radīšanai, kas veicina plašsaziņas līdzekļu dažādību; |
| --- | --- |

F.

tā kā UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidību cita starpā piešķir ievērojamu nozīmi tādu apstākļu radīšanai, kas veicina plašsaziņas līdzekļu dažādību;

| G. | tā kā UNESCO konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidību ir atzītas konvencijas dalībvalstu tiesības veikt pasākumus, kuru mērķis ir palielināt plašsaziņas līdzekļu dažādību, tostarp ar sabiedrisko apraidi; |
| --- | --- |

G.

tā kā UNESCO konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidību ir atzītas konvencijas dalībvalstu tiesības veikt pasākumus, kuru mērķis ir palielināt plašsaziņas līdzekļu dažādību, tostarp ar sabiedrisko apraidi;

| H. | tā kā sabiedrisko audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozīmīgā loma plurālisma nodrošināšanā ir atzīta UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidību un Amsterdamas līguma Protokolā par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs, kurā noteikts, ka valsts apraides sistēma dalībvalstīs ir tieši saistīta ar katras valsts sabiedrības demokrātijas, sociālajām un kultūras vajadzībām un vajadzību saglabāt viedokļu dažādību informācijas līdzekļos, vienlaikus dalībvalstis ir atbildīgas par valsts televīzijas apraides uzdevumu noteikšanu un tās finansējuma nodrošināšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā sabiedrisko audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozīmīgā loma plurālisma nodrošināšanā ir atzīta UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidību un Amsterdamas līguma Protokolā par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs, kurā noteikts, ka valsts apraides sistēma dalībvalstīs ir tieši saistīta ar katras valsts sabiedrības demokrātijas, sociālajām un kultūras vajadzībām un vajadzību saglabāt viedokļu dažādību informācijas līdzekļos, vienlaikus dalībvalstis ir atbildīgas par valsts televīzijas apraides uzdevumu noteikšanu un tās finansējuma nodrošināšanu;

| I. | tā kā iepriekš minētājā Komisijas 2001. gada paziņojumā ir pilnībā atzīta sabiedrisko raidorganizāciju nozīmīgā loma plurālisma un kultūras un valodu daudzveidības veicināšanā, uzsver, ka, apsverot attiecīgā valsts atbalsta piešķiršanu, Komisija piemēros tādus kritērijus kā kultūras dažādības veicināšanas nozīmi un demokrātijas, sociālo un kultūras vajadzību apmierināšanu katrā sabiedrībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā iepriekš minētājā Komisijas 2001. gada paziņojumā ir pilnībā atzīta sabiedrisko raidorganizāciju nozīmīgā loma plurālisma un kultūras un valodu daudzveidības veicināšanā, uzsver, ka, apsverot attiecīgā valsts atbalsta piešķiršanu, Komisija piemēros tādus kritērijus kā kultūras dažādības veicināšanas nozīmi un demokrātijas, sociālo un kultūras vajadzību apmierināšanu katrā sabiedrībā;

| J. | tā kā iepriekš minētajā Padomes 1999. gada 25. janvāra rezolūcijā vairākkārt atzīmēta sabiedrisko raidorganizāciju nozīmīgā loma plurālisma nodrošināšanā un pausta prasība dalībvalstīm noteikt tām plašus uzdevumus, kas atspoguļotu šo organizāciju nozīmi, sniedzot sabiedrībai jauno audiovizuālo un informācijas pakalpojumu, kā arī jauno tehnoloģiju ieguvumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā iepriekš minētajā Padomes 1999. gada 25. janvāra rezolūcijā vairākkārt atzīmēta sabiedrisko raidorganizāciju nozīmīgā loma plurālisma nodrošināšanā un pausta prasība dalībvalstīm noteikt tām plašus uzdevumus, kas atspoguļotu šo organizāciju nozīmi, sniedzot sabiedrībai jauno audiovizuālo un informācijas pakalpojumu, kā arī jauno tehnoloģiju ieguvumus;

| K. | tā kā Amsterdamas līguma protokolu pieņēma, lai rūpētos, lai dalībvalstu kompetencē būtu savas sabiedriskās apraides sistēmas organizēšana, kas pielāgota attiecīgās sabiedrības demokrātiskajām un kultūras vajadzībām, lai saglabātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Amsterdamas līguma protokolu pieņēma, lai rūpētos, lai dalībvalstu kompetencē būtu savas sabiedriskās apraides sistēmas organizēšana, kas pielāgota attiecīgās sabiedrības demokrātiskajām un kultūras vajadzībām, lai saglabātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| L. | tā kā iepriekš minētajā Ieteikumā Rec(2007)3 ir uzsvērta sabiedrisko raidorganizāciju īpašā nozīme kā objektīvas un neatkarīgas informācijas un komentāru avotam, un saistībā ar novatoriska un dažāda satura nodrošināšanu, kas atbilst augstiem ētiskiem un kvalitātes standartiem, kā arī kā sabiedrības diskusiju forumam un līdzeklim, lai veicinātu personu plašāku demokrātisku dalību, un tādēļ pieprasa, lai dalībvalstīm arī turpmāk būtu tiesības pielāgot to uzdevumus, lai īstenotu šo organizāciju mērķus jaunajā plašsaziņas līdzekļu vidē; |
| --- | --- |

L.

tā kā iepriekš minētajā Ieteikumā Rec(2007)3 ir uzsvērta sabiedrisko raidorganizāciju īpašā nozīme kā objektīvas un neatkarīgas informācijas un komentāru avotam, un saistībā ar novatoriska un dažāda satura nodrošināšanu, kas atbilst augstiem ētiskiem un kvalitātes standartiem, kā arī kā sabiedrības diskusiju forumam un līdzeklim, lai veicinātu personu plašāku demokrātisku dalību, un tādēļ pieprasa, lai dalībvalstīm arī turpmāk būtu tiesības pielāgot to uzdevumus, lai īstenotu šo organizāciju mērķus jaunajā plašsaziņas līdzekļu vidē;

| M. | tā kā plašsaziņas līdzekļu plurālismu var garantēt tikai ar sabiedriskās televīzijas satura pareizu politisku līdzsvaru; |
| --- | --- |

M.

tā kā plašsaziņas līdzekļu plurālismu var garantēt tikai ar sabiedriskās televīzijas satura pareizu politisku līdzsvaru;

| N. | tā kā pieredze parāda, ka neierobežota īpašuma tiesību koncentrēšanās apdraud plurālismu un kultūras dažādību, un tā kā sistēma, kuras pamatā ir tikai un vienīgi brīvā tirgus konkurence, nespēj garantēt plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pieredze parāda, ka neierobežota īpašuma tiesību koncentrēšanās apdraud plurālismu un kultūras dažādību, un tā kā sistēma, kuras pamatā ir tikai un vienīgi brīvā tirgus konkurence, nespēj garantēt plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| O. | tā kā Eiropā divu pīlāru sistēma privātajai un valsts televīzijai un audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem ir pierādījusi savu vērtību plašsaziņas līdzekļu plurālisma stiprināšanā, un tā ir jāattīsta tālāk; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropā divu pīlāru sistēma privātajai un valsts televīzijai un audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem ir pierādījusi savu vērtību plašsaziņas līdzekļu plurālisma stiprināšanā, un tā ir jāattīsta tālāk;

| P. | tā kā īpašuma tiesību koncentrēšanās palielina plašsaziņas līdzekļu speciālistu atkarību no lielu plašsaziņas uzņēmumu īpašniekiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā īpašuma tiesību koncentrēšanās palielina plašsaziņas līdzekļu speciālistu atkarību no lielu plašsaziņas uzņēmumu īpašniekiem;

| Q. | tā kā jaunās tehnoloģijas, un it īpaši pāreja uz digitālajām tehnoloģijām audiovizuālā satura sagatavošanai un izplatīšanai un jaunu saziņas un informācijas pakalpojumu ienākšana tirgū, ir ievērojami ietekmējušas pieejamo produktu kvalitāti un to izplatīšanas līdzekļus; tā kā kvantitatīvs plašsaziņas līdzekļu un pakalpojumu palielinājums automātiski negarantē satura dažādību; tā kā ir vajadzīgi jauni un moderni līdzekļi, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu un kultūras daudzveidību un sniegtu sabiedrībai savlaicīgu un objektīvu informāciju; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jaunās tehnoloģijas, un it īpaši pāreja uz digitālajām tehnoloģijām audiovizuālā satura sagatavošanai un izplatīšanai un jaunu saziņas un informācijas pakalpojumu ienākšana tirgū, ir ievērojami ietekmējušas pieejamo produktu kvalitāti un to izplatīšanas līdzekļus; tā kā kvantitatīvs plašsaziņas līdzekļu un pakalpojumu palielinājums automātiski negarantē satura dažādību; tā kā ir vajadzīgi jauni un moderni līdzekļi, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu un kultūras daudzveidību un sniegtu sabiedrībai savlaicīgu un objektīvu informāciju;

| R. | tā kā spēkā esošais telekomunikāciju tiesiskais regulējums, atspoguļojot infrastruktūras un satura noteikumu tiešās attiecības un savstarpējo atkarību, nodrošina dalībvalstīm piemērotus tehniskus instrumentus plašsaziņas līdzekļu un to satura plurālisma aizsardzībai, piemēram, pieejas un obligāti izpildāmos noteikumus; |
| --- | --- |

R.

tā kā spēkā esošais telekomunikāciju tiesiskais regulējums, atspoguļojot infrastruktūras un satura noteikumu tiešās attiecības un savstarpējo atkarību, nodrošina dalībvalstīm piemērotus tehniskus instrumentus plašsaziņas līdzekļu un to satura plurālisma aizsardzībai, piemēram, pieejas un obligāti izpildāmos noteikumus;

| S. | tomēr, tā kā tehnoloģiskā attīstība automātiski negarantē informācijas plurālisma un satura dažādības ievērošanu, bet tā īstenošanai nepieciešama aktīva, pastāvīga un modra valstu un Eiropas varas iestāžu politika; |
| --- | --- |

S.

tomēr, tā kā tehnoloģiskā attīstība automātiski negarantē informācijas plurālisma un satura dažādības ievērošanu, bet tā īstenošanai nepieciešama aktīva, pastāvīga un modra valstu un Eiropas varas iestāžu politika;

| T. | tā kā, kaut gan internets ievērojami ir palielinājis piekļuves iespējas dažādiem informācijas, uzskatu un viedokļu avotiem, tas vēl nav aizstājis tradicionālos plašsaziņas līdzekļus kā izšķirīgs sabiedrības viedokļa veidotājs; |
| --- | --- |

T.

tā kā, kaut gan internets ievērojami ir palielinājis piekļuves iespējas dažādiem informācijas, uzskatu un viedokļu avotiem, tas vēl nav aizstājis tradicionālos plašsaziņas līdzekļus kā izšķirīgs sabiedrības viedokļa veidotājs;

| U. | tā kā tehnoloģiskās pārmaiņas ļauj aizvien biežāk izdevējiem ievietot laikrakstu saturu internetā, un tādējādi tie ir lielā mērā atkarīgi no (tiešsaistes) reklāmas ieņēmumiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā tehnoloģiskās pārmaiņas ļauj aizvien biežāk izdevējiem ievietot laikrakstu saturu internetā, un tādējādi tie ir lielā mērā atkarīgi no (tiešsaistes) reklāmas ieņēmumiem;

| V. | tā kā plašsaziņas līdzekļi joprojām ir politiskās ietekmes instruments un tā kā pastāv risks veiksmīgai plašsaziņas līdzekļu spējai veikt savus pienākumus kā demokrātijas uzraugam, jo privāto plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi galvenokārt ir orientēti uz finansiālas peļņas gūšanu; tā kā šī motivācija var apdraudēt dažādību, satura kvalitāti un viedokļu daudzveidīgumu, nedrīkst pieļaut, lai plašsaziņas līdzekļu plurālisma nosargāšana paliek tikai tirgus mehānismu ziņā; |
| --- | --- |

V.

tā kā plašsaziņas līdzekļi joprojām ir politiskās ietekmes instruments un tā kā pastāv risks veiksmīgai plašsaziņas līdzekļu spējai veikt savus pienākumus kā demokrātijas uzraugam, jo privāto plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi galvenokārt ir orientēti uz finansiālas peļņas gūšanu; tā kā šī motivācija var apdraudēt dažādību, satura kvalitāti un viedokļu daudzveidīgumu, nedrīkst pieļaut, lai plašsaziņas līdzekļu plurālisma nosargāšana paliek tikai tirgus mehānismu ziņā;

| W. | tā kā lieli plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi dažās dalībvalstīs ir sasnieguši ievērojamu un bieži dominējošu stāvokli un tā kā preses grupas, kuras pieder uzņēmumiem, kas var piešķirt valsts iepirkuma līgumus, apdraud plašsaziņas līdzekļu neatkarību; |
| --- | --- |

W.

tā kā lieli plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi dažās dalībvalstīs ir sasnieguši ievērojamu un bieži dominējošu stāvokli un tā kā preses grupas, kuras pieder uzņēmumiem, kas var piešķirt valsts iepirkuma līgumus, apdraud plašsaziņas līdzekļu neatkarību;

| X. | tā kā starptautisko plašsaziņas līdzekļu devums dažās dalībvalstīs ir būtisks plašsaziņas līdzekļu kopējās situācijas atveseļošanai, tomēr ņemot vērā to, ka jāveic arī noteikti uzlabojumi darba apstākļu un atalgojuma jomā; |
| --- | --- |

X.

tā kā starptautisko plašsaziņas līdzekļu devums dažās dalībvalstīs ir būtisks plašsaziņas līdzekļu kopējās situācijas atveseļošanai, tomēr ņemot vērā to, ka jāveic arī noteikti uzlabojumi darba apstākļu un atalgojuma jomā;

| Y. | tā kā jāuzlabo plašsaziņas līdzekļu speciālistu darba apstākļi un darba kvalitāte un tā kā aizvien lielāku skaitu žurnālistu nodarbina bīstamos apstākļos, jo netiek nodrošinātas sociālās garantijas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā jāuzlabo plašsaziņas līdzekļu speciālistu darba apstākļi un darba kvalitāte un tā kā aizvien lielāku skaitu žurnālistu nodarbina bīstamos apstākļos, jo netiek nodrošinātas sociālās garantijas;

| Z. | tā kā ES konkurences tiesībām ir zināmi ierobežojumi plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās jautājumu risināšanā, jo jaunajās ES dalībvalstīs plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību koncentrēšanās darbības vertikālā un horizontālā līmenī nav sasniegušas to finansiālo robežvērtību, aiz kuras būtu piemērojamas ES konkurences tiesības; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ES konkurences tiesībām ir zināmi ierobežojumi plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās jautājumu risināšanā, jo jaunajās ES dalībvalstīs plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību koncentrēšanās darbības vertikālā un horizontālā līmenī nav sasniegušas to finansiālo robežvērtību, aiz kuras būtu piemērojamas ES konkurences tiesības;

| AA. | tā kā, ieviešot pārlieku ierobežojošus noteikumus par plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesībām, var samazināties Eiropas uzņēmumu konkurētspēja pasaules tirgū un palielināties to plašsaziņas līdzekļu grupu ietekme, kas atrodas ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, ieviešot pārlieku ierobežojošus noteikumus par plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesībām, var samazināties Eiropas uzņēmumu konkurētspēja pasaules tirgū un palielināties to plašsaziņas līdzekļu grupu ietekme, kas atrodas ārpus Eiropas;

| AB. | tā kā plašsaziņas līdzekļu patērētājiem ir jābūt pieejamam plašam satura klāstam; |
| --- | --- |

AB.

tā kā plašsaziņas līdzekļu patērētājiem ir jābūt pieejamam plašam satura klāstam;

| AC. | tā kā plašsaziņas līdzekļu radošie speciālisti cenšas nodrošināt vislabāko satura kvalitāti, taču tā sasniegšanai pieejamie apstākļi nav vienlīdz apmierinoši visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AC.

tā kā plašsaziņas līdzekļu radošie speciālisti cenšas nodrošināt vislabāko satura kvalitāti, taču tā sasniegšanai pieejamie apstākļi nav vienlīdz apmierinoši visās dalībvalstīs;

| AD. | tā kā dažādu jaunu plašsaziņas līdzekļu (platjoslas internets, satelītkanāli, digitālā virszemes televīzija) rašanās un dažādas plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību formas pašas par sevi nevar garantēt satura plurālismu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā dažādu jaunu plašsaziņas līdzekļu (platjoslas internets, satelītkanāli, digitālā virszemes televīzija) rašanās un dažādas plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību formas pašas par sevi nevar garantēt satura plurālismu;

| AE. | tā kā noteikumus par satura kvalitāti un nepilngadīgo aizsardzību ir jāpiemēro gan valsts, gan komerciālajā līmenī; |
| --- | --- |

AE.

tā kā noteikumus par satura kvalitāti un nepilngadīgo aizsardzību ir jāpiemēro gan valsts, gan komerciālajā līmenī;

| AF. | tā kā plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi ir neaizstājami plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanā un demokrātijas saglabāšanā, un tādēļ tiem ir aktīvāk jāpievērš uzmanība praksei, kas saistīta ar uzņēmējdarbības ētiku un sociālo atbildību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi ir neaizstājami plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanā un demokrātijas saglabāšanā, un tādēļ tiem ir aktīvāk jāpievērš uzmanība praksei, kas saistīta ar uzņēmējdarbības ētiku un sociālo atbildību;

| AG. | tā kā komerciālajos plašsaziņas līdzekļu veikalos privātu lietotāju apkopotu saturu, īpaši audiovizuālo saturu, aizvien vairāk izmanto par nelielu samaksu vai bez maksas, radot ētikas un privātuma aizsardzības problēmas — prakse, kas žurnālistiem un citiem plašsaziņas līdzekļu speciālistiem rada nepamatotu konkurences spiedienu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā komerciālajos plašsaziņas līdzekļu veikalos privātu lietotāju apkopotu saturu, īpaši audiovizuālo saturu, aizvien vairāk izmanto par nelielu samaksu vai bez maksas, radot ētikas un privātuma aizsardzības problēmas — prakse, kas žurnālistiem un citiem plašsaziņas līdzekļu speciālistiem rada nepamatotu konkurences spiedienu;

| AH. | tā kā tīmekļa žurnāli ir nozīmīgs jauna veida pienesums vārda brīvībai, un tos aizvien biežāk izmanto gan plašsaziņas līdzekļu speciālisti, gan privātpersonas; |
| --- | --- |

AH.

tā kā tīmekļa žurnāli ir nozīmīgs jauna veida pienesums vārda brīvībai, un tos aizvien biežāk izmanto gan plašsaziņas līdzekļu speciālisti, gan privātpersonas;

| AI. | tā kā sabiedriskajām raidorganizācijām ir jāpiešķir stabils finansējums, tām ir jārīkojas godīgi un līdzsvaroti un tām ir jāpiešķir līdzekļi sabiedrības interešu un sociālo vērtību veicināšanai; |
| --- | --- |

AI.

tā kā sabiedriskajām raidorganizācijām ir jāpiešķir stabils finansējums, tām ir jārīkojas godīgi un līdzsvaroti un tām ir jāpiešķir līdzekļi sabiedrības interešu un sociālo vērtību veicināšanai;

| AJ. | tā kā dalībvalstīm ir plašas iespējas interpretēt sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu uzdevumus un finansējumu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā dalībvalstīm ir plašas iespējas interpretēt sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu uzdevumus un finansējumu;

| AK. | tā kā sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu klātbūtne ir pamanāma tikai audiovizuālajā un nelineārajā jomā; |
| --- | --- |

AK.

tā kā sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu klātbūtne ir pamanāma tikai audiovizuālajā un nelineārajā jomā;

| AL. | tā kā Eiropas audiovizuālā modeļa pastāvīgs pamats jāveido spēcīgu, neatkarīgu un plurālistisku sabiedrisko pakalpojumu un dinamiska komerciālā sektora līdzsvaram; tā kā šā modeļa izmantošanas nepārtrauktībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu dzīvotspēju un radīšanas kvalitāti un lai veicinātu kultūru dažādību un cieņu pret to; |
| --- | --- |

AL.

tā kā Eiropas audiovizuālā modeļa pastāvīgs pamats jāveido spēcīgu, neatkarīgu un plurālistisku sabiedrisko pakalpojumu un dinamiska komerciālā sektora līdzsvaram; tā kā šā modeļa izmantošanas nepārtrauktībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu dzīvotspēju un radīšanas kvalitāti un lai veicinātu kultūru dažādību un cieņu pret to;

| AM. | tā kā dažkārt dalībvalstu sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi izjūt gan nepietiekama finansējuma, gan politiska spiediena negatīvās sekas; |
| --- | --- |

AM.

tā kā dažkārt dalībvalstu sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi izjūt gan nepietiekama finansējuma, gan politiska spiediena negatīvās sekas;

| AN. | tā kā katras dalībvalsts noteiktie uzdevumi sabiedriskā sektora apraidei pieprasa ilgtermiņa finansējumu un garantētu neatkarību, kas nebūt neatbilst situācijai visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AN.

tā kā katras dalībvalsts noteiktie uzdevumi sabiedriskā sektora apraidei pieprasa ilgtermiņa finansējumu un garantētu neatkarību, kas nebūt neatbilst situācijai visās dalībvalstīs;

| AO. | tā kā noteiktās dalībvalstīs sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem var būt ļoti nozīmīga loma gan kvalitātes, gan auditorijas ziņā; |
| --- | --- |

AO.

tā kā noteiktās dalībvalstīs sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem var būt ļoti nozīmīga loma gan kvalitātes, gan auditorijas ziņā;

| AP. | tā kā, ņemot vērā tehnoloģiskās pārmaiņas un lielāku koncentrēšanos, kā arī aizvien konkurētspējīgāku un globalizētāku vidi, visaptveroša sabiedrības pieeja augstas kvalitātes daudzveidīgam saturam kļūst vēl būtiskāka; tā kā sabiedriskie audiovizuālie pakalpojumi ir nesaraujami saistīti ar demokrātiska viedokļa veidošanu, lai palīdzētu cilvēkiem iepazīt kultūru dažādību un lai garantētu plurālismu; un tā kā šiem pakalpojumiem ir jāspēj izmantot jaunās apraides platformas uzticētā uzdevuma veikšanai, lai sasniegtu visas sabiedrības grupas, lai kādi būtu izmantotie pieejas līdzekļi; |
| --- | --- |

AP.

tā kā, ņemot vērā tehnoloģiskās pārmaiņas un lielāku koncentrēšanos, kā arī aizvien konkurētspējīgāku un globalizētāku vidi, visaptveroša sabiedrības pieeja augstas kvalitātes daudzveidīgam saturam kļūst vēl būtiskāka; tā kā sabiedriskie audiovizuālie pakalpojumi ir nesaraujami saistīti ar demokrātiska viedokļa veidošanu, lai palīdzētu cilvēkiem iepazīt kultūru dažādību un lai garantētu plurālismu; un tā kā šiem pakalpojumiem ir jāspēj izmantot jaunās apraides platformas uzticētā uzdevuma veikšanai, lai sasniegtu visas sabiedrības grupas, lai kādi būtu izmantotie pieejas līdzekļi;

| AQ. | tā kā sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir jābūt pietiekamam finansējumam, lai spētu konkurēt ar komerciālajiem plašsaziņas līdzekļiem, piedāvājot gan augstas kvalitātes kultūras, gan ziņu saturu; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir jābūt pietiekamam finansējumam, lai spētu konkurēt ar komerciālajiem plašsaziņas līdzekļiem, piedāvājot gan augstas kvalitātes kultūras, gan ziņu saturu;

| AR. | tā kā jaunie plašsaziņas līdzekļu kanāli ir parādījušies pēdējo desmit gadu laikā un tā kā aizvien lielāka daļa no reklāmas ienākumiem, kas nonāk internetā, rada bažas tradicionālo plašsaziņas līdzekļu vidū; |
| --- | --- |

AR.

tā kā jaunie plašsaziņas līdzekļu kanāli ir parādījušies pēdējo desmit gadu laikā un tā kā aizvien lielāka daļa no reklāmas ienākumiem, kas nonāk internetā, rada bažas tradicionālo plašsaziņas līdzekļu vidū;

| AS. | tā kā sabiedriskās raidorganizācijas un komerciālās raidorganizācijas kopā ar jauniem dalībniekiem arī turpmāk papildinās viena otru jaunajā audiovizuālajā situācijā, kuru raksturo pakalpojumu sniegšanas platformu daudzveidība; |
| --- | --- |

AS.

tā kā sabiedriskās raidorganizācijas un komerciālās raidorganizācijas kopā ar jauniem dalībniekiem arī turpmāk papildinās viena otru jaunajā audiovizuālajā situācijā, kuru raksturo pakalpojumu sniegšanas platformu daudzveidība;

| AT. | tā kā ES nav būtiskas kompetences plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās regulēšanā, tomēr tās kompetence dažādos politikas virzienos dod tai tiesības aktīvi aizsargāt un veicināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu; tā kā konkurences un valsts atbalsta noteikumi, audiovizuālie un telekomunikāciju noteikumi, kā arī ārējās (tirdzniecības) attiecības ir jomas, kurās ES var īstenot un tai ir jāīsteno aktīva politika, lai stiprinātu un veicinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

AT.

tā kā ES nav būtiskas kompetences plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās regulēšanā, tomēr tās kompetence dažādos politikas virzienos dod tai tiesības aktīvi aizsargāt un veicināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu; tā kā konkurences un valsts atbalsta noteikumi, audiovizuālie un telekomunikāciju noteikumi, kā arī ārējās (tirdzniecības) attiecības ir jomas, kurās ES var īstenot un tai ir jāīsteno aktīva politika, lai stiprinātu un veicinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| AU. | tā kā rodas aizvien vairāk konfliktu par izpausmes brīvību; |
| --- | --- |

AU.

tā kā rodas aizvien vairāk konfliktu par izpausmes brīvību;

| AV. | tā kā informācijas sabiedrībā izglītība par plašsaziņas līdzekļu lietošanu ir būtisks veids, kā dot iespēju pilsoņiem veikt informētu un aktīvu devumu demokrātijā; |
| --- | --- |

AV.

tā kā informācijas sabiedrībā izglītība par plašsaziņas līdzekļu lietošanu ir būtisks veids, kā dot iespēju pilsoņiem veikt informētu un aktīvu devumu demokrātijā;

| AW. | tā kā informācijas interpretācija un novērtējums kļūst aizvien svarīgāks, ņemot vērā tās daudzuma palielināšanos (īpaši ar interneta starpniecību); |
| --- | --- |

AW.

tā kā informācijas interpretācija un novērtējums kļūst aizvien svarīgāks, ņemot vērā tās daudzuma palielināšanos (īpaši ar interneta starpniecību);

| AX. | tā kā Eiropas Savienības pilsoņu plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes veicināšanai jāvelta lielāks atbalsts; |
| --- | --- |

AX.

tā kā Eiropas Savienības pilsoņu plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes veicināšanai jāvelta lielāks atbalsts;

| AY. | tā kā Eiropas plašsaziņas līdzekļi pašlaik strādā globalizētā tirgū, kas nozīmē, ka visaptveroši to īpašuma tiesību ierobežojumi ievērojami samazinās to konkurētspēju ar trešo valstu uzņēmumiem, kuri nav pakļauti līdzīgiem ierobežojumiem; tā kā tādēļ ir vajadzīgs līdzsvars starp godīgas konkurences noteikumu konsekventu īstenošanu un plurālisma “drošības ventiļu” izveidošanu, no vienas puses, un rūpēšanos, ka uzņēmumiem ir vajadzīgā elastība konkurēšanai starptautisko plašsaziņas līdzekļu tirgū, no otras puses; |
| --- | --- |

AY.

tā kā Eiropas plašsaziņas līdzekļi pašlaik strādā globalizētā tirgū, kas nozīmē, ka visaptveroši to īpašuma tiesību ierobežojumi ievērojami samazinās to konkurētspēju ar trešo valstu uzņēmumiem, kuri nav pakļauti līdzīgiem ierobežojumiem; tā kā tādēļ ir vajadzīgs līdzsvars starp godīgas konkurences noteikumu konsekventu īstenošanu un plurālisma “drošības ventiļu” izveidošanu, no vienas puses, un rūpēšanos, ka uzņēmumiem ir vajadzīgā elastība konkurēšanai starptautisko plašsaziņas līdzekļu tirgū, no otras puses;

| AZ. | tā kā mēs dzīvojam sabiedrībā, kurā mēs pastāvīgi tiekam appludināti ar informāciju, steidzamiem paziņojumiem un nefiltrētām vēstulēm, taču informācijas atlasei ir nepieciešamas īpašas iemaņas; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā mēs dzīvojam sabiedrībā, kurā mēs pastāvīgi tiekam appludināti ar informāciju, steidzamiem paziņojumiem un nefiltrētām vēstulēm, taču informācijas atlasei ir nepieciešamas īpašas iemaņas;

| BA. | tā kā ES ārpolitikas (gan tirdzniecības, gan citās jomās) būtiskai daļai ir jābūt pasākumiem plašsaziņas līdzekļu plurālisma stiprināšanai un veicināšanai, īpaši saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, paplašināšanās stratēģiju un divpusējiem partnerības nolīgumiem, |
| --- | --- |

BA.

tā kā ES ārpolitikas (gan tirdzniecības, gan citās jomās) būtiskai daļai ir jābūt pasākumiem plašsaziņas līdzekļu plurālisma stiprināšanai un veicināšanai, īpaši saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, paplašināšanās stratēģiju un divpusējiem partnerības nolīgumiem,

| 1. | mudina Komisiju un dalībvalstis aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, nodrošināt, ka visiem ES pilsoņiem ir pieeja brīviem un daudzveidīgiem plašsaziņas līdzekļiem, un vajadzības gadījumā ierosināt uzlabojumus; |
| --- | --- |

1.

mudina Komisiju un dalībvalstis aizsargāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, nodrošināt, ka visiem ES pilsoņiem ir pieeja brīviem un daudzveidīgiem plašsaziņas līdzekļiem, un vajadzības gadījumā ierosināt uzlabojumus;

| 2. | ir pārliecināts, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir viens no svarīgākajiem priekšnoteikumiem demokrātiska Eiropas sociālā modeļa pastāvēšanai; |
| --- | --- |

2.

ir pārliecināts, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir viens no svarīgākajiem priekšnoteikumiem demokrātiska Eiropas sociālā modeļa pastāvēšanai;

| 3. | norāda, ka visi Eiropas plašsaziņas līdzekļi ir pakļauti progresējošai konverģencei un tas attiecas gan uz plašsaziņas līdzekļiem, gan arī tirgiem; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka visi Eiropas plašsaziņas līdzekļi ir pakļauti progresējošai konverģencei un tas attiecas gan uz plašsaziņas līdzekļiem, gan arī tirgiem;

| 4. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu sistēmas īpašuma tiesību koncentrēšanās rada vidi, kurā tiek veicināts monopolizēts reklāmas tirgus, ieviesti šķēršļi jaunu tirgus dalībnieku piekļuvei un izraisīta plašsaziņas līdzekļu satura vienveidība; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu sistēmas īpašuma tiesību koncentrēšanās rada vidi, kurā tiek veicināts monopolizēts reklāmas tirgus, ieviesti šķēršļi jaunu tirgus dalībnieku piekļuvei un izraisīta plašsaziņas līdzekļu satura vienveidība;

| 5. | norāda, ka plašsaziņas līdzekļu sistēmas attīstību arvien lielākā mērā ietekmē orientēšanās uz peļņas gūšanu un ka tādēļ tajos pietiekamā mērā netiek atspoguļoti sabiedriskie, politiskie un ekonomiskie procesi, kā arī nav pietiekami nodrošinātas vērtības, kas izklāstītas žurnālistu rīcības kodeksos; tādēļ uzskata, ka ir nepieciešams sasaistīt konkurences tiesības ar plašsaziņas līdzekļus reglamentējošiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu piekļuvi, konkurenci un kvalitāti un izvairītos no interešu konfliktiem, kas rodas īpašuma tiesību koncentrēšanas un politiskās varas īstenošanas rezultātā un kas neveicina brīvu konkurenci, līdzvērtīgus konkurences apstākļus un plurālismu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka plašsaziņas līdzekļu sistēmas attīstību arvien lielākā mērā ietekmē orientēšanās uz peļņas gūšanu un ka tādēļ tajos pietiekamā mērā netiek atspoguļoti sabiedriskie, politiskie un ekonomiskie procesi, kā arī nav pietiekami nodrošinātas vērtības, kas izklāstītas žurnālistu rīcības kodeksos; tādēļ uzskata, ka ir nepieciešams sasaistīt konkurences tiesības ar plašsaziņas līdzekļus reglamentējošiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu piekļuvi, konkurenci un kvalitāti un izvairītos no interešu konfliktiem, kas rodas īpašuma tiesību koncentrēšanas un politiskās varas īstenošanas rezultātā un kas neveicina brīvu konkurenci, līdzvērtīgus konkurences apstākļus un plurālismu;

| 6. | atgādina dalībvalstīm, ka valstu pārvaldes iestāžu lēmumos vienmēr jāmeklē līdzsvars starp viņu pienākumu un vārda brīvību, kuras aizsardzība galu galā ir tiesu kompetencē; |
| --- | --- |

6.

atgādina dalībvalstīm, ka valstu pārvaldes iestāžu lēmumos vienmēr jāmeklē līdzsvars starp viņu pienākumu un vārda brīvību, kuras aizsardzība galu galā ir tiesu kompetencē;

| 7. | aicina Komisiju veicināt stabilu tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu augstu plurālisma aizsardzības līmeni visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju veicināt stabilu tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu augstu plurālisma aizsardzības līmeni visās dalībvalstīs;

| 8. | tādēļ prasa gan nodrošināt līdzsvaru starp sabiedriskajām un privātajām raidorganizācijām (dalībvalstīs, kurās pašlaik ir sabiedriskās raidorganizācijas), gan arī garantēt konkurences tiesību un plašsaziņas līdzekļus reglamentējošo tiesību aktu sasaistīšanu, lai stiprinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

8.

tādēļ prasa gan nodrošināt līdzsvaru starp sabiedriskajām un privātajām raidorganizācijām (dalībvalstīs, kurās pašlaik ir sabiedriskās raidorganizācijas), gan arī garantēt konkurences tiesību un plašsaziņas līdzekļus reglamentējošo tiesību aktu sasaistīšanu, lai stiprinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| 9. | uzskata, ka valsts varas iestāžu galvenais uzdevums ir radīt priekšnoteikumus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu augsta līmeņa kvalitāti (arī attiecībā uz sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem), garantētu plašsaziņas līdzekļu dažādību un žurnālistu pilnīgu neatkarību; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka valsts varas iestāžu galvenais uzdevums ir radīt priekšnoteikumus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu augsta līmeņa kvalitāti (arī attiecībā uz sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem), garantētu plašsaziņas līdzekļu dažādību un žurnālistu pilnīgu neatkarību;

| 10. | pieprasa pasākumu īstenošanu, lai uzlabotu Eiropas plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu grupu konkurētspēju, tādējādi dodot nozīmīgu ieguldījumu saimnieciskajā izaugsmē, ko arī sekmētu iedzīvotāju izpratnes un zināšanu līmeņa uzlabošanās par ekonomikas un finanšu jautājumiem; |
| --- | --- |

10.

pieprasa pasākumu īstenošanu, lai uzlabotu Eiropas plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu grupu konkurētspēju, tādējādi dodot nozīmīgu ieguldījumu saimnieciskajā izaugsmē, ko arī sekmētu iedzīvotāju izpratnes un zināšanu līmeņa uzlabošanās par ekonomikas un finanšu jautājumiem;

| 11. | uzsver, ka Eiropas Savienībā attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem pieaug ieguldītāju ietekme no trešām valstīm, īpaši tas vērojams jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka Eiropas Savienībā attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem pieaug ieguldītāju ietekme no trešām valstīm, īpaši tas vērojams jaunajās dalībvalstīs;

| 12. | pieprasa konkurences tiesību noteikumu konsekventu piemērošanu gan Eiropas Savienības, gan valstu līmenī, lai nodrošinātu lielu konkurences intensitāti un jaunu konkurentu piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

12.

pieprasa konkurences tiesību noteikumu konsekventu piemērošanu gan Eiropas Savienības, gan valstu līmenī, lai nodrošinātu lielu konkurences intensitāti un jaunu konkurentu piekļuvi tirgum;

| 13. | uzskata, ka ES konkurences tiesības ir sekmējušas plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās ierobežošanu; tomēr uzsver, cik svarīga ir neatkarīga dalībvalstu uzraudzība pār plašsaziņas līdzekļiem, un tālab pieprasa, lai plašsaziņas līdzekļu regulēšana valsts līmenī būtu iedarbīga, skaidra, pārredzama un atbilstu augstiem standartiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ES konkurences tiesības ir sekmējušas plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanās ierobežošanu; tomēr uzsver, cik svarīga ir neatkarīga dalībvalstu uzraudzība pār plašsaziņas līdzekļiem, un tālab pieprasa, lai plašsaziņas līdzekļu regulēšana valsts līmenī būtu iedarbīga, skaidra, pārredzama un atbilstu augstiem standartiem;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt konkrētus rādītājus, lai novērtētu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt konkrētus rādītājus, lai novērtētu plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| 15. | pieprasa, lai papildus plašsaziņas līdzekļu plurālisma vērtēšanai tiktu izstrādāti arī kritēriji plašsaziņas līdzekļu analīzei, tostarp ņemot vērā to attieksmi pret demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesībām un minoritāšu tiesībām, kā arī pret žurnālistu profesionālajiem kodeksiem; |
| --- | --- |

15.

pieprasa, lai papildus plašsaziņas līdzekļu plurālisma vērtēšanai tiktu izstrādāti arī kritēriji plašsaziņas līdzekļu analīzei, tostarp ņemot vērā to attieksmi pret demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesībām un minoritāšu tiesībām, kā arī pret žurnālistu profesionālajiem kodeksiem;

| 16. | uzskata, ka noteikumiem par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos jāregulē ne tikai īpašuma tiesības un plašsaziņas līdzekļu satura sagatavošana, bet arī piekļuves līdzekļi (elektroniskie) un mehānismi saturam un tā izplatīšanai internetā, piemēram, meklētājprogrammas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka noteikumiem par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos jāregulē ne tikai īpašuma tiesības un plašsaziņas līdzekļu satura sagatavošana, bet arī piekļuves līdzekļi (elektroniskie) un mehānismi saturam un tā izplatīšanai internetā, piemēram, meklētājprogrammas;

| 17. | uzsver, ka invalīdiem ir jānodrošina piekļuve informācijai; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka invalīdiem ir jānodrošina piekļuve informācijai;

| 18. | atzīst, ka pašregulācijai ir nozīmīga loma plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanā; atzinīgi vērtē jau izstrādātās nozares iniciatīvas šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka pašregulācijai ir nozīmīga loma plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanā; atzinīgi vērtē jau izstrādātās nozares iniciatīvas šajā jomā;

| 19. | mudina izstrādāt plašsaziņas līdzekļu brīvības hartu, lai garantētu izpausmes brīvību un plurālismu; |
| --- | --- |

19.

mudina izstrādāt plašsaziņas līdzekļu brīvības hartu, lai garantētu izpausmes brīvību un plurālismu;

| 20. | aicina ievērot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plašsaziņas līdzekļu ziņojumu atbilstību ētikas kodeksam; |
| --- | --- |

20.

aicina ievērot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plašsaziņas līdzekļu ziņojumu atbilstību ētikas kodeksam;

| 21. | uzsver, ka jāizveido plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības un īstenošanas sistēmas, pamatojoties uz uzticamiem un objektīviem rādītājiem; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka jāizveido plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības un īstenošanas sistēmas, pamatojoties uz uzticamiem un objektīviem rādītājiem;

| 22. | uzsver, ka ES un dalībvalstu varas iestādēm ir jānodrošina žurnālistu un redakcionālā neatkarība ar atbilstīgām un specifiskām juridiskām un sociālām garantijām, kā arī ir svarīgi izveidot un vienādi piemērot katrā tirgū, kurā darbojas ES reģistrētu plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi, redakcionālo hartu, lai novērstu īpašnieku, ieinteresēto personu vai ārēju dalībnieku, piemēram, valdību, iejaukšanos ziņu satura veidošanā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ES un dalībvalstu varas iestādēm ir jānodrošina žurnālistu un redakcionālā neatkarība ar atbilstīgām un specifiskām juridiskām un sociālām garantijām, kā arī ir svarīgi izveidot un vienādi piemērot katrā tirgū, kurā darbojas ES reģistrētu plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi, redakcionālo hartu, lai novērstu īpašnieku, ieinteresēto personu vai ārēju dalībnieku, piemēram, valdību, iejaukšanos ziņu satura veidošanā;

| 23. | aicina dalībvalstis ar attiecīgu pasākumu palīdzību nodrošināt piemērotu līdzsvaru starp politiski un sociāli jutīgām tēmām, it īpaši saistībā ar ziņām un programmām par jaunākajiem notikumiem; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis ar attiecīgu pasākumu palīdzību nodrošināt piemērotu līdzsvaru starp politiski un sociāli jutīgām tēmām, it īpaši saistībā ar ziņām un programmām par jaunākajiem notikumiem;

| 24. | atzinīgi vērtē attīstību un dažādību, ko plašsaziņas līdzekļu vidē ir ienesuši jaunie plašsaziņas līdzekļi, un mudina atbildīgi lietot jaunās tehnoloģijas, piemēram, mobilās televīzijas, kā platformu komerciālajiem, sabiedriskajiem un kopienas plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē attīstību un dažādību, ko plašsaziņas līdzekļu vidē ir ienesuši jaunie plašsaziņas līdzekļi, un mudina atbildīgi lietot jaunās tehnoloģijas, piemēram, mobilās televīzijas, kā platformu komerciālajiem, sabiedriskajiem un kopienas plašsaziņas līdzekļiem;

| 25. | mudina sākt atklātu diskusiju par visiem jautājumiem saistībā ar tīmekļa žurnālu statusu; |
| --- | --- |

25.

mudina sākt atklātu diskusiju par visiem jautājumiem saistībā ar tīmekļa žurnālu statusu;

| 26. | atbalsta autortiesību aizsardzību tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu līmenī, nosakot pienākumu minēt avotu, trešām pusēm citējot paziņojumus; |
| --- | --- |

26.

atbalsta autortiesību aizsardzību tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu līmenī, nosakot pienākumu minēt avotu, trešām pusēm citējot paziņojumus;

| 27. | iesaka iekļaut plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes Eiropas pamatprasmju vidū un atbalsta Eiropas kopējās apmācības programmas attīstību plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmju jomā, vienlaikus uzsverot to nozīmi jebkādas digitālas šķirtnes pārvarēšanā; |
| --- | --- |

27.

iesaka iekļaut plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes Eiropas pamatprasmju vidū un atbalsta Eiropas kopējās apmācības programmas attīstību plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmju jomā, vienlaikus uzsverot to nozīmi jebkādas digitālas šķirtnes pārvarēšanā;

| 28. | uzskata, ka saskaņā ar iepriekš minēto Ieteikumu Rec 1466(2000) izglītībai par plašsaziņas līdzekļu lietošanu ir jānodrošina pilsoņi ar līdzekļiem kritiska viedokļa pamatošanai un nepārtraukti pieaugošā informācijas apjoma izmantošanai; uzskata, ka apguves process tādējādi ļaus pilsoņiem formulēt vēstījumus un izvēlēties vispiemērotāko līdzekli to izteikšanai, un tādā veidā pilnībā īstenot savas tiesības gadījumos, kas ir saistīti ar vārda un informācijas brīvību; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka saskaņā ar iepriekš minēto Ieteikumu Rec 1466(2000) izglītībai par plašsaziņas līdzekļu lietošanu ir jānodrošina pilsoņi ar līdzekļiem kritiska viedokļa pamatošanai un nepārtraukti pieaugošā informācijas apjoma izmantošanai; uzskata, ka apguves process tādējādi ļaus pilsoņiem formulēt vēstījumus un izvēlēties vispiemērotāko līdzekli to izteikšanai, un tādā veidā pilnībā īstenot savas tiesības gadījumos, kas ir saistīti ar vārda un informācijas brīvību;

| 29. | mudina Komisiju, pieņemot Eiropas pieeju plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes uzlabošanai, pievērst pienācīgu uzmanību satura kritiskas novērtēšanas standartiem un paraugprakses apmaiņām; |
| --- | --- |

29.

mudina Komisiju, pieņemot Eiropas pieeju plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes uzlabošanai, pievērst pienācīgu uzmanību satura kritiskas novērtēšanas standartiem un paraugprakses apmaiņām;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis konsolidēt objektīvu sistēmu raidīšanas licenču piešķiršanai kabeļtelevīzijas, satelīttelevīzijas, analogās un digitālās apraides jomā saskaņā ar pārredzamiem un godīgiem kritērijiem, lai izveidotu plurālistisku konkurences sistēmu un nepieļautu pārkāpumus, ko veic uzņēmumi, kuri ļaunprātīgi izmanto monopolstāvokli vai dominējošo stāvokli; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis konsolidēt objektīvu sistēmu raidīšanas licenču piešķiršanai kabeļtelevīzijas, satelīttelevīzijas, analogās un digitālās apraides jomā saskaņā ar pārredzamiem un godīgiem kritērijiem, lai izveidotu plurālistisku konkurences sistēmu un nepieļautu pārkāpumus, ko veic uzņēmumi, kuri ļaunprātīgi izmanto monopolstāvokli vai dominējošo stāvokli;

| 31. | atgādina Komisijai, ka tā vairākkārt ir aicināta izstrādāt direktīvu, kurā garantēts plurālisms un kas veicinātu un aizsargātu kultūras daudzveidību, kā noteikts UNESCO konvencijā par kultūras daudzveidību, un kas sekmētu visu plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu piekļuvi tehniskajiem līdzekļiem, kas ļauj tiem sasniegt visus pilsoņus; |
| --- | --- |

31.

atgādina Komisijai, ka tā vairākkārt ir aicināta izstrādāt direktīvu, kurā garantēts plurālisms un kas veicinātu un aizsargātu kultūras daudzveidību, kā noteikts UNESCO konvencijā par kultūras daudzveidību, un kas sekmētu visu plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu piekļuvi tehniskajiem līdzekļiem, kas ļauj tiem sasniegt visus pilsoņus;

| 32. | pieprasa dalībvalstīm atbalstīt augstas kvalitātes sabiedriskās raidorganizācijas, kas var stāties pretī komerciālo kanālu programmām un kas, ja tām nav nepieciešams konkurēt par reitingiem un ienākumiem no reklāmas, ieņemtu augstāku vietu Eiropas klāstā kā atbalsts plašsaziņas līdzekļu plurālisma saglabāšanai, demokrātiskajam dialogam un visu pilsoņu pieejai programmām ar kvalitatīvu saturu. |
| --- | --- |

32.

pieprasa dalībvalstīm atbalstīt augstas kvalitātes sabiedriskās raidorganizācijas, kas var stāties pretī komerciālo kanālu programmām un kas, ja tām nav nepieciešams konkurēt par reitingiem un ienākumiem no reklāmas, ieņemtu augstāku vietu Eiropas klāstā kā atbalsts plašsaziņas līdzekļu plurālisma saglabāšanai, demokrātiskajam dialogam un visu pilsoņu pieejai programmām ar kvalitatīvu saturu.

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt ciešāku Eiropas Savienības pārvaldes iestāžu sadarbību, kā arī stiprināt valsts pārvaldes iestāžu formālas un neformālas diskusijas un viedokļu apmaiņu apraides jomā; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt ciešāku Eiropas Savienības pārvaldes iestāžu sadarbību, kā arī stiprināt valsts pārvaldes iestāžu formālas un neformālas diskusijas un viedokļu apmaiņu apraides jomā;

| 34. | iesaka vajadzības gadījumā sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem dalībvalstīs nodrošināt reģionu kultūras daudzveidības atspoguļošanu. |
| --- | --- |

34.

iesaka vajadzības gadījumā sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem dalībvalstīs nodrošināt reģionu kultūras daudzveidības atspoguļošanu.

| 35. | atbalsta plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību izpaušanu, lai veicinātu lielāku pārredzamību saistībā ar raidorganizācijas un izdevēja mērķu un identitātes izpratni; |
| --- | --- |

35.

atbalsta plašsaziņas līdzekļu īpašuma tiesību izpaušanu, lai veicinātu lielāku pārredzamību saistībā ar raidorganizācijas un izdevēja mērķu un identitātes izpratni;

| 36. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka ES konkurences tiesību piemērošana plašsaziņas līdzekļiem un arī interneta un komunikācijas tehnoloģiju nozarēm veicina un sekmē plašsaziņas līdzekļu plurālismu; aicina Komisiju, īstenojot ES konkurences noteikumus, ņemt vērā to ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

36.

mudina dalībvalstis nodrošināt, ka ES konkurences tiesību piemērošana plašsaziņas līdzekļiem un arī interneta un komunikācijas tehnoloģiju nozarēm veicina un sekmē plašsaziņas līdzekļu plurālismu; aicina Komisiju, īstenojot ES konkurences noteikumus, ņemt vērā to ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| 37. | iesaka paredzēt un īstenot valsts atbalstu reglamentējošos noteikumus tādā veidā, lai ļautu sabiedriskajiem un kopienu plašsaziņas līdzekļiem īstenot savas funkcijas dinamiskos apstākļos, vienlaikus nodrošinot, ka sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi veic dalībvalstu uzticētos uzdevumus pārredzamā un atbildīgā veidā, izvairoties no valsts finansējuma ļaunprātīgas izmantošanas politiskas vai ekonomiskas lietderības dēļ; |
| --- | --- |

37.

iesaka paredzēt un īstenot valsts atbalstu reglamentējošos noteikumus tādā veidā, lai ļautu sabiedriskajiem un kopienu plašsaziņas līdzekļiem īstenot savas funkcijas dinamiskos apstākļos, vienlaikus nodrošinot, ka sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi veic dalībvalstu uzticētos uzdevumus pārredzamā un atbildīgā veidā, izvairoties no valsts finansējuma ļaunprātīgas izmantošanas politiskas vai ekonomiskas lietderības dēļ;

| 38. | pieprasa Komisijai pienācīgi ņemt vērā UNESCO Konvenciju par kultūras daudzveidību un iepriekš minēto Ieteikumu Rec(2007)3, pieņemot lēmumu par to, vai jāpārskata EK paziņojumu par sabiedrisko apraidi; ja Komisija nolemj pārskatīt pašreizējās vadlīnijas, pieprasa, lai visus ierosinātos pasākumus vai paskaidrojumus novērtē saistībā ar to ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un lai tie pienācīgi ievērotu dalībvalstu kompetences; |
| --- | --- |

38.

pieprasa Komisijai pienācīgi ņemt vērā UNESCO Konvenciju par kultūras daudzveidību un iepriekš minēto Ieteikumu Rec(2007)3, pieņemot lēmumu par to, vai jāpārskata EK paziņojumu par sabiedrisko apraidi; ja Komisija nolemj pārskatīt pašreizējās vadlīnijas, pieprasa, lai visus ierosinātos pasākumus vai paskaidrojumus novērtē saistībā ar to ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un lai tie pienācīgi ievērotu dalībvalstu kompetences;

| 39. | iesaka Komisijai, lai iepriekš minēto Komisijas 2001. gada paziņojumu par sabiedrisko apraidi pārskatītu (ja to uzskata par nepieciešamu) veidā, kas stiprina sabiedrisko apraidi kā svarīgu plašsaziņas līdzekļu plurālisma garantētāju ES; |
| --- | --- |

39.

iesaka Komisijai, lai iepriekš minēto Komisijas 2001. gada paziņojumu par sabiedrisko apraidi pārskatītu (ja to uzskata par nepieciešamu) veidā, kas stiprina sabiedrisko apraidi kā svarīgu plašsaziņas līdzekļu plurālisma garantētāju ES;

| 40. | uzskata, ka sabiedrisko audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu uzdevumu īstenošanai digitālo tehnoloģiju jomā ir jāattīsta jaunie informācijas pakalpojumi un plašsaziņas līdzekļi papildu tradicionālajām programmām, kā arī spējas sadarboties ar jebkuru digitālo tīklu un platformu; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka sabiedrisko audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu uzdevumu īstenošanai digitālo tehnoloģiju jomā ir jāattīsta jaunie informācijas pakalpojumi un plašsaziņas līdzekļi papildu tradicionālajām programmām, kā arī spējas sadarboties ar jebkuru digitālo tīklu un platformu;

| 41. | atzinīgi vērtē dažās dalībvalstīs īstenotos noteikumus, kuri pieprasa kabeļtelevīzijas pakalpojumu sniedzējiem piedāvājumā iekļaut valsts kanālus un piešķirt sabiedriskajai apraidei daļu no digitālā frekvenču spektra; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē dažās dalībvalstīs īstenotos noteikumus, kuri pieprasa kabeļtelevīzijas pakalpojumu sniedzējiem piedāvājumā iekļaut valsts kanālus un piešķirt sabiedriskajai apraidei daļu no digitālā frekvenču spektra;

| 42. | mudina Komisiju izvēlēties plašu sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu uzdevumu skatījumu saskaņā ar dinamisku un uz nākotni orientētu iepriekš minētā Amsterdamas līguma Protokola interpretāciju, it īpaši saistībā ar sabiedriskās apraides neierobežotu dalību tehnoloģiskajā attīstībā, kā arī satura radīšanas un izklāsta formu atvasināšanā (lineāro un nelineāro pakalpojumu ziņā); tā kā daļa no sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu uzdevumiem tajā jāiekļauj arī piemērots finansējums jaunajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

42.

mudina Komisiju izvēlēties plašu sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu uzdevumu skatījumu saskaņā ar dinamisku un uz nākotni orientētu iepriekš minētā Amsterdamas līguma Protokola interpretāciju, it īpaši saistībā ar sabiedriskās apraides neierobežotu dalību tehnoloģiskajā attīstībā, kā arī satura radīšanas un izklāsta formu atvasināšanā (lineāro un nelineāro pakalpojumu ziņā); tā kā daļa no sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu uzdevumiem tajā jāiekļauj arī piemērots finansējums jaunajiem pakalpojumiem;

| 43. | atkārto, ka frekvenču spektra regulācijā jāņem vērā sabiedrības interešu mērķi, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālisms, un tādēļ to nevar pakļaut režīmam, kas balstīts tikai un vienīgi uz tirgu; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm ir jāsaglabā atbildība par lēmumu pieņemšanu par izmantojamo frekvenču piešķiršanu, lai apmierinātu katras sabiedrības specifiskās vajadzības, īpaši saistībā ar plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsargāšanu un veicināšanu; |
| --- | --- |

43.

atkārto, ka frekvenču spektra regulācijā jāņem vērā sabiedrības interešu mērķi, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālisms, un tādēļ to nevar pakļaut režīmam, kas balstīts tikai un vienīgi uz tirgu; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm ir jāsaglabā atbildība par lēmumu pieņemšanu par izmantojamo frekvenču piešķiršanu, lai apmierinātu katras sabiedrības specifiskās vajadzības, īpaši saistībā ar plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsargāšanu un veicināšanu;

| 44. | ierosina, pārskatot telekomunikāciju paketi, saglabāt un nepieciešamības gadījumā paplašināt obligāti īstenojamos noteikumus; |
| --- | --- |

44.

ierosina, pārskatot telekomunikāciju paketi, saglabāt un nepieciešamības gadījumā paplašināt obligāti īstenojamos noteikumus;

| 45. | pievienojas iepriekš minētajam Ieteikumam Rec(2007)3, ka ir jānodrošina satura piedāvātāju brīva piekļuve elektroniskajiem saziņas tīkliem; |
| --- | --- |

45.

pievienojas iepriekš minētajam Ieteikumam Rec(2007)3, ka ir jānodrošina satura piedāvātāju brīva piekļuve elektroniskajiem saziņas tīkliem;

| 46. | pievērš uzmanību iepriekš minētajai 2007. gada 13. novembra rezolūcijai, jo sadarbspējai ir būtiska nozīme, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

46.

pievērš uzmanību iepriekš minētajai 2007. gada 13. novembra rezolūcijai, jo sadarbspējai ir būtiska nozīme, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| 47. | aicina īstenot līdzsvarotu pieeju attiecībā uz ciparu dividendes sadalījumu, lai nodrošinātu taisnīgu piekļuvi visiem tirgus dalībniekiem, tādējādi garantējot plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

47.

aicina īstenot līdzsvarotu pieeju attiecībā uz ciparu dividendes sadalījumu, lai nodrošinātu taisnīgu piekļuvi visiem tirgus dalībniekiem, tādējādi garantējot plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| 48. | pauž bažas par dažu lielu tiešsaistes tirgus dalībnieku dominēšanu, kas traucē ienākt tirgū jauniem uzņēmumiem, tādējādi kavējot jaunradi un uzņēmējdarbību šajā nozarē; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par dažu lielu tiešsaistes tirgus dalībnieku dominēšanu, kas traucē ienākt tirgū jauniem uzņēmumiem, tādējādi kavējot jaunradi un uzņēmējdarbību šajā nozarē;

| 49. | prasa lielāku pārredzamību saistībā ar personas datiem un informāciju, ko par lietotājiem uzkrāj interneta meklētāji, e-pasta pakalpojumu sniedzēji un sociālo tīklu veidošanas vietnes; |
| --- | --- |

49.

prasa lielāku pārredzamību saistībā ar personas datiem un informāciju, ko par lietotājiem uzkrāj interneta meklētāji, e-pasta pakalpojumu sniedzēji un sociālo tīklu veidošanas vietnes;

| 50. | uzskata, ka ES līmeņa regulējums ir pietiekams, lai nodrošinātu piekļuvi elektroniskiem programmu aprakstiem un līdzīgām pārskata un orientācijas ierīcēm, taču var tikt apsvērti papildu pasākumi attiecībā uz to, kā tiek demonstrēta informācija par pieejamajām programmām, lai nodrošinātu vieglu piekļuvi vispārējas nozīmes pakalpojumiem; prasa Komisijai ar apspriežu palīdzību noskaidrot, vai plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanai vajadzīgas minimālas pamatnostādnes vai arī nozari reglamentējoši noteikumi; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ES līmeņa regulējums ir pietiekams, lai nodrošinātu piekļuvi elektroniskiem programmu aprakstiem un līdzīgām pārskata un orientācijas ierīcēm, taču var tikt apsvērti papildu pasākumi attiecībā uz to, kā tiek demonstrēta informācija par pieejamajām programmām, lai nodrošinātu vieglu piekļuvi vispārējas nozīmes pakalpojumiem; prasa Komisijai ar apspriežu palīdzību noskaidrot, vai plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanai vajadzīgas minimālas pamatnostādnes vai arī nozari reglamentējoši noteikumi;

| 51. | prasa nodrošināt līdzsvaru starp valsts tiesībām pakļautām un privātām raidorganizācijām un saskaņoti piemērot tiesību aktus konkurences un plašsaziņas līdzekļu jomā, lai stiprinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

51.

prasa nodrošināt līdzsvaru starp valsts tiesībām pakļautām un privātām raidorganizācijām un saskaņoti piemērot tiesību aktus konkurences un plašsaziņas līdzekļu jomā, lai stiprinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| 52. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

52.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 340, 10.11.1997., 109. lpp.

(2)  OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

(3)  OV C 25 E, 29.1.2004., 205. lpp.

(4)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1026. lpp.

(5)  OV C 320, 15.11.2001., 5. lpp.

(6)  OV C 30, 5.2.1999., 1. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0497.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/94

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembrisEnerģijas cenu problēmas risināšana

P6_TA(2008)0460

Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par enerģijas cenu problēmas risināšanu

2010/C 8 E/17

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par atkarību no naftas (1) un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par augošo degvielas cenu izraisīto krīzi zivsaimniecības nozarē (2),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. jūnija paziņojumu “Saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu” (COM(2008)0384),

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 19.—20. jūnija sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2008. gada 12.—13. septembra Nicas neoficiālajā sanāksmē panākto vienošanos,

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā vasarā naftas cenas sasniedza augstāko līmeni, kāds jebkad agrāk konstatēts, ir augušas arī citu enerģētikas produktu cenas, un, tā kā ir cēlušās jēlnaftas cenas, attiecīgi ir pieaugušas arī degvielas patēriņa cenas; tā kā ASV dolāra nestabilitāte ir ietekmējusi naftas cenu svārstības; |
| --- | --- |

A.

tā kā vasarā naftas cenas sasniedza augstāko līmeni, kāds jebkad agrāk konstatēts, ir augušas arī citu enerģētikas produktu cenas, un, tā kā ir cēlušās jēlnaftas cenas, attiecīgi ir pieaugušas arī degvielas patēriņa cenas; tā kā ASV dolāra nestabilitāte ir ietekmējusi naftas cenu svārstības;

| B. | tā kā sagaidāms, ka naftas cenas vidējā un ilgā termiņā joprojām varētu būt augstas, un šī tendence nelabvēlīgi ietekmēs inflāciju un ES ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā sagaidāms, ka naftas cenas vidējā un ilgā termiņā joprojām varētu būt augstas, un šī tendence nelabvēlīgi ietekmēs inflāciju un ES ekonomikas izaugsmi;

| C. | tā kā augstais enerģiju cenu līmenis mazina ES iedzīvotāju pirktspēju un jo īpaši nelabvēlīgi ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un energoietilpīgas rūpniecības nozares; |
| --- | --- |

C.

tā kā augstais enerģiju cenu līmenis mazina ES iedzīvotāju pirktspēju un jo īpaši nelabvēlīgi ietekmē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un energoietilpīgas rūpniecības nozares;

| D. | tā kā enerģijas cenu kāpumu ietekmē vairāku tādu faktoru kombinācija kā strukturālas pārmaiņas naftas piedāvājumā un pieprasījumā, jaunu naftas atradņu skaita un lieluma samazināšanās; naftas ražošanas paplašināšanas ierobežojumi; ģeopolitiskie faktori; mazāki ieguldījumi novatoriskās tehnoloģijās; augstākas ieguldījumu izmaksas; kvalificēta darbaspēka trūkums lielākajās ražotājvalstīs; tā kā dažas naftas ražotājvalstis cenšas izmantot savus dabas resursus politiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā enerģijas cenu kāpumu ietekmē vairāku tādu faktoru kombinācija kā strukturālas pārmaiņas naftas piedāvājumā un pieprasījumā, jaunu naftas atradņu skaita un lieluma samazināšanās; naftas ražošanas paplašināšanas ierobežojumi; ģeopolitiskie faktori; mazāki ieguldījumi novatoriskās tehnoloģijās; augstākas ieguldījumu izmaksas; kvalificēta darbaspēka trūkums lielākajās ražotājvalstīs; tā kā dažas naftas ražotājvalstis cenšas izmantot savus dabas resursus politiskiem mērķiem;

| E. | tā kā, lai nodrošinātu naftas tirgu efektīvu darbību, būtiska ir aizvien lielāka naftas tirdzniecības biržu datu pārredzamība, uzticamība un biežāka publiskošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai nodrošinātu naftas tirgu efektīvu darbību, būtiska ir aizvien lielāka naftas tirdzniecības biržu datu pārredzamība, uzticamība un biežāka publiskošana;

| F. | tā kā pašreizējās finanšu nestabilitātes dēļ investori ir bijuši spiesti meklēt alternatīvus ieguldījumus, kas īstermiņā ir veicinājis cenu svārstības; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējās finanšu nestabilitātes dēļ investori ir bijuši spiesti meklēt alternatīvus ieguldījumus, kas īstermiņā ir veicinājis cenu svārstības;

| G. | tā kā ES ekonomika joprojām ir ārkārtīgi atkarīga no naftas importa un iespējamie jaunie risinājumi galvenokārt ir tā dēvētās “netradicionālās atradnes”, kas sadārdzina šo risinājumu izstrādē veikto ieguldījumu izmaksas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ekonomika joprojām ir ārkārtīgi atkarīga no naftas importa un iespējamie jaunie risinājumi galvenokārt ir tā dēvētās “netradicionālās atradnes”, kas sadārdzina šo risinājumu izstrādē veikto ieguldījumu izmaksas;

| H. | tā kā tāda kopēja Eiropas ārpolitika enerģētikas jomā, kuras pamatā būtu solidaritāte un energoapgādes diversifikācija, radītu sinerģijas, kas saglabātu Eiropas Savienības energopiegādes drošumu un sekmētu ES izaugsmi, darbībspēju ārpolitikas jomā un uzticama partnera reputāciju pasaulē, |
| --- | --- |

H.

tā kā tāda kopēja Eiropas ārpolitika enerģētikas jomā, kuras pamatā būtu solidaritāte un energoapgādes diversifikācija, radītu sinerģijas, kas saglabātu Eiropas Savienības energopiegādes drošumu un sekmētu ES izaugsmi, darbībspēju ārpolitikas jomā un uzticama partnera reputāciju pasaulē,

| 1. | uzsver — ja nenotiks globāla saskaņota maiņa attiecībā uz enerģētikas politiku un patēriņu, pieprasījums pēc enerģijas ES turpmākajās desmitgadēs turpinās paaugstināties; pauž bažas par enerģijas cenu pieaugumu, jo īpaši par tā nelabvēlīgo ietekmi uz pasaules ekonomiku un patērētājiem, apgrūtinot arī ES Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

1.

uzsver — ja nenotiks globāla saskaņota maiņa attiecībā uz enerģētikas politiku un patēriņu, pieprasījums pēc enerģijas ES turpmākajās desmitgadēs turpinās paaugstināties; pauž bažas par enerģijas cenu pieaugumu, jo īpaši par tā nelabvēlīgo ietekmi uz pasaules ekonomiku un patērētājiem, apgrūtinot arī ES Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu;

| 2. | uzsver vajadzību veikt pasākumus, lai ES ekonomika saglabātu konkurētspēju un pielāgotos jauno enerģijas cenu videi; |
| --- | --- |

2.

uzsver vajadzību veikt pasākumus, lai ES ekonomika saglabātu konkurētspēju un pielāgotos jauno enerģijas cenu videi;

| 3. | prasa uzņemties stingras politiskās saistības, paredzot konkrētus pasākumus pieprasījuma pēc enerģijas samazināšanai, veicināt atjaunojamās enerģijas veidus un energoefektivitāti, kā arī īstenot energoapgādes diversifikāciju un samazināt atkarību no fosilā kurināmā importa; uzskata, ka šāda maiņa būtu atbilstīgākā reakcija uz augstākām enerģijas cenām, lai palielinātu stabilitāti enerģijas tirgos un sniegtu patērētājiem ilgtermiņā izmaksu rentabilitāti, kā arī sasniegtu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokola mērķus; uzsver, ka nepieciešams īstenot šos stratēģiskos pasākumus, saistībā ar kuriem jāparedz proporcionāli finanšu resursi pētniecībā un izstrādē; |
| --- | --- |

3.

prasa uzņemties stingras politiskās saistības, paredzot konkrētus pasākumus pieprasījuma pēc enerģijas samazināšanai, veicināt atjaunojamās enerģijas veidus un energoefektivitāti, kā arī īstenot energoapgādes diversifikāciju un samazināt atkarību no fosilā kurināmā importa; uzskata, ka šāda maiņa būtu atbilstīgākā reakcija uz augstākām enerģijas cenām, lai palielinātu stabilitāti enerģijas tirgos un sniegtu patērētājiem ilgtermiņā izmaksu rentabilitāti, kā arī sasniegtu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un tās Kioto protokola mērķus; uzsver, ka nepieciešams īstenot šos stratēģiskos pasākumus, saistībā ar kuriem jāparedz proporcionāli finanšu resursi pētniecībā un izstrādē;

| 4. | uzskata, ka dalībvalstīm jāveic mērķtiecīgi īstermiņa pasākumi, lai mazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz nabadzīgākajām mājsaimniecībām; tomēr uzskata, ka ir jāizvairās no tādiem pasākumiem, kas palielina inflāciju, jo šādi pasākumi var nelabvēlīgi ietekmēt valsts finanšu ilgtspējību un var nebūt sekmīgi augstāku naftas cenu dēļ; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka dalībvalstīm jāveic mērķtiecīgi īstermiņa pasākumi, lai mazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz nabadzīgākajām mājsaimniecībām; tomēr uzskata, ka ir jāizvairās no tādiem pasākumiem, kas palielina inflāciju, jo šādi pasākumi var nelabvēlīgi ietekmēt valsts finanšu ilgtspējību un var nebūt sekmīgi augstāku naftas cenu dēļ;

| 5. | atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnijā pirmajā lasījumā paustajai nostājai attiecībā uz direktīvas priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (3) grozīšanu un Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlijā pirmajā lasījumā paustajai nostājai attiecībā uz direktīvas priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (4) grozīšanu; uzskata, ka Komisijai būtu jāsniedz paziņojums par enerģijas trūkuma problēmas risināšanu Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis apzināt energoresursu nepietiekamību savā valstī un izstrādāt valsts plānus energoresursu trūkuma novēršanai; aicina Komisiju papildus tam, ka tā nodrošina vispārējo un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanu, uzraudzīt un koordinēt dalībvalstu iesniegtos datus; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnijā pirmajā lasījumā paustajai nostājai attiecībā uz direktīvas priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (3) grozīšanu un Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlijā pirmajā lasījumā paustajai nostājai attiecībā uz direktīvas priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (4) grozīšanu; uzskata, ka Komisijai būtu jāsniedz paziņojums par enerģijas trūkuma problēmas risināšanu Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis apzināt energoresursu nepietiekamību savā valstī un izstrādāt valsts plānus energoresursu trūkuma novēršanai; aicina Komisiju papildus tam, ka tā nodrošina vispārējo un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanu, uzraudzīt un koordinēt dalībvalstu iesniegtos datus;

| 6. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ierosinātā Enerģijas patērētāju harta skaidri nosaka patērētāju tiesības; aicina nacionālos regulatorus izmantot savas pilnvaras, lai palīdzētu patērētājiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ierosinātā Enerģijas patērētāju harta skaidri nosaka patērētāju tiesības; aicina nacionālos regulatorus izmantot savas pilnvaras, lai palīdzētu patērētājiem;

| 7. | ņem vērā kritumu jēlnaftas cenās līdz USD 100 par barelu pagājušajās nedēļās, kas pārtrauc pastāvīgā naftas cenu pieauguma tendenci; taču ar bažām atzīmē, ka patērētāji joprojām sedz augstākas enerģijas cenas, kas ne vienmēr atspoguļo jēlnaftas cenu samazinājuma svārstības; aicina Komisiju uzraudzīt cenu tendences, jo īpaši ņemot vērā cenu pieauguma vai krituma ietekmi uz patērētājiem; |
| --- | --- |

7.

ņem vērā kritumu jēlnaftas cenās līdz USD 100 par barelu pagājušajās nedēļās, kas pārtrauc pastāvīgā naftas cenu pieauguma tendenci; taču ar bažām atzīmē, ka patērētāji joprojām sedz augstākas enerģijas cenas, kas ne vienmēr atspoguļo jēlnaftas cenu samazinājuma svārstības; aicina Komisiju uzraudzīt cenu tendences, jo īpaši ņemot vērā cenu pieauguma vai krituma ietekmi uz patērētājiem;

| 8. | aicina Komisiju nodrošināt atbilstību pašreizējiem ES konkurences noteikumiem, īpašu vērību pievēršot pret konkurenci vērstu pasākumu izmeklēšanai un izskaušanai gāzes un elektroenerģijas nozarēs, kā arī saistībā ar naftas pārstrādi un piegādi uz patēriņa vietām; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju nodrošināt atbilstību pašreizējiem ES konkurences noteikumiem, īpašu vērību pievēršot pret konkurenci vērstu pasākumu izmeklēšanai un izskaušanai gāzes un elektroenerģijas nozarēs, kā arī saistībā ar naftas pārstrādi un piegādi uz patēriņa vietām;

| 9. | aicina Komisiju izpētīt šo saistību starp naftas un gāzes cenām ilgtermiņa līgumos attiecībā uz gāzi un iesniegt atbilstīgus politikas priekšlikumus; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju izpētīt šo saistību starp naftas un gāzes cenām ilgtermiņa līgumos attiecībā uz gāzi un iesniegt atbilstīgus politikas priekšlikumus;

| 10. | aicina ECOFIN ieviest samazinātu PVN energotaupīga procesa precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

10.

aicina ECOFIN ieviest samazinātu PVN energotaupīga procesa precēm un pakalpojumiem;

| 11. | mudina veikt pasākumus, lai palīdzētu energoietilpīgu nozaru un pakalpojumu pielāgošanās procesā, lai padarītus tos energoefektīvākus; taču aicina Komisiju uzraudzīt šādu pasākumu ietekmi un attiecīgi rīkoties, ja rodas konkurences izkropļojumi; |
| --- | --- |

11.

mudina veikt pasākumus, lai palīdzētu energoietilpīgu nozaru un pakalpojumu pielāgošanās procesā, lai padarītus tos energoefektīvākus; taču aicina Komisiju uzraudzīt šādu pasākumu ietekmi un attiecīgi rīkoties, ja rodas konkurences izkropļojumi;

| 12. | turklāt uzsver, ka atjaunojamie enerģijas avoti kopā ar enerģijas taupības pasākumiem, tostarp stimuliem mājsaimniecību energoefektivitātes uzlabošanai, samazina Eiropas atkarību no enerģijas importa un līdz ar to ierobežo politisko un ekonomisko risku, ko rada šāds imports; |
| --- | --- |

12.

turklāt uzsver, ka atjaunojamie enerģijas avoti kopā ar enerģijas taupības pasākumiem, tostarp stimuliem mājsaimniecību energoefektivitātes uzlabošanai, samazina Eiropas atkarību no enerģijas importa un līdz ar to ierobežo politisko un ekonomisko risku, ko rada šāds imports;

| 13. | aicina Komisiju, izstrādājot turpmāko ES enerģētikas politiku, it īpaši saistībā ar gaidāmo otro Stratēģisko enerģētikas pārskatu, nodrošināt, ka enerģijas taupībai, energoefektivitātei un atjaunojamai enerģijai tiek piešķirta prioritāte; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju, izstrādājot turpmāko ES enerģētikas politiku, it īpaši saistībā ar gaidāmo otro Stratēģisko enerģētikas pārskatu, nodrošināt, ka enerģijas taupībai, energoefektivitātei un atjaunojamai enerģijai tiek piešķirta prioritāte;

| 14. | uzskata, ka Eiropas Investīciju bankai ir jāpiešķir lielākas pilnvaras, lai nodrošinātu finansējumu tādiem pasākumiem kā energoefektivitātes paaugstināšana, atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana un pētniecības un izstrādes projekti, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Eiropas Investīciju bankai ir jāpiešķir lielākas pilnvaras, lai nodrošinātu finansējumu tādiem pasākumiem kā energoefektivitātes paaugstināšana, atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana un pētniecības un izstrādes projekti, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| 15. | atzīmē nodokļu ieņēmumu pieaugumu saistībā ar enerģiju dažās dalībvalstīs, ko radījusi nesenā naftas cenu celšanās; uzsver to nozīmi, kāda ir atbilstīgai fiskālajai politikai, lai samazinātu ekonomisko atkarību no fosilā kurināmā, risinātu klimata pārmaiņu problēmu un radītu stimulus ieguldījumiem energoefektivitātē, atjaunojamā enerģijā un videi draudzīgos produktos; |
| --- | --- |

15.

atzīmē nodokļu ieņēmumu pieaugumu saistībā ar enerģiju dažās dalībvalstīs, ko radījusi nesenā naftas cenu celšanās; uzsver to nozīmi, kāda ir atbilstīgai fiskālajai politikai, lai samazinātu ekonomisko atkarību no fosilā kurināmā, risinātu klimata pārmaiņu problēmu un radītu stimulus ieguldījumiem energoefektivitātē, atjaunojamā enerģijā un videi draudzīgos produktos;

| 16. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvas 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (5) (Enerģijas nodokļu sistēmas direktīva) pārskatīšanu, pirms tam rūpīgi izvērtējot nodokļu iekasēšanas pasākumu iespējamo ietekmi uz inflāciju, uz jauniem ieguldījumiem un uz ES pāreju uz energoefektīvu un zemas oglekļa emisijas ekonomiku; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvas 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (5) (Enerģijas nodokļu sistēmas direktīva) pārskatīšanu, pirms tam rūpīgi izvērtējot nodokļu iekasēšanas pasākumu iespējamo ietekmi uz inflāciju, uz jauniem ieguldījumiem un uz ES pāreju uz energoefektīvu un zemas oglekļa emisijas ekonomiku;

| 17. | uzsver to nozīmi, kāda ir naftas tirgu un naftas tirdzniecības biržu datu lielākai pārredzamībai un ticamībai; uzskata, ka ir svarīgi uzlabot izpratni par naftas produktu cenu tendencēm; aicina laikus pārskatīt Kopienas tiesību aktus par naftas ārkārtas rezervēm; |
| --- | --- |

17.

uzsver to nozīmi, kāda ir naftas tirgu un naftas tirdzniecības biržu datu lielākai pārredzamībai un ticamībai; uzskata, ka ir svarīgi uzlabot izpratni par naftas produktu cenu tendencēm; aicina laikus pārskatīt Kopienas tiesību aktus par naftas ārkārtas rezervēm;

| 18. | uzsver, ka ES ir jābūt vienotai enerģētikas politikas jautājumos; atkārtoti uzsver to nozīmi, kāda ir ES kopējai enerģētikas politikai un saistībām Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā; šajā sakarībā uzskata, ka dialogā par enerģētiku ar lielākajām naftas un gāzes piegādātājvalstīm ES ir jāuzņemas līderes loma; atzinīgi vērtē nodomu rīkot augstākā līmeņa sanāksmi, kurā piedalītos naftas patērētājvalstis un naftas ražotājvalstis, lai panāktu cenu stabilitāti, lielāku piegāžu paredzamību un to, ka maksājumus par naftu veic euro; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ES ir jābūt vienotai enerģētikas politikas jautājumos; atkārtoti uzsver to nozīmi, kāda ir ES kopējai enerģētikas politikai un saistībām Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā; šajā sakarībā uzskata, ka dialogā par enerģētiku ar lielākajām naftas un gāzes piegādātājvalstīm ES ir jāuzņemas līderes loma; atzinīgi vērtē nodomu rīkot augstākā līmeņa sanāksmi, kurā piedalītos naftas patērētājvalstis un naftas ražotājvalstis, lai panāktu cenu stabilitāti, lielāku piegāžu paredzamību un to, ka maksājumus par naftu veic euro;

| 19. | mudina ES uzņēmumus izrādīt lielāku iniciatīvu, veicot turpmākus ieguldījumus, un būt novatoriskiem jauno tehnoloģiju izstrādes un inženierzinātņu jomā, lai saglabātu vadošo lomu darījumos ar lielākajām naftas ražotājvalstīm; atzīmē, ka ieguldījumi ir īpaši vajadzīgi, lai attīstītu naftas pārstrādes nozari un paplašinātu izpētes iespējas pieaugošā pieprasījuma apmierināšanai; |
| --- | --- |

19.

mudina ES uzņēmumus izrādīt lielāku iniciatīvu, veicot turpmākus ieguldījumus, un būt novatoriskiem jauno tehnoloģiju izstrādes un inženierzinātņu jomā, lai saglabātu vadošo lomu darījumos ar lielākajām naftas ražotājvalstīm; atzīmē, ka ieguldījumi ir īpaši vajadzīgi, lai attīstītu naftas pārstrādes nozari un paplašinātu izpētes iespējas pieaugošā pieprasījuma apmierināšanai;

| 20. | atzīmē, ka lielākajos naftas pārstrādes uzņēmumos ir jāpilnveido uzņēmumu sociālās atbildības politika, lai piesaistītu privātpersonu ieguldījumus enerģētikas nozarē, energotaupības programmām, alternatīvās enerģijas tehnoloģijām un ar tām saistītiem pētniecības un izstrādes projektiem; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka lielākajos naftas pārstrādes uzņēmumos ir jāpilnveido uzņēmumu sociālās atbildības politika, lai piesaistītu privātpersonu ieguldījumus enerģētikas nozarē, energotaupības programmām, alternatīvās enerģijas tehnoloģijām un ar tām saistītiem pētniecības un izstrādes projektiem;

| 21. | aicina dalībvalstis saskaņot iejaukšanās tirgū politiku, risinot enerģijas cenu pieauguma radītās problēmas; aicina Komisiju izstrādāt analītisku dokumentu, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, kas gūta, īstenojot ar augsto enerģijas cenu problēmas risināšanu saistītos politikas pasākumus; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis saskaņot iejaukšanās tirgū politiku, risinot enerģijas cenu pieauguma radītās problēmas; aicina Komisiju izstrādāt analītisku dokumentu, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, kas gūta, īstenojot ar augsto enerģijas cenu problēmas risināšanu saistītos politikas pasākumus;

| 22. | aicina Padomi pēc iespējas drīz panākt vienošanos par galvenajiem turpmākajiem pasākumiem pilnīgi liberalizēta enerģētikas iekšējā tirgus izveidē, jo tas samazinātu ES uzņēmību pret naftas cenu svārstībām un sekmētu energoapgādes drošību; saistībā ar to atkārtoti izsaka atbalstu ES enerģētikas iekšējā tirgus izveides pabeigšanai; |
| --- | --- |

22.

aicina Padomi pēc iespējas drīz panākt vienošanos par galvenajiem turpmākajiem pasākumiem pilnīgi liberalizēta enerģētikas iekšējā tirgus izveidē, jo tas samazinātu ES uzņēmību pret naftas cenu svārstībām un sekmētu energoapgādes drošību; saistībā ar to atkārtoti izsaka atbalstu ES enerģētikas iekšējā tirgus izveides pabeigšanai;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 227 E, 21.9.2006., 580. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0308.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0294.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0347.

(5)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/97 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/97

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembrisBaltā grāmata attiecībā uz veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos

P6_TA(2008)0461

Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra rezolūcija par Balto grāmatu attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos (2007/2285(INI))

2010/C 8 E/18

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2007. gada 30. maija“Balto grāmatu par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos” (COM(2007)0279),

ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju par veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšanu (1),

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) otro Eiropas rīcības plānu par pārtikas un uztura politiku 2007.—2012. gadam, kuru PVO Eiropas reģionālā komiteja pieņēma Belgradā 2007. gada 17—20. septembrī, kā arī Eiropas Hartu par aptaukošanās novēršanu, kuru 2006. gadā pieņēma PVO reģionālais birojs,

ņemot vērā mērķus, kurus 2006. gada 15—17. novembrī Stambulā notikušajā PVO Eiropas ministru konferencē pieņēma līdz ar Eiropas Hartu par aptaukošanās novēršanu,

ņemot vērā Uztura, fizisko aktivitāšu un veselības globālo stratēģiju, kuru 2004. gada 22. maijā pieņēma 57. Pasaules veselības asamblejā,

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes 2005. gada 3. jūnija secinājumus par aptaukošanos, uzturu un fizisko aktivitāti,

ņemot vērā secinājumus, kurus izdarīja 2007. gada 5 un 6. decembra Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padome “Eiropas stratēģijas attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, izmantošana”,

ņemot vērā PVO Reģionālā Eiropas biroja 2006. gada ziņojumu “Fiziskā aktivitāte un veselība Eiropā — fakti rīcībai”,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. jūlija“Balto grāmatu par sportu” (COM(2007)0391),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. septembra Zaļo grāmatu “Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru” (COM(2007)0551),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0256/2008),

| A. | tā kā liekais svars un aptaukošanās, kā arī ar uzturu saistītas slimības jau kļūst par epidēmiju un ir galvenais nāves un saslimšanas cēlonis Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā liekais svars un aptaukošanās, kā arī ar uzturu saistītas slimības jau kļūst par epidēmiju un ir galvenais nāves un saslimšanas cēlonis Eiropā;

| B. | tā kā zinātniski ir pierādīts, ka vīriešus un sievietes nepareiza uztura sekas un tā izraisīto slimību smagums ietekmē atšķirīgi; |
| --- | --- |

B.

tā kā zinātniski ir pierādīts, ka vīriešus un sievietes nepareiza uztura sekas un tā izraisīto slimību smagums ietekmē atšķirīgi;

| C. | tā kā saskaņā ar PVO datiem vairāk nekā 50 % pieaugušo Eiropā cieš no liekā svara vai aptaukošanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar PVO datiem vairāk nekā 50 % pieaugušo Eiropā cieš no liekā svara vai aptaukošanās;

| D. | tā kā no aptaukošanās cieš 5 miljoni bērnu un liekais svars ir vairāk nekā 22 miljoniem bērnu, un šie skaitļi strauji pieaug, kas nozīmē, ka līdz 2010. gadam šo bērnu skaits, kuri cieš no liekā svara un aptaukošanās, katru gadu pieaugs par 1,3 miljoniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā no aptaukošanās cieš 5 miljoni bērnu un liekais svars ir vairāk nekā 22 miljoniem bērnu, un šie skaitļi strauji pieaug, kas nozīmē, ka līdz 2010. gadam šo bērnu skaits, kuri cieš no liekā svara un aptaukošanās, katru gadu pieaugs par 1,3 miljoniem;

| E. | tā kā tiek uzskatīts, ka ar aptaukošanos un lieko svaru saistītām slimībām tērē līdz pat 6 % no valsts veselības aprūpes kopējiem izdevumiem dažās dalībvalstīs; tā kā šo slimību netiešās izmaksas, kas saistītas, piemēram, ar mazāku produktivitāti un darbā neierašanos slimības dēļ, ir ievērojami augstākas; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiek uzskatīts, ka ar aptaukošanos un lieko svaru saistītām slimībām tērē līdz pat 6 % no valsts veselības aprūpes kopējiem izdevumiem dažās dalībvalstīs; tā kā šo slimību netiešās izmaksas, kas saistītas, piemēram, ar mazāku produktivitāti un darbā neierašanos slimības dēļ, ir ievērojami augstākas;

| F. | tā kā vēdera aptaukošanās ir zinātniski atzīta kā viens no galvenajiem faktoriem, kas liecina par vairākām ar svaru saistītām slimībām, piemēram, sirds un asinsvadu slimībām un 2. tipa diabētu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vēdera aptaukošanās ir zinātniski atzīta kā viens no galvenajiem faktoriem, kas liecina par vairākām ar svaru saistītām slimībām, piemēram, sirds un asinsvadu slimībām un 2. tipa diabētu;

| G. | tā kā bērnībā iegūti ēšanas ieradumi bieži tiek saglabāti arī pieauguša cilvēka dzīvē, un pētījumi ir parādījuši, ka aptaukojušies bērni visbiežāk izaug par pieaugušajiem ar aptaukošanās problēmām; |
| --- | --- |

G.

tā kā bērnībā iegūti ēšanas ieradumi bieži tiek saglabāti arī pieauguša cilvēka dzīvē, un pētījumi ir parādījuši, ka aptaukojušies bērni visbiežāk izaug par pieaugušajiem ar aptaukošanās problēmām;

| H. | tā kā Eiropas iedzīvotāji dzīvo vidē, kurā pastiprināti draud aptaukošanās, jo sēdošs dzīvesveids paaugstina risku aptaukoties; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas iedzīvotāji dzīvo vidē, kurā pastiprināti draud aptaukošanās, jo sēdošs dzīvesveids paaugstina risku aptaukoties;

| I. | tā kā neveselīgs uzturs ir galvenais riska faktors citām ar uzturu saistītām slimībām, kuras ir galvenie nāves cēloņi ES, ietverot koronāro sirds slimību, vēžus, diabētus un trieku; |
| --- | --- |

I.

tā kā neveselīgs uzturs ir galvenais riska faktors citām ar uzturu saistītām slimībām, kuras ir galvenie nāves cēloņi ES, ietverot koronāro sirds slimību, vēžus, diabētus un trieku;

| J. | tā kā PVO 2005. gada ziņojumā par veselību Eiropā analītiski parādīts, ka lielu skaitu nāves gadījumu un slimību izraisa septiņi galvenie riska faktori, no kuriem seši (hipertonija, holesterīns, ķermeņa masas indekss, nepietiekams augļu un dārzeņu patēriņš, fizisko aktivitāšu trūkums un pārmērīgs alkohola patēriņš) ir saistīti ar uzturu un fiziskām aktivitātēm, un tā kā šie veselību noteicošie faktori jārisina vienlaikus, cenšoties novērst lielu nāves gadījumu un slimību skaitu; |
| --- | --- |

J.

tā kā PVO 2005. gada ziņojumā par veselību Eiropā analītiski parādīts, ka lielu skaitu nāves gadījumu un slimību izraisa septiņi galvenie riska faktori, no kuriem seši (hipertonija, holesterīns, ķermeņa masas indekss, nepietiekams augļu un dārzeņu patēriņš, fizisko aktivitāšu trūkums un pārmērīgs alkohola patēriņš) ir saistīti ar uzturu un fiziskām aktivitātēm, un tā kā šie veselību noteicošie faktori jārisina vienlaikus, cenšoties novērst lielu nāves gadījumu un slimību skaitu;

| K. | tā kā fiziskā aktivitāte un veselīgs, līdzsvarots uzturs ir galvenais profilakses līdzeklis cīņā pret lieko svaru; tā kā ir satraucoši, ka katrs trešais eiropietis brīvajā laikā ar fiziskām aktivitātēm nenodarbojas nemaz un ka vidējais eiropietis vairāk nekā 5 stundas dienā pavada sēžot; tā kā daudzi eiropieši nepatērē līdzsvarotu uzturu; |
| --- | --- |

K.

tā kā fiziskā aktivitāte un veselīgs, līdzsvarots uzturs ir galvenais profilakses līdzeklis cīņā pret lieko svaru; tā kā ir satraucoši, ka katrs trešais eiropietis brīvajā laikā ar fiziskām aktivitātēm nenodarbojas nemaz un ka vidējais eiropietis vairāk nekā 5 stundas dienā pavada sēžot; tā kā daudzi eiropieši nepatērē līdzsvarotu uzturu;

| L. | tā kā sportam veltīto stundu skaits ir samazinājies pēdējā desmitgadē gan sākumskolās, gan vidusskolās un pastāv ievērojamas nesakritības dalībvalstīs attiecībā uz sporta objektiem un aprīkojumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā sportam veltīto stundu skaits ir samazinājies pēdējā desmitgadē gan sākumskolās, gan vidusskolās un pastāv ievērojamas nesakritības dalībvalstīs attiecībā uz sporta objektiem un aprīkojumu;

| M. | tā kā PVO ar Eiropas Hartu par aptaukošanās novēršanu ir noteikusi mērķi gūt ievērojamus panākumus bērnu aptaukošanās apkarošanā tuvāko četru vai piecu gadu laikā un vēlākais līdz 2015. gadam panākt pretēju tendenci; |
| --- | --- |

M.

tā kā PVO ar Eiropas Hartu par aptaukošanās novēršanu ir noteikusi mērķi gūt ievērojamus panākumus bērnu aptaukošanās apkarošanā tuvāko četru vai piecu gadu laikā un vēlākais līdz 2015. gadam panākt pretēju tendenci;

| N. | tā kā par veselīgu uzturu jāuzskata uzturs, kas nodrošina noteiktas kvantitātes un kvalitātes priekšnosacījumus cilvēka vajadzībām un vienmēr stingri atbilst uztura principiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā par veselīgu uzturu jāuzskata uzturs, kas nodrošina noteiktas kvantitātes un kvalitātes priekšnosacījumus cilvēka vajadzībām un vienmēr stingri atbilst uztura principiem;

| O. | tā kā uzturā, lai to uzskatītu par veselīgu, jāietver šādi kritēriji: 1) uzturvielu un enerģētiskais saturs (uzturvērtība), 2) veselības un toksoloģija (pārtikas nekaitīgums), 3) pārtikas produkta dabīgās īpašības (“estētiskās/garšas” un “sagremojamības” īpašības), 4) pārtikas ražošanas ekoloģiskās iezīmes (ilgtspējīga lauksaimniecība); |
| --- | --- |

O.

tā kā uzturā, lai to uzskatītu par veselīgu, jāietver šādi kritēriji: 1) uzturvielu un enerģētiskais saturs (uzturvērtība), 2) veselības un toksoloģija (pārtikas nekaitīgums), 3) pārtikas produkta dabīgās īpašības (“estētiskās/garšas” un “sagremojamības” īpašības), 4) pārtikas ražošanas ekoloģiskās iezīmes (ilgtspējīga lauksaimniecība);

| P. | tā kā liekā svara un aptaukošanās problēma jārisina ar holistisku pieeju, šo jautājumu iekļaujot valstu politikas jomās un dažādos pārvaldes līmeņos, īpaši valsts, reģionālā un vietējā līmenī, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritāti; |
| --- | --- |

P.

tā kā liekā svara un aptaukošanās problēma jārisina ar holistisku pieeju, šo jautājumu iekļaujot valstu politikas jomās un dažādos pārvaldes līmeņos, īpaši valsts, reģionālā un vietējā līmenī, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritāti;

| Q. | tā kā nedrīkst ignorēt alkohola, kam ir augsts kaloriju līmenis, un cigarešu nozīmi, kuru abu lietošana mazina apetīti un slāpes pēc citiem dzērieniem, kā arī ir saistīta ar vairākiem veselības riskiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nedrīkst ignorēt alkohola, kam ir augsts kaloriju līmenis, un cigarešu nozīmi, kuru abu lietošana mazina apetīti un slāpes pēc citiem dzērieniem, kā arī ir saistīta ar vairākiem veselības riskiem;

| R. | uzskatot sociālo dimensiju par problēmu, jo lielākajā vairumā gadījumu no liekā svara un aptaukošanās cieš zemāko sociālekonomisko grupu pārstāvji; ar bažām atzīmējot, ka rezultātā var pastiprināties sociālekonomiskā nevienlīdzība, jo īpaši visneaizsargātākajām sabiedrības grupām, piemēram, invalīdiem; |
| --- | --- |

R.

uzskatot sociālo dimensiju par problēmu, jo lielākajā vairumā gadījumu no liekā svara un aptaukošanās cieš zemāko sociālekonomisko grupu pārstāvji; ar bažām atzīmējot, ka rezultātā var pastiprināties sociālekonomiskā nevienlīdzība, jo īpaši visneaizsargātākajām sabiedrības grupām, piemēram, invalīdiem;

| S. | tā kā sociālekonomiskā nevienlīdzība vēl vairāk pieaug izejvielu (piemēram, graudaugu produkti, sviests, piens utt.) cenu paaugstināšanās dēļ, kas ir jauna tendence gan attiecībā uz skarto produktu skaitu, gan cenu pieauguma apmēru; |
| --- | --- |

S.

tā kā sociālekonomiskā nevienlīdzība vēl vairāk pieaug izejvielu (piemēram, graudaugu produkti, sviests, piens utt.) cenu paaugstināšanās dēļ, kas ir jauna tendence gan attiecībā uz skarto produktu skaitu, gan cenu pieauguma apmēru;

| T. | tā kā augstākas neapstrādātu izejvielu cenas kopā ar vairumtirdzniecības noteikumu neskaidrību dažās dalībvalstīs ir novedis pie pamata pārtikas produktu ar augstu uzturvērtību, piemēram, augļu un dārzeņu, kā arī piena produktu bez cukura cenu paaugstināšanās, kas ietekmē lielākās daļas ES mājsaimniecību budžetus, un tā kā ES jāsāk risināt šis izaicinājums; |
| --- | --- |

T.

tā kā augstākas neapstrādātu izejvielu cenas kopā ar vairumtirdzniecības noteikumu neskaidrību dažās dalībvalstīs ir novedis pie pamata pārtikas produktu ar augstu uzturvērtību, piemēram, augļu un dārzeņu, kā arī piena produktu bez cukura cenu paaugstināšanās, kas ietekmē lielākās daļas ES mājsaimniecību budžetus, un tā kā ES jāsāk risināt šis izaicinājums;

| U. | tā kā invalīdi veido 15 % no aktīvās sabiedrības daļas ES; tā kā turklāt pētījumi rāda, ka invalīdi pakļauti lielākam aptaukošanās riskam, cita starpā, patofizioloģisku izmaiņu enerģijas metabolismā un ķermeņa stāvokļa dēļ, kā arī muskuļu atrofijas un fiziskās bezdarbības dēļ; |
| --- | --- |

U.

tā kā invalīdi veido 15 % no aktīvās sabiedrības daļas ES; tā kā turklāt pētījumi rāda, ka invalīdi pakļauti lielākam aptaukošanās riskam, cita starpā, patofizioloģisku izmaiņu enerģijas metabolismā un ķermeņa stāvokļa dēļ, kā arī muskuļu atrofijas un fiziskās bezdarbības dēļ;

| V. | tā kā ir jāveicina visas iniciatīvas, kurās ir iesaistītas daudzas ieinteresētās puses, lai uzlabotu dialogu, paraugprakses apmaiņu un pašregulējumu, piemēram, ES Uztura, fiziskās aktivitātes un veselības rīcības platformu, kā arī Sporta un veselības darba grupu un Eiropas Veselību veicinošo fizisko aktivitāšu tīklu (HEPA); |
| --- | --- |

V.

tā kā ir jāveicina visas iniciatīvas, kurās ir iesaistītas daudzas ieinteresētās puses, lai uzlabotu dialogu, paraugprakses apmaiņu un pašregulējumu, piemēram, ES Uztura, fiziskās aktivitātes un veselības rīcības platformu, kā arī Sporta un veselības darba grupu un Eiropas Veselību veicinošo fizisko aktivitāšu tīklu (HEPA);

| W. | tā kā ir jāveicina dažādi tradicionālie ēdieni kā mūsu kultūras mantojuma daļa, bet vienlaikus jārīkojas, lai nodrošinātu, ka patērētāji ir informēti par to patieso ietekmi uz veselību, lai sekmētu informētu lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir jāveicina dažādi tradicionālie ēdieni kā mūsu kultūras mantojuma daļa, bet vienlaikus jārīkojas, lai nodrošinātu, ka patērētāji ir informēti par to patieso ietekmi uz veselību, lai sekmētu informētu lēmumu pieņemšanu;

| X. | tā kā Eiropas patērētājiem jābūt piekļuvei nepieciešamajai informācijai, lai viņi varētu izvelēties labākos uzturvielu avotus optimālam uzturam atbilstīgi viņu individuālajam dzīves veidam un veselības stāvoklim; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas patērētājiem jābūt piekļuvei nepieciešamajai informācijai, lai viņi varētu izvelēties labākos uzturvielu avotus optimālam uzturam atbilstīgi viņu individuālajam dzīves veidam un veselības stāvoklim;

| Y. | tā kā pēdējās nozares iniciatīvās par pašregulācijas reklamēšanu runās par pārtikas līdzsvarotību un iezīmēm, kā arī dzērienu reklāmu; tā kā pašregulācijas pasākumos ir jāietver visi reklāmas veidi, jo īpaši internetā un citos jaunos plašsaziņas līdzekļos; tā kā apmēram puse no reklāmām, kuras televīzijā pārraida laikā, kad to skatās bērni, ir pārtikas reklāmas un ka pastāv nepārprotamas liecības, ka televīzijas reklāma ietekmē īstermiņa patēriņa iezīmes bērniem 2 līdz 11 gadu vecumā; tā kā Parlaments ar bažām atzīmē jaunu reklāmas veidu rašanos, izmantojot visas tehniskās iespējas, jo īpaši tā sauktās “reklāmspēles” mobilajos telefonos, tūlītējā ziņojumapmaiņā, videospēlēs un interaktīvajās spēlēs internetā; tā kā vairāki pārtikas ražotāji, reklāmas un mārketinga firmas, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības apvienības jau veic ievērojamu ieguldījumu ES rīcības programmā sabalansēta uztura, fiziskās aktivitātes un veselības veicināšanai un var jau norādīt uz veiksmīgiem pētījumiem un projektiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pēdējās nozares iniciatīvās par pašregulācijas reklamēšanu runās par pārtikas līdzsvarotību un iezīmēm, kā arī dzērienu reklāmu; tā kā pašregulācijas pasākumos ir jāietver visi reklāmas veidi, jo īpaši internetā un citos jaunos plašsaziņas līdzekļos; tā kā apmēram puse no reklāmām, kuras televīzijā pārraida laikā, kad to skatās bērni, ir pārtikas reklāmas un ka pastāv nepārprotamas liecības, ka televīzijas reklāma ietekmē īstermiņa patēriņa iezīmes bērniem 2 līdz 11 gadu vecumā; tā kā Parlaments ar bažām atzīmē jaunu reklāmas veidu rašanos, izmantojot visas tehniskās iespējas, jo īpaši tā sauktās “reklāmspēles” mobilajos telefonos, tūlītējā ziņojumapmaiņā, videospēlēs un interaktīvajās spēlēs internetā; tā kā vairāki pārtikas ražotāji, reklāmas un mārketinga firmas, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības apvienības jau veic ievērojamu ieguldījumu ES rīcības programmā sabalansēta uztura, fiziskās aktivitātes un veselības veicināšanai un var jau norādīt uz veiksmīgiem pētījumiem un projektiem;

| Z. | tā kā nepilnvērtīgs uzturs, kas jo īpaši ietekmē vecāka gada gājuma cilvēkus, Eiropas veselības aprūpes sistēmai izmaksā līdzīgu summu tai, ko izmaksā aptaukošanās un liekā svara ārstēšana, |
| --- | --- |

Z.

tā kā nepilnvērtīgs uzturs, kas jo īpaši ietekmē vecāka gada gājuma cilvēkus, Eiropas veselības aprūpes sistēmai izmaksā līdzīgu summu tai, ko izmaksā aptaukošanās un liekā svara ārstēšana,

| 1. | atzinīgi vērtē Balto grāmatu par uzturu kā nozīmīgu soli vispārējā stratēģijā, lai apturētu aptaukošanās un liekā svara pieaugumu un risinātu ar uzturu saistītu hronisku slimību, piemēram, sirds un asinsvadu slimību (arī sirds slimības un sirdslēkmes) problēmu Eiropā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Balto grāmatu par uzturu kā nozīmīgu soli vispārējā stratēģijā, lai apturētu aptaukošanās un liekā svara pieaugumu un risinātu ar uzturu saistītu hronisku slimību, piemēram, sirds un asinsvadu slimību (arī sirds slimības un sirdslēkmes) problēmu Eiropā;

| 2. | atgādina aicinājumu visām dalībvalstīm atzīt aptaukošanos par hronisku slimību; uzskata, ka jāpievērš uzmanība, lai izvairītos no “kauna zīmes uzspiešanas” atsevišķiem cilvēkiem vai cilvēku grupām, kas ir pakļautas ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos saistītām veselības problēmām kultūras aspektu dēļ, piemēram, tādas slimības kā diabēts, vai patoloģisks pārtikas patēriņš, piemēram, anoreksija vai bulīmija, un aicina dalībvalstis nodrošināt šiem cilvēkiem pieeju atbilstošai ārstniecībai valsts veselības aprūpes sistēmā; |
| --- | --- |

2.

atgādina aicinājumu visām dalībvalstīm atzīt aptaukošanos par hronisku slimību; uzskata, ka jāpievērš uzmanība, lai izvairītos no “kauna zīmes uzspiešanas” atsevišķiem cilvēkiem vai cilvēku grupām, kas ir pakļautas ar uzturu, lieko svaru un aptaukošanos saistītām veselības problēmām kultūras aspektu dēļ, piemēram, tādas slimības kā diabēts, vai patoloģisks pārtikas patēriņš, piemēram, anoreksija vai bulīmija, un aicina dalībvalstis nodrošināt šiem cilvēkiem pieeju atbilstošai ārstniecībai valsts veselības aprūpes sistēmā;

| 3. | uzskata, ka visaptveroša daudzlīmeņu pieeja ir labākais veids, kā apkarot ES iedzīvotāju aptaukošanos, un norāda, ka ir daudzas Eiropas programmas (par pētījumiem, veselību, izglītību, mūžizglītību), kas var palīdzēt risināt šo reālo postu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka visaptveroša daudzlīmeņu pieeja ir labākais veids, kā apkarot ES iedzīvotāju aptaukošanos, un norāda, ka ir daudzas Eiropas programmas (par pētījumiem, veselību, izglītību, mūžizglītību), kas var palīdzēt risināt šo reālo postu;

| 4. | uzskata, ka pārtikas kvalitātes nodrošināšanai paredzēta politika var veikt ievērojamu ieguldījumu veselības sekmēšanā un aptaukošanās samazināšanā un ka visaptveroša informācija marķējumos ir galvenais aspekts, lai ļautu patērētājiem izvēlēties starp labu, labāku un ne tik labu uzturu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka pārtikas kvalitātes nodrošināšanai paredzēta politika var veikt ievērojamu ieguldījumu veselības sekmēšanā un aptaukošanās samazināšanā un ka visaptveroša informācija marķējumos ir galvenais aspekts, lai ļautu patērētājiem izvēlēties starp labu, labāku un ne tik labu uzturu;

| 5. | atzinīgi vērtē Augsta līmeņa grupas pārtikas un fizisko aktivitāšu jautājumos un tādu Eiropas Uzraudzības sistēmu veselības apsekojumiem, kur tiks vākti daži fiziskie un bioloģiskie mērījumi, izveidošanu, piemēram, Veselības izmeklējumu apsekojums (HES) un Uzraudzības sistēma veselības apsekojumiem interviju veidā (EHIS), jo tie ir efektīvi politikas veidotāju un visu iesaistīto pušu instrumenti zināšanu uzlabošanai un paraugprakses apmaiņai cīņā pret aptaukošanos; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Augsta līmeņa grupas pārtikas un fizisko aktivitāšu jautājumos un tādu Eiropas Uzraudzības sistēmu veselības apsekojumiem, kur tiks vākti daži fiziskie un bioloģiskie mērījumi, izveidošanu, piemēram, Veselības izmeklējumu apsekojums (HES) un Uzraudzības sistēma veselības apsekojumiem interviju veidā (EHIS), jo tie ir efektīvi politikas veidotāju un visu iesaistīto pušu instrumenti zināšanu uzlabošanai un paraugprakses apmaiņai cīņā pret aptaukošanos;

| 6. | prasa Komisijai nodrošināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu pārstāvību turpmākajā augsta līmeņa darba grupā par uzturu un fizisko aktivitāti, lai labāk varētu noteikt problēmas un piedāvāt labākos risinājumus, ņemot vērā dzimuma aspektu, proti, atsevišķi sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai nodrošināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu pārstāvību turpmākajā augsta līmeņa darba grupā par uzturu un fizisko aktivitāti, lai labāk varētu noteikt problēmas un piedāvāt labākos risinājumus, ņemot vērā dzimuma aspektu, proti, atsevišķi sievietēm un vīriešiem;

| 7. | atzīst pašregulācijas ievērojamo lomu cīņā pret aptaukošanos, un uzsver, ka ir jānosaka skaidri un konkrēti mērķi visām iesaistītajām pusēm, kā arī ar šo mērķu neatkarīga uzraudzība; atzīmē, ka dažreiz ir nepieciešams regulējums, lai nodrošinātu patstāvīgas un jēgpilnas izmaiņas visos nozares sektoros, jo īpaši tad, kad tas skar bērnus, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un augstus sabiedrības veselības standartus; ar lielu interesi atzīmē 203 pasākumus, kuri ir uzsākti saistībā ar ES rīcības programmu sabalansēta uztura, fiziskās aktivitātes un veselības veicināšanai un kuru mērķis ir produktu sastāva pārveidošana, bērniem paredzētas reklāmas samazināšana un sabalansēta uztura veicināšana, izmantojot marķējumus; uzskata, ka šī rīcības programma jāpaplašina, lai ietvertu datorspēļu un pulšu ražotājus, kā arī interneta pakalpojumu sniedzējus; |
| --- | --- |

7.

atzīst pašregulācijas ievērojamo lomu cīņā pret aptaukošanos, un uzsver, ka ir jānosaka skaidri un konkrēti mērķi visām iesaistītajām pusēm, kā arī ar šo mērķu neatkarīga uzraudzība; atzīmē, ka dažreiz ir nepieciešams regulējums, lai nodrošinātu patstāvīgas un jēgpilnas izmaiņas visos nozares sektoros, jo īpaši tad, kad tas skar bērnus, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un augstus sabiedrības veselības standartus; ar lielu interesi atzīmē 203 pasākumus, kuri ir uzsākti saistībā ar ES rīcības programmu sabalansēta uztura, fiziskās aktivitātes un veselības veicināšanai un kuru mērķis ir produktu sastāva pārveidošana, bērniem paredzētas reklāmas samazināšana un sabalansēta uztura veicināšana, izmantojot marķējumus; uzskata, ka šī rīcības programma jāpaplašina, lai ietvertu datorspēļu un pulšu ražotājus, kā arī interneta pakalpojumu sniedzējus;

| 8. | tomēr prasa īstenot reālākus pasākumus, kuri ir īpaši paredzēti bērniem un riska grupām; |
| --- | --- |

8.

tomēr prasa īstenot reālākus pasākumus, kuri ir īpaši paredzēti bērniem un riska grupām;

| 9. | mudina Komisiju piemērot holistiskāku pieeju uzturam un nepilnvērtīgam uzturam, ietverot aptaukošanās problēmu, kas ir galvenā prioritāte uztura un veselības jomās, to, kad vien iespējams, iekļaujot ES finansētās pētniecības iniciatīvās un ES līmeņa partnerībās; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju piemērot holistiskāku pieeju uzturam un nepilnvērtīgam uzturam, ietverot aptaukošanās problēmu, kas ir galvenā prioritāte uztura un veselības jomās, to, kad vien iespējams, iekļaujot ES finansētās pētniecības iniciatīvās un ES līmeņa partnerībās;

| 10. | uzskata, ka Eiropas patērētājiem jābūt piekļuvei informācijai, kas nepieciešama, lai viņi varētu izvēlēties vislabākos uztura avotus, kuri vajadzīgi, lai sasniegtu un uzturētu optimālu uzņemto uzturvielu daudzumu, kas ir vispiemērotākais katra individuālajam dzīvesveidam un veselībai; uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš pilsoņu izglītības veselības jautājumos uzlabošanai, lai viņi spētu pieņemt efektīvus lēmumus par viņu pašu un savu bērnu uzturu; uzskata, ka vecāku informēšana un izglītošana par uztura jautājumiem jāveic, izmantojot attiecīgos profesionāļus (skolotājus, kultūras pasākumu organizētājus, veselības nozares profesionāļus) piemērotās vietās; ir pārliecināts, ka patērētāju informēšanai, izglītošanai uztura jautājumos un pārtikas marķēšanai jābūt pamatotai ar pētījumiem par patērētāju vēlmēm; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Eiropas patērētājiem jābūt piekļuvei informācijai, kas nepieciešama, lai viņi varētu izvēlēties vislabākos uztura avotus, kuri vajadzīgi, lai sasniegtu un uzturētu optimālu uzņemto uzturvielu daudzumu, kas ir vispiemērotākais katra individuālajam dzīvesveidam un veselībai; uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš pilsoņu izglītības veselības jautājumos uzlabošanai, lai viņi spētu pieņemt efektīvus lēmumus par viņu pašu un savu bērnu uzturu; uzskata, ka vecāku informēšana un izglītošana par uztura jautājumiem jāveic, izmantojot attiecīgos profesionāļus (skolotājus, kultūras pasākumu organizētājus, veselības nozares profesionāļus) piemērotās vietās; ir pārliecināts, ka patērētāju informēšanai, izglītošanai uztura jautājumos un pārtikas marķēšanai jābūt pamatotai ar pētījumiem par patērētāju vēlmēm;

| 11. | šajā sakarā vērš uzmanību, cik svarīgi ir piesaistīt izstrādājamo skolas augļu programmu plašākai izglītības stratēģijai, piemēram, pamatskolā ieviešot diētas un veselības stundas; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarā vērš uzmanību, cik svarīgi ir piesaistīt izstrādājamo skolas augļu programmu plašākai izglītības stratēģijai, piemēram, pamatskolā ieviešot diētas un veselības stundas;

| 12. | uzsver vecāku īpašo lomu izglītošanā uztura jautājumos ģimenē un viņu noteicošo ieguldījumu aptaukošanās novēršanā; |
| --- | --- |

12.

uzsver vecāku īpašo lomu izglītošanā uztura jautājumos ģimenē un viņu noteicošo ieguldījumu aptaukošanās novēršanā;

| 13. | aicina dalībvalstis, reģionus un pašvaldības izstrādāt fiziskām aktivitātēm paredzētas apdzīvotas vietas, īpaši saistībā ar pilsētplānošanu, lai pašvaldības savā ikdienas darbā iekļautu fizisko aktivitāšu jautājumus un radītu iespējas vietējā vidē, kuras motivētu cilvēkus brīvajā laikā nodarboties ar fiziskām aktivitātēm; to var panākt, ieviešot vietējus pasākumus, kuri samazina automašīnu izmantošanu un veicina staigāšanu ar kājām, un organizēti apvienojot tirdzniecības un dzīvojamo zonu attīstību, attīstot sabiedrisko transportu, parkus un visiem pieejamas sporta iespējas, kā arī ierīkojot riteņbraucēju celiņus un gājēju pārejas; aicina pašvaldības veicināt “Pilsētas veselīgam dzīvesveidam” tīklu, kopīgi rīkojoties, lai cīnītos pret aptaukošanos; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis, reģionus un pašvaldības izstrādāt fiziskām aktivitātēm paredzētas apdzīvotas vietas, īpaši saistībā ar pilsētplānošanu, lai pašvaldības savā ikdienas darbā iekļautu fizisko aktivitāšu jautājumus un radītu iespējas vietējā vidē, kuras motivētu cilvēkus brīvajā laikā nodarboties ar fiziskām aktivitātēm; to var panākt, ieviešot vietējus pasākumus, kuri samazina automašīnu izmantošanu un veicina staigāšanu ar kājām, un organizēti apvienojot tirdzniecības un dzīvojamo zonu attīstību, attīstot sabiedrisko transportu, parkus un visiem pieejamas sporta iespējas, kā arī ierīkojot riteņbraucēju celiņus un gājēju pārejas; aicina pašvaldības veicināt “Pilsētas veselīgam dzīvesveidam” tīklu, kopīgi rīkojoties, lai cīnītos pret aptaukošanos;

| 14. | mudina dalībvalstis pieņemt “aktīvo pārvietošanās veidu” jēdzienu gan skolēniem, gan strādājošiem; mudina pašvaldības uzskatīt šo jēdzienu par prioritāti, novērtējot pilsētas transportu un plānošanu; |
| --- | --- |

14.

mudina dalībvalstis pieņemt “aktīvo pārvietošanās veidu” jēdzienu gan skolēniem, gan strādājošiem; mudina pašvaldības uzskatīt šo jēdzienu par prioritāti, novērtējot pilsētas transportu un plānošanu;

| 15. | atzīmē, ka tādu teritoriju nodrošināšana, kur bērni un jaunieši var pavadīt laiku pie dabas, sniedz viņiem alternatīvu tradicionālajām izklaides nodarbēm un vienlaikus uzlabo iztēli un radošumu, kā arī vēlmi izpētīt; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka tādu teritoriju nodrošināšana, kur bērni un jaunieši var pavadīt laiku pie dabas, sniedz viņiem alternatīvu tradicionālajām izklaides nodarbēm un vienlaikus uzlabo iztēli un radošumu, kā arī vēlmi izpētīt;

| 16. | prasa sporta asociācijām īpašu vērību veltīt tam, ka jaunas meitenes pēc pusaudžu vecuma bieži pārtrauc sporta aktivitātes; uzskata, ka šīm apvienībām ir svarīga loma, lai saglabātu jauno meiteņu un sieviešu interesi par dažādām sporta aktivitātēm; |
| --- | --- |

16.

prasa sporta asociācijām īpašu vērību veltīt tam, ka jaunas meitenes pēc pusaudžu vecuma bieži pārtrauc sporta aktivitātes; uzskata, ka šīm apvienībām ir svarīga loma, lai saglabātu jauno meiteņu un sieviešu interesi par dažādām sporta aktivitātēm;

| 17. | uzsver, ka privātajam sektoram ir jāuzņemas loma cīņā pret aptaukošanos, izstrādājot jaunus un veselīgākus produktus, bet to nepieciešams turpmāk mudināt, lai izstrādātu informācijas sistēmas un uzlabotu marķējumu, kurš ļauj patērētājiem izdarīt apzinātu izvēli; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka privātajam sektoram ir jāuzņemas loma cīņā pret aptaukošanos, izstrādājot jaunus un veselīgākus produktus, bet to nepieciešams turpmāk mudināt, lai izstrādātu informācijas sistēmas un uzlabotu marķējumu, kurš ļauj patērētājiem izdarīt apzinātu izvēli;

| 18. | uzsver to, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas galvenā loma kopējas pieejas izveidē un nodrošinot saskaņošanu un labāko praksi dalībvalstu vidū; ir pārliecināts, ka nozīmīgu pievienoto vērtību Eiropā var dot tādās jomās kā patērētāju informēšana, izglītošana uztura jautājumos, reklāma plašsaziņas līdzekļos, lauksaimniecības produktu un pārtikas marķēšana, norādot transtaukvielu saturu; prasa izstrādāt tādus Eiropas rādītājus kā vidukļa apkārtmērs un jebkurš cits riska faktors, kas saistīts ar aptaukošanos (jo īpaši vēdera aptaukošanos). |
| --- | --- |

18.

uzsver to, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas galvenā loma kopējas pieejas izveidē un nodrošinot saskaņošanu un labāko praksi dalībvalstu vidū; ir pārliecināts, ka nozīmīgu pievienoto vērtību Eiropā var dot tādās jomās kā patērētāju informēšana, izglītošana uztura jautājumos, reklāma plašsaziņas līdzekļos, lauksaimniecības produktu un pārtikas marķēšana, norādot transtaukvielu saturu; prasa izstrādāt tādus Eiropas rādītājus kā vidukļa apkārtmērs un jebkurš cits riska faktors, kas saistīts ar aptaukošanos (jo īpaši vēdera aptaukošanos).

Mūsu prioritāte — bērni

| 19. | aicina Komisiju un visas ieinteresētās puses par prioritāti noteikt cīņu pret aptaukošanos jau no dzīves pirmajiem gadiem, paturot prātā, ka ēšanas ieradumi, kas iegūti bērnībā, nereti tiek saglabāti vēl daudzus turpmākos gadus; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un visas ieinteresētās puses par prioritāti noteikt cīņu pret aptaukošanos jau no dzīves pirmajiem gadiem, paturot prātā, ka ēšanas ieradumi, kas iegūti bērnībā, nereti tiek saglabāti vēl daudzus turpmākos gadus;

| 20. | prasa organizēt informācijas kampaņas, lai nodrošinātu grūtnieču informētību par līdzsvarota un veselīga uztura un optimāla konkrētu uzturvielu patēriņa grūtniecības laikā nozīmi, kā arī sieviešu un viņu partneru informētību par to, cik svarīgi ir barot ar krūti; atgādina, ka barošana ar krūti, bērna neatradināšana no krūts vismaz līdz sešu mēnešu vecumam, bērnu iepazīstināšana ar veselīgu pārtiku un porciju lieluma kontrolēšana var palīdzēt novērst lieko svaru un aptaukošanos bērniem; tomēr uzsver, ka barošana ar krūti nav vienīgais līdzeklis cīņā ar aptaukošanos un ka līdzsvarotas ēšanas ieradumus iegūst ilgstoša laika gaitā; uzsver, ka informācijas kampaņās ir jāatgādina, ka barošana ar krūti ir privāts jautājums un ir jāņem vērā sievietes brīva griba un izvēle; |
| --- | --- |

20.

prasa organizēt informācijas kampaņas, lai nodrošinātu grūtnieču informētību par līdzsvarota un veselīga uztura un optimāla konkrētu uzturvielu patēriņa grūtniecības laikā nozīmi, kā arī sieviešu un viņu partneru informētību par to, cik svarīgi ir barot ar krūti; atgādina, ka barošana ar krūti, bērna neatradināšana no krūts vismaz līdz sešu mēnešu vecumam, bērnu iepazīstināšana ar veselīgu pārtiku un porciju lieluma kontrolēšana var palīdzēt novērst lieko svaru un aptaukošanos bērniem; tomēr uzsver, ka barošana ar krūti nav vienīgais līdzeklis cīņā ar aptaukošanos un ka līdzsvarotas ēšanas ieradumus iegūst ilgstoša laika gaitā; uzsver, ka informācijas kampaņās ir jāatgādina, ka barošana ar krūti ir privāts jautājums un ir jāņem vērā sievietes brīva griba un izvēle;

| 21. | aicina dalībvalstis pievērst uzmanību tam, ka nepieciešams, lai valsts veselības aprūpes dienesti veicinātu īpašu uztura konsultāciju pakalpojumu attīstību, kas domāti grūtniecēm, sievietēm menopauzes periodā, jo grūtniecība un menopauze ir divi ļoti svarīgi posmi sievietes dzīvē, kuru laikā pieaug liekā svara risks; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis pievērst uzmanību tam, ka nepieciešams, lai valsts veselības aprūpes dienesti veicinātu īpašu uztura konsultāciju pakalpojumu attīstību, kas domāti grūtniecēm, sievietēm menopauzes periodā, jo grūtniecība un menopauze ir divi ļoti svarīgi posmi sievietes dzīvē, kuru laikā pieaug liekā svara risks;

| 22. | mudina dalībvalstis noteikt speciālistu izstrādātās pamatnostādnes par to, kā uzlabot fiziskās aktivitātes jau pirmsskolas vecumā un kā sekmēt izglītošanu par uzturu jau tik agrā vecumā; |
| --- | --- |

22.

mudina dalībvalstis noteikt speciālistu izstrādātās pamatnostādnes par to, kā uzlabot fiziskās aktivitātes jau pirmsskolas vecumā un kā sekmēt izglītošanu par uzturu jau tik agrā vecumā;

| 23. | uzskata, ka galvenokārt tieši skolā ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka fiziskās aktivitātes un līdzsvarots uzturs kļūtu par bērna dzīvesveida daļu; aicina Augsta līmeņa grupu pārtikas un fizisko aktivitāšu jautājumos izstrādāt pamatnostādnes uztura politikai skolās un izglītošanas par uzturu veicināšanai, kā arī tās turpināšanai pēc skolas; prasa dalībvalstīm skolu mācību programmās ietvert līdzsvarota uztura un fizisko aktivitāšu priekšrocības; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka galvenokārt tieši skolā ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka fiziskās aktivitātes un līdzsvarots uzturs kļūtu par bērna dzīvesveida daļu; aicina Augsta līmeņa grupu pārtikas un fizisko aktivitāšu jautājumos izstrādāt pamatnostādnes uztura politikai skolās un izglītošanas par uzturu veicināšanai, kā arī tās turpināšanai pēc skolas; prasa dalībvalstīm skolu mācību programmās ietvert līdzsvarota uztura un fizisko aktivitāšu priekšrocības;

| 24. | turklāt aicina dalībvalstis, pašvaldības un skolu vadītājus uzraudzīt un uzlabot skolu un bērnudārzu ēdnīcās pasniegtā ēdiena kvalitāti un uzturvērtības standartus, nodrošinot īpašu apmācību un pamatnostādnes skolu ēdnīcu personālam, kvalitātes pārbaudes ēdnīcām un pamatnostādnes veselīgai pārtikai ēdnīcās; uzsver, ka ir jāpārskata porciju lielums un maltītēs jāiekļauj augļi un dārzeņi; prasa paplašināt izglītošanu par līdzsvarotu uzturu un aicina pilnīgi aizliegt skolās pārdot pārtiku un dzērienus ar lielu tauku, sāls un cukura daudzumu, kā arī ar mazu uzturvērtību; atbalsta svaigu augļu un dārzeņu lielāku pieejamību tirdzniecības vietās; aicina saskaņā ar Baltās grāmatas par sportu mērķiem atbildīgās iestādes nodrošināt, ka skolu mācību programmās vismaz trīs stundas nedēļā tiek paredzētas fiziskām aktivitātēm, prasa šīm iestādēm sagatavot plānus jaunu sabiedrisku, invalīdiem pieejamu sporta objektu celtniecībai un skolu sporta objektu aizsardzībai; atzinīgi vērtē iespējamo “Augļi skolās” projektu, ko finansiāli atbalstīs ES un kurš ir līdzīgs pašlaik notiekošajai skolu piena programmai; aicina rast risinājumus, lai turpinātu bezmaksas augļu un dārzeņu nodrošināšanu skolām un labdarības iestādēm 2008. gadā, kā to pieprasījušas dažas dalībvalstis, gaidot skolu augļu shēmas piemērošanu 2009. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

24.

turklāt aicina dalībvalstis, pašvaldības un skolu vadītājus uzraudzīt un uzlabot skolu un bērnudārzu ēdnīcās pasniegtā ēdiena kvalitāti un uzturvērtības standartus, nodrošinot īpašu apmācību un pamatnostādnes skolu ēdnīcu personālam, kvalitātes pārbaudes ēdnīcām un pamatnostādnes veselīgai pārtikai ēdnīcās; uzsver, ka ir jāpārskata porciju lielums un maltītēs jāiekļauj augļi un dārzeņi; prasa paplašināt izglītošanu par līdzsvarotu uzturu un aicina pilnīgi aizliegt skolās pārdot pārtiku un dzērienus ar lielu tauku, sāls un cukura daudzumu, kā arī ar mazu uzturvērtību; atbalsta svaigu augļu un dārzeņu lielāku pieejamību tirdzniecības vietās; aicina saskaņā ar Baltās grāmatas par sportu mērķiem atbildīgās iestādes nodrošināt, ka skolu mācību programmās vismaz trīs stundas nedēļā tiek paredzētas fiziskām aktivitātēm, prasa šīm iestādēm sagatavot plānus jaunu sabiedrisku, invalīdiem pieejamu sporta objektu celtniecībai un skolu sporta objektu aizsardzībai; atzinīgi vērtē iespējamo “Augļi skolās” projektu, ko finansiāli atbalstīs ES un kurš ir līdzīgs pašlaik notiekošajai skolu piena programmai; aicina rast risinājumus, lai turpinātu bezmaksas augļu un dārzeņu nodrošināšanu skolām un labdarības iestādēm 2008. gadā, kā to pieprasījušas dažas dalībvalstis, gaidot skolu augļu shēmas piemērošanu 2009. gada 1. janvārī;

| 25. | aicina dalībvalstu vietējās iestādes sekmēt atpūtas centru pieejamību un cenu mērenību, kā arī sekmēt iespēju nodrošināšanu vietējā vidē, kas motivē cilvēkus brīvo laiku pavadīt aktīvi; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstu vietējās iestādes sekmēt atpūtas centru pieejamību un cenu mērenību, kā arī sekmēt iespēju nodrošināšanu vietējā vidē, kas motivē cilvēkus brīvo laiku pavadīt aktīvi;

| 26. | aicina dalībvalstis, vietējās iestādes un skolas pārvaldes nodrošināt, ka skolās tirdzniecības automātos ir pieejams veselīgas pārtikas piedāvājums; uzskata, ka zemas uzturvērtības tā saukto HSSF produktu sponsorēšanai un reklāmai skolu telpās ir obligāti jāprasa atļauja vai ir jāsaņem skaidri izteikta atļauja no skolas vadības, kā arī šīs darbības ir jāuzrauga skolēnu un vecāku asociācijām; uzskata, ka sporta organizācijām un komandām ir jākalpo par piemēru attiecībā uz vingrošanu un veselību uzturu; mudina visas sporta organizācijas un komandas brīvprātīgi līdzdarboties, lai veicinātu līdzsvarotu uzturu un fiziskās aktivitātes īpaši bērnu vidū; pieņem, ka visas sporta organizācijas un komandas popularizē līdzsvarotu uzturu un fiziskās aktivitātes; turklāt uzsver, ka Eiropas sporta kustība nav jāvaino par liekā svara un aptaukošanās problēmu Eiropā; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis, vietējās iestādes un skolas pārvaldes nodrošināt, ka skolās tirdzniecības automātos ir pieejams veselīgas pārtikas piedāvājums; uzskata, ka zemas uzturvērtības tā saukto HSSF produktu sponsorēšanai un reklāmai skolu telpās ir obligāti jāprasa atļauja vai ir jāsaņem skaidri izteikta atļauja no skolas vadības, kā arī šīs darbības ir jāuzrauga skolēnu un vecāku asociācijām; uzskata, ka sporta organizācijām un komandām ir jākalpo par piemēru attiecībā uz vingrošanu un veselību uzturu; mudina visas sporta organizācijas un komandas brīvprātīgi līdzdarboties, lai veicinātu līdzsvarotu uzturu un fiziskās aktivitātes īpaši bērnu vidū; pieņem, ka visas sporta organizācijas un komandas popularizē līdzsvarotu uzturu un fiziskās aktivitātes; turklāt uzsver, ka Eiropas sporta kustība nav jāvaino par liekā svara un aptaukošanās problēmu Eiropā;

| 27. | atzinīgi vērtē Kopējās lauksaimniecības politikas (KAP) tirgus kopīgas organizācijas reformu, ar kuru paredz skolās vairāk pasniegt augļus un dārzeņus, nodrošinot, ka tiek pārbaudīta šo produktu kvalitāte un nekaitīgums; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Kopējās lauksaimniecības politikas (KAP) tirgus kopīgas organizācijas reformu, ar kuru paredz skolās vairāk pasniegt augļus un dārzeņus, nodrošinot, ka tiek pārbaudīta šo produktu kvalitāte un nekaitīgums;

| 28. | mudina ES un jo īpaši ECOFIN padomi būt elastīgākām attiecībā pret dalībvalstu rīcību, piemērojot zemākas PVN likmes sociāliem, ekonomikas, vides un ar veselību saistītiem nolūkiem; šajā saistībā aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, pazemināt PVN augļiem un dārzeņiem, atgādinot, ka Kopienas tiesību akti ļauj to darīt; turklāt aicina grozīt spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, lai ļautu augļiem un dārzeņiem gūt labumu no ļoti zemas PVN likmes (zem 5 %); |
| --- | --- |

28.

mudina ES un jo īpaši ECOFIN padomi būt elastīgākām attiecībā pret dalībvalstu rīcību, piemērojot zemākas PVN likmes sociāliem, ekonomikas, vides un ar veselību saistītiem nolūkiem; šajā saistībā aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, pazemināt PVN augļiem un dārzeņiem, atgādinot, ka Kopienas tiesību akti ļauj to darīt; turklāt aicina grozīt spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, lai ļautu augļiem un dārzeņiem gūt labumu no ļoti zemas PVN likmes (zem 5 %);

| 29. | atzinīgi vērtē tādas ES iniciatīvas kā interneta vietnes “ES mazie šefpavāri” izveidošanu un “ES veselīgas pārtikas un gatavošanas dienas” sarīkošanu 2007. gada 8. novembrī; ierosina rīkot informācijas kampaņas, lai uzlabotu zināšanas par saikni starp enerģētiski bagātiem produktiem un attiecīgi nepieciešamo laiku fiziskajām aktivitātēm, kāds ir nepieciešams, lai šīs kalorijas patērētu; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē tādas ES iniciatīvas kā interneta vietnes “ES mazie šefpavāri” izveidošanu un “ES veselīgas pārtikas un gatavošanas dienas” sarīkošanu 2007. gada 8. novembrī; ierosina rīkot informācijas kampaņas, lai uzlabotu zināšanas par saikni starp enerģētiski bagātiem produktiem un attiecīgi nepieciešamo laiku fiziskajām aktivitātēm, kāds ir nepieciešams, lai šīs kalorijas patērētu;

Apzināta izvēle un veselīgu produktu pieejamība

| 30. | uzskata, ka produktu piedāvājuma nomaiņa ir iedarbīgs līdzeklis, lai samazinātu tauku, cukura un sāls patēriņu uzturā, un mudina pārtikas ražotājus turpināt iesaistīties enerģētiski pārbagātu un uzturvielas nesaturošu produktu sastāva pārveidošanā, lai samazinātu tauku, cukura un sāls saturu un palielinātu šķiedrvielu, augļu un dārzeņu saturu; atzinīgi vērtē ražotāju brīvprātīgos centienus pārtikas sagatavošanā ievērot uzturvērtības kritērijus; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka produktu piedāvājuma nomaiņa ir iedarbīgs līdzeklis, lai samazinātu tauku, cukura un sāls patēriņu uzturā, un mudina pārtikas ražotājus turpināt iesaistīties enerģētiski pārbagātu un uzturvielas nesaturošu produktu sastāva pārveidošanā, lai samazinātu tauku, cukura un sāls saturu un palielinātu šķiedrvielu, augļu un dārzeņu saturu; atzinīgi vērtē ražotāju brīvprātīgos centienus pārtikas sagatavošanā ievērot uzturvērtības kritērijus;

| 31. | uzsver, ka uzturvērtības marķējuma jābūt obligātai prasībai un tam jābūt nepārprotamam, lai palīdzētu patērētājiem veikt veselīgas pārtikas izvēli; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka uzturvērtības marķējuma jābūt obligātai prasībai un tam jābūt nepārprotamam, lai palīdzētu patērētājiem veikt veselīgas pārtikas izvēli;

| 32. | prasa visā ES aizliegt mākslīgās trans—taukskābes un mudina ES dalībvalstis ievērot paraugpraksi pārtikas satura (piemēram, sāls satura) kontrolē un prasa Komisijai izstrādāt programmu paraugprakses apmaiņai starp ES dalībvalstīm; norāda, ka īpaši izņēmumi ir jānodrošina ACN (aizsargātiem cilmes nosaukumiem) un AĢN (aizsargātām ģeogrāfiskām norādēm) un GTĪ (garantētas tradicionālās īpatnības), kā arī citiem tradicionālo produktu veidiem, lai saglabātu oriģinālreceptes; šajā nolūkā liek lielas cerības uz topošo Zaļo grāmatu par kvalitātes politiku lauksaimniecībā saistībā ar labāku ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmu kvalitāti; |
| --- | --- |

32.

prasa visā ES aizliegt mākslīgās trans—taukskābes un mudina ES dalībvalstis ievērot paraugpraksi pārtikas satura (piemēram, sāls satura) kontrolē un prasa Komisijai izstrādāt programmu paraugprakses apmaiņai starp ES dalībvalstīm; norāda, ka īpaši izņēmumi ir jānodrošina ACN (aizsargātiem cilmes nosaukumiem) un AĢN (aizsargātām ģeogrāfiskām norādēm) un GTĪ (garantētas tradicionālās īpatnības), kā arī citiem tradicionālo produktu veidiem, lai saglabātu oriģinālreceptes; šajā nolūkā liek lielas cerības uz topošo Zaļo grāmatu par kvalitātes politiku lauksaimniecībā saistībā ar labāku ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmu kvalitāti;

| 33. | uzsver pašreizējo zinātnisko zināšanu mācību, ka pārmērīgs transtaukskābju patēriņš (pārsniedzot 2 % no kopējā enerģētisko vielu patēriņa) ir saistīts ar ievērojami augstāku sirds un asinsvadu slimību risku; tādēļ izsaka dziļu nožēlu, ka līdz pat šim brīdim tikai dažas Eiropas valstu valdības ir rīkojušās, lai samazinātu Eiropas patērētāju kopīgo risku saistībā ar transtaukskābju un piesātināto taukskābju klātbūtni vairākos apstrādātos produktos ar zemu uzturvērtību; |
| --- | --- |

33.

uzsver pašreizējo zinātnisko zināšanu mācību, ka pārmērīgs transtaukskābju patēriņš (pārsniedzot 2 % no kopējā enerģētisko vielu patēriņa) ir saistīts ar ievērojami augstāku sirds un asinsvadu slimību risku; tādēļ izsaka dziļu nožēlu, ka līdz pat šim brīdim tikai dažas Eiropas valstu valdības ir rīkojušās, lai samazinātu Eiropas patērētāju kopīgo risku saistībā ar transtaukskābju un piesātināto taukskābju klātbūtni vairākos apstrādātos produktos ar zemu uzturvērtību;

| 34. | uzsver, ka rūpnieciski apstrādātas transtauksābes rada nopietnus, plaši dokumentētus un nevajadzīgus draudus eiropiešu veselībai un ka to jautājums jārisina ar piemērotu likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis ir efektīvi likvidēt rūpnieciski apstrādātas transtauksābes no pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka rūpnieciski apstrādātas transtauksābes rada nopietnus, plaši dokumentētus un nevajadzīgus draudus eiropiešu veselībai un ka to jautājums jārisina ar piemērotu likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis ir efektīvi likvidēt rūpnieciski apstrādātas transtauksābes no pārtikas produktiem;

| 35. | aicina analizēt, cik liela nozīme ir mākslīgajiem garšas pastiprinātājiem, piemēram, glutamātiem, guanilātiem un inozinātiem, kurus lielā daudzumā var atrast neskaitāmos pārtikas produktos, jo īpaši jau lietošanai gatavajos ēdienos un rūpnieciski apstrādātajos pārtikas produktos, lai noteiktu to ietekmi uz patēriņa modeļiem; |
| --- | --- |

35.

aicina analizēt, cik liela nozīme ir mākslīgajiem garšas pastiprinātājiem, piemēram, glutamātiem, guanilātiem un inozinātiem, kurus lielā daudzumā var atrast neskaitāmos pārtikas produktos, jo īpaši jau lietošanai gatavajos ēdienos un rūpnieciski apstrādātajos pārtikas produktos, lai noteiktu to ietekmi uz patēriņa modeļiem;

| 36. | aicina pārtikas uzņēmumus pārskatīt vienai personai paredzēto porciju lielumu, piedāvājot plašāku klāstu mazāku porciju; |
| --- | --- |

36.

aicina pārtikas uzņēmumus pārskatīt vienai personai paredzēto porciju lielumu, piedāvājot plašāku klāstu mazāku porciju;

| 37. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno priekšlikumu pārskatīt Padomes 1990. gada 24. septembra Direktīvu 90/496/EEK par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (2); mudina Komisiju nodrošināt, ka patērētājam marķējumi ir redzami, skaidri un viegli saprotami; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Komisijas jauno priekšlikumu pārskatīt Padomes 1990. gada 24. septembra Direktīvu 90/496/EEK par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (2); mudina Komisiju nodrošināt, ka patērētājam marķējumi ir redzami, skaidri un viegli saprotami;

| 38. | turklāt aicina Komisiju uzņemties veikt visaptverošu pārskatu par KLP ietekmi uz veselību, lai novērtētu, vai varētu veikt politikas izmaiņas, kas sekmētu uzlabojumus uzturā Eiropā; |
| --- | --- |

38.

turklāt aicina Komisiju uzņemties veikt visaptverošu pārskatu par KLP ietekmi uz veselību, lai novērtētu, vai varētu veikt politikas izmaiņas, kas sekmētu uzlabojumus uzturā Eiropā;

Plašsaziņas līdzekļi un reklāma

| 39. | aicina visus plašsaziņas līdzekļus, sadarbojoties ar dalībvalstīm un sporta organizācijām, radīt papildu stimulus fiziskām aktivitātēm un iekļaut sportu visos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

39.

aicina visus plašsaziņas līdzekļus, sadarbojoties ar dalībvalstīm un sporta organizācijām, radīt papildu stimulus fiziskām aktivitātēm un iekļaut sportu visos plašsaziņas līdzekļos;

| 40. | ir informēts, ka plašsaziņas līdzekļiem ir liela loma patērētāju informēšanā, izglītošanā un pārliecināšanā par veselīgu un līdzsvarotu uzturu, kā arī atgādina to lomu stereotipu par ķermeni radīšanā; uzskata, ka direktīvā par Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem (3) pieņemtā brīvprātīgā pieeja par pārtikas ar zemu uzturvērtību reklamēšanu bērniem ir solis pareizā virzienā, kas ir īpaši jāuzrauga, un aicina Komisiju ierosināt stingrākus priekšlikumus, ja 2011. gada direktīvas pārskatā atklātos, ka brīvprātīgā pieeja nav izdevusies; aicina dalībvalstis un Komisiju mudināt plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējus izstrādāt rīcības kodeksus attiecībā uz nepiemērotu audiovizuālo komerciālo saziņu, kas saistīta ar pārtikas un dzērienu produktiem un mudina tirgus dalībniekus ierosināt konkrētu rīcību valsts līmenī, lai īstenotu vai stiprinātu šo direktīvu; |
| --- | --- |

40.

ir informēts, ka plašsaziņas līdzekļiem ir liela loma patērētāju informēšanā, izglītošanā un pārliecināšanā par veselīgu un līdzsvarotu uzturu, kā arī atgādina to lomu stereotipu par ķermeni radīšanā; uzskata, ka direktīvā par Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem (3) pieņemtā brīvprātīgā pieeja par pārtikas ar zemu uzturvērtību reklamēšanu bērniem ir solis pareizā virzienā, kas ir īpaši jāuzrauga, un aicina Komisiju ierosināt stingrākus priekšlikumus, ja 2011. gada direktīvas pārskatā atklātos, ka brīvprātīgā pieeja nav izdevusies; aicina dalībvalstis un Komisiju mudināt plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējus izstrādāt rīcības kodeksus attiecībā uz nepiemērotu audiovizuālo komerciālo saziņu, kas saistīta ar pārtikas un dzērienu produktiem un mudina tirgus dalībniekus ierosināt konkrētu rīcību valsts līmenī, lai īstenotu vai stiprinātu šo direktīvu;

| 41. | aicina pārtikas uzņēmumus pievērst īpašu uzmanību, reklamējot pārtikas produktus, kas paredzēti bērniem; prasa ierobežot laiku, kurā tiek pārraidītas neveselīgas pārtikas reklāmas, kuru mērķauditorija ir bērni, kā arī aizliegt šādas reklāmas; šāds aizliegums ietver arī tādus plašsaziņas līdzekļu jaunos veidus kā tiešsaistes spēles, uznirstošie dialogi un īsziņas; |
| --- | --- |

41.

aicina pārtikas uzņēmumus pievērst īpašu uzmanību, reklamējot pārtikas produktus, kas paredzēti bērniem; prasa ierobežot laiku, kurā tiek pārraidītas neveselīgas pārtikas reklāmas, kuru mērķauditorija ir bērni, kā arī aizliegt šādas reklāmas; šāds aizliegums ietver arī tādus plašsaziņas līdzekļu jaunos veidus kā tiešsaistes spēles, uznirstošie dialogi un īsziņas;

Veselības aprūpe un izpēte

| 42. | atzīst, ka veselības jomas profesionāļi, īpaši pediatri un farmaceiti, ir jāinformē par nozīmīgo lomu, kāda viņiem ir, lai agrīni konstatētu, kuriem cilvēkiem draud liekais svars un kardiovaskulāra slimība, un uzskata, ka viņiem jābūt galvenajiem, kas cīnās pret aptaukošanās epidēmiju un nelipīgajām slimībām; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt Eiropas antropometriskos rādījumus un pamatnostādnes par kardiometaboliskajiem riskiem, kas saistīti ar aptaukošanos; uzsver, ka ir svarīgi veikt sistemātiskus rutīnveida mērījumus saistībā ar citu kardiometabolisko riska faktoru pārbaudi, lai novērtētu liekā svara/aptaukošanās blakus saslimšanas pirmajā veselības aprūpes posmā; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka veselības jomas profesionāļi, īpaši pediatri un farmaceiti, ir jāinformē par nozīmīgo lomu, kāda viņiem ir, lai agrīni konstatētu, kuriem cilvēkiem draud liekais svars un kardiovaskulāra slimība, un uzskata, ka viņiem jābūt galvenajiem, kas cīnās pret aptaukošanās epidēmiju un nelipīgajām slimībām; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt Eiropas antropometriskos rādījumus un pamatnostādnes par kardiometaboliskajiem riskiem, kas saistīti ar aptaukošanos; uzsver, ka ir svarīgi veikt sistemātiskus rutīnveida mērījumus saistībā ar citu kardiometabolisko riska faktoru pārbaudi, lai novērtētu liekā svara/aptaukošanās blakus saslimšanas pirmajā veselības aprūpes posmā;

| 43. | vērš uzmanību uz nepilnvērtīga uztura problēmu, stāvokli, kurā trūkumam, pārmērībai vai nelīdzsvarotībai uzturā ir ievērojama negatīva ietekme uz audiem, ķermeņa formu un ķermeņa funkcijām; atzīmē arī, ka nepilnvērtīgs uzturs ir smaga nasta gan indivīda labklājībai, gan sabiedrībai, jo īpaši veselības aprūpes sistēmai, un ka tas noved pie saslimšanas gadījumu skaita palielināšanās, garākiem slimnīcā uzturēšanās periodiem, smagākiem sarežģījumiem un samazinātas dzīves kvalitātes pacientiem; atgādina, ka papildu dienas slimnīcā un nepilnvērtīga uztura dēļ radušos sarežģījumu ārstēšana valsts budžetā izmaksā miljardus euro katru gadu; |
| --- | --- |

43.

vērš uzmanību uz nepilnvērtīga uztura problēmu, stāvokli, kurā trūkumam, pārmērībai vai nelīdzsvarotībai uzturā ir ievērojama negatīva ietekme uz audiem, ķermeņa formu un ķermeņa funkcijām; atzīmē arī, ka nepilnvērtīgs uzturs ir smaga nasta gan indivīda labklājībai, gan sabiedrībai, jo īpaši veselības aprūpes sistēmai, un ka tas noved pie saslimšanas gadījumu skaita palielināšanās, garākiem slimnīcā uzturēšanās periodiem, smagākiem sarežģījumiem un samazinātas dzīves kvalitātes pacientiem; atgādina, ka papildu dienas slimnīcā un nepilnvērtīga uztura dēļ radušos sarežģījumu ārstēšana valsts budžetā izmaksā miljardus euro katru gadu;

| 44. | uzsver aprēķinus, kas rāda, 40 % slimnīcu pacientu un apmēra 40 un 80 % vecāka gada gājuma cilvēku aprūpes mājās saņem nepilnvērtīgu uzturu; aicina dalībvalstis uzlabot slimnīcu un aprūpes māju pārtikas kvantitāti un kvalitāti, kas novedīs pie slimnīcā pavadīta laika samazināšanās; |
| --- | --- |

44.

uzsver aprēķinus, kas rāda, 40 % slimnīcu pacientu un apmēra 40 un 80 % vecāka gada gājuma cilvēku aprūpes mājās saņem nepilnvērtīgu uzturu; aicina dalībvalstis uzlabot slimnīcu un aprūpes māju pārtikas kvantitāti un kvalitāti, kas novedīs pie slimnīcā pavadīta laika samazināšanās;

| 45. | ir pārliecināts, ka pilnībā jāreglamentē tādu medicīnas speciālistu kā diētas ārstu un uztura speciālistu kvalifikācija; |
| --- | --- |

45.

ir pārliecināts, ka pilnībā jāreglamentē tādu medicīnas speciālistu kā diētas ārstu un uztura speciālistu kvalifikācija;

| 46. | aicina Komisiju veicināt medicīnas paraugpraksi, piemēram, izmantojot ES Veselības forumu un informācijas kampaņas par aptaukošanās draudiem un īpaši vēdera aptaukošanos, īpaši uzmanību uz sirds un asinsvadu slimībām; mudina Komisiju izplatīt informāciju par pašrocīgu diētu radītajiem draudiem, īpaši, ja šajās diētās lieto pretaptaukošanās zāles bez ārsta norādījuma; aicina Komisiju veltīt vairāk uzmanības nepietiekamam un nepilnvērtīgam uzturam, kā arī dehidrācijai; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju veicināt medicīnas paraugpraksi, piemēram, izmantojot ES Veselības forumu un informācijas kampaņas par aptaukošanās draudiem un īpaši vēdera aptaukošanos, īpaši uzmanību uz sirds un asinsvadu slimībām; mudina Komisiju izplatīt informāciju par pašrocīgu diētu radītajiem draudiem, īpaši, ja šajās diētās lieto pretaptaukošanās zāles bez ārsta norādījuma; aicina Komisiju veltīt vairāk uzmanības nepietiekamam un nepilnvērtīgam uzturam, kā arī dehidrācijai;

| 47. | prasa dalībvalstīm pienācīgi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvu 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (4); |
| --- | --- |

47.

prasa dalībvalstīm pienācīgi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvu 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (4);

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis finansēt pētījumus par saiknēm starp aptaukošanos un tādām hroniskām slimībām kā vēzis un diabēts, jo epidemioloģiskajiem pētījumiem jānosaka faktori, kas visbiežāk ir saistīti ar aptaukošanās gadījumu skaita palielināšanos, piemēram, daudzvariāciju biorādītāju priekšmetu apakšgrupās identificēšana un novērtēšana, lai parādītu bioloģisko mehānismu, kurš izraisa aptaukošanos; aicina arī veikt pētījumus, kuri salīdzina un novērtē dažādu iejaukšanos efektivitāti, tostarp psiholoģisko izpēti; aicina dalībvalstis izveidot sistēmu, lai nodrošinātu piekļuvi preventīviem pakalpojumiem un to piegādes kvalitāti, kā arī lai nodrošinātu liekā svara, aptaukošanās un saistīto hronisko slimību pārbaudi un pārvaldību; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju un dalībvalstis finansēt pētījumus par saiknēm starp aptaukošanos un tādām hroniskām slimībām kā vēzis un diabēts, jo epidemioloģiskajiem pētījumiem jānosaka faktori, kas visbiežāk ir saistīti ar aptaukošanās gadījumu skaita palielināšanos, piemēram, daudzvariāciju biorādītāju priekšmetu apakšgrupās identificēšana un novērtēšana, lai parādītu bioloģisko mehānismu, kurš izraisa aptaukošanos; aicina arī veikt pētījumus, kuri salīdzina un novērtē dažādu iejaukšanos efektivitāti, tostarp psiholoģisko izpēti; aicina dalībvalstis izveidot sistēmu, lai nodrošinātu piekļuvi preventīviem pakalpojumiem un to piegādes kvalitāti, kā arī lai nodrošinātu liekā svara, aptaukošanās un saistīto hronisko slimību pārbaudi un pārvaldību;

| 49. | atzinīgi vērtē, ka diabēts un aptaukošanās kā prioritāras jomas ir ietvertas Septītās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7) veselības sadaļā; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē, ka diabēts un aptaukošanās kā prioritāras jomas ir ietvertas Septītās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7) veselības sadaļā;

| 50. | mudina veikt turpmākus zinātniskus pētījumus par vēdera aptaukošanos, kā arī to uzraudzīt saistībā ar FP7; |
| --- | --- |

50.

mudina veikt turpmākus zinātniskus pētījumus par vēdera aptaukošanos, kā arī to uzraudzīt saistībā ar FP7;

| 51. | aicina Komisiju visa Eiropā veikt informācijas kampaņas, kuru mērķauditorija būtu plaša sabiedrība, jo īpaši, mediķi, lai sekmētu informētību par vēdera aptaukošanās radītajiem riskiem; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju visa Eiropā veikt informācijas kampaņas, kuru mērķauditorija būtu plaša sabiedrība, jo īpaši, mediķi, lai sekmētu informētību par vēdera aptaukošanās radītajiem riskiem;

| 52. | prasa uztura jautājumam piešķirt svarīgu nozīmi visās Eiropas politikas jomās un virzienos; |
| --- | --- |

52.

prasa uztura jautājumam piešķirt svarīgu nozīmi visās Eiropas politikas jomās un virzienos;

*

* *

| 53. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem un Pasaules Veselības organizācijai. |
| --- | --- |

53.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem un Pasaules Veselības organizācijai.

---

(1)  OV C 250 E, 25.10.2007., 93. lpp.

(2)  OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīva 2007/65/EK (OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.).

(4)  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/105 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/105

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembrisKolektīvais autortiesību pārrobežu pārvaldījums

P6_TA(2008)0462

Eiropas Parlamenta 2008.gada 25. septembra rezolūcija par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu

2010/C 8 E/19

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. oktobra ieteikumu 2005/737/EK par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (1) (turpmāk “2005. gada ieteikums”),

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 95. un 151. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas II-77. un II-82. pantu,

ņemot vērā Lisabonas līguma 97.a pantu,

ņemot vērā spēkā esošos starptautiskos nolīgumus saistībā ar tiesībām uz mūziku, proti, 1961. gada 26. oktobra Romas konvenciju par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību, Bernes konvenciju par literāro un mākslas darbu aizsardzību, Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO)1996. gada 20. decembra līgumu par autortiesībām, WIPO1996. gada 20. decembra līgumu par izpildījumu un fonogrammām, kā arī Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) 1994. gada 15. aprīļa nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS),

ņemot vērā Kopienas tiesību kopumu (“acquis communautaire”) autortiesību un blakustiesību jomā saistībā ar tiesībām uz mūziku, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām un dažām blakustiesībām intelektuālā īpašuma jomā (2), Padomes 1993. gada 27. septembra Direktīvu 93/83/EEK par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (5),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 19. jūlija Zaļo grāmatu par autortiesībām un blakustiesībām informācijas sabiedrībā (COM(1995)0382),

ņemot vērā 2003. gada 15. maija rezolūciju par audiovizuālo izpildītāju aizsardzību (6),

ņemot vērā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas pamatnoteikumiem attiecībā uz kolektīvā pārvaldījuma biedrībām autortiesību un blakustiesību jomā (7),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 16. aprīļa paziņojumu par autortiesību un blakustiesību pārvaldījumu iekšējā tirgū (COM(2004)0261),

ņemot vērā 2006. gada 5. jūlija rezolūciju par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (8),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. janvāra paziņojumu par tiešsaistē pieejamu radošo saturu vienotajā tirgū (COM(2007)0836),

ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par vārda brīvību internetā (9),

ņemot vērā 2007. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada 18. oktobra ieteikumu saistībā par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (2005/737/EK) (10),

ņemot vērā 2007. gada 4. septembra rezolūciju par nesaistošu tiesību normu instrumentu pielietošanas institucionālo un juridisko ietekmi (11),

ņemot vērā kopsavilkuma ziņojumu, kurā izklāstīti 2005. gada ieteikuma pārraudzības rezultāti (12),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Parlaments 2007. gada 13. marta rezolūcijā aicināja Komisiju precizēt, ka 2005. gada ieteikums attiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē un pēc iespējas ātrāk un pēc nopietnām apspriedēm ar ieinteresētajām personām iesniegt priekšlikumu par elastīgu direktīvu, ko Parlamentam un Padomei jāpieņem koplēmuma procedūras rezultātā, ar mērķi regulēt autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldību saistībā ar pārrobežu tiešsaistes mūzikas pakalpojumiem, ņemot vērā digitāla laikmeta īpatnības un aizsargājot Eiropas kultūras daudzveidību, kā arī nelielos tiesību īpašniekus un vietējo repertuāru, un ievērojot vienādas attieksmes principu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments 2007. gada 13. marta rezolūcijā aicināja Komisiju precizēt, ka 2005. gada ieteikums attiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē un pēc iespējas ātrāk un pēc nopietnām apspriedēm ar ieinteresētajām personām iesniegt priekšlikumu par elastīgu direktīvu, ko Parlamentam un Padomei jāpieņem koplēmuma procedūras rezultātā, ar mērķi regulēt autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldību saistībā ar pārrobežu tiešsaistes mūzikas pakalpojumiem, ņemot vērā digitāla laikmeta īpatnības un aizsargājot Eiropas kultūras daudzveidību, kā arī nelielos tiesību īpašniekus un vietējo repertuāru, un ievērojot vienādas attieksmes principu;

| B. | tā kā Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcijā tika norādīts, ka autoru intereses un tādējādi arī kultūras daudzveidība Eiropā vislabāk tiks nodrošināta, ieviešot taisnīgu un pārredzamu konkurences režīmu, kurš ļaus izvairīties no faktoriem, kas veicina autoru ienākumu samazināšanos, |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcijā tika norādīts, ka autoru intereses un tādējādi arī kultūras daudzveidība Eiropā vislabāk tiks nodrošināta, ieviešot taisnīgu un pārredzamu konkurences režīmu, kurš ļaus izvairīties no faktoriem, kas veicina autoru ienākumu samazināšanos,

| 1. | atgādina, ka, kaut arī autortiesībām ir teritoriāls raksturs un ir spēkā Direktīva 2001/29/EK, stāvoklis attiecībā uz autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldību saistībā ar tiešsaistes pakalpojumiem ir patiešām sarežģīts, galvenokārt tāpēc, ka nav ieviestas Eiropas mēroga licences; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka, kaut arī autortiesībām ir teritoriāls raksturs un ir spēkā Direktīva 2001/29/EK, stāvoklis attiecībā uz autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldību saistībā ar tiešsaistes pakalpojumiem ir patiešām sarežģīts, galvenokārt tāpēc, ka nav ieviestas Eiropas mēroga licences;

| 2. | uzskata, ka atteikšanās pieņemt tiesību aktus (pat neraugoties uz vairākām Eiropas Parlamenta rezolūcijām) un lēmums regulēt nozari ar ieteikuma palīdzību ir radījis juridiskās nenoteiktības stāvokli gan tiesību subjektiem, gan lietotājiem, jo īpaši raidorganizācijām; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka atteikšanās pieņemt tiesību aktus (pat neraugoties uz vairākām Eiropas Parlamenta rezolūcijām) un lēmums regulēt nozari ar ieteikuma palīdzību ir radījis juridiskās nenoteiktības stāvokli gan tiesību subjektiem, gan lietotājiem, jo īpaši raidorganizācijām;

| 3. | vienlaikus uzsver, ka pēc lietotāju sūdzībām Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts ir iejaucies un uzsācis procedūru pret organizāciju CISAC (Starptautiskā autoru un komponistu sabiedrību konfederācija), kurā līdzās citiem biedriem apvienotas arī 24 Eiropas autortiesību aģentūras; norāda, ka šajā sakara pieņemtais lēmums kavēs ieinteresēto personu mēģinājumus rīkoties kopīgi, lai rastu atbilstošākos risinājumus, piemēram, radītu sistēmu, kā Eiropas līmenī veikt savstarpējos norēķinus par tiesībām, tā vietā ļaujot veidoties vairāku lielu autortiesību aģentūru oligopolam, kuras ar ekskluzīviem līgumiem būs saistītas ar pasaules mēroga repertuāra izdevējiem; uzskata, ka tā rezultātā tiks ierobežota izvēles iespēja un izzudīs mazās autortiesību aģentūras, tādējādi kaitējot mazākuma kultūrām; |
| --- | --- |

3.

vienlaikus uzsver, ka pēc lietotāju sūdzībām Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts ir iejaucies un uzsācis procedūru pret organizāciju CISAC (Starptautiskā autoru un komponistu sabiedrību konfederācija), kurā līdzās citiem biedriem apvienotas arī 24 Eiropas autortiesību aģentūras; norāda, ka šajā sakara pieņemtais lēmums kavēs ieinteresēto personu mēģinājumus rīkoties kopīgi, lai rastu atbilstošākos risinājumus, piemēram, radītu sistēmu, kā Eiropas līmenī veikt savstarpējos norēķinus par tiesībām, tā vietā ļaujot veidoties vairāku lielu autortiesību aģentūru oligopolam, kuras ar ekskluzīviem līgumiem būs saistītas ar pasaules mēroga repertuāra izdevējiem; uzskata, ka tā rezultātā tiks ierobežota izvēles iespēja un izzudīs mazās autortiesību aģentūras, tādējādi kaitējot mazākuma kultūrām;

| 4. | uzskata, ka ziņojums, kurā izklāstīti 2005. gada ieteikuma pārraudzības rezultāti, neprecīzi atspoguļo pašreizējos apstākļus un tajā nav ņemts vērā Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcijā paustais atzinums; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ziņojums, kurā izklāstīti 2005. gada ieteikuma pārraudzības rezultāti, neprecīzi atspoguļo pašreizējos apstākļus un tajā nav ņemts vērā Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūcijā paustais atzinums;

| 5. | uzskata, ka šāds stāvoklis atspoguļo Komisijas lēmumu neņemt vērā Parlamenta brīdinājumus, jo īpaši tos, kas izteikti 2007. gada 13. marta rezolūcijā, kurā bija arī konkrēti priekšlikumi gan par regulētu konkurenci, gan arī par mazākuma kultūru aizsardzību un attīstību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka šāds stāvoklis atspoguļo Komisijas lēmumu neņemt vērā Parlamenta brīdinājumus, jo īpaši tos, kas izteikti 2007. gada 13. marta rezolūcijā, kurā bija arī konkrēti priekšlikumi gan par regulētu konkurenci, gan arī par mazākuma kultūru aizsardzību un attīstību Eiropas Savienībā;

| 6. | aicina Komisiju nodrošināt, lai Parlaments kā līdzvērtīgs likumdevējs tiktu efektīvi iesaistīts iniciatīvā par tiešsaistē pieejamu radošo saturu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju nodrošināt, lai Parlaments kā līdzvērtīgs likumdevējs tiktu efektīvi iesaistīts iniciatīvā par tiešsaistē pieejamu radošo saturu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai.

---

(1)  OV L 276, 21.10.2005., 54. lpp.

(2)  OV L 376, 27.12.2006., 28. lpp.

(3)  OV L 248, 6.10.1993., 15. lpp.

(4)  OV L 372, 27.12.2006., 12. lpp.

(5)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

(6)  OV C 67 E, 17.3.2004., 293. lpp.

(7)  OV C 92 E, 16.4.2004., 425. lpp.

(8)  OV C 303 E, 13.12.2006., 640. lpp.

(9)  OV C 303 E, 13.12.2006., 879. lpp.

(10)  OV C 301 E 13.12.2007., 64. lpp.

(11)  OV C 187 E, 24.7.2008., 75. lpp.

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/management/monitoring-report_en.pdf

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/108

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisReglamenta 121. panta grozīšana

P6_TA(2008)0440

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 121. panta (Prasības iesniegšana Eiropas Kopienu Tiesā) grozīšanu (2007/2266(REG))

2010/C 8 E/20

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Juridiskās komitejas priekšsēdētāja 2007. gada 26. septembra vēstuli,

ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0324/2008),

| 1. | nolemj veikt Reglamentā turpmāk minēto grozījumu; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt Reglamentā turpmāk minēto grozījumu;

| 2. | atgādina, ka šis grozījums stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka šis grozījums stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Reglaments


  121. pants — 3.a punkts (jauns) |
| | 3.a | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas tiesu lietā
  .


  Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot šā lēmuma iemeslus.




  Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas Tiesas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai plenārsēdē.




  Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgās tiesas noteiktos termiņus. Šādos gadījumos laicīgi īsteno šajā punktā paredzēto procedūru.




  Interpretācija:




  Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procedūras pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi. |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Reglaments

121. pants — 3.a punkts (jauns)

3.a

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas tiesu lietā
  .

Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot šā lēmuma iemeslus.

Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas Tiesas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai plenārsēdē.

Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgās tiesas noteiktos termiņus. Šādos gadījumos laicīgi īsteno šajā punktā paredzēto procedūru.

Interpretācija:

Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procedūras pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

---

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 23. septembris

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/110 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/110

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisKopienas statistika attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm ***I

P6_TA(2008)0414

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (COM(2007)0653 — C6-0395/2007 — 2007/0233(COD))

2010/C 8 E/21

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0653),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0395/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A6-0267/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2007)0233

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) NR. 1172/95 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Statistikas informācija par dalībvalstu tirdzniecības plūsmām ar ārpuskopienas valstīm ir ļoti svarīga Eiropas ekonomikas un tirdzniecības politikai un atsevišķu preču tirgus attīstības analīzei. Jāuzlabo statistikas sistēmas pārredzamība, lai varētu reaģēt uz administratīvās vides pārmaiņām un apmierinātu jaunas lietotāju prasības. Tāpēc saskaņā ar Līguma 285. panta 2. punktā noteiktajām prasībām ar jaunu regulu jāaizstāj Padomes 1995. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 1172/95 par statistiku, kas attiecas uz Kopienas un tās dalībvalstu preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (3). |
| --- | --- |

(1)

Statistikas informācija par dalībvalstu tirdzniecības plūsmām ar ārpuskopienas valstīm ir ļoti svarīga Eiropas ekonomikas un tirdzniecības politikai un atsevišķu preču tirgus attīstības analīzei. Jāuzlabo statistikas sistēmas pārredzamība, lai varētu reaģēt uz administratīvās vides pārmaiņām un apmierinātu jaunas lietotāju prasības. Tāpēc saskaņā ar Līguma 285. panta 2. punktā noteiktajām prasībām ar jaunu regulu jāaizstāj Padomes 1995. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 1172/95 par statistiku, kas attiecas uz Kopienas un tās dalībvalstu preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (3).

| (2) | Ārējās tirdzniecības statistikas dati tiek iegūti, izmantojot muitas deklarācijas, kā paredzēts Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), turpmāk — “Muitas kodekss”. Eiropas integrācijas progress un ar to saistītās pārmaiņas muitošanā, tostarp vienotās atļaujas, kas paredzētas, lai izmantotu vienkāršoto deklarāciju vai vietējās muitošanas procedūru, kā arī centralizēto muitošanu, kura tiks ieviesta, pateicoties pašreizējam Muitas kodeksa modernizēšanas procesam, nosaka to, jāpielāgo veids, kādā tiek apkopota ārējās tirdzniecības statistika, vēlreiz jāapsver ievešanas vai izvešanas dalībvalsts jēdziens un precīzāk jādefinē Kopienas statistikas apkopošanas datu avots. |
| --- | --- |

(2)

Ārējās tirdzniecības statistikas dati tiek iegūti, izmantojot muitas deklarācijas, kā paredzēts Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), turpmāk — “Muitas kodekss”. Eiropas integrācijas progress un ar to saistītās pārmaiņas muitošanā, tostarp vienotās atļaujas, kas paredzētas, lai izmantotu vienkāršoto deklarāciju vai vietējās muitošanas procedūru, kā arī centralizēto muitošanu, kura tiks ieviesta, pateicoties pašreizējam Muitas kodeksa modernizēšanas procesam, nosaka to, jāpielāgo veids, kādā tiek apkopota ārējās tirdzniecības statistika, vēlreiz jāapsver ievešanas vai izvešanas dalībvalsts jēdziens un precīzāk jādefinē Kopienas statistikas apkopošanas datu avots.

| (3) | Lai reģistrētu fiziskās tirdzniecības plūsmas starp dalībvalstīm un ārpuskopienas valstīm un nodrošinātu, ka attiecīgajā dalībvalstī ir pieejami dati par ievedumiem un izvedumiem, ir vajadzīga vienošanās starp muitu un statistikas iestādēm un tā jākonkretizē. Tas ietver noteikumus par datu apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Lai reģistrētu fiziskās tirdzniecības plūsmas starp dalībvalstīm un ārpuskopienas valstīm un nodrošinātu, ka attiecīgajā dalībvalstī ir pieejami dati par ievedumiem un izvedumiem, ir vajadzīga vienošanās starp muitu un statistikas iestādēm un tā jākonkretizē. Tas ietver noteikumus par datu apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm.

| (4) | Lai reģistrētu ES izvedumus un ievedumus pa dalībvalstīm, ir jāapkopo dati par “galamērķa dalībvalsti” attiecībā uz ievedumiem un “faktisko izvešanas dalībvalsti” attiecībā uz izvedumiem. Vidēja termiņa laikposmā ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām minētās dalībvalstis jānosaka par ievešanas un izvešanas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Lai reģistrētu ES izvedumus un ievedumus pa dalībvalstīm, ir jāapkopo dati par “galamērķa dalībvalsti” attiecībā uz ievedumiem un “faktisko izvešanas dalībvalsti” attiecībā uz izvedumiem. Vidēja termiņa laikposmā ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām minētās dalībvalstis jānosaka par ievešanas un izvešanas dalībvalstīm.

| (5) | Šīs regulas vajadzībām preces ārējā tirdzniecībā jāklasificē saskaņā ar kombinēto nomenklatūru, ko izveidoja ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (5), turpmāk — “kombinētā nomenklatūra”. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas vajadzībām preces ārējā tirdzniecībā jāklasificē saskaņā ar kombinēto nomenklatūru, ko izveidoja ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (5), turpmāk — “kombinētā nomenklatūra”.

| (6) | Lai apmierinātu Eiropas Centrālās bankas un Komisijas vajadzības pēc informācijas par euro īpatsvaru starptautiskajā tirdzniecībā, kopsavilkuma līmenī jāsniedz informācija par faktūrā norādīto izvedumu un ievedumu valūtu. |
| --- | --- |

(6)

Lai apmierinātu Eiropas Centrālās bankas un Komisijas vajadzības pēc informācijas par euro īpatsvaru starptautiskajā tirdzniecībā, kopsavilkuma līmenī jāsniedz informācija par faktūrā norādīto izvedumu un ievedumu valūtu.

| (7) | Tirdzniecības sarunu un iekšējā tirgus pārvaldības vajadzībām Komisija jānodrošina ar detalizētu informāciju par to preču tarifa režīmu, kas tiek ievestas Eiropas Savienībā, ieskaitot informāciju par kvotām. |
| --- | --- |

(7)

Tirdzniecības sarunu un iekšējā tirgus pārvaldības vajadzībām Komisija jānodrošina ar detalizētu informāciju par to preču tarifa režīmu, kas tiek ievestas Eiropas Savienībā, ieskaitot informāciju par kvotām.

| (8) | Ārējās tirdzniecības statistika nodrošina datus maksājumu bilances un nacionālo kontu apkopošanai. Raksturlielumi, kas ļauj pielāgot tos maksājumu bilances vajadzībām, jānosaka kā obligāto un standarta datu kopas daļa. |
| --- | --- |

(8)

Ārējās tirdzniecības statistika nodrošina datus maksājumu bilances un nacionālo kontu apkopošanai. Raksturlielumi, kas ļauj pielāgot tos maksājumu bilances vajadzībām, jānosaka kā obligāto un standarta datu kopas daļa.

| (9) | Saskaņotie noteikumi neattiecas uz dalībvalstu statistiku par muitas noliktavām un brīvajām zonām. Taču valsts var apkopot statistikas datus savām vajadzībām. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņotie noteikumi neattiecas uz dalībvalstu statistiku par muitas noliktavām un brīvajām zonām. Taču valsts var apkopot statistikas datus savām vajadzībām.

| (10) | Dalībvalstīm jāsniedz Eurostat ikgada kopsavilkuma dati par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā; viens no to izmantošanas veidiem ir veicināt analīzi par to, kā Eiropas uzņēmumi darbojas globalizācijas kontekstā. Saikne starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku tika izveidota, apvienojot muitas deklarācijā
  pieejamos datus
  par ievedēju un izvedēju ar
  datiem
  , kas
  pieprasīti Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  2008. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām

   (6), turpmāk — “uzņēmumu komercreģistru tiesību akti”. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm jāsniedz Eurostat ikgada kopsavilkuma dati par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā; viens no to izmantošanas veidiem ir veicināt analīzi par to, kā Eiropas uzņēmumi darbojas globalizācijas kontekstā. Saikne starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku tika izveidota, apvienojot muitas deklarācijā
  pieejamos datus
  par ievedēju un izvedēju ar
  datiem
  , kas
  pieprasīti Eiropas Parlamenta un
  Padomes
  2008. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām

   (6), turpmāk — “uzņēmumu komercreģistru tiesību akti”.

| (11) | Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (7) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā. Tomēr informācijas par preču tirdzniecību detalizācijas pakāpe nosaka vajadzību pēc īpašas konfidencialitātes noteikumiem, lai šī statistika būtu izmantojama. |
| --- | --- |

(11)

Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (7) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā. Tomēr informācijas par preču tirdzniecību detalizācijas pakāpe nosaka vajadzību pēc īpašas konfidencialitātes noteikumiem, lai šī statistika būtu izmantojama.

| (12) | Tādu datu pārsūtīšanu, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitāte, reglamentē noteikumi Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eurostat, uz kuru attiecas konfidencialitāte

   (8)

  . Saskaņā ar minētajām regulām veiktie pasākumi nodrošina konfidenciālu datu fizisko un loģisko aizsardzību un to, ka, apkopojot un izplatot Kopienas statistiku, dati netiek nelikumīgi izpausti un tos neizmanto citām vajadzībām kā vien statistikai. |
| --- | --- |

(12)

Tādu datu pārsūtīšanu, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitāte, reglamentē noteikumi Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eurostat, uz kuru attiecas konfidencialitāte

   (8)

  . Saskaņā ar minētajām regulām veiktie pasākumi nodrošina konfidenciālu datu fizisko un loģisko aizsardzību un to, ka, apkopojot un izplatot Kopienas statistiku, dati netiek nelikumīgi izpausti un tos neizmanto citām vajadzībām kā vien statistikai.

| (13) | Apkopojot un izplatot Kopienas statistiku saskaņā ar šo regulu, valstu un Kopienas statistikas iestādēm jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas 2005. gada 25. maija ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību. |
| --- | --- |

(13)

Apkopojot un izplatot Kopienas statistiku saskaņā ar šo regulu, valstu un Kopienas statistikas iestādēm jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas 2005. gada 25. maija ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību.

| (14) | Jāsagatavo īpaši noteikumi līdz laikam, kad, pateicoties muitas jomas tiesību aktiem, varēs iegūt papildu datus no muitas deklarācijas, un līdz Kopienas tiesību aktos tiks iekļauta prasība elektroniski apmainīties ar muitas datiem. |
| --- | --- |

(14)

Jāsagatavo īpaši noteikumi līdz laikam, kad, pateicoties muitas jomas tiesību aktiem, varēs iegūt papildu datus no muitas deklarācijas, un līdz Kopienas tiesību aktos tiks iekļauta prasība elektroniski apmainīties ar muitas datiem.

| (15) | Tā kā dalībvalstis nevar sasniegt šīs regulas mērķi un to var vieglāk izdarīt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā dalībvalstis nevar sasniegt šīs regulas mērķi un to var vieglāk izdarīt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai.

| (16) | Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību
   (9). |
| --- | --- |

(16)

Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību
   (9).

| (17) | Komisijai jo īpaši

  būtu
  jāpiešķir pilnvaras
  pielāgot to
  muitas
  procedūru sarakstu vai muitas apstiprināto izmantošanas veidu
  ,
  kur
  definēta izvešana vai ievešana ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām; pieņemt atšķirīgus vai īpašus noteikumus attiecībā uz precēm vai preču pārvešanu, kas metodikas apsvērumu dēļ rada nepieciešamību pēc īpašiem noteikumiem;
  pielāgot to preču un pārvešanu sarakstu, ko neiekļauj ārējās tirdzniecības statistikā; norādīt datu avotus, kas nav muitas deklarācijas, par datiem attiecībā uz ievedumiem vai izvedumiem saistībā ar īpašām precēm vai pārvešanu;
  precizēt statistikas datus,
  tostarp izmantojamos kodus; noteikt prasības datiem par īpašām precēm vai pārvešanu; noteikt prasības statistikas apkopošanai; precizēt paraugu raksturlielumus; noteikt informācijas sniegšanas periodu un kopsavilkumu izdarīšanas līmeni partnervalstīm, precēm un valūtām, kā arī pielāgot termiņu statistikas nosūtīšanai, saturu, aptvērumu un pārskatīšanas nosacījumus statistikai, kas jau nosūtīta, un noteikt nosūtīšanas termiņu statistikai par
  detalizētu tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un
  statistiku par tirdzniecību
  faktūras valūtas dalījumā. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia,
  papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem
  , jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, |
| --- | --- |

(17)

Komisijai jo īpaši

  būtu
  jāpiešķir pilnvaras
  pielāgot to
  muitas
  procedūru sarakstu vai muitas apstiprināto izmantošanas veidu
  ,
  kur
  definēta izvešana vai ievešana ārējās tirdzniecības statistikas vajadzībām; pieņemt atšķirīgus vai īpašus noteikumus attiecībā uz precēm vai preču pārvešanu, kas metodikas apsvērumu dēļ rada nepieciešamību pēc īpašiem noteikumiem;
  pielāgot to preču un pārvešanu sarakstu, ko neiekļauj ārējās tirdzniecības statistikā; norādīt datu avotus, kas nav muitas deklarācijas, par datiem attiecībā uz ievedumiem vai izvedumiem saistībā ar īpašām precēm vai pārvešanu;
  precizēt statistikas datus,
  tostarp izmantojamos kodus; noteikt prasības datiem par īpašām precēm vai pārvešanu; noteikt prasības statistikas apkopošanai; precizēt paraugu raksturlielumus; noteikt informācijas sniegšanas periodu un kopsavilkumu izdarīšanas līmeni partnervalstīm, precēm un valūtām, kā arī pielāgot termiņu statistikas nosūtīšanai, saturu, aptvērumu un pārskatīšanas nosacījumus statistikai, kas jau nosūtīta, un noteikt nosūtīšanas termiņu statistikai par
  detalizētu tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un
  statistiku par tirdzniecību
  faktūras valūtas dalījumā. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia,
  papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem
  , jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka vienotu sistēmu sistemātiskai Kopienas statistikas apkopošanai par preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (ārējās tirdzniecības statistika).

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:

| a) | “preces” ir jebkāds kustams īpašums, ieskaitot elektroenerģiju; |
| --- | --- |

a)

“preces” ir jebkāds kustams īpašums, ieskaitot elektroenerģiju;

| b) | “Kopienas statistikas teritorija” ir Kopienas muitas teritorija, kas definēta Muitas kodeksā, ieskaitot Helgolandes salas teritoriju Vācijas Federatīvajā Republikā; |
| --- | --- |

b)

“Kopienas statistikas teritorija” ir Kopienas muitas teritorija, kas definēta Muitas kodeksā, ieskaitot Helgolandes salas teritoriju Vācijas Federatīvajā Republikā;

| c) | “valsts statistikas iestādes” ir valsts statistikas iestādes un citas struktūras, kas katrā dalībvalstī atbild par Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas sagatavošanu; |
| --- | --- |

c)

“valsts statistikas iestādes” ir valsts statistikas iestādes un citas struktūras, kas katrā dalībvalstī atbild par Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas sagatavošanu;

| d) | “muitas iestādes” ir “muitas iestādes”, kas definētas Muitas kodeksā; |
| --- | --- |

d)

“muitas iestādes” ir “muitas iestādes”, kas definētas Muitas kodeksā;

| e) | “muitas deklarācija” ir “muitas deklarācija”, kas definēta Muitas kodeksā; |
| --- | --- |

e)

“muitas deklarācija” ir “muitas deklarācija”, kas definēta Muitas kodeksā;

| f) | “muitas lēmums” ir jebkurš muitas iestāžu oficiāls lēmums, kas attiecas uz pieņemtajām muitas deklarācijām un kam ir juridisks spēks attiecībā uz vienu vai vairākām personām. |
| --- | --- |

f)

“muitas lēmums” ir jebkurš muitas iestāžu oficiāls lēmums, kas attiecas uz pieņemtajām muitas deklarācijām un kam ir juridisks spēks attiecībā uz vienu vai vairākām personām.

3. pants

Darbības joma

1.   Ārējās tirdzniecības statistikā atspoguļo preču ievedumus un izvedumus.

Dalībvalstis reģistrē izvedumu, kad preces tiek izvestas no Kopienas statistikas teritorijas saskaņā ar vienu no šādām muitas procedūrām vai muitas noteikumos atzītu izmantošanas veidu, kas noteikts Muitas kodeksā:

| a) | izvešana; |
| --- | --- |

a)

izvešana;

| b) | izvešana pārstrādei; |
| --- | --- |

b)

izvešana pārstrādei;

| c) | atkalizvešana pēc ievešanas pārstrādei vai pārstrādei muitas kontrolē. |
| --- | --- |

c)

atkalizvešana pēc ievešanas pārstrādei vai pārstrādei muitas kontrolē.

Dalībvalstis reģistrē ievedumu, kad preces tiek ievestas Kopienas statistikas teritorijā saskaņā ar vienu no šādām muitas procedūrām, kas noteiktas Muitas kodeksā:

| a) | laišana brīvā apgrozībā; |
| --- | --- |

a)

laišana brīvā apgrozībā;

| b) | ievešana pārstrādei; |
| --- | --- |

b)

ievešana pārstrādei;

| c) | pārstrāde muitas kontrolē. |
| --- | --- |

c)

pārstrāde muitas kontrolē.

2.   
  Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, kas saistīti ar muitas procedūru vai muitas apstiprināto izmantošanas veidu sarakstu, kā minēts 1. punktā
  , lai ņemtu vērā Muitas kodeksa vai to noteikumu pārmaiņas, kas izriet no starptautiskām konvencijām, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

3.   
  Metodikas
  iemeslu dēļ
  atsevišķām precēm vai pārvešanai ir
  vajadzīgi īpaši noteikumi (“īpašas preces vai pārvešana”).
  Tas attiecas uz rūpnieciskajām ražotnēm, kuģiem un gaisa kuģiem, jūras produktiem, precēm, ko piegādā uz kuģiem un gaisa kuģiem, sūtījumiem pa daļām, militārām precēm, precēm, ko ved uz iekārtām atklātā jūrā vai no tām, kosmosa kuģiem, elektrību, gāzi un atkritumiem.

Pasākumus
  , kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus ║, inter alia, to papildinot,
  un kas attiecas uz konkrētām precēm un pārvešanu un atšķirīgiem vai specifiskiem noteikumiem, ko attiecina uz šīm precēm vai pārvešanu,

  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

4.   
  Metodikas iemeslu dēļ atsevišķas
  preces vai pārvešana tiek izslēgta no ārējās tirdzniecības statistikas.
  Tas attiecas uz monetāro zeltu un likumīgiem maksāšanas līdzekļiem, precēm, ko paredzēts izmantot diplomātiskiem vai līdzīgiem mērķiem, preču pārvešanu starp ievešanas un izvešanas dalībvalstīm un to bruņotajiem spēkiem, kas ir dislocēti ārzemēs, kā arī dažām precēm, ko ir iegādājušies un izmanto ārzemju bruņotie spēki, specifiskām precēm, kas nav tirdznieciska darījuma priekšmets, satelītpalaidējiekārtu pārvietošanu pirms satelītu palaišanas, precēm pirms un pēc labošanas, precēm pagaidu lietošanai vai pēc tās, specializētas un lejupielādētas informācijas nesējiem, precēm, kas mutiski deklarētas muitā kā tādas, kas paredzētas tirdznieciskiem darījumiem, ja to vērtība nepārsniedz statistisko robežvērtību EUR 1 000 vai neto masa nepārsniedz 1 000 kilogramus, vai precēm, kas nav paredzētas tirdznieciskiem darījumiem. Pasākumus
  , kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus ║, inter alia, to papildinot,
  un kas ir saistīti ar preču vai pārvešanu izslēgšanu no ārējās tirdzniecības statistikas,
  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

4. pants

Datu avoti

1.   Šīs regulas 3. panta 1. punktā minēto preču ievedumu un izvedumu reģistrācijas datu avots ir muitas deklarācija, tostarp iespējamie statistikas datu grozījumi vai pārmaiņas, kas izriet no muitas iestāžu lēmumiem.

Ja tiek izmantota Muitas kodeksā definētā vienkāršotā procedūra un tiek iesniegta papildu deklarācija, reģistrēšanas datu avots ir šī papildu deklarācija.

▐

2.   Attiecībā uz ▐ īpašām precēm vai preču pārvešanu
  , kā minēts 3. panta 3. punktā,
  var
  izmantot
  citus datu avotus, nevis muitas deklarāciju.

Pasākumus
  , kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus ║, inter alia, to papildinot,
  un kas ir saistīti ar šo citu datu avotu specifikācijām,
  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

3.
     
  Dalībvalstis valsts statistikas apkopošanā drīkst turpināt izmantot citus datu avotus papildus tiem, kas minēti šā panta 1. un 2. punktā, kamēr nav izveidots mehānisms attiecīgo datu savstarpējai elektroniskai apmaiņai, kā minēts 7. panta 3. punktā. Tomēr Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas apkopošana saskaņā ar 6. pantu nedrīkst balstīties uz šiem citiem datu avotiem.

5. pants

Statistikas dati

1.   Dalībvalstis iegūst šādu datu kopumu no ievedumu un izvedumu reģistrēšanas datiem, kas minēti 3. panta 1. punktā:

| a) | tirdzniecības plūsma; |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības plūsma;

| b) | ikmēneša pārskata periods; |
| --- | --- |

b)

ikmēneša pārskata periods;

| c) | preču statistiskā vērtība pie tās dalībvalsts robežas, kas ieved vai izved preces; |
| --- | --- |

c)

preču statistiskā vērtība pie tās dalībvalsts robežas, kas ieved vai izved preces;

| d) | kvantitāte, kas izteikta neto daudzumā un papildu vienībā, ja šāda vienība ir norādīta muitas deklarācijā; |
| --- | --- |

d)

kvantitāte, kas izteikta neto daudzumā un papildu vienībā, ja šāda vienība ir norādīta muitas deklarācijā;

| e) | tirdzniecības dalībnieks, proti, ievedējs/saņēmējs ievešanas gadījumā un izvedējs/nosūtītājs izvešanas gadījumā; |
| --- | --- |

e)

tirdzniecības dalībnieks, proti, ievedējs/saņēmējs ievešanas gadījumā un izvedējs/nosūtītājs izvešanas gadījumā;

| f) | ievešanas vai izvešanas dalībvalsts proti, dalībvalsts, kurā iesniegta muitas deklarācija, un ja šī dalībvalsts tiek norādīta muitas deklarācijā;






  i) | ievešanas gadījumā galamērķa dalībvalstis; |
| --- | --- | --- |

f)

ievešanas vai izvešanas dalībvalsts proti, dalībvalsts, kurā iesniegta muitas deklarācija, un ja šī dalībvalsts tiek norādīta muitas deklarācijā;

i)

ievešanas gadījumā galamērķa dalībvalstis;

| ii) | izvešanas gadījumā faktiskās izvešanas dalībvalstis; |
| --- | --- |

ii)

izvešanas gadījumā faktiskās izvešanas dalībvalstis;

| g) | partnervalstis, proti, ievešanas gadījumā izcelsmes valsts un nosūtīšanas valsts un izvešanas gadījumā galamērķa valsts; |
| --- | --- |

g)

partnervalstis, proti, ievešanas gadījumā izcelsmes valsts un nosūtīšanas valsts un izvešanas gadījumā galamērķa valsts;

| h) | prece saskaņā ar kombinēto nomenklatūru:






  i) | par ievedumiem — TARIC apakšpozīcijas preču kods; |
| --- | --- | --- |

h)

prece saskaņā ar kombinēto nomenklatūru:

i)

par ievedumiem — TARIC apakšpozīcijas preču kods;

| ii) | par izvedumiem — kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas preču kods; |
| --- | --- |

ii)

par izvedumiem — kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas preču kods;

| i) | muitas procedūru kodi, kas jāizmanto, lai noteiktu statistikas procedūru; |
| --- | --- |

i)

muitas procedūru kodi, kas jāizmanto, lai noteiktu statistikas procedūru;

| j) | darījuma veids, ja norādīts muitas deklarācija; |
| --- | --- |

j)

darījuma veids, ja norādīts muitas deklarācija;

| k) | tarifa režīms ievedumiem (ja ir piešķirts), ko nosaka muitas iestādes, proti, preferenciālais kods ▐; |
| --- | --- |

k)

tarifa režīms ievedumiem (ja ir piešķirts), ko nosaka muitas iestādes, proti, preferenciālais kods ▐;

| l) | faktūras valūta, ja norādīta muitas deklarācijā; |
| --- | --- |

l)

faktūras valūta, ja norādīta muitas deklarācijā;

| m) | transporta veids, proti, šāda informācija:






  i) | pārvadājuma veids, šķērsojot robežu; |
| --- | --- | --- |

m)

transporta veids, proti, šāda informācija:

i)

pārvadājuma veids, šķērsojot robežu;

| ii) | transporta veids valsts iekšienē; |
| --- | --- |

ii)

transporta veids valsts iekšienē;

| iii) | tvertne. |
| --- | --- |

iii)

tvertne.

2.   
  Pasākumus
  , kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot,
  un kas attiecas uz datu papildu specifikācijām, kuras minētas 1. punktā, tostarp izmantojamiem kodiem,
  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

3.   Ja nav noteikts citādi un tas nav pretrunā ar muitas tiesību aktiem, datiem jābūt iekļautiem muitas deklarācijā.

4.   Attiecībā uz “īpašām precēm vai preču pārvešanu”
  , kā minēts 3. panta 3. punktā,
  var pieprasīt
  specifiskus datu kopumus
  .

Pasākumus
  , kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot,
  un kas attiecas uz šiem specifiskajiem datu kopumiem,
  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

6. pants

Ārējās tirdzniecības statistikas apkopošana

1.   Par katru mēneša pārskata periodu dalībvalstis apkopo statistiku par preču ievešanu un izvešanu (izsakot vērtībā un daudzumā) šādos dalījumos:

| a) | preces; |
| --- | --- |

a)

preces;

| b) | ievešanas/izvešanas dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

ievešanas/izvešanas dalībvalstis;

| c) | partnervalstis; |
| --- | --- |

c)

partnervalstis;

| d) | statistikas procedūra; |
| --- | --- |

d)

statistikas procedūra;

| e) | darījuma veids; |
| --- | --- |

e)

darījuma veids;

| f) | tarifa režīms ievedumiem; |
| --- | --- |

f)

tarifa režīms ievedumiem;

| g) | transporta veids. |
| --- | --- |

g)

transporta veids.

Statistikas apkopošanas īstenošanas noteikumus Komisija var pieņemt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

2.   Dalībvalstis apkopo ikgadējo tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā
  , proti, pēc uzņēmuma veiktās uzņēmējdarbības saskaņā ar vispārējās saimniecības nozaru klasifikācijas Eiropas Kopienās (NACE) sadaļu vai divu ciparu līmeni un pēc uzņēmuma lieluma darbinieku skaita ziņā
  .

Statistiku apkopo, apvienojot datus par tādu uzņēmumu raksturlielumiem, kas reģistrēti saskaņā ar uzņēmumu reģistra tiesību aktiem, ar datiem, kas reģistrēti saskaņā ar 5. panta 1. punktu par ievedumiem un izvedumiem.
  Šim mērķim valsts muitas iestādes sniedz attiecīgo tirgotāju identifikācijas numuru valsts statistikas iestādēm.

Pasākumus
  , kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus ║, to papildinot,
  un kas attiecas uz šo datu sasaisti ar apkopojamo statistiku,
  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

3.   Ik pēc diviem gadiem dalībvalstis apkopo tirdzniecības statistiku faktūras valūtas dalījumā.

Dalībvalstis apkopo statistiku, izmantojot reprezentatīvu datu izlasi par ievedumiem un izvedumiem, pamatojoties uz muitas deklarācijām, kurās ir iekļauti dati par faktūras valūtu. Ja muitas deklarācijā nav pieejama informācija par faktūras valūtu attiecībā uz izvedumiem, veic apsekojumu, lai iegūtu vajadzīgo datus.

Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, un kas attiecas uz
  izlases
  raksturlielumiem
  , informācijas sniegšanas periodu un kopsavilkumu izdarīšanas līmeni partnervalstīm,
  precēm
  un
  valūtām
  , pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

4.   Kad dati muitas deklarācijā ir pieejami, dalībvalstis var nolemt apkopot papildu statistiku ▐ valstu vajadzībām.

▐

5.   Dalībvalstīm nav jāapkopo un nav jānosūta Komisijai (Eurostat) ārējās tirdzniecības statistika par statistikas datiem, kuri atbilstoši Muitas kodeksam vai valstu norādījumiem vēl nav
  reģistrēti un nevar tikt iegūti tiešā veidā no citiem datiem
  muitas deklarācijā, kas tiek iesniegta muitas iestādēm.
  Šo datu nosūtīšana ir dalībvalstu izvēles ziņā.
  Ir iekļauti šādi dati:

| a) | galamērķa dalībvalsts (ievešana); |
| --- | --- |

a)

galamērķa dalībvalsts (ievešana);

| b) | faktiskā izvešanas dalībvalsts (izvešana); |
| --- | --- |

b)

faktiskā izvešanas dalībvalsts (izvešana);

| c) | darījuma veids. |
| --- | --- |

c)

darījuma veids.

7. pants

Datu apmaiņa

1.   Bez kavēšanās un vēlākais nākamajā mēnesī pēc tā mēneša, kad tika pieņemtas muitas deklarācijas vai par tām tika pieņemti lēmumi, valstu statistikas iestādes saņem no valsts muitas iestādes datus par ievedumiem un izvedumiem, pamatojoties uz deklarācijām, kuras iesniegtas minētajai iestādei.

Šajos datos ietilpst vismaz 5. pantā minētie statistikas dati, kuri saskaņā ar Muitas kodeksu vai valstu norādījumiem ir pieejami muitas deklarācijā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai tie reģistrētie dati par ievedumiem un izvedumiem, kuri pamatojas uz muitas deklarāciju, kas iesniegta valsts muitas iestādē, tiktu
  nekavējoties
  nosūtīti
  no attiecīgās muitas iestādes
  tās dalībvalsts
  muitas
  iestādei, kura norādīta šajā informācijā kā

| a) | galamērķa dalībvalsts ievešanas gadījumā; |
| --- | --- |

a)

galamērķa dalībvalsts ievešanas gadījumā;

| b) | faktiskā izvešanas dalībvalsts izvešanas gadījumā. |
| --- | --- |

b)

faktiskā izvešanas dalībvalsts izvešanas gadījumā.

Dalībvalsts muitas iestāde saņemtos datus nosūta valsts statistikas iestādei, kā noteikts 1. punktā.

3.   Saskaņā ar ║2. punktu dalībvalstij nav jānosūta reģistrētie dati par ievedumiem un izvedumiem citai dalībvalstij, kamēr muitas iestādes attiecīgajās dalībvalstīs nav izveidojušas mehānismu attiecīgo datu savstarpējai apmaiņai, izmantojot elektroniskus līdzekļus.

4.   Šādas nosūtīšanas īstenošanas noteikumus var noteikt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

5.
     
  Ja valsts muitas iestāde dažu vienkāršoto procedūru dēļ, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 450/2008 par Kopienas Muitas kodeksu (Muitas kodeksa modernizāciju)

   (10)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Lēmumā 70/2008/EK par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi

   (11)

  nevar iesniegt valsts statistikas iestādei visus vajadzīgos datus, kas minēti 5. panta 1. punktā, valsts statistikas iestādei dati, kurus nevar iegūt no valsts muitas iestādes, nav jāiesniedz Komisijai (Eurostat).

8. pants

Ārējās tirdzniecības statistikas nosūtīšana Komisijai (Eurostat)

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) 6. panta 1. punktā minēto statistiku ne vēlāk kā 40 dienas pēc katra attiecīgā mēneša pārskata perioda beigām.

Dalībvalstis nodrošina, lai statistikā būtu iekļauta informācija par visiem ievedumiem un izvedumiem attiecīgajā pārskata periodā, veicot korekcijas, ja dati nav pieejami.

Dalībvalstis nosūta atjauninātu statistiku, ja nosūtītā statistika ir pārskatīta.

Dalībvalstis iekļauj Komisijai (Eurostat) nosūtāmajos rezultātos visu konfidenciālo statistikas informāciju.

Pasākumus
  , kuru mērķis grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus ║, inter alia, to papildinot,
  un kas attiecas uz statistikas datu iesniegšanas termiņa, satura, aptvēruma un pārskatīšanas pielāgošanu,
  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   
  Pasākumus
  , kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus ║, to papildinot,
  un kas saistīti ar termiņu, kad jānosūta tirdzniecības statistika uzņēmumu raksturlielumu dalījumā, kā minēts 6. panta 2. punktā, un statistika par tirdzniecību faktūras valūtas dalījumā, kā minēts 6. panta 3. punktā,
  pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

3.   Dalībvalstis statistiku nosūta elektroniski saskaņā ar datu apmaiņas standartu. Praktiskos rezultātu nosūtīšanas paņēmienus var noteikt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

9. pants

Kvalitātes novērtēšana

1.   Saskaņā ar šo regulu iesniedzamajiem datiem piemēro šādus kvalitātes novērtējuma rādītājus:

| — | “nozīmība”: datu atbilstība pašreizējām un potenciālajām lietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

—

“nozīmība”: datu atbilstība pašreizējām un potenciālajām lietotāju vajadzībām;

| — | “precizitāte”: novērtējuma saskaņotība ar nezināmajām patiesajām vērtībām; |
| --- | --- |

—

“precizitāte”: novērtējuma saskaņotība ar nezināmajām patiesajām vērtībām;

| — | “savlaicīgums” un “punktualitāte” attiecas uz laikposmu starp informācijas pieejamību un notikumu vai faktu, ko tā apzīmē; |
| --- | --- |

—

“savlaicīgums” un “punktualitāte” attiecas uz laikposmu starp informācijas pieejamību un notikumu vai faktu, ko tā apzīmē;

| — | “pieejamība” un “skaidrība”: nosacījumi un apstākļi, saskaņā ar kuriem lietotāji var saņemt, izmantot un izskaidrot datus; |
| --- | --- |

—

“pieejamība” un “skaidrība”: nosacījumi un apstākļi, saskaņā ar kuriem lietotāji var saņemt, izmantot un izskaidrot datus;

| — | “salīdzināmība”: atšķirību ietekme uz statistikas sagatavošanu, kā arī novērtēšanas instrumentiem un procedūrām, salīdzinot ģeogrāfiskus apgabalus, nozares un laika periodus; |
| --- | --- |

—

“salīdzināmība”: atšķirību ietekme uz statistikas sagatavošanu, kā arī novērtēšanas instrumentiem un procedūrām, salīdzinot ģeogrāfiskus apgabalus, nozares un laika periodus;

| — | “saskanība”: datu piemērotība to apvienošanai dažādos veidos un dažādiem nolūkiem, iegūstot ticamus rezultātus. |
| --- | --- |

—

“saskanība”: datu piemērotība to apvienošanai dažādos veidos un dažādiem nolūkiem, iegūstot ticamus rezultātus.

2.   Dalībvalstis katru gadu iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti.

3.   Piemērojot 1. punktā noteiktos kvalitātes aspektus datiem, uz ko attiecas šī regula, kvalitātes ziņojumu kārtību
  un
  struktūru ▐ nosaka saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru ║.

Komisija (Eurostat) novērtē nosūtīto datu kvalitāti.

10. pants

Ārējās tirdzniecības statistikas izplatīšana

1.   Komisija
  (Eurostat)
  izplata
  Kopienas līmenī
  saskaņā ar 6. panta 1. punktu apkopoto un nosūtīto
  ārējās
  tirdzniecības statistiku vismaz kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas dalījumā.

Tikai tad, ja kāds ievedējs vai izvedējs pieprasa, attiecīgās dalībvalsts iestādes lemj, vai šāda minētās valsts statistika, kura ļauj noteikt šo ievedēju vai izvedēju, ir izplatāma vai jāgroza tā, lai tās izplatīšana neapdraudētu statistikas konfidencialitāti.

2.   
  Neierobežojot datu izplatīšanu valsts līmenī, Komisija (Eurostat) neizplata detalizētu statistiku TARIC apakšpozīcijas, preferenču un kvotu dalījumā, ja tās atklāšana apdraud sabiedrības interešu aizsardzību saistībā ar Kopienas tirdzniecības un lauksaimniecības politiku.

▐

11. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz ārējās tirdzniecības statistikas komiteja.

2.   Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

12. pants

Atcelšana

No
  2010. gada 1. janvāra
  atceļ Regulu (EK) Nr. 1172/95.

To piemēro datiem, kuru pārskata periods ir līdz
  2010. gada 1. janvārim
  .

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no
  2010. gada 1. janvāra
  .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 70, 15.3.2008., 1. lpp.

1

OV C 70, 15.3.2008., 1. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra Nostāja.

(3)  OV L 118, 25.5.1995., 10. lpp. ║.

3

(4)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. ║.

4

(5)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. ║.

5

(6)  

  OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp.

6

OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp.

(7)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. ║.

7

(8)  

  OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.

8

OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

9

(10)  

  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

10

OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(11)  

  OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.

11

OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/120

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisRegulas (EK) Nr. 338/97 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***I

P6_TA(2008)0415

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0104 — C6-0087/2008 — 2008/0042(COD))

2010/C 8 E/22

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0104),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0087/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0314/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/121

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisStatistikas pārskati attiecībā uz autopārvadājumiem ***I

P6_TA(2008)0416

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr.1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (COM(2007)0778 — C6-0451/2007 — 2007/0269(COD))

2010/C 8 E/23

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0778),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0451/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0258/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2007)0269

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. .../2009.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/122

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisEiropas Radošuma un inovācijas gads (2009) ***I

P6_TA(2008)0417

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009) (COM(2008)0159 — C6-0151/2008 — 2008/0064(COD))

2010/C 8 E/24

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0159),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. pantu un 150. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0151/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0319/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2008)0064

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (EK) Nr. .../2008 par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1350/2008/EK.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/123

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisEiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās noteikumi *

P6_TA(2008)0418

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (COM(2008)0305 — C6-0214/2008 — 2008/0102(CNS))

2010/C 8 E/25

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0305),

ņemot vērā EK līguma 291. pantu,

ņemot vērā Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 16. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0214/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0339/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/123

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisBudžeta grozījuma Nr.6/2008 projekts

P6_TA(2008)0419

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada budžeta grozījuma Nr.6/2008 projektu, III iedaļa — Komisija (12984/2008 — C6-0317/2008 — 2008/2166(BUD))

2010/C 8 E/26

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada vispārējo budžetu, ko galīgi apstiprināja 2007. gada 13. decembrī (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2008. gada budžeta grozījuma Nr. 6/2008 provizorisko projektu, ar ko Komisija iepazīstināja 2008. gada 1. jūlijā (COM(2008)0429),

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projektu, ko Padome sagatavoja 2008. gada 15. septembrī (12984/2008 — C6-0317/2008),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un tā IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0353/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:






  — | nepieciešamās budžeta korekcijas (attiecībā uz amatu sarakstu), kuras nosaka pilnvaru paplašināšana trijām izpildaģentūrām — Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA), Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūrai (PHEA) un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) izpildaģentūrai, |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6 projekts attiecas uz šādiem jautājumiem:

—

nepieciešamās budžeta korekcijas (attiecībā uz amatu sarakstu), kuras nosaka pilnvaru paplašināšana trijām izpildaģentūrām — Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA), Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūrai (PHEA) un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) izpildaģentūrai,

| — | nepieciešamās budžeta struktūras izveide, lai tajā iekļautu kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis”(FCH) un piešķirtu attiecīgus budžeta līdzekļus, |
| --- | --- |

—

nepieciešamās budžeta struktūras izveide, lai tajā iekļautu kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis”(FCH) un piešķirtu attiecīgus budžeta līdzekļus,

| — | EUR 2 200 000 palielinājums saistību apropriācijās, lai segtu daļu izmaksu saistībā ar EUROJUST jauno ēku, |
| --- | --- |

—

EUR 2 200 000 palielinājums saistību apropriācijās, lai segtu daļu izmaksu saistībā ar EUROJUST jauno ēku,

| — | EUR 3 900 000 palielinājums saistību apropriācijās Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammai — uzņēmējdarbībai un jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

EUR 3 900 000 palielinājums saistību apropriācijās Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammai — uzņēmējdarbībai un jauninājumiem;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs korekcijas 2008. finanšu gada budžetā, |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs korekcijas 2008. finanšu gada budžetā,

| 1. | atgādina, ka kopuzņēmumiem paredzētās apropriācijas izmaksā no attiecīgās programmas darbības budžeta; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka kopuzņēmumiem paredzētās apropriācijas izmaksā no attiecīgās programmas darbības budžeta;

| 2. | norāda, ka saskaņā ar Finanšu regulas 179. panta 3. punktu Eiropas Parlaments kā viena no budžeta lēmējiestādēm ir jāinformē par jaunas ēkas īri EUROJUST vajadzībām, jo tas būtiski ietekmē budžetu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka saskaņā ar Finanšu regulas 179. panta 3. punktu Eiropas Parlaments kā viena no budžeta lēmējiestādēm ir jāinformē par jaunas ēkas īri EUROJUST vajadzībām, jo tas būtiski ietekmē budžetu;

| 3. | sagaida, ka Komisija — ja radīsies vēl kāda vajadzība pēc ēkām — turpmāk sniegs šo informāciju, lai ļautu budžeta lēmējiestādei sniegt atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas 179. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

3.

sagaida, ka Komisija — ja radīsies vēl kāda vajadzība pēc ēkām — turpmāk sniegs šo informāciju, lai ļautu budžeta lēmējiestādei sniegt atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas 179. panta 3. punktu;

| 4. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

4.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 6/2008 projektu bez grozījumiem;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 71, 14.3.2008., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/125

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisRegulas (EK) Nr. 999/2001 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***I

P6_TA(2008)0427

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0053 — C6-0054/2008 — 2008/0030(COD))

2010/C 8 E/27

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0053),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 154. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0054/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0279/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt Parlamentam savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt Parlamentam savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2008)0030

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar kuru Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 220/2009.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/126

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisRegulas (EK) Nr. 2150/2002 grozīšana attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām ***I

P6_TA(2008)0428

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem (COM(2007)0777 — C6-0456/2007 — 2007/0271(COD))

2010/C 8 E/28

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0777),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0456/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0282/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu Parlamentam, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu Parlamentam, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | aicina Komisiju iespējami drīz publicēt Regulas (EK) Nr. 2150/2002 8. panta 1. punktā minēto ziņojumu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju iespējami drīz publicēt Regulas (EK) Nr. 2150/2002 8. panta 1. punktā minēto ziņojumu;

| 4. | aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt Regulas (EK) Nr. 2150/2002 8. panta 2. punktā minēto priekšlikumu, lai novērstu ziņošanas pienākumu pārklāšanos; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt Regulas (EK) Nr. 2150/2002 8. panta 2. punktā minēto priekšlikumu, lai novērstu ziņošanas pienākumu pārklāšanos;

| 5. | aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt papildu ziņojumus un priekšlikumus tiem, kas publicēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2150/2002 8. panta 3. punktu, par šīs Regulas 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā minēto eksperimentālo pētījumu norisi; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt papildu ziņojumus un priekšlikumus tiem, kas publicēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2150/2002 8. panta 3. punktu, par šīs Regulas 4. panta 3. punktā un 5. panta 1. punktā minēto eksperimentālo pētījumu norisi;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2007)0271

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko Regulu (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 221/2009.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/127

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisAtsevišķu tiesību aktu pielāgošana Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (otrā daļa) ***I

P6_TA(2008)0429

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — otrā daļa (COM(2007)0824 — C6-0476/2007 — 2007/0293(COD))

2010/C 8 E/29

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0824),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 37. pantu, 44. panta 1. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 95. pantu, 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 175. panta 1. punktu, 179. un 285. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0476/2007),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 17. septembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrā apakšpunkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0100/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2007)0293

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko, ievērojot Līguma 251. pantā minēto procedūru, vairākus instrumentus pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — otrā daļa

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 219/2009.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/128

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisDabisko minerālūdeņu ieguve un realizācija (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0430

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (pārstrādāta versija) (COM(2007)0858 — C6-0005/2008 — 2007/0292(COD))

2010/C 8 E/30

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0858),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0005/2008),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 17. septembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0298/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un grozīts ar turpmāk tekstā sniegtajiem grozījumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un grozīts ar turpmāk tekstā sniegtajiem grozījumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2007)0292

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) Nr. .../2008 par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai .../EK.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/129

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisZālēm pievienojamās krāsvielas (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0431

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāsvielām, ko drīkst pievienot zālēm (pārstrādāta versija) (COM(2008)0001 — C6-0026/2008 — 2008/0001(COD))

2010/C 8 E/31

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0001),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0026/2008),

ņemot vērā saistības par priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu, un kurā iekļauti Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumi,

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0280/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju, priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju, priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/130

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisĪpašas diētas pārtikas produkti (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0432

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par īpašas diētas pārtikas produktiem (pārstrādāta versija) (COM(2008)0003 — C6-0030/2008 — 2008/0003(COD))

2010/C 8 E/32

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0003),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0030/2008),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 17. septembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0295/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta tieša pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta tieša pašreizējo tekstu kodifikācija, nemainot satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un grozīts, kā norādīts turpmāk tekstā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un grozīts, kā norādīts turpmāk tekstā;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2008)0003

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../ EK par īpašas diētas pārtikas produktiem (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/39/EK.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/131

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisMehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskās apskates (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0433

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) (COM(2008)0100 — C6-0094/2008 — 2008/0044(COD))

2010/C 8 E/33

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0100),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0094/2008),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmās 2008. gada 3. septembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0299/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka priekšlikums neietver nekādus citus būtiskus grozījumus kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu neizmainīto normu kodifikāciju kopā ar šīm izmaiņām priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka priekšlikums neietver nekādus citus būtiskus grozījumus kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu neizmainīto normu kodifikāciju kopā ar šīm izmaiņām priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2008)0044

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/40/EK.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/132

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisEkstrakcijas šķīdinātāji, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0434

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija) (COM(2008)0154 — C6-0150/2008 — 2008/0060(COD))

2010/C 8 E/34

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0154),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0150/2008),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmās 2008. gada 17. septembra vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0284/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi, kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi, kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisP6_TC1-COD(2008)0060

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/32/EK.)

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/133

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisTerorisma apkarošana *

P6_TA(2008)0435

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (COM(2007)0650 — C6-0466/2007 — 2007/0236(CNS))

2010/C 8 E/35

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0650),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. aprīļa pamatnostādnes (8707/2008),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 29. pantu, 31. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0466/2007),

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0323/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā piešķirt prioritāti jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem par šī teksta grozīšanu saskaņā ar 10. pantu Protokolā par pārejas noteikumiem, kas ir jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, kā arī saskaņā ar 50. deklarāciju, kas uz to attiecas; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā piešķirt prioritāti jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem par šī teksta grozīšanu saskaņā ar 10. pantu Protokolā par pārejas noteikumiem, kas ir jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, kā arī saskaņā ar 50. deklarāciju, kas uz to attiecas;

| 6. | paziņo, ka ir gatavs, tiklīdz stāsies spēkā Lisabonas līgums, izskatīt jebkuru šādu priekšlikumu, ja nepieciešams, atbilstīgi steidzamības procedūrai, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu parlamentiem; ja jaunais priekšlikums atspoguļo šā atzinuma saturu, var tikt piemērota procedūra, kas kodifikācijas jomā paredzēta Iestāžu nolīgumā; |
| --- | --- |

6.

paziņo, ka ir gatavs, tiklīdz stāsies spēkā Lisabonas līgums, izskatīt jebkuru šādu priekšlikumu, ja nepieciešams, atbilstīgi steidzamības procedūrai, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu parlamentiem; ja jaunais priekšlikums atspoguļo šā atzinuma saturu, var tikt piemērota procedūra, kas kodifikācijas jomā paredzēta Iestāžu nolīgumā;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts


  6.a apsvērums (jauns) |
| | (6a) | Eiropas Savienības pasākumi terorisma apkarošanas jomā jāveic ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm, kurām ir izšķiroša nozīme jo īpaši novēršanas jomā, jo kūdītāji uz terora aktiem vai šo aktu izpildītāji dzīvo vietējās kopienās un darbojas kopā ar šo kopienu iedzīvotājiem, kā arī izmanto šo kopienu pakalpojumus un demokrātijas instrumentus. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

6.a apsvērums (jauns)

(6a)

Grozījums Nr. 2

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

7. apsvērums

| (7) | Pašreizējais priekšlikums paredz ar terorismu saistītu nodarījumu kriminalizēšanu, lai sekmētu politikas vispārīgāko mērķi — terorisma novēršana, samazinot to materiālu izplatīšanu,
  kas varētu
  mudināt cilvēkus veikt teroristiskus uzbrukumus. |
| --- | --- |

(7)

Pašreizējais priekšlikums paredz ar terorismu saistītu nodarījumu kriminalizēšanu, lai sekmētu politikas vispārīgāko mērķi — terorisma novēršana, samazinot to materiālu izplatīšanu,
  kas varētu
  mudināt cilvēkus veikt teroristiskus uzbrukumus.

| (7) | Pašreizējais priekšlikums paredz ar terorismu saistītu nodarījumu kriminalizēšanu, lai sekmētu politikas vispārīgāko mērķi — terorisma novēršanu, samazinot
  tādu
  materiālu izplatīšanu,
  kuros izteikts nolūks un kas varētu
  mudināt cilvēkus veikt teroristiskus uzbrukumus. |
| --- | --- |

(7)

Pašreizējais priekšlikums paredz ar terorismu saistītu nodarījumu kriminalizēšanu, lai sekmētu politikas vispārīgāko mērķi — terorisma novēršanu, samazinot
  tādu
  materiālu izplatīšanu,
  kuros izteikts nolūks un kas varētu
  mudināt cilvēkus veikt teroristiskus uzbrukumus.

Grozījums Nr. 3

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Teroristisku nodarījumu, tostarp ar teroristu darbībām saistītu nodarījumu, definīcija ir vēl vairāk jātuvina visās dalībvalstīs tā, lai tā ietvertu publisku
  aicinājumu
  veikt teroristisku nodarījumu, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic ar nolūku. |
| --- | --- |

(10)

Teroristisku nodarījumu, tostarp ar teroristu darbībām saistītu nodarījumu, definīcija ir vēl vairāk jātuvina visās dalībvalstīs tā, lai tā ietvertu publisku
  aicinājumu
  veikt teroristisku nodarījumu, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic ar nolūku.

| (10) | Teroristisku nodarījumu, tostarp ar teroristu darbībām saistītu nodarījumu, definīcija ir vēl vairāk jātuvina visās dalībvalstīs tā, lai tā ietvertu publisku
  kūdīšanu
  veikt teroristisku nodarījumu, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic ar nolūku.

  (Šīs izmaiņas tiek piemērotas visam izskatāmajam normatīvajam tekstam, izņemot 9. apsvērumu.) |
| --- | --- |

(10)

Teroristisku nodarījumu, tostarp ar teroristu darbībām saistītu nodarījumu, definīcija ir vēl vairāk jātuvina visās dalībvalstīs tā, lai tā ietvertu publisku
  kūdīšanu
  veikt teroristisku nodarījumu, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic ar nolūku.

(Šīs izmaiņas tiek piemērotas visam izskatāmajam normatīvajam tekstam, izņemot 9. apsvērumu.)

Grozījums Nr. 4

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

11. apsvērums

| (11) | Fiziskām un juridiskām personām, kuras ir veikušas
  vai ir atbildīgas
  par publisku
  aicinājumu
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic nelegāli un ar nolūku, ir jāpiemēro sodi un sankcijas. Šāda veida rīcībai ir jābūt vienādi sodāmai visās dalībvalstīs, neatkarīgi no tā, vai nodarījums ir veikts caur internetu. |
| --- | --- |

(11)

Fiziskām un juridiskām personām, kuras ir veikušas
  vai ir atbildīgas
  par publisku
  aicinājumu
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic nelegāli un ar nolūku, ir jāpiemēro sodi un sankcijas. Šāda veida rīcībai ir jābūt vienādi sodāmai visās dalībvalstīs, neatkarīgi no tā, vai nodarījums ir veikts caur internetu.

| (11) | Fiziskām un juridiskām personām, kuras ir veikušas publisku
  kūdīšanu
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic nelegāli un ar nolūku, ir jāpiemēro sodi un sankcijas. Šāda veida rīcībai ir jābūt vienādi sodāmai visās dalībvalstīs, neatkarīgi no tā, vai nodarījums ir veikts caur internetu. |
| --- | --- |

(11)

Fiziskām un juridiskām personām, kuras ir veikušas publisku
  kūdīšanu
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību, kad to veic nelegāli un ar nolūku, ir jāpiemēro sodi un sankcijas. Šāda veida rīcībai ir jābūt vienādi sodāmai visās dalībvalstīs, neatkarīgi no tā, vai nodarījums ir veikts caur internetu.

Grozījums Nr. 5

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) | Padomes nespēja vienoties par procesuālajām tiesībām krimināltiesību jomā traucē tiesu iestāžu sadarbībai Eiropā; no šā strupceļa būtu steidzami jāizkļūst. |
| --- | --- |

(11a)

Grozījums Nr. 6

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

12. apsvērums

| (12) | Jāizstrādā papildu jurisdikcijas noteikumi, lai nodrošinātu, ka par publisku aicinājumu veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšanu un teroristu apmācību var efektīvi veikt kriminālvajāšanu, kad to nolūks ir veikt teroristisku nodarījumu vai tās ir izraisījušas šāda nodarījuma veikšanu, kas ir pakļauts attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijai. |
| --- | --- |

(12)

svītrots

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums — grozījumu tiesību akts

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Šis pamatlēmums papildina Eiropas Padomes 2005. gada 16. maija Konvenciju par terorisma apkarošanu, un tāpēc ir ļoti svarīgi, lai paralēli tam, ka stājas spēkā šis pamatlēmums, visas dalībvalstis pēc iespējas drīzāk ratificē šo Konvenciju. |
| --- | --- |

(12a)

Grozījums Nr. 8

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

14. apsvērums

| (14) | Savienība ievēro principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās II un VI nodaļā. Neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot tādas pamattiesības vai pamatbrīvības kā vārda brīvību, pulcēšanās brīvību vai biedrošanās brīvību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp tiesības ievērot sarakstes konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(14)

Savienība ievēro principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās II un VI nodaļā. Neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot tādas pamattiesības vai pamatbrīvības kā vārda brīvību, pulcēšanās brīvību vai biedrošanās brīvību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp tiesības ievērot sarakstes konfidencialitāti.

| (14) | Savienība ievēro principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās II un VI nodaļā. Neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot tādas pamattiesības vai pamatbrīvības kā vārda brīvību, pulcēšanās brīvību,
  preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos
  vai biedrošanās brīvību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp tiesības ievērot sarakstes konfidencialitāti,
  kas attiecas arī uz elektroniskā pasta un citu elektroniskās sarakstes veidu saturu. |
| --- | --- |

(14)

Savienība ievēro principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās II un VI nodaļā. Neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot tādas pamattiesības vai pamatbrīvības kā vārda brīvību, pulcēšanās brīvību,
  preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos
  vai biedrošanās brīvību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tostarp tiesības ievērot sarakstes konfidencialitāti,
  kas attiecas arī uz elektroniskā pasta un citu elektroniskās sarakstes veidu saturu.

Grozījums Nr. 9

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

15. apsvērums

| (15) | Publisks aicinājums
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšana un teroristu apmācība ir tīši noziegumi. Tāpēc neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot informācijas izplatīšanu zinātniskiem, akadēmiskiem vai pārskata mērķiem. Radikālu, polemisku vai strīdīgu uzskatu paušana sabiedriskās apspriedēs par jutīgiem politiskiem jautājumiem, tostarp terorismu, ir ārpus šā pamatlēmuma darbības jomas un jo īpaši uz tiem neattiecas definīcija par publisku aicinājumu veikt teroristiskus nodarījumus. |
| --- | --- |

(15)

Publisks aicinājums
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšana un teroristu apmācība ir tīši noziegumi. Tāpēc neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot informācijas izplatīšanu zinātniskiem, akadēmiskiem vai pārskata mērķiem. Radikālu, polemisku vai strīdīgu uzskatu paušana sabiedriskās apspriedēs par jutīgiem politiskiem jautājumiem, tostarp terorismu, ir ārpus šā pamatlēmuma darbības jomas un jo īpaši uz tiem neattiecas definīcija par publisku aicinājumu veikt teroristiskus nodarījumus.

| (15) | Publiska kūdīšana
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšana un teroristu apmācība ir tīši noziegumi. Tāpēc neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot informācijas izplatīšanu zinātniskiem, akadēmiskiem,
  mākslinieciskiem
  vai pārskata mērķiem. Radikālu, polemisku vai strīdīgu uzskatu paušana sabiedriskās apspriedēs par jutīgiem politiskiem jautājumiem, tostarp terorismu, ir ārpus šā pamatlēmuma darbības jomas un jo īpaši uz tiem neattiecas definīcija par publisku
  kūdīšanu
  veikt teroristiskus nodarījumus. |
| --- | --- |

(15)

Publiska kūdīšana
  veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšana un teroristu apmācība ir tīši noziegumi. Tāpēc neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt tādā veidā, ka tas paredz mazināt vai ierobežot informācijas izplatīšanu zinātniskiem, akadēmiskiem,
  mākslinieciskiem
  vai pārskata mērķiem. Radikālu, polemisku vai strīdīgu uzskatu paušana sabiedriskās apspriedēs par jutīgiem politiskiem jautājumiem, tostarp terorismu, ir ārpus šā pamatlēmuma darbības jomas un jo īpaši uz tiem neattiecas definīcija par publisku
  kūdīšanu
  veikt teroristiskus nodarījumus.

Grozījums Nr. 10

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

15.a apsvērums (jauns)

| (15a) | Kriminālatbildības noteikšana par darbībām, kas ietvertas šajā pamatlēmumā, būtu jāveic tā, lai tā būtu proporcionāla tās likumīgajiem mērķiem, nepieciešama un piemērota demokrātiskai sabiedrībai un nebūtu diskriminējoša; jo īpaši tai būtu jāatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvencijai. |
| --- | --- |

(15a)

Grozījums Nr. 11

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. panta -1. punkts (jauns)

Pamatlēmums 2002/475/TI

1. pants — 2. punkts

| (-1) | 1. panta 2. punktu groza šādi:


  “2.   Šis Pamatlēmums neietekmē pienākumu ievērot pamattiesības un juridiskos pamatprincipus, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvencijā.
  ” |
| --- | --- |

(-1)

“2.   Šis Pamatlēmums neietekmē pienākumu ievērot pamattiesības un juridiskos pamatprincipus, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvencijā.
  ”

Grozījums Nr. 12

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | “publisks aicinājums
  veikt teroristiskus nodarījumus” nozīmē informācijas izplatīšanu vai kā citādi darīšanu zināmu sabiedrībai ar
  mērķi kūdīt
  uz kādu no 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā minēto
  darbību
  veikšanu, kad šāda rīcība, neskatoties uz to, vai tā
  tieši vai netieši propagandē teroristiskus nodarījumus
  , rada apdraudējumu, ka var tikt veikts viens vai vairāki šādi nodarījumi. |
| --- | --- |

(a)

“publisks aicinājums
  veikt teroristiskus nodarījumus” nozīmē informācijas izplatīšanu vai kā citādi darīšanu zināmu sabiedrībai ar
  mērķi kūdīt
  uz kādu no 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā minēto
  darbību
  veikšanu, kad šāda rīcība, neskatoties uz to, vai tā
  tieši vai netieši propagandē teroristiskus nodarījumus
  , rada apdraudējumu, ka var tikt veikts viens vai vairāki šādi nodarījumi.

| (a) | “publiska kūdīšana
  veikt teroristiskus nodarījumus” nozīmē informācijas izplatīšanu vai kā citādi darīšanu zināmu sabiedrībai,
  skaidri un ar nodomu propagandējot
  kādu no 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā minēto
  nodarījumu
  veikšanu, kad šāda rīcība
  nepārprotami
  rada apdraudējumu, ka var tikt veikts viens vai vairāki šādi nodarījumi. |
| --- | --- |

(a)

“publiska kūdīšana
  veikt teroristiskus nodarījumus” nozīmē informācijas izplatīšanu vai kā citādi darīšanu zināmu sabiedrībai,
  skaidri un ar nodomu propagandējot
  kādu no 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā minēto
  nodarījumu
  veikšanu, kad šāda rīcība
  nepārprotami
  rada apdraudējumu, ka var tikt veikts viens vai vairāki šādi nodarījumi.

Grozījums Nr. 13

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

| (b) | “teroristu vervēšana” nozīmē prasīt citai personai veikt vienu no 1. panta 1. punktā un 2. panta 2. punktā minētajām darbībām
  . |
| --- | --- |

(b)

“teroristu vervēšana” nozīmē prasīt citai personai veikt vienu no 1. panta 1. punktā un 2. panta 2. punktā minētajām darbībām
  .

| (b) | “teroristu vervēšana” nozīmē
  ar nolūku
  prasīt citai personai veikt vienu no 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā vai 2. panta 2. punktā minētajiem nodarījumiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

“teroristu vervēšana” nozīmē
  ar nolūku
  prasīt citai personai veikt vienu no 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā vai 2. panta 2. punktā minētajiem nodarījumiem
  ;

Grozījums Nr. 14

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 1. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | “teroristu apmācība” nozīmē sniegt norādījumus par sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai kaitīgo vai bīstamo vielu izgatavošanu vai izmantošanu, vai par citām īpašām metodēm vai tehnikām ar mērķi veikt vienu no 1. panta 1. punktā minētajām darbībām
  , zinot, ka apgūtās prasmes ir paredzēts pielietot šim mērķim. |
| --- | --- |

(c)

“teroristu apmācība” nozīmē sniegt norādījumus par sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai kaitīgo vai bīstamo vielu izgatavošanu vai izmantošanu, vai par citām īpašām metodēm vai tehnikām ar mērķi veikt vienu no 1. panta 1. punktā minētajām darbībām
  , zinot, ka apgūtās prasmes ir paredzēts pielietot šim mērķim.

| (c) | “teroristu apmācība” nozīmē sniegt norādījumus par sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai kaitīgo vai bīstamo vielu izgatavošanu vai izmantošanu, vai par citām īpašām metodēm vai tehnikām ar mērķi veikt vienu no 1. panta 1. punkta
  a) līdz h) apakšpunktā minētajiem nodarījumiem
  , zinot, ka apgūtās prasmes ir paredzēts pielietot šim mērķim. |
| --- | --- |

(c)

“teroristu apmācība” nozīmē sniegt norādījumus par sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai kaitīgo vai bīstamo vielu izgatavošanu vai izmantošanu, vai par citām īpašām metodēm vai tehnikām ar mērķi veikt vienu no 1. panta 1. punkta
  a) līdz h) apakšpunktā minētajiem nodarījumiem
  , zinot, ka apgūtās prasmes ir paredzēts pielietot šim mērķim.

Grozījums Nr. 15

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 2. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | laupīšanu ar mērķi nodarīt kādu no
  darbībām,
  kas minētas 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(d)

laupīšanu ar mērķi nodarīt kādu no
  darbībām,
  kas minētas 1. panta 1. punktā;

| (d) | laupīšana ar mērķi nodarīt kādu no
  nodarījumiem,
  kas minēti 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(d)

laupīšana ar mērķi nodarīt kādu no
  nodarījumiem,
  kas minēti 1. panta 1. punktā;

Grozījums Nr. 16

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 2. punkts — e) apakšpunkts

| (e) | izspiešanu ar mērķi izdarīt kādu no
  darbībām,
  kas minētas 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(e)

izspiešanu ar mērķi izdarīt kādu no
  darbībām,
  kas minētas 1. panta 1. punktā;

| (e) | šantāžu ar mērķi izdarīt kādu no
  nodarījumiem,
  kas minēti 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(e)

šantāžu ar mērķi izdarīt kādu no
  nodarījumiem,
  kas minēti 1. panta 1. punktā;

Grozījums Nr. 17

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 2. punkts — f) apakšpunkts

| (f) | viltotu administratīvo dokumentu noformēšanu ar mērķi nodarīt kādu no
  darbībām
  , kas minētas 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(f)

viltotu administratīvo dokumentu noformēšanu ar mērķi nodarīt kādu no
  darbībām
  , kas minētas 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

| (f) | viltotu administratīvo dokumentu noformēšanu ar mērķi nodarīt kādu no
  nodarījumiem
  , kas minēti 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(f)

viltotu administratīvo dokumentu noformēšanu ar mērķi nodarīt kādu no
  nodarījumiem
  , kas minēti 1. panta 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 18

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka, nosakot kriminālatbildību par šā panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā minētajām darbībām, tiek ievēroti dalībvalstu pienākumi attiecībā uz vārda brīvību, biedrošanās brīvību, jo īpaši pienākumi attiecībā uz preses brīvību, vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos, kā arī pienācīgi ievērojot sarakstes, tostarp elektroniskā pasta un citu elektroniskās sarakstes līdzekļu konfidencialitāti. Kriminālatbildības noteikšana par darbībām, kas minētas 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā, nemazina un neierobežo informācijas izplatīšanu zinātniskiem, akadēmiskiem, mākslinieciskiem vai paziņošanas mērķiem, radikālu, polemisku vai pretrunīgu viedokļu paušanu publiskās debatēs par jutīgiem politiskiem jautājumiem, tostarp terorismu.

Grozījums Nr. 19

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 1. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

3. pants — 3.b punkts (jauns)

3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina arī, ka kriminālatbildības noteikšana par darbībām, kas minētas šā panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā, tiek veikta proporcionāli nodarījuma raksturam un apstākļiem, ņemot vērā tās likumīgos mērķus demokrātiskā sabiedrībā, un tiek izslēgta jebkāda patvaļa, ka arī diskriminējoša vai rasistiska attieksme
  .

Grozījums Nr. 20

Pamatlēmuma priekšlikums — normatīvs grozījumu akts

1. pants — 3. punkts

Pamatlēmums 2002/475/TI

9. pants — 1.a punkts

“1.a   
  Katra
  dalībvalsts
  nosaka savu jurisdikciju pār
  nodarījumiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā,
  kad nodarījuma mērķis bija vai tā rezultātā tika veikts nodarījums, kas minēts 1. pantā, un šāds nodarījums ir pakļauts attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijai saskaņā ar kritērijiem, kas minēti šā panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā.
  ”

“1.a   Dalībvalsts
  var lemt nepiemērot vai piemērot tikai īpašos gadījumos vai pie īpašiem nosacījumiem 1. panta d) un e) apakšpunktā minētos jurisdikcijas noteikumus attiecībā uz
  nodarījumiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā
  un 4. pantā, ciktāl tie ir saistīti ar nodarījumiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā
  ”.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/138

---

Otrdiena, 2008. gada 23. septembrisPersonas datu aizsardzība *

P6_TA(2008)0436

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (16069/2007 — C6-0010/2008 — 2005/0202(CNS))

2010/C 8 E/36

(Apspriežu procedūra — atjaunota apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes priekšlikumu (16069/2007),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0475),

ņemot vērā 2006. gada 27. septembra nostāju (1),

ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija nostāju (2),

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0010/2008),

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu un 55. panta 3. punktu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0322/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tekstu, saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tekstu, saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā paredz nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā paredz nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredz būtiski grozīt priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredz būtiski grozīt priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā piešķirt prioritāti jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem par šī teksta grozīšanu saskaņā ar 10. pantu Protokolā par pārejas noteikumiem, kas ir jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, kā arī saskaņā ar 50. deklarāciju, kas uz to attiecas, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikciju; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā piešķirt prioritāti jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem par šī teksta grozīšanu saskaņā ar 10. pantu Protokolā par pārejas noteikumiem, kas ir jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, kā arī saskaņā ar 50. deklarāciju, kas uz to attiecas, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikciju;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

| PADOMES IERISINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Padomes Pamatlēmuma priekšlikums


  4.a apsvērums (jauns) |
| | (4a) | Ar Lisabonas līgumu ieviestā Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pants ļaus stiprināt personas datu aizsardzības noteikumus policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās. |

PADOMES IERISINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

(4a)

Grozījums Nr. 2

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| (5) | Apmaiņa ar personas datiem, policijai un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, būtu jāstiprina ar skaidriem (..) noteikumiem, ar ko veicina kompetentu iestāžu savstarpēju uzticēšanos un attiecīgas informācijas aizsardzību, īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu, kā paredzēts Hāgas programmā,
  tā, lai nepieļautu nekādu dalībvalstu sadarbības diskrimināciju,
  pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības.
  Pašlaik Eiropas līmenī spēkā esošie tiesību akti nav pietiekami. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EC (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti nepiemēro personas datu apstrādes darbībām jomās, uz ko neattiecas Kopienas tiesību akti, piemēram, tiesību akti, kuri paredzēti VI sadaļā Līgumā par Eiropas Savienību, un, jebkurā gadījumā — apstrādes darbībām, ko veic sakarā ar sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību un valsts darbībām krimināltiesību jomā. |
| --- | --- |

(5)

Apmaiņa ar personas datiem, policijai un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, būtu jāstiprina ar skaidriem (..) noteikumiem, ar ko veicina kompetentu iestāžu savstarpēju uzticēšanos un attiecīgas informācijas aizsardzību, īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu, kā paredzēts Hāgas programmā,
  tā, lai nepieļautu nekādu dalībvalstu sadarbības diskrimināciju,
  pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības.
  Pašlaik Eiropas līmenī spēkā esošie tiesību akti nav pietiekami. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EC (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti nepiemēro personas datu apstrādes darbībām jomās, uz ko neattiecas Kopienas tiesību akti, piemēram, tiesību akti, kuri paredzēti VI sadaļā Līgumā par Eiropas Savienību, un, jebkurā gadījumā — apstrādes darbībām, ko veic sakarā ar sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību un valsts darbībām krimināltiesību jomā.

| (5) | Apmaiņa ar personas datiem, policijai un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, būtu jāstiprina ar skaidriem (..) noteikumiem, ar ko veicina kompetentu iestāžu savstarpēju uzticēšanos un attiecīgas informācijas aizsardzību, īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu, kā paredzēts Hāgas programmā, pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības. |
| --- | --- |

(5)

Apmaiņa ar personas datiem, policijai un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, būtu jāstiprina ar skaidriem (..) noteikumiem, ar ko veicina kompetentu iestāžu savstarpēju uzticēšanos un attiecīgas informācijas aizsardzību, īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu, kā paredzēts Hāgas programmā, pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības.

Grozījums Nr. 3

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

5.a apsvērums

| (5a) | Pamatlēmumu piemēro tikai tiem datiem, ko kompetentas iestādes iegūst vai apstrādā saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem, vai saistībā ar kriminālsodu izpildi.
  Pamatlēmumā ir paredzēts, ka dalībvalstis valsts līmenī sīkāk nosaka, kādus citus mērķus uzskata par nesaderīgiem ar mērķi, attiecībā uz kuru dati sākotnēji ir iegūti.
  Parasti turpmāka apstrāde statistikas mērķiem vai vēsturiskas vai zinātniskas pētniecības mērķiem nav nesaderīga ar apstrādes sākotnējo mērķi. |
| --- | --- |

(5a)

Pamatlēmumu piemēro tikai tiem datiem, ko kompetentas iestādes iegūst vai apstrādā saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem, vai saistībā ar kriminālsodu izpildi.
  Pamatlēmumā ir paredzēts, ka dalībvalstis valsts līmenī sīkāk nosaka, kādus citus mērķus uzskata par nesaderīgiem ar mērķi, attiecībā uz kuru dati sākotnēji ir iegūti.
  Parasti turpmāka apstrāde statistikas mērķiem vai vēsturiskas vai zinātniskas pētniecības mērķiem nav nesaderīga ar apstrādes sākotnējo mērķi.

| (5a) | Pamatlēmumu piemēro tikai tiem datiem, ko kompetentas iestādes iegūst vai apstrādā saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem, vai saistībā ar kriminālsodu izpildi. Parasti turpmāka apstrāde statistikas mērķiem vai vēsturiskas vai zinātniskas pētniecības mērķiem nav nesaderīga ar apstrādes sākotnējo mērķi. |
| --- | --- |

(5a)

Pamatlēmumu piemēro tikai tiem datiem, ko kompetentas iestādes iegūst vai apstrādā saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem, vai saistībā ar kriminālsodu izpildi. Parasti turpmāka apstrāde statistikas mērķiem vai vēsturiskas vai zinātniskas pētniecības mērķiem nav nesaderīga ar apstrādes sākotnējo mērķi.

Grozījums Nr. 4

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

6.b apsvērums

| (6b) | Šo pamatlēmumu nepiemēro personas datiem, ko dalībvalsts ir saņēmusi šā pamatlēmuma piemērošanas jomā, un kuru izcelsme ir šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(6b)

svītrots

Grozījums Nr. 5

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

7. apsvērums

| (7) | Dalībvalstu noteikumu tuvināšana nekādā ziņā nedrīkstētu mazināt attiecīgo dalībvalstu nodrošināto datu aizsardzību, bet gan tieši pretēji — tai būtu jācenšas Kopienā nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstu noteikumu tuvināšana nekādā ziņā nedrīkstētu mazināt attiecīgo dalībvalstu nodrošināto datu aizsardzību, bet gan tieši pretēji — tai būtu jācenšas Kopienā nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību.

| (7) | Dalībvalstu noteikumu tuvināšana nekādā ziņā nedrīkstētu mazināt attiecīgo dalībvalstu nodrošināto datu aizsardzību, bet gan tieši pretēji — tai būtu jācenšas Kopienā nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību
  saskaņā ar Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi (turpmāk — 108. konvencija)
  . |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstu noteikumu tuvināšana nekādā ziņā nedrīkstētu mazināt attiecīgo dalībvalstu nodrošināto datu aizsardzību, bet gan tieši pretēji — tai būtu jācenšas Kopienā nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību
  saskaņā ar Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi (turpmāk — 108. konvencija)
  .

Grozījums Nr. 6

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

8.b apsvērums

| (8b) | Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama tikai tad, ja dati vairs nav vajadzīgi un tos neizmanto noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama arī, ja arhivētos datus glabā datubāzē ar citiem datiem tā, ka tos vairs nevar izmanot noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšanas termiņu piemērotība ir atkarīga no arhivēšanas mērķa un datu subjekta likumīgām interesēm.
  Ja arhivēšana notiek vēsturiskiem mērķiem, var paredzēt arī ļoti ilgu termiņu. |
| --- | --- |

(8b)

Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama tikai tad, ja dati vairs nav vajadzīgi un tos neizmanto noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama arī, ja arhivētos datus glabā datubāzē ar citiem datiem tā, ka tos vairs nevar izmanot noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšanas termiņu piemērotība ir atkarīga no arhivēšanas mērķa un datu subjekta likumīgām interesēm.
  Ja arhivēšana notiek vēsturiskiem mērķiem, var paredzēt arī ļoti ilgu termiņu.

| (8b) | Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama tikai tad, ja dati vairs nav vajadzīgi un tos neizmanto noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama arī, ja arhivētos datus glabā datubāzē ar citiem datiem tā, ka tos vairs nevar izmanot noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšanas termiņu piemērotība ir atkarīga no arhivēšanas mērķa un datu subjekta likumīgām interesēm. |
| --- | --- |

(8b)

Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama tikai tad, ja dati vairs nav vajadzīgi un tos neizmanto noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšana atsevišķā datu kopumā ir pieļaujama arī, ja arhivētos datus glabā datubāzē ar citiem datiem tā, ka tos vairs nevar izmanot noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšanas termiņu piemērotība ir atkarīga no arhivēšanas mērķa un datu subjekta likumīgām interesēm.

Grozījums Nr. 7

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

11.a apsvērums

| (11a) | Ja personas datus turpmāk apstrādā pēc tam, kad saņemta piekrišana no dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, katra dalībvalsts var noteikt šādas piekrišanas nosacījumus
  , tostarp, piemēram, vispārējas piekrišanas veidā attiecībā uz informācijas kategorijām vai turpmākas apstrādes kategorijām
  . |
| --- | --- |

(11a)

Ja personas datus turpmāk apstrādā pēc tam, kad saņemta piekrišana no dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, katra dalībvalsts var noteikt šādas piekrišanas nosacījumus
  , tostarp, piemēram, vispārējas piekrišanas veidā attiecībā uz informācijas kategorijām vai turpmākas apstrādes kategorijām
  .

| (11a) | Ja personas datus turpmāk apstrādā pēc tam, kad saņemta piekrišana no dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, katra dalībvalsts var noteikt šādas piekrišanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(11a)

Ja personas datus turpmāk apstrādā pēc tam, kad saņemta piekrišana no dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, katra dalībvalsts var noteikt šādas piekrišanas nosacījumus.

Grozījums Nr. 8

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

13.a apsvērums

| (13a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka datu subjektu informē par to, ka personas datus varētu vākt, apstrādāt vai nosūtīt citai dalībvalstij vai tos vāc, apstrādā un nosūta citai dalībvalstij, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus vai izpildītu kriminālsodus. Sīkākus noteikumus par datu subjekta tiesībām tikt informētam un par izņēmumiem tajās nosaka valsts tiesību aktos. To var veikt vispārēji, piemēram, ar tiesību aktu vai publicējot apstrādes darbību sarakstu. |
| --- | --- |

(13a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka datu subjektu informē par to, ka personas datus varētu vākt, apstrādāt vai nosūtīt citai dalībvalstij vai tos vāc, apstrādā un nosūta citai dalībvalstij, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus vai izpildītu kriminālsodus. Sīkākus noteikumus par datu subjekta tiesībām tikt informētam un par izņēmumiem tajās nosaka valsts tiesību aktos. To var veikt vispārēji, piemēram, ar tiesību aktu vai publicējot apstrādes darbību sarakstu.

| (13a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka datu subjektu informē par to, ka personas datus varētu vākt, apstrādāt vai nosūtīt citai dalībvalstij
  , trešai valstij vai privātam uzņēmumam,
  lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus vai izpildītu kriminālsodus. Sīkākus noteikumus par datu subjekta tiesībām tikt informētam un par izņēmumiem tajās nosaka valsts tiesību aktos. To var veikt vispārēji, piemēram, ar tiesību aktu vai publicējot apstrādes darbību sarakstu. |
| --- | --- |

(13a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka datu subjektu informē par to, ka personas datus varētu vākt, apstrādāt vai nosūtīt citai dalībvalstij
  , trešai valstij vai privātam uzņēmumam,
  lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziedzīgus nodarījumus vai izpildītu kriminālsodus. Sīkākus noteikumus par datu subjekta tiesībām tikt informētam un par izņēmumiem tajās nosaka valsts tiesību aktos. To var veikt vispārēji, piemēram, ar tiesību aktu vai publicējot apstrādes darbību sarakstu.

Grozījums Nr. 9

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

1. pants — 2. punkts — ca) apakšpunkts (jauns)

| (ca) | apstrādā valstī. |
| --- | --- |

(ca)

Grozījums Nr. 10

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

1. pants — 4. punkts

4.
     
  Šis pamatlēmums neskar būtiskas valsts drošības intereses un īpašas izlūkošanas darbības valsts drošības jomā.

svītrots

Grozījums Nr. 11

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

2. pants — l) punkts

| (l) | “datu padarīšana par anonīmiem” ir datu tāda pārveidošana, lai atsevišķas norādes par personīgiem vai materiāliem apstākļiem vairs nevar piedēvēt identificētai vai identificējamai personai
  , vai arī šāda piedēvēšana ir saistīta ar nesamērīgu laika, izmaksu un darba ieguldījumu
  . |
| --- | --- |

(l)

“datu padarīšana par anonīmiem” ir datu tāda pārveidošana, lai atsevišķas norādes par personīgiem vai materiāliem apstākļiem vairs nevar piedēvēt identificētai vai identificējamai personai
  , vai arī šāda piedēvēšana ir saistīta ar nesamērīgu laika, izmaksu un darba ieguldījumu
  .

| (l) | “datu padarīšana par anonīmiem” ir datu tāda pārveidošana, lai atsevišķas norādes par personīgiem vai materiāliem apstākļiem vairs nevar piedēvēt identificētai vai identificējamai personai. |
| --- | --- |

(l)

“datu padarīšana par anonīmiem” ir datu tāda pārveidošana, lai atsevišķas norādes par personīgiem vai materiāliem apstākļiem vairs nevar piedēvēt identificētai vai identificējamai personai.

Grozījums Nr. 12

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

7. pants

Tādu personas datu apstrāde, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisku vai filozofisku pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz veselību vai seksuālo dzīvi attiecināmu datu apstrāde ir
  pieļaujama tikai tad, ja tas ir absolūti vajadzīgs un ja ir valsts tiesību aktos ir paredzētas piemērotas garantijas
  .

1.
     Tādu personas datu apstrāde, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisku vai filozofisku pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz veselību vai seksuālo dzīvi attiecināmu datu apstrāde ir
  aizliegta
  .

2.
     
  Izņēmuma kārtā šādus datus var apstrādāt, ja:

| — | tas ir noteikts likumā, turklāt iepriekš ir saņemta atļauja no kompetentas tiesu iestādes un katrs gadījums tiek izskatīts atsevišķi, un ja tas ir absolūti nepieciešams teroristisku nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai un atklāšanai, kā arī kriminālvajāšanai, |
| --- | --- |

—

tas ir noteikts likumā, turklāt iepriekš ir saņemta atļauja no kompetentas tiesu iestādes un katrs gadījums tiek izskatīts atsevišķi, un ja tas ir absolūti nepieciešams teroristisku nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai un atklāšanai, kā arī kriminālvajāšanai,

| — | dalībvalstis paredz atbilstīgas un konkrētas garantijas, piemēram, piekļuvi attiecīgajiem datiem tikai tiem darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par likumīgā uzdevuma, kas pamato šo apstrādi, izpildi. |
| --- | --- |

—

dalībvalstis paredz atbilstīgas un konkrētas garantijas, piemēram, piekļuvi attiecīgajiem datiem tikai tiem darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par likumīgā uzdevuma, kas pamato šo apstrādi, izpildi.

Šo īpašo kategoriju datus nedrīkst apstrādāt automātiski, ja vien valsts tiesību akti neparedz atbilstošu aizsardzību. Šis noteikums attiecas arī uz personas datiem saistībā ar piespriestiem kriminālsodiem.

Grozījums Nr. 13

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

11. pants — 1. punkts

1.   Katru personas datu nosūtīšanas reizi reģistrē un dokumentē, lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu datu integritāti un drošību.

1.   Katru personas datu nosūtīšanas reizi
  , piekļuvi un turpmāko apstrādi
  reģistrē un dokumentē, lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu datu integritāti un drošību.

Grozījums Nr. 14

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

12. pants — 1. punkts

1.   Personas datus, ko nosūtījušas vai atklājušas kompetentās citu dalībvalstu iestādes, saskaņā ar 3. panta 2. punkta prasībām drīkst turpmāk apstrādāt citiem mērķiem nekā tiem, kuriem tie sākotnēji tika nosūtīti vai atklāti, vienīgi tad, ja tas ir vajadzīgs šādiem mērķiem:

1.   Personas datus, ko nosūtījušas vai atklājušas kompetentās citu dalībvalstu iestādes, saskaņā ar 3. panta 2. punkta prasībām drīkst
  vajadzības gadījumā
  turpmāk apstrādāt citiem mērķiem nekā tiem, kuriem tie sākotnēji tika nosūtīti vai atklāti, vienīgi tad, ja mēķi ir šādi:

Grozījums Nr. 15

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

12. pants — 1. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | jebkādam citam mērķim vienīgi ar nosūtītājas dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu vai ar datu subjekta piekrišanu, kas dota saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(d)

jebkādam citam mērķim vienīgi ar nosūtītājas dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu vai ar datu subjekta piekrišanu, kas dota saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (d) | jebkādam citam
  konkrētam
  mērķim
  , ja to paredz likums un tas ir vajadzīgs demokrātiskā sabiedrībā, lai aizsargātu intereses, kas noteiktas 108. konvencijas 9. pantā, bet
  vienīgi ar nosūtītājas dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu vai ar datu subjekta piekrišanu, kas dota saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(d)

jebkādam citam
  konkrētam
  mērķim
  , ja to paredz likums un tas ir vajadzīgs demokrātiskā sabiedrībā, lai aizsargātu intereses, kas noteiktas 108. konvencijas 9. pantā, bet
  vienīgi ar nosūtītājas dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu vai ar datu subjekta piekrišanu, kas dota saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 16

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14. pants — 1. punkts

1.   Dalībvalstis nosaka, ka citas dalībvalsts kompetentās iestādes nosūtītos vai atklātos datus var pārsūtīt trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām vai organizācijām, kas izveidotas ar starptautiskiem nolīgumiem, vai kas pasludinātas par starptautiskām struktūrām, vienīgi tad, ja:

1.   Dalībvalstis nosaka, ka citas dalībvalsts kompetentās iestādes
  , katru gadījumu izskatot atsevišķi,
  nosūtītos vai atklātos datus var pārsūtīt trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām, vai organizācijām, kas izveidotas ar starptautiskiem nolīgumiem, vai kas pasludinātas par starptautiskām struktūrām, vienīgi tad, ja:

Grozījums Nr. 17

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14. pnats — 1. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | trešā valsts vai starptautiskā organizācija nodrošina piemērotu aizsardzības līmeni paredzētajai datu apstrādei. |
| --- | --- |

(d)

trešā valsts vai starptautiskā organizācija nodrošina piemērotu aizsardzības līmeni paredzētajai datu apstrādei.

| (d) | trešā valsts vai starptautiskā organizācija nodrošina piemērotu aizsardzības līmeni paredzētajai datu apstrādei
  , kas atbilst 108. konvencijas papildprotokola 2. pantā pieļautajam līmenim un attiecīgajai tiesu praksei saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu
  . |
| --- | --- |

(d)

trešā valsts vai starptautiskā organizācija nodrošina piemērotu aizsardzības līmeni paredzētajai datu apstrādei
  , kas atbilst 108. konvencijas papildprotokola 2. pantā pieļautajam līmenim un attiecīgajai tiesu praksei saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu
  .

Grozījums Nr. 18

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14. pants — 2. punkts

2.   Datu pārsūtīšana bez iepriekšējas piekrišanas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu ir pieļaujama vienīgi gadījumos, kad datu pārsūtīšana ir svarīga, lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus dalībvalsts vai trešās valsts sabiedrības drošībai vai dalībvalsts būtiskām interesēm, un iepriekšēju piekrišanu nevar paspēt iegūt. Nekavējoties tiek informēta iestāde, kura dod šādu piekrišanu.

2.   Datu pārsūtīšana bez iepriekšējas piekrišanas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu ir pieļaujama vienīgi gadījumos, kad datu pārsūtīšana ir svarīga, lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus dalībvalsts vai trešās valsts sabiedrības drošībai vai dalībvalsts būtiskām interesēm, un iepriekšēju piekrišanu nevar paspēt iegūt.
  Šādā gadījumā personas datus drīkst apstrādāt saņēmējs vienīgi tad, ja tas ir absolūti nepieciešams tā konkrētā mērķa sasniegšanai, kura dēļ dati nosūtīti.
  Nekavējoties tiek informēta iestāde, kura dod šādu piekrišanu.
  Par šādām datu pārsūtīšanām jāziņo kompetentajai uzraudzības iestādei.

Grozījums Nr. 19

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14. pants — 3. punkts

3.   Atkāpjoties no 1. punkta d) apakšpunkta prasībām, personas datus var pārsūtīt, ja:

3.   Atkāpjoties no 1. punkta d) apakšpunkta prasībām, personas datus var pārsūtīt
  tikai izņēmuma gadījumā
  , ja:

| (a) | tas ir noteikts datus pārsūtošās dalībvalsts tiesību aktos saistībā ar: |
| --- | --- |

(a)

tas ir noteikts datus pārsūtošās dalībvalsts tiesību aktos saistībā ar:

| (a) | tas ir noteikts datus pārsūtošās dalībvalsts tiesību aktos saistībā ar: |
| --- | --- |

(a)

tas ir noteikts datus pārsūtošās dalībvalsts tiesību aktos saistībā ar:

| i. | datu subjekta likumīgām īpašām interesēm vai |
| --- | --- |

i.

datu subjekta likumīgām īpašām interesēm vai

| i. | datu subjekta likumīgām īpašām interesēm vai |
| --- | --- |

i.

datu subjekta likumīgām īpašām interesēm vai

| ii. | likumīgām prioritārām interesēm, jo īpaši —
  svarīgām sabiedriskām interesēm, vai |
| --- | --- |

ii.

likumīgām prioritārām interesēm, jo īpaši —
  svarīgām sabiedriskām interesēm, vai

| ii. | likumīgām prioritārām interesēm, jo īpaši —
  kādas dalībvalsts steidzamām un būtiskām interesēm vai, lai novērstu iespējamus nopietnus draudus sabiedrības drošībai, un |
| --- | --- |

ii.

likumīgām prioritārām interesēm, jo īpaši —
  kādas dalībvalsts steidzamām un būtiskām interesēm vai, lai novērstu iespējamus nopietnus draudus sabiedrības drošībai, un

| (b) | trešā valsts vai saņēmēja starptautiskā iestāde vai organizācija nodrošina
  piemērotus
  drošības pasākumus,
  ko
  dalībvalsts
  saskaņā ar
  saviem
  valsts
  tiesību aktiem
  uzskata par piemērotiem
  . |
| --- | --- |

(b)

trešā valsts vai saņēmēja starptautiskā iestāde vai organizācija nodrošina
  piemērotus
  drošības pasākumus,
  ko
  dalībvalsts
  saskaņā ar
  saviem
  valsts
  tiesību aktiem
  uzskata par piemērotiem
  .

| (b) | trešā valsts vai saņēmēja starptautiskā iestāde vai organizācija nodrošina drošības pasākumus,
  kuru atbilstību
  saviem tiesību aktiem
  nodrošina

  attiecīgā dalībvalsts |
| --- | --- |

(b)

trešā valsts vai saņēmēja starptautiskā iestāde vai organizācija nodrošina drošības pasākumus,
  kuru atbilstību
  saviem tiesību aktiem
  nodrošina

  attiecīgā dalībvalsts

| (ba) | Dalībvalstis nodrošina, ka par šādiem sūtījumiem veic uzskaiti, un pēc pieprasījuma padara to pieejamu valsts datu aizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

(ba)

Grozījums Nr. 20

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14. pants — 4. punkts

4.   1. punkta d) apakšpunktā minēto aizsardzības līmeņa piemērotību novērtē, ņemot vērā visus ar datu pārsūtīšanas darbību vai datu pārsūtīšanas darbību kopumu cieši saistītos apstākļus. Jo īpaši ņem vērā datu veidu, ierosinātās apstrādes darbības vai darbību mērķi un ilgumu, izcelsmes valsti un valsti vai starptautisku organizāciju, kas ir datu galamērķis, attiecīgajā trešajā valstī vai starptautiskajā organizācijā spēkā esošās gan vispārējās, gan nozaru tiesību normas un profesionālos noteikumus un drošības pasākumus, kas tajā jāievēro.

4.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto aizsardzības līmeņa piemērotību novērtē
  neatkarīga iestāde
  , ņemot vērā visus ar datu pārsūtīšanas darbību vai datu pārsūtīšanas darbību kopumu cieši saistītos apstākļus. Jo īpaši ņem vērā datu veidu, ierosinātās apstrādes darbības vai darbību mērķi un ilgumu, izcelsmes valsti un valsti vai starptautisku organizāciju, kas ir datu galamērķis, attiecīgajā trešā valstī vai starptautiskajā organizācijā spēkā esošās gan vispārējās, gan nozaru tiesību normas un profesionālos noteikumus un drošības pasākumus, kas tajā jāievēro.

Grozījums Nr. 21

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14.a pants — virsraksts

Pārsūtīšana privātām personām dalībvalstīs

Pārsūtīšana privātām personām
  un piekļuve privāto personu saņemtajiem datiem
  dalībvalstīs

Grozījums Nr. 22

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14.a pants — 1. punkts

1.   Dalībvalstis nosaka, ka citas dalībvalsts kompetentas iestādes nosūtītos vai atklātos personas datus privātām personām var pārsūtīt vienīgi turpmāk minētos gadījumos:

1.   Dalībvalstis nosaka, ka citas dalībvalsts kompetentas iestādes
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  nosūtītos vai atklātos personas datus privātām personām var pārsūtīt vienīgi turpmāk minētos gadījumos:

Grozījums Nr. 23

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14.a pants — 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka to attiecīgās kompetentās iestādes var piekļūt privātpersonu kontrolētiem personas datiem un apstrādāt šos datus tikai pēc katra atsevišķa gadījuma izvērtēšanas, īpašos apstākļos, īpašiem mērķiem un dalībvalstu tiesu iestāžu uzraudzībā.

Grozījums Nr. 24

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

14.a pants — 2.b punkts (jauns)

2.b
     
  Dalībvalstu tiesību akti paredz, ka gadījumos, kad datus saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu misiju saņem un apstrādā privātpersonas, tām jāievēro vismaz tādi paši vai stingrāki noteikumi kā kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 25

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

17. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | vismaz apstiprinājumu, ko sniedz personas datu apstrādātājs vai valsts uzraudzības iestāde, vai uz viņu attiecināmie dati
  ir pārsūtīti vai atklāti
  , un informāciju par saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kuriem dati atklāti, un paziņojumu par apstrādē esošiem datiem;
  vai |
| --- | --- |

(a)

vismaz apstiprinājumu, ko sniedz personas datu apstrādātājs vai valsts uzraudzības iestāde, vai uz viņu attiecināmie dati
  ir pārsūtīti vai atklāti
  , un informāciju par saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kuriem dati atklāti, un paziņojumu par apstrādē esošiem datiem;
  vai

| (a) | vismaz apstiprinājumu, ko sniedz personas datu apstrādātājs vai valsts uzraudzības iestāde, vai uz viņu attiecināmie dati
  tiek apstrādāti
  , un informāciju par
  apstrādes mērķi,
  saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kuriem dati atklāti, un paziņojumu par apstrādē esošiem datiem
  , kā arī automatizētas apstrādes lēmumu iemeslus
  ; |
| --- | --- |

(a)

vismaz apstiprinājumu, ko sniedz personas datu apstrādātājs vai valsts uzraudzības iestāde, vai uz viņu attiecināmie dati
  tiek apstrādāti
  , un informāciju par
  apstrādes mērķi,
  saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kuriem dati atklāti, un paziņojumu par apstrādē esošiem datiem
  , kā arī automatizētas apstrādes lēmumu iemeslus
  ;

Grozījums Nr. 26

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

22. pants — 2. punkts — h) apakšpunkts

| (h) | novērstu personas datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu pārsūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā (transportēšanas kontrole), |
| --- | --- |

(h)

novērstu personas datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu pārsūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā (transportēšanas kontrole),

| (h) | novērstu personas datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu pārsūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā
  , tostarp izmantojot attiecīgas šifrēšanas metodes
  (transportēšanas kontrole), |
| --- | --- |

(h)

novērstu personas datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu pārsūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā
  , tostarp izmantojot attiecīgas šifrēšanas metodes
  (transportēšanas kontrole),

Grozījums Nr. 27

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

22. pants — 2. punkts — ja) apakšpunkts (jauns)

| (ja) | uzraudzītu šajā punktā minēto drošības pasākumu efektivitāti un veiktu vajadzīgos iekšējās uzraudzības organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šim pamatlēmumam (iekšējais audits)
  . |
| --- | --- |

(ja)

uzraudzītu šajā punktā minēto drošības pasākumu efektivitāti un veiktu vajadzīgos iekšējās uzraudzības organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šim pamatlēmumam (iekšējais audits)
  .

Grozījums Nr. 28

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

24. pants

Dalībvalstis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu šā pamatlēmuma ieviešanu pilnībā, un jo īpaši nosaka efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas, kas jāuzliek gadījumā, ja ir pārkāpti saskaņā ar šo pamatlēmumu pieņemti noteikumi.

Dalībvalstis pieņem atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu šā pamatlēmuma noteikumu ieviešanu pilnībā, un jo īpaši nosaka efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas,
  tostarp atbilstīgi valsts tiesību aktiem noteiktos administratīvos sodus un/vai kriminālsodus,
  kas jāuzliek gadījumā, ja ir pārkāpti saskaņā ar šo pamatlēmumu pieņemti noteikumi.

Grozījums Nr. 29

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

25. pants — 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Katra dalībvalsts nodrošina apspriedes ar uzraudzības iestādēm laikā, kad tiek sagatavoti administratīvi pasākumi vai noteikumi par personas tiesību un brīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai, kā arī kriminālvajāšanai vai kriminālsodu izpildei.

Grozījums Nr. 30

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

25.a pants (jauns)

25.a pants

Darba grupa personu aizsardzībai saistībā ar personas datu apstrādi noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai un atklāšanai, kā arī kriminālvajāšanai

1.
     
  Tiek izveidota darba grupa personu aizsardzībai saistībā ar personas datu apstrādi noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas un atklāšanas, kā arī kriminālvajāšanas mērķiem (še turpmāk — “darba grupa”). Tai ir padomdevējas statuss, un tā darbojas neatkarīgi.

2.
     
  Darba grupā ir uzraudzības iestādes vai iestāžu pārstāvis, ko norīkojusi katra dalībvalsts, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja pārstāvis un Komisijas pārstāvis.

Katru darba grupas locekli norīko viņa pārstāvētā institūcija, iestāde vai iestādes. Ja dalībvalsts ir izraudzījusies vairākas uzraudzības iestādes, tās izvirza kopīgu pārstāvi.

Kopīgo uzraudzības iestāžu, kas izveidotas atbilstīgi VI sadaļai Līgumā par Eiropas Savienību, priekšsēdētājiem ir tiesības piedalīties vai būt pārstāvētiem darba grupas sanāksmēs. Uzraudzības iestādei vai iestādēm, kuras norīko Islande, Norvēģija un Šveice, ir tiesības būt pārstāvētām darba grupas sanāksmēs, ciktāl tās attiecas uz Šengenas acquis jautājumiem.

3.
     
  Darba grupa pieņem lēmumus ar uzraudzības iestāžu pārstāvju vienkāršu balsu vairākumu.

4.
     
  Darba grupa ievēl tās priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja amata pilnvaru laiks ir divi gadi. Viņu var ievēlēt atkārtoti.

5.
     
  Darba grupas sekretariāta darbību nodrošina Komisija.

6.
     
  Darba grupa pieņem savu reglamentu.

7.
     
  Darba grupa izskata jautājumus, kurus tās darba kārtībai nosaka priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc uzraudzības iestāžu pārstāvja, Komisijas, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja vai kopīgo uzraudzības iestāžu priekšsēdētāju pieprasījuma.

Grozījums Nr. 31

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

25.b pants (jauns)

25.b pants

Uzdevumi

1.
     
  Darba grupa

| (a) | vajadzības gadījumā sniedz atzinumus par valstu pasākumiem, lai nodrošinātu datu aizsardzības standartu, kas sasniegti datu apstrādē valstī, atbilstību šajā pamatlēmumā noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

(a)

vajadzības gadījumā sniedz atzinumus par valstu pasākumiem, lai nodrošinātu datu aizsardzības standartu, kas sasniegti datu apstrādē valstī, atbilstību šajā pamatlēmumā noteiktajiem standartiem;

| (b) | sniedz atzinumus par aizsardzību dalībvalstīs, trešās valstīs un starptautiskās organizācijās, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kas nodrošina piemērota līmeņa datu aizsardzību, personas datus pārsūta atbilstīgi šā pamatlēmuma 14. pantam; |
| --- | --- |

(b)

sniedz atzinumus par aizsardzību dalībvalstīs, trešās valstīs un starptautiskās organizācijās, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kas nodrošina piemērota līmeņa datu aizsardzību, personas datus pārsūta atbilstīgi šā pamatlēmuma 14. pantam;

| (c) | konsultē Komisiju un dalībvalstis par jebkuru ierosinātu šā pamatlēmuma grozījumu, jebkādiem papildu vai īpašiem pasākumiem, lai aizsargātu fizisku personu tiesības un brīvības attiecībā uz personas datu apstrādi noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem, un jebkādiem citiem ierosinātiem pasākumiem, kas ietekmē minētās tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

(c)

konsultē Komisiju un dalībvalstis par jebkuru ierosinātu šā pamatlēmuma grozījumu, jebkādiem papildu vai īpašiem pasākumiem, lai aizsargātu fizisku personu tiesības un brīvības attiecībā uz personas datu apstrādi noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem, un jebkādiem citiem ierosinātiem pasākumiem, kas ietekmē minētās tiesības un brīvības.

2.
     
  Ja darba grupa konstatē, ka starp dalībvalstu likumiem vai praksi pastāv atšķirības, kuras var ietekmēt personu līdzvērtīgu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Eiropas Savienībā, tā informē Padomi un Komisiju.

3.
     
  Darba grupa pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas vai Padomes iniciatīvas var sniegt ieteikumus par visiem jautājumiem, kas saistīti ar personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Eiropas Savienībā noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem.

4.
     
  Darba grupas atzinumus un ieteikumus nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, un Komisijai.

5.
     
  Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ziņo darba grupai par darbību, ko tā uzsākusi, atbildot uz šīs grupas atzinumiem un ieteikumiem. Šo ziņojumu publisko un nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei. Dalībvalstis informē darba grupu par jebkādu darbību, ko tās uzsāk atbilstīgi šā panta 1. punktam.

6.
     
  Darba grupa izstrādā gada ziņojumu par fizisku personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi kriminālnoziegumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai, kā arī kriminālvajāšanai vai kriminālsodu izpildei Eiropas Savienībā un trešās valstīs. Ziņojumu publisko un nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 32

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

27a pants — 1. punkts

1.   Trīs gadus pēc 28. panta 1. punktā noteiktā termiņa beigām dalībvalstis ziņo Komisijai par valsts pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu pilnīgu šā pamatlēmuma ievērošanu, un jo īpaši to noteikumu ievērošanu, kas jāievēro, vācot datus. Komisija īpaši pārbauda
  , kāda ietekme ir
  1. panta 2. punkta
  noteikumam attiecībā uz darbības jomu
  .

1.   Trīs gadus pēc 28. panta 1. punktā noteiktā termiņa beigām dalībvalstis ziņo Komisijai par valsts pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu pilnīgu šā pamatlēmuma ievērošanu, un jo īpaši to noteikumu ievērošanu, kas jāievēro, vācot datus. Komisija īpaši pārbauda 1. panta 2. punkta
  piemērošanu
  .

Grozījums Nr. 33

Padomes Pamatlēmuma priekšlikums

27a pants — 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Tādēļ Komisija ņem vērā novērojumus, ko nosūtījuši dalībvalstu parlamenti un valdības, Eiropas Parlaments, ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu izveidotā darba grupa, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un šā pamatlēmuma 25.a pantā paredzētā darba grupa.

---

(1)  OV C 306 E, 15.12.2006., 263. lpp.

(2)  OV C 125 E, 22.5.2008., 154. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/150

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisMigrēšana uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SISII) *

P6_TA(2008)0441

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SISII) (12059/1/2008 — C6-0188/2008 — 2008/0077(CNS))

2010/C 8 E/37

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12059/1/2008),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0196),

ņemot vērā ES līguma 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0188/2008),

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0351/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes lēmuma projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes lēmuma projektu;

| 2. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredz būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredz būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Lēmuma priekšlikums


  11.Aa pants (jauns) |
| | 11.Aa pants


  Ziņojumu sniegšana



  Komisija līdz katra sešu mēnešu perioda beigām un pirmoreiz līdz pirmā sešu mēnešu perioda beigām 2009. gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei progresa ziņojumu par SIS II izveidi un migrāciju no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II). |
| Grozījums Nr. 2 |
| Lēmuma priekšlikums


  12. pants |
| Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Lēmuma Nr. 533/2007/TI 71. panta 2. punktu. | Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Padomes Lēmuma Nr. 2007/533/TI 71. panta 2. punktu
  , un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā
  . |

PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

11.Aa pants (jauns)

11.Aa pants

Ziņojumu sniegšana

Komisija līdz katra sešu mēnešu perioda beigām un pirmoreiz līdz pirmā sešu mēnešu perioda beigām 2009. gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei progresa ziņojumu par SIS II izveidi un migrāciju no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

12. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Lēmuma Nr. 533/2007/TI 71. panta 2. punktu.

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Padomes Lēmuma Nr. 2007/533/TI 71. panta 2. punktu
  , un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā
  .

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/151

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisMigrēšana uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) *

P6_TA(2008)0442

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (11925/2/2008 — C6-0189/2008 — 2008/0078(CNS))

2010/C 8 E/38

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes regulas projektu (11925/2/2008),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0197),

ņemot vērā EK Līguma 66. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0189/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0352/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes regulas projektu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums


  11.Aa pants (jauns) |
| | 11.Aa pants


  Ziņojumu sniegšana



  Komisija līdz katra sešu mēnešu perioda beigām un pirmoreiz līdz pirmā sešu mēnešu perioda beigām 2009. gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei progresa ziņojumu par SIS II izveidi un migrāciju no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II). |
| Grozījums Nr. 2 |
| Regulas priekšlikums


  12. pants |
| Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu. | Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu
  , un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā
  . |

PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

11.Aa pants (jauns)

11.Aa pants

Ziņojumu sniegšana

Komisija līdz katra sešu mēnešu perioda beigām un pirmoreiz līdz pirmā sešu mēnešu perioda beigām 2009. gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei progresa ziņojumu par SIS II izveidi un migrāciju no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

12. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu.

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu
  , un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā
  .

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/152

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisKopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēma ***II

P6_TA(2008)0443

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (5719/3/2008 — C6-0225/2008 — 2005/0239(COD))

2010/C 8 E/39

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (5719/3/2008 — C6-0225/2008) (1),

ņemot vērā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2005)0589),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0334/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 184 E, 22.7.2008., 1. lpp.

(2)  OV C 74 E, 20.3.2008., 533. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC2-COD(2005)0239

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Pieņemot Direktīvu 2002/59/EK (4), Eiropas Savienība nodrošinājās ar papildu līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai novērstu cilvēka dzīvību apdraudošas situācijas jūrā un lai aizsargātu jūras vidi. |
| --- | --- |

(1)

Pieņemot Direktīvu 2002/59/EK (4), Eiropas Savienība nodrošinājās ar papildu līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai novērstu cilvēka dzīvību apdraudošas situācijas jūrā un lai aizsargātu jūras vidi.

| (2) | Tā kā šī direktīva attiecas uz grozījumiem Direktīvā 2002/59/EK, vairumu tajā noteikto saistību neattiecinās uz dalībvalstīm, kam nav jūras krastu un jūras ostu. Attiecīgi, Austrijai, Čehijas Republikai, Ungārijai, Luksemburgai vai Slovākijai piemēros vienīgi saistības, kas attiecas uz kuģiem, kuri kuģo ar minēto dalībvalstu karogu, neskarot dalībvalstu pienākumu sadarboties, lai nodrošinātu jūras satiksmes vadības pakalpojumu nepārtrauktību ar citu transporta veidu satiksmes vadības pakalpojumiem, jo īpaši ar upju informācijas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā šī direktīva attiecas uz grozījumiem Direktīvā 2002/59/EK, vairumu tajā noteikto saistību neattiecinās uz dalībvalstīm, kam nav jūras krastu un jūras ostu. Attiecīgi, Austrijai, Čehijas Republikai, Ungārijai, Luksemburgai vai Slovākijai piemēros vienīgi saistības, kas attiecas uz kuģiem, kuri kuģo ar minēto dalībvalstu karogu, neskarot dalībvalstu pienākumu sadarboties, lai nodrošinātu jūras satiksmes vadības pakalpojumu nepārtrauktību ar citu transporta veidu satiksmes vadības pakalpojumiem, jo īpaši ar upju informācijas pakalpojumiem.

| (3) | Saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstīm, kas ir piekrastes valstis, vajadzētu būt spējīgām apmainīties ar informāciju, ko tās ieguvušas, veicot kuģu satiksmes uzraudzību to kompetencē esošajās zonās. Kopienas Jūras datu apmaiņas sistēma SafeSeaNet (turpmāk — “SafeSeaNet”), kuru Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, ir, no vienas puses, datu apmaiņas tīkls un, no otras puses, tās pamatinformācijas standartizācija, kas ir pieejama par kuģiem un to kravu (iepriekšējs paziņojums un ziņojumi). Tādējādi ar šīs sistēmas palīdzību iespējams tūlīt no pirmavota iegūt un nodot atbilstīgajām iestādēm precīzu un aktuālu informāciju par kuģiem Eiropas ūdeņos, šo kuģu pārvietošanos un bīstamām vai piesārņojošām kravām, kā arī par starpgadījumiem jūrā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstīm, kas ir piekrastes valstis, vajadzētu būt spējīgām apmainīties ar informāciju, ko tās ieguvušas, veicot kuģu satiksmes uzraudzību to kompetencē esošajās zonās. Kopienas Jūras datu apmaiņas sistēma SafeSeaNet (turpmāk — “SafeSeaNet”), kuru Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, ir, no vienas puses, datu apmaiņas tīkls un, no otras puses, tās pamatinformācijas standartizācija, kas ir pieejama par kuģiem un to kravu (iepriekšējs paziņojums un ziņojumi). Tādējādi ar šīs sistēmas palīdzību iespējams tūlīt no pirmavota iegūt un nodot atbilstīgajām iestādēm precīzu un aktuālu informāciju par kuģiem Eiropas ūdeņos, šo kuģu pārvietošanos un bīstamām vai piesārņojošām kravām, kā arī par starpgadījumiem jūrā.

| (4) | Attiecīgi, lai garantētu iespēju šādi savākto informāciju izmantot operatīviem mērķiem, ir svarīgi integrēt SafeSeaNet valstu pārvaldes iestāžu izveidoto infrastruktūru, kas vajadzīga šajā direktīvā paredzēto datu vākšanai un apmaiņai. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi, lai garantētu iespēju šādi savākto informāciju izmantot operatīviem mērķiem, ir svarīgi integrēt SafeSeaNet valstu pārvaldes iestāžu izveidoto infrastruktūru, kas vajadzīga šajā direktīvā paredzēto datu vākšanai un apmaiņai.

| (5) | No tās informācijas, kura paziņota un kuras apmaiņa notikusi atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, īpaši svarīgas ir precīzas ziņas par bīstamām vai piesārņojošām kravām, ko pārvadā pa jūru. Šajā sakarā un ņemot vērā nesenos negadījumus jūrā, būtu jānodrošina, ka iestādēm krastā ir vieglāka piekļuve datiem par ogļūdeņražiem, kurus pārvadā pa jūru, jo tas ir būtiski, lai varētu izvēlēties vispiemērotāko uzraudzības metodi, un ka ārkārtas situācijā minētajām iestādēm ir tieša saziņa ar tiem operatoriem, kuriem ir visplašākās zināšanas par transportējamām kravām. |
| --- | --- |

(5)

No tās informācijas, kura paziņota un kuras apmaiņa notikusi atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, īpaši svarīgas ir precīzas ziņas par bīstamām vai piesārņojošām kravām, ko pārvadā pa jūru. Šajā sakarā un ņemot vērā nesenos negadījumus jūrā, būtu jānodrošina, ka iestādēm krastā ir vieglāka piekļuve datiem par ogļūdeņražiem, kurus pārvadā pa jūru, jo tas ir būtiski, lai varētu izvēlēties vispiemērotāko uzraudzības metodi, un ka ārkārtas situācijā minētajām iestādēm ir tieša saziņa ar tiem operatoriem, kuriem ir visplašākās zināšanas par transportējamām kravām.

| (6) | 1974. gada 1. novembra Starptautiskajā konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (turpmāk — SOLAS konvencija) minētās sistēmas, ar kurām var automātiski identificēt kuģus (AIS — automātiskās identifikācijas sistēma), ļauj ne vien uzlabot šo kuģu uzraudzības iespējas, bet galvenais — palielināt kuģošanas drošību situācijās, kad kuģi atrodas tuvu cits citam. Tādēļ šīs sistēmas ir iekļautas Direktīvas 2002/59/EK pamatdaļā. Ņemot vērā daudzās sadursmes, kurās iesaistītos zvejas kuģus acīmredzami nepamanīja no tirdzniecības kuģiem vai kurās zvejas kuģu apkalpes nepamanīja tuvumā esošos tirdzniecības kuģus, ir ļoti vēlams minēto pasākumu attiecināt arī uz zvejas kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus. Saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu var sniegt finansiālu palīdzību zvejas kuģu aprīkošanai ar drošības iekārtām, piemēram AIS.
  Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir atzinusi, ka kuģu pārraidīto AIS datu publicēšana komercnolūkos internetā vai citur varētu apdraudēt kuģu un ostu iekārtu drošību un aizsardzību, un ir mudinājusi dalībvalstu valdības atbilstoši valsts tiesību aktiem novērst iespēju, ka personas, kurām ir pieejami AIS dati, atklāj tos citām personām publicēšanai internetā vai citur. Turklāt AIS datu pieejamība par kuģu maršrutiem un kravām nedrīkstētu ietekmēt taisnīgu konkurenci kuģniecības nozarē. |
| --- | --- |

(6)

1974. gada 1. novembra Starptautiskajā konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (turpmāk — SOLAS konvencija) minētās sistēmas, ar kurām var automātiski identificēt kuģus (AIS — automātiskās identifikācijas sistēma), ļauj ne vien uzlabot šo kuģu uzraudzības iespējas, bet galvenais — palielināt kuģošanas drošību situācijās, kad kuģi atrodas tuvu cits citam. Tādēļ šīs sistēmas ir iekļautas Direktīvas 2002/59/EK pamatdaļā. Ņemot vērā daudzās sadursmes, kurās iesaistītos zvejas kuģus acīmredzami nepamanīja no tirdzniecības kuģiem vai kurās zvejas kuģu apkalpes nepamanīja tuvumā esošos tirdzniecības kuģus, ir ļoti vēlams minēto pasākumu attiecināt arī uz zvejas kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus. Saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu var sniegt finansiālu palīdzību zvejas kuģu aprīkošanai ar drošības iekārtām, piemēram AIS.
  Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir atzinusi, ka kuģu pārraidīto AIS datu publicēšana komercnolūkos internetā vai citur varētu apdraudēt kuģu un ostu iekārtu drošību un aizsardzību, un ir mudinājusi dalībvalstu valdības atbilstoši valsts tiesību aktiem novērst iespēju, ka personas, kurām ir pieejami AIS dati, atklāj tos citām personām publicēšanai internetā vai citur. Turklāt AIS datu pieejamība par kuģu maršrutiem un kravām nedrīkstētu ietekmēt taisnīgu konkurenci kuģniecības nozarē.

| (7) | Būtu jāsaprot, ka pienākums uzstādīt AIS nozīmē arī pienākumu nepārtraukti uzturēt AIS darbību, izņemot gadījumus, kad starptautiskie noteikumi vai standarti paredz navigācijas informācijas aizsardzību. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāsaprot, ka pienākums uzstādīt AIS nozīmē arī pienākumu nepārtraukti uzturēt AIS darbību, izņemot gadījumus, kad starptautiskie noteikumi vai standarti paredz navigācijas informācijas aizsardzību.

| (8) | Komisijas uzdevumā veiktie pētījumi skaidri apliecinājuši, ka nav ne lietderīgi, ne iespējami iekļaut AIS tajās pozicionēšanas un komunikāciju sistēmās, ko izmanto saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku
  . |
| --- | --- |

(8)

Komisijas uzdevumā veiktie pētījumi skaidri apliecinājuši, ka nav ne lietderīgi, ne iespējami iekļaut AIS tajās pozicionēšanas un komunikāciju sistēmās, ko izmanto saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku
  .

| (9) | Saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK ikvienai dalībvalstij, kas to pieprasa, ir tiesības no citas dalībvalsts saņemt informāciju par kuģi un bīstamu vai piesārņojošu kravu, ko šis kuģis pārvadā. Būtu jāuzsver, ka tas neattiecas uz vienas dalībvalsts sistemātiskiem pieprasījumiem otrai, bet nozīmē to, ka šādu informāciju var pieprasīt vienīgi kuģošanas drošības vai jūras satiksmes drošības, vai jūras vides aizsardzības vārdā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK ikvienai dalībvalstij, kas to pieprasa, ir tiesības no citas dalībvalsts saņemt informāciju par kuģi un bīstamu vai piesārņojošu kravu, ko šis kuģis pārvadā. Būtu jāuzsver, ka tas neattiecas uz vienas dalībvalsts sistemātiskiem pieprasījumiem otrai, bet nozīmē to, ka šādu informāciju var pieprasīt vienīgi kuģošanas drošības vai jūras satiksmes drošības, vai jūras vides aizsardzības vārdā.

| (10) | Direktīvā 2002/59/EK paredzēts, ka dalībvalstis pieņem īpašus pasākumus attiecībā uz kuģiem, kuri savas darbības vai stāvokļa dēļ var kļūt par riska faktoru. Tādēļ šķiet lietderīgi šādu kuģu sarakstā iekļaut arī tos kuģus, kam ir nepietiekams apdrošināšanas segums vai finanšu garantijas vai ko loči vai ostas pārvaldes iestādes ir raksturojušas kā tādus, kuriem piemīt acīmredzami trūkumi, kas var traucēt drošu kuģošanu vai apdraudēt vidi. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvā 2002/59/EK paredzēts, ka dalībvalstis pieņem īpašus pasākumus attiecībā uz kuģiem, kuri savas darbības vai stāvokļa dēļ var kļūt par riska faktoru. Tādēļ šķiet lietderīgi šādu kuģu sarakstā iekļaut arī tos kuģus, kam ir nepietiekams apdrošināšanas segums vai finanšu garantijas vai ko loči vai ostas pārvaldes iestādes ir raksturojušas kā tādus, kuriem piemīt acīmredzami trūkumi, kas var traucēt drošu kuģošanu vai apdraudēt vidi.

| (11) | Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK par apdraudējumu, ko rada ārkārtīgi slikti laika apstākļi, šķiet, ka ir jāņem vērā iespējamais apdraudējums, ko kuģošanai var radīt ledus veidošanās. Tādēļ, ja dalībvalsts norīkota kompetenta iestāde, pamatojoties uz kvalificēta meteoroloģiskās informācijas dienesta sniegtu ledus apstākļu prognozi, uzskata, ka attiecīgie kuģošanas apstākļi ir bīstami cilvēka dzīvībai vai rada ievērojumu piesārņojuma apdraudējumu, šai iestādei būtu jāinformē to kuģu kapteiņi, kas atrodas minētās iestādes kompetencē esošā zonā vai gatavojas iebraukt kādā no šīs zonas ostām vai izbraukt no šādas ostas. Attiecīgajai iestādei būtu jāspēj veikt visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu cilvēku dzīvības saglabāšanu jūrā un vides aizsardzību.
  Saskaņā ar SOLAS konvencijas II-1. nodaļas A-1. daļas 3.1. noteikumu dalībvalstu atbildībā ir nodrošināt, lai kuģi, kas kuģo ar to karogu, būtu projektēti, konstruēti un uzturēti saskaņā ar to administrāciju atzītu klasificēšanas sabiedrību paredzētajām prasībām konstrukcijai, mehānismiem un elektroiekārtām. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par kuģošanu aizsalušos ūdeņos saskaņā ar to organizāciju prasībām, kuras minētas Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvā 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (5), vai arī atbilstoši līdzvērtīgiem valstu standartiem. Dalībvalstīm būtu jābūt iespējai pārliecināties, vai nepieciešamie dokumenti uz kuģa apliecina, ka šis kuģis atbilst izturības un jaudas prasībām, kādas attiecīgajā reģionā noteiktas kuģošanai aizsalušos ūdeņos. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK par apdraudējumu, ko rada ārkārtīgi slikti laika apstākļi, šķiet, ka ir jāņem vērā iespējamais apdraudējums, ko kuģošanai var radīt ledus veidošanās. Tādēļ, ja dalībvalsts norīkota kompetenta iestāde, pamatojoties uz kvalificēta meteoroloģiskās informācijas dienesta sniegtu ledus apstākļu prognozi, uzskata, ka attiecīgie kuģošanas apstākļi ir bīstami cilvēka dzīvībai vai rada ievērojumu piesārņojuma apdraudējumu, šai iestādei būtu jāinformē to kuģu kapteiņi, kas atrodas minētās iestādes kompetencē esošā zonā vai gatavojas iebraukt kādā no šīs zonas ostām vai izbraukt no šādas ostas. Attiecīgajai iestādei būtu jāspēj veikt visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu cilvēku dzīvības saglabāšanu jūrā un vides aizsardzību.
  Saskaņā ar SOLAS konvencijas II-1. nodaļas A-1. daļas 3.1. noteikumu dalībvalstu atbildībā ir nodrošināt, lai kuģi, kas kuģo ar to karogu, būtu projektēti, konstruēti un uzturēti saskaņā ar to administrāciju atzītu klasificēšanas sabiedrību paredzētajām prasībām konstrukcijai, mehānismiem un elektroiekārtām. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par kuģošanu aizsalušos ūdeņos saskaņā ar to organizāciju prasībām, kuras minētas Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvā 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (5), vai arī atbilstoši līdzvērtīgiem valstu standartiem. Dalībvalstīm būtu jābūt iespējai pārliecināties, vai nepieciešamie dokumenti uz kuģa apliecina, ka šis kuģis atbilst izturības un jaudas prasībām, kādas attiecīgajā reģionā noteiktas kuģošanai aizsalušos ūdeņos.

| (12) | Direktīvā 2002/59/EK ir noteikts, ka dalībvalstis izstrādā plānus, lai vajadzības gadījumā to ostās vai citās aizsargātās vietās vislabākajos pieejamajos apstākļos varētu uzņemt kuģus, kas atrodas briesmu situācijā, lai ierobežotu jūrā notikušu negadījumu sekas. Tomēr ņemot vērā Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, kas pievienotas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 2003. gada 13. decembra Rezolūcijai A.949(23) (turpmāk — “SJO Rezolūcija A.949(23)”), kas vēlāk iekļautas Direktīvā 2002/59/EK un kas attiecas drīzāk uz gadījumiem, kad kuģiem vajadzīga palīdzība ▐, nevis uz kuģiem, kas atrodas briesmu situācijā, minētā direktīva būtu attiecīgi jāgroza.
  Šī direktīva neattiecas uz noteikumiem, kuri saistībā ar glābšanas operācijām paredzēti 1979. gada Starptautiskajā konvencijā par meklēšanu un glābšanu uz jūras, ja draud briesmas cilvēku dzīvībai. Tāpēc šo konvenciju turpina piemērot pilnā apjomā. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvā 2002/59/EK ir noteikts, ka dalībvalstis izstrādā plānus, lai vajadzības gadījumā to ostās vai citās aizsargātās vietās vislabākajos pieejamajos apstākļos varētu uzņemt kuģus, kas atrodas briesmu situācijā, lai ierobežotu jūrā notikušu negadījumu sekas. Tomēr ņemot vērā Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, kas pievienotas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 2003. gada 13. decembra Rezolūcijai A.949(23) (turpmāk — “SJO Rezolūcija A.949(23)”), kas vēlāk iekļautas Direktīvā 2002/59/EK un kas attiecas drīzāk uz gadījumiem, kad kuģiem vajadzīga palīdzība ▐, nevis uz kuģiem, kas atrodas briesmu situācijā, minētā direktīva būtu attiecīgi jāgroza.
  Šī direktīva neattiecas uz noteikumiem, kuri saistībā ar glābšanas operācijām paredzēti 1979. gada Starptautiskajā konvencijā par meklēšanu un glābšanu uz jūras, ja draud briesmas cilvēku dzīvībai. Tāpēc šo konvenciju turpina piemērot pilnā apjomā.

| (13) | Ņemot vērā SJO Rezolūciju A.949(23) un turpinot Komisijas, Eiropas Jūras drošības aģentūras (turpmāk — “Aģentūra”) un dalībvalstu kopīgo darbu, ir jānosaka pamatprasības, kurām vajadzētu būt ievērotām plānos tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotu un efektīvu šā pasākuma īstenošanu un precizētu dalībvalstu saistību jomu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā SJO Rezolūciju A.949(23) un turpinot Komisijas, Eiropas Jūras drošības aģentūras (turpmāk — “Aģentūra”) un dalībvalstu kopīgo darbu, ir jānosaka pamatprasības, kurām vajadzētu būt ievērotām plānos tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotu un efektīvu šā pasākuma īstenošanu un precizētu dalībvalstu saistību jomu.

| (14) | SJO Rezolūcijai A.949(23) jābūt pamatā jebkādiem dalībvalstu sagatavotiem plāniem, lai efektīvi reaģētu uz apdraudējumiem, ko rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība. Tomēr, izvērtējot risku saistībā ar šādiem apdraudējumiem, dalībvalstis, ievērojot to īpašos apstākļus, var ņemt vērā citus aspektus, piemēram, jūras ūdens izmantošanu dzeramā ūdens ražošanai, kā arī elektrības ražošanai. |
| --- | --- |

(14)

SJO Rezolūcijai A.949(23) jābūt pamatā jebkādiem dalībvalstu sagatavotiem plāniem, lai efektīvi reaģētu uz apdraudējumiem, ko rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība. Tomēr, izvērtējot risku saistībā ar šādiem apdraudējumiem, dalībvalstis, ievērojot to īpašos apstākļus, var ņemt vērā citus aspektus, piemēram, jūras ūdens izmantošanu dzeramā ūdens ražošanai, kā arī elektrības ražošanai.

| (15) | Lai panāktu, ka kuģu kapteiņi un apkalpes pilnībā sadarbojas un uzticas, ir jānodrošina, ka kuģu, kam vajadzīga palīdzība, kapteiņi un apkalpe var paļauties uz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pienācīgu un taisnīgu attieksmi. Šajā sakarā ir vēlams, lai dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktiem piemērotu SJO vadlīniju par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem jūras negadījumā attiecīgos noteikumus
  . |
| --- | --- |

(15)

Lai panāktu, ka kuģu kapteiņi un apkalpes pilnībā sadarbojas un uzticas, ir jānodrošina, ka kuģu, kam vajadzīga palīdzība, kapteiņi un apkalpe var paļauties uz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pienācīgu un taisnīgu attieksmi. Šajā sakarā ir vēlams, lai dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktiem piemērotu SJO vadlīniju par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem jūras negadījumā attiecīgos noteikumus
  .

| (16) | Ja kādam kuģim vajadzīga palīdzība, var pieņemt lēmumu par šā kuģa novietošanu patvēruma vietā.
  Tas ir īpaši svarīgi, ja jūrā rodas briesmu situācija, proti, situācija, kuras rezultātā varētu notikt kuģa bojāeja vai rasties apdraudējums videi vai kuģošanas drošībai. Ikvienā šādā gadījumā jābūt iespējai vērsties pie neatkarīgas iestādes katrā dalībvalstī vai reģionā — atkarībā no dalībvalsts struktūras —, kurai ir pilnvaras un kompetence, lai pieņemtu jebkādus nepieciešamos lēmumus un sniegtu atbalstu kuģim, kuram vajadzīga palīdzība, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un vidi, kā arī samazinātu ekonomiskos zaudējumus. Vēlams, lai kompetentās iestādes savus pienākumus pildītu pastāvīgi. Jo īpaši šādai iestādei būtu jābūt pilnvarotai pieņemt neatkarīgu lēmumu par kuģa, kuram vajadzīga palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā.
  Tādēļ
  tai
  būtu jāveic iepriekšējs situācijas novērtējums, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta attiecīgajā plānā kuģu novietošanai patvēruma vietā. |
| --- | --- |

(16)

Ja kādam kuģim vajadzīga palīdzība, var pieņemt lēmumu par šā kuģa novietošanu patvēruma vietā.
  Tas ir īpaši svarīgi, ja jūrā rodas briesmu situācija, proti, situācija, kuras rezultātā varētu notikt kuģa bojāeja vai rasties apdraudējums videi vai kuģošanas drošībai. Ikvienā šādā gadījumā jābūt iespējai vērsties pie neatkarīgas iestādes katrā dalībvalstī vai reģionā — atkarībā no dalībvalsts struktūras —, kurai ir pilnvaras un kompetence, lai pieņemtu jebkādus nepieciešamos lēmumus un sniegtu atbalstu kuģim, kuram vajadzīga palīdzība, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un vidi, kā arī samazinātu ekonomiskos zaudējumus. Vēlams, lai kompetentās iestādes savus pienākumus pildītu pastāvīgi. Jo īpaši šādai iestādei būtu jābūt pilnvarotai pieņemt neatkarīgu lēmumu par kuģa, kuram vajadzīga palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā.
  Tādēļ
  tai
  būtu jāveic iepriekšējs situācijas novērtējums, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta attiecīgajā plānā kuģu novietošanai patvēruma vietā.

| (17) | Plānos tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība, būtu precīzi jāapraksta lēmumu pieņemšanas secība attiecībā uz trauksmes izsludināšanu un attiecīgo situāciju risināšanu. Būtu precīzi jāapraksta atbilstīgās iestādes un to uzdevumi, kā arī iesaistīto pušu sazināšanās līdzekļi. Piemērojamām procedūrām būtu jānodrošina, ka
  tādu avārijas situāciju risināšanā, kad var rasties smagas sekas,
  atbilstīgu lēmumu var pieņemt ātri, pamatojoties uz speciālām
  kuģniecības speciālistu
  zināšanām un attiecīgu informāciju, kas pieejama kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

(17)

Plānos tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība, būtu precīzi jāapraksta lēmumu pieņemšanas secība attiecībā uz trauksmes izsludināšanu un attiecīgo situāciju risināšanu. Būtu precīzi jāapraksta atbilstīgās iestādes un to uzdevumi, kā arī iesaistīto pušu sazināšanās līdzekļi. Piemērojamām procedūrām būtu jānodrošina, ka
  tādu avārijas situāciju risināšanā, kad var rasties smagas sekas,
  atbilstīgu lēmumu var pieņemt ātri, pamatojoties uz speciālām
  kuģniecības speciālistu
  zināšanām un attiecīgu informāciju, kas pieejama kompetentajai iestādei.

| (18) | Izstrādājot minētos plānus, dalībvalstīm būtu jāapkopo informācija par krastā esošajām iespējamām patvēruma vietām, lai gadījumā, ja jūrā notiek negadījums vai starpgadījums, kompetentā iestāde varētu skaidri un ātri noteikt piemērotākās vietas tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība. Šādā atbilstīgā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par izvērtējamo vietu konkrētām iezīmēm un par iekārtām un ierīcēm, kas ir pieejamas, lai atvieglotu tādu kuģu uzņemšanu, kuriem vajadzīga palīdzība, vai novērstu negadījuma vai piesārņojuma sekas. |
| --- | --- |

(18)

Izstrādājot minētos plānus, dalībvalstīm būtu jāapkopo informācija par krastā esošajām iespējamām patvēruma vietām, lai gadījumā, ja jūrā notiek negadījums vai starpgadījums, kompetentā iestāde varētu skaidri un ātri noteikt piemērotākās vietas tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība. Šādā atbilstīgā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par izvērtējamo vietu konkrētām iezīmēm un par iekārtām un ierīcēm, kas ir pieejamas, lai atvieglotu tādu kuģu uzņemšanu, kuriem vajadzīga palīdzība, vai novērstu negadījuma vai piesārņojuma sekas.

| (19) | Ir svarīgi, lai tiktu atbilstīgi publicēts to kompetento iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas pieņemt lēmumus par kuģu uzņemšanu vai neuzņemšanu patvēruma vietā, un to kompetento iestāžu saraksts, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz šiem signāliem. Tāpat var būt lietderīgi atbilstīgo informāciju darīt pieejamu arī pusēm, kas ir iesaistītas palīdzības sniegšanā jūrā, tostarp palīdzības un vilkšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, un to kaimiņos esošo dalībvalstu iestādēm, kuras varētu skart jūrā notikušu negadījumu ietekme. |
| --- | --- |

(19)

Ir svarīgi, lai tiktu atbilstīgi publicēts to kompetento iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas pieņemt lēmumus par kuģu uzņemšanu vai neuzņemšanu patvēruma vietā, un to kompetento iestāžu saraksts, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz šiem signāliem. Tāpat var būt lietderīgi atbilstīgo informāciju darīt pieejamu arī pusēm, kas ir iesaistītas palīdzības sniegšanā jūrā, tostarp palīdzības un vilkšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, un to kaimiņos esošo dalībvalstu iestādēm, kuras varētu skart jūrā notikušu negadījumu ietekme.

| (20) | Finanšu garantiju vai apdrošināšanas neesamība neatbrīvo dalībvalsti no saistībām sniegt atbalstu kuģim, kam nepieciešama palīdzība un uzņemt to patvēruma vietā, ja tādējādi var samazināt apdraudējumu kuģa apkalpei un videi. Lai gan kompetentā iestāde drīkst pārliecināties par to, vai kuģis ir apdrošināts un vai ir kādas citas finanšu garantijas, kas ļaus pienācīgi kompensēt radušās izmaksas un nodarīto kaitējumu saistībā ar kuģa uzņemšanu patvēruma vietā, šādas informācijas pieprasīšana nedrīkst aizkavēt glābšanas operāciju. |
| --- | --- |

(20)

Finanšu garantiju vai apdrošināšanas neesamība neatbrīvo dalībvalsti no saistībām sniegt atbalstu kuģim, kam nepieciešama palīdzība un uzņemt to patvēruma vietā, ja tādējādi var samazināt apdraudējumu kuģa apkalpei un videi. Lai gan kompetentā iestāde drīkst pārliecināties par to, vai kuģis ir apdrošināts un vai ir kādas citas finanšu garantijas, kas ļaus pienācīgi kompensēt radušās izmaksas un nodarīto kaitējumu saistībā ar kuģa uzņemšanu patvēruma vietā, šādas informācijas pieprasīšana nedrīkst aizkavēt glābšanas operāciju.

| (21) | Ostām, kuras uzņem kuģi, kam vajadzīga palīdzība, ir jābūt iespējai saņemt drīzu kompensāciju par izmaksām un jebkuru nodarīto kaitējumu saistībā ar šo operāciju. Tāpēc ir svarīgi, lai tiktu piemērota ne tikai Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīva 200b/.../EK [par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām] (6) un regulas par Starptautisko fondu naftas piesārņojuma radīto zaudējumu kompensēšanai, bet arī 1996. gada Starptautiskā konvencija par atbildību un zaudējumu atlīdzināšanu sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru, 2001. gada starptautiskā konvencija par civiltiesisko atbildību attiecībā uz bunkuru degvielas piesārņojuma izraisītiem postījumiem un 2007. gada konvencija par kuģu vraku aizvākšanu. Tādēļ dalībvalstīm iespējami ātri būtu jāratificē šīs konvencijas. Īpašos gadījumos dalībvalstīm būtu jānodrošina izdevumu un ekonomisko zaudējumu atlīdzināšanu, kuri ostai radušies no kuģa uzņemšanas patvēruma vietā, jo īpaši, ja šādi izdevumi un ekonomiskie zaudējumi nav iekļauti kuģu īpašnieku finanšu garantijās un citos spēkā esošos kompensāciju mehānismos. |
| --- | --- |

(21)

Ostām, kuras uzņem kuģi, kam vajadzīga palīdzība, ir jābūt iespējai saņemt drīzu kompensāciju par izmaksām un jebkuru nodarīto kaitējumu saistībā ar šo operāciju. Tāpēc ir svarīgi, lai tiktu piemērota ne tikai Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīva 200b/.../EK [par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām] (6) un regulas par Starptautisko fondu naftas piesārņojuma radīto zaudējumu kompensēšanai, bet arī 1996. gada Starptautiskā konvencija par atbildību un zaudējumu atlīdzināšanu sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru, 2001. gada starptautiskā konvencija par civiltiesisko atbildību attiecībā uz bunkuru degvielas piesārņojuma izraisītiem postījumiem un 2007. gada konvencija par kuģu vraku aizvākšanu. Tādēļ dalībvalstīm iespējami ātri būtu jāratificē šīs konvencijas. Īpašos gadījumos dalībvalstīm būtu jānodrošina izdevumu un ekonomisko zaudējumu atlīdzināšanu, kuri ostai radušies no kuģa uzņemšanas patvēruma vietā, jo īpaši, ja šādi izdevumi un ekonomiskie zaudējumi nav iekļauti kuģu īpašnieku finanšu garantijās un citos spēkā esošos kompensāciju mehānismos.

| (22) | Kuģu satiksmes uzraudzības un maršrutēšanas pasākumu īpašā funkcija ir ļaut dalībvalstīm iegūt patiesas ziņas par kuģiem, kas izmanto to jurisdikcijā esošos ūdeņus, un tādā veidā spēt efektīvāk rīkoties, lai vajadzības gadījumā novērstu iespējamos apdraudējumus. Dalīšanās ar informāciju palīdz uzlabot savākto ziņu kvalitāti un atvieglo informācijas apstrādi. |
| --- | --- |

(22)

Kuģu satiksmes uzraudzības un maršrutēšanas pasākumu īpašā funkcija ir ļaut dalībvalstīm iegūt patiesas ziņas par kuģiem, kas izmanto to jurisdikcijā esošos ūdeņus, un tādā veidā spēt efektīvāk rīkoties, lai vajadzības gadījumā novērstu iespējamos apdraudējumus. Dalīšanās ar informāciju palīdz uzlabot savākto ziņu kvalitāti un atvieglo informācijas apstrādi.

| (23) | Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK dalībvalstis un Komisija ir daudz sasniegušas elektroniskās datu apmaiņas procedūru saskaņošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz bīstamu vai piesārņojošu kravu pārvadājumiem. SafeSeaNet, kuras izstrāde sākta 2002. gadā, tagad būtu jāpadara par atsauces sistēmu Kopienas mērogā.
  Svarīgi ir nodrošināt, ka SafeSeaNet rezultātā nepalielinās nozares administratīvais slogs vai nepieaug izmaksas, ka notiek saskaņošana ar starptautiskajiem noteikumiem, kā arī tiek nodrošināta konfidencialitāte attiecībā uz jebkuriem iespējamiem komerciāliem aspektiem. |
| --- | --- |

(23)

Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK dalībvalstis un Komisija ir daudz sasniegušas elektroniskās datu apmaiņas procedūru saskaņošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz bīstamu vai piesārņojošu kravu pārvadājumiem. SafeSeaNet, kuras izstrāde sākta 2002. gadā, tagad būtu jāpadara par atsauces sistēmu Kopienas mērogā.
  Svarīgi ir nodrošināt, ka SafeSeaNet rezultātā nepalielinās nozares administratīvais slogs vai nepieaug izmaksas, ka notiek saskaņošana ar starptautiskajiem noteikumiem, kā arī tiek nodrošināta konfidencialitāte attiecībā uz jebkuriem iespējamiem komerciāliem aspektiem.

| (24) | Jauno tehnoloģiju attīstība, jo īpaši tādu ar kosmosu saistīto izmantojumu attīstība kā
  satelītos
  izvietotas kuģu uzraudzības sistēmas, attēlu veidošanas sistēmas vai
  Galileo
  , ļauj izvērst satiksmes uzraudzību tālāk atklātā jūrā un tādējādi nodrošināt plašāku pārklājuma zonu Eiropas ūdeņos.
  Turklāt SJO ir grozījusi SOLAS konvenciju, lai ņemtu vērā jaunākos sasniegumus jūras satiksmes drošības un jūras vides aizsardzības jomā, lai izveidotu sistēmas globālai kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos (LRIT). Saskaņā ar SJO apstiprināto sistēmas uzbūvi, kas dod iespēju izveidot reģionālos LRIT datu centrus, kā arī ņemot vērā pieredzi, kas iegūta, īstenojot SafeSeaNet sistēmu, ir jāizveido Eiropas LRIT datu centrs LRIT informācijas apkopošanai un pārvaldīšanai. Lai iegūtu LRIT datus, dalībvalstīm būs nepieciešams pieslēgums Eiropas LRIT datu centram. |
| --- | --- |

(24)

Jauno tehnoloģiju attīstība, jo īpaši tādu ar kosmosu saistīto izmantojumu attīstība kā
  satelītos
  izvietotas kuģu uzraudzības sistēmas, attēlu veidošanas sistēmas vai
  Galileo
  , ļauj izvērst satiksmes uzraudzību tālāk atklātā jūrā un tādējādi nodrošināt plašāku pārklājuma zonu Eiropas ūdeņos.
  Turklāt SJO ir grozījusi SOLAS konvenciju, lai ņemtu vērā jaunākos sasniegumus jūras satiksmes drošības un jūras vides aizsardzības jomā, lai izveidotu sistēmas globālai kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos (LRIT). Saskaņā ar SJO apstiprināto sistēmas uzbūvi, kas dod iespēju izveidot reģionālos LRIT datu centrus, kā arī ņemot vērā pieredzi, kas iegūta, īstenojot SafeSeaNet sistēmu, ir jāizveido Eiropas LRIT datu centrs LRIT informācijas apkopošanai un pārvaldīšanai. Lai iegūtu LRIT datus, dalībvalstīm būs nepieciešams pieslēgums Eiropas LRIT datu centram.

| (25) | Lai ietaupītu līdzekļus un bez vajadzības nebūtu jāaprīko arī tie kuģi, kuri veic pārvadājumus AIS monitoringa staciju pārklājuma zonā, AIS dati būtu jāintegrē LRIT sistēmā. Tāpēc dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, jo īpaši SJO
  . |
| --- | --- |

(25)

Lai ietaupītu līdzekļus un bez vajadzības nebūtu jāaprīko arī tie kuģi, kuri veic pārvadājumus AIS monitoringa staciju pārklājuma zonā, AIS dati būtu jāintegrē LRIT sistēmā. Tāpēc dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, jo īpaši SJO
  .

| (26) | Lai garantētu optimālu un Kopienas mērogā saskaņotu tās informācijas izmantošanu, kas attiecībā uz kuģošanas drošību savākta atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, Komisijai būtu jāspēj vajadzības gadījumā nodrošināt šo datu apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu norīkotām iestādēm. |
| --- | --- |

(26)

Lai garantētu optimālu un Kopienas mērogā saskaņotu tās informācijas izmantošanu, kas attiecībā uz kuģošanas drošību savākta atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, Komisijai būtu jāspēj vajadzības gadījumā nodrošināt šo datu apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu norīkotām iestādēm.

| (27) | Šajā sakarā “Equasis” sistēmas izveide pierādīja to, cik svarīgi ir veicināt “drošas jūras” kultūru, jo sevišķi jūras transporta operatoru vidū. Komisijai būtu jāspēj veicināt jebkādas ar kuģošanas drošību saistītas informācijas izplatīšanu, jo īpaši izmantojot šo sistēmu. |
| --- | --- |

(27)

Šajā sakarā “Equasis” sistēmas izveide pierādīja to, cik svarīgi ir veicināt “drošas jūras” kultūru, jo sevišķi jūras transporta operatoru vidū. Komisijai būtu jāspēj veicināt jebkādas ar kuģošanas drošību saistītas informācijas izplatīšanu, jo īpaši izmantojot šo sistēmu.

| (28) | Saskaņā ar šo Direktīvu apkopoto informāciju var izplatīt un izmantot tikai lai novērstu situācijas, kas rada draudus cilvēku dzīvībai uz jūras un jūras vides aizsardzībai. Tādēļ ir vēlams, lai Komisija izpēta, kā risināt jebkādas tīkla un informācijas drošības problēmas. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar šo Direktīvu apkopoto informāciju var izplatīt un izmantot tikai lai novērstu situācijas, kas rada draudus cilvēku dzīvībai uz jūras un jūras vides aizsardzībai. Tādēļ ir vēlams, lai Komisija izpēta, kā risināt jebkādas tīkla un informācijas drošības problēmas.

| (29) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (7), ir centralizēti to komiteju uzdevumi, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem par kuģošanas drošību, kuģu radītā piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļu aizsardzību uz kuģiem. Esošā komiteja tādēļ būtu jāaizstāj ar COSS. |
| --- | --- |

(29)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (7), ir centralizēti to komiteju uzdevumi, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem par kuģošanas drošību, kuģu radītā piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļu aizsardzību uz kuģiem. Esošā komiteja tādēļ būtu jāaizstāj ar COSS.

| (30) | Būtu jāņem vērā arī grozījumi minētajos starptautiskajos instrumentos. |
| --- | --- |

(30)

Būtu jāņem vērā arī grozījumi minētajos starptautiskajos instrumentos.

| (31) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(31)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (32) | Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro grozīt Direktīvu 2002/59/EK, lai piemērotu starptautisko konvenciju, protokolu, kodeksu un rezolūciju grozījumus, kas ar to saistīti,
  grozītu I, III un IV pielikumu atbilstoši iegūtajai pieredzei, noteikt prasības par LRIT iekārtu uzstādīšanu uz kuģiem, kuri veic pārvadājumus dalībvalstīs izvietoto AIS bāzes staciju pārklājuma zonā, kā arī noteikt politiku un principus attiecībā uz piekļuvi informācijai Eiropas LRIT datu centrā un grozīt definīcijas, atsauces vai pielikumus, lai pielāgotu tos Kopienas vai starptautiskajiem tiesību aktiem.
  Tā kā šie pasākumi ║ ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem, nebūtiskiem elementiem, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(32)

Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro grozīt Direktīvu 2002/59/EK, lai piemērotu starptautisko konvenciju, protokolu, kodeksu un rezolūciju grozījumus, kas ar to saistīti,
  grozītu I, III un IV pielikumu atbilstoši iegūtajai pieredzei, noteikt prasības par LRIT iekārtu uzstādīšanu uz kuģiem, kuri veic pārvadājumus dalībvalstīs izvietoto AIS bāzes staciju pārklājuma zonā, kā arī noteikt politiku un principus attiecībā uz piekļuvi informācijai Eiropas LRIT datu centrā un grozīt definīcijas, atsauces vai pielikumus, lai pielāgotu tos Kopienas vai starptautiskajiem tiesību aktiem.
  Tā kā šie pasākumi ║ ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem, nebūtiskiem elementiem, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (33) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1406/2002 ( 2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (9) Aģentūra sniedz vajadzīgo atbalstu Komisijai un dalībvalstīm, palīdzot tām īstenot Direktīvu 2002/59/EK.
  ▐ |
| --- | --- |

(33)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1406/2002 ( 2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (9) Aģentūra sniedz vajadzīgo atbalstu Komisijai un dalībvalstīm, palīdzot tām īstenot Direktīvu 2002/59/EK.

▐

| (34) | Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/59/EK, |
| --- | --- |

(34)

Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/59/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi

Direktīvu 2002/59/EK groza šādi:

| 1) | Nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

1)

Nosaukumu aizstāj ar šādu:

| 2) | 1. pantu groza šādi:










  a) | 1. punktu aizvieto ar šādu
  :
  “
  Direktīvas mērķis ir izveidot Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu, lai uzlabotu jūras satiksmes drošību un efektivitāti, kā arī ostu un jūras drošību, palielinot atbildīgo iestāžu reaģēšanas spēju negadījumos vai iespējami bīstamās situācijās jūrā, tostarp meklēšanas un glābšanas operācijās, un sniedzot ieguldījumu, lai efektīvāk novērstu un atklātu kuģu radīto piesārņojumu.
  ” |
| --- | --- | --- |

2)

1. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizvieto ar šādu
  :

“
  Direktīvas mērķis ir izveidot Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu, lai uzlabotu jūras satiksmes drošību un efektivitāti, kā arī ostu un jūras drošību, palielinot atbildīgo iestāžu reaģēšanas spēju negadījumos vai iespējami bīstamās situācijās jūrā, tostarp meklēšanas un glābšanas operācijās, un sniedzot ieguldījumu, lai efektīvāk novērstu un atklātu kuģu radīto piesārņojumu.
  ”

| b) | pēc pirmās daļas pievieno šādu daļu:


  “
  Ar šo direktīvu arī nosaka normas, kas piemērojamas saistībā ar dažiem jūras transporta tīkla uzņēmēju pienākumiem civiltiesiskās atbildības jomā, un ievieš piemērotu jūrnieku finansiālo aizsardzību darba zaudēšanas gadījumā.
  ” |
| --- | --- |

b)

pēc pirmās daļas pievieno šādu daļu:

“
  Ar šo direktīvu arī nosaka normas, kas piemērojamas saistībā ar dažiem jūras transporta tīkla uzņēmēju pienākumiem civiltiesiskās atbildības jomā, un ievieš piemērotu jūrnieku finansiālo aizsardzību darba zaudēšanas gadījumā.
  ”

| 3) | 2. pantu groza šādi:










  a) | 1. punktu aizvieto ar šādu:


  “
  1.
     
  Šī direktīva attiecas uz:








  — | kuģiem, kuru bruto tilpība ir 300 tonnu un vairāk (ja nav noteikts citādi), un |
| --- | --- | --- | --- |

3)

2. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizvieto ar šādu:

“
  1.
     
  Šī direktīva attiecas uz:

—

kuģiem, kuru bruto tilpība ir 300 tonnu un vairāk (ja nav noteikts citādi), un

| — | dalībvalstu jurisdikcijā esošajām jūras zonām saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.
  ” |
| --- | --- |

—

dalībvalstu jurisdikcijā esošajām jūras zonām saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.
  ”

| b) | 2. punktu groza šādi:







  i) | ievadfrāzi aizstāj ar šādu ║:
  “Ja nav noteikts citādi, šī direktīva neattiecas uz:” |
| --- | --- | --- |

b)

2. punktu groza šādi:

i)

ievadfrāzi aizstāj ar šādu ║:

“Ja nav noteikts citādi, šī direktīva neattiecas uz:”

| ii) | c) apakšpunktu aizvieto ar šādu:








  “
  c) | kuģu tilpnes un iekārtas izmantošanai uz kuģiem.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

c) apakšpunktu aizvieto ar šādu:

“
  c)

kuģu tilpnes un iekārtas izmantošanai uz kuģiem.
  ”

| 4) | 3. pantu groza šādi:






  a) | a) punktu groza šādi:






  i) | ievadfrāzi aizstāj ar šādu ║:
  ““Attiecīgie starptautiskie dokumenti” ir šādi dokumenti to jaunākajā redakcijā:” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

3. pantu groza šādi:

a)

a) punktu groza šādi:

i)

ievadfrāzi aizstāj ar šādu ║:

““Attiecīgie starptautiskie dokumenti” ir šādi dokumenti to jaunākajā redakcijā:”

| ii) | aiz ceturtā ievilkuma pievieno šādu ievilkumu:








  “— | “1996. gada konvencija” — SJO 1976. gadā pieņemtās Konvencijas par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām kopsavilkuma teksts, kas grozīts ar 1996. gada protokolu;” |
| --- | --- | --- |

ii)

aiz ceturtā ievilkuma pievieno šādu ievilkumu:

“—

“1996. gada konvencija” — SJO 1976. gadā pieņemtās Konvencijas par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām kopsavilkuma teksts, kas grozīts ar 1996. gada protokolu;”

| iii) | pievieno šādus ievilkumus:






  “— | “SJO Rezolūcija A.917(22)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 917(22) “Pamatnostādnes AIS lietošanai uz borta”, kas grozīta ar SJO Rezolūciju A.956(23); |
| --- | --- | --- |

iii)

pievieno šādus ievilkumus:

“—

“SJO Rezolūcija A.917(22)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 917(22) “Pamatnostādnes AIS lietošanai uz borta”, kas grozīta ar SJO Rezolūciju A.956(23);

| — | “SJO Rezolūcija A.930(22)” — Starptautiskās Jūrniecības organizācijas asamblejas un Starptautiskās Darba organizācijas valdes rezolūcija “Finansiālā nodrošinājuma sniegšanas noteikumi gadījumā, kad jūrnieki zaudē darbu”
  . |
| --- | --- |

—

“SJO Rezolūcija A.930(22)” — Starptautiskās Jūrniecības organizācijas asamblejas un Starptautiskās Darba organizācijas valdes rezolūcija “Finansiālā nodrošinājuma sniegšanas noteikumi gadījumā, kad jūrnieki zaudē darbu”
  .

| — | “SJO Rezolūcija A.949(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 949(23) “Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība.”; |
| --- | --- |

—

“SJO Rezolūcija A.949(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 949(23) “Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība.”;

| — | “SJO Rezolūcija A.950(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 950(23) “Jūras palīdzības dienesti (MAS).”; |
| --- | --- |

—

“SJO Rezolūcija A.950(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 950(23) “Jūras palīdzības dienesti (MAS).”;

| — | “SJO Rezolūcija par taisnīgu attieksmi pret jūrasbraucējiem negadījumā uz jūras” nozīmē Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Juridiskās komitejas un Starptautiskās Darba organizācijas valdes 2006. gada 27. aprīļa Rezolūcijai LEG.3(91) pievienotās vadlīnijas;
  ”; |
| --- | --- |

—

“SJO Rezolūcija par taisnīgu attieksmi pret jūrasbraucējiem negadījumā uz jūras” nozīmē Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Juridiskās komitejas un Starptautiskās Darba organizācijas valdes 2006. gada 27. aprīļa Rezolūcijai LEG.3(91) pievienotās vadlīnijas;
  ”;

| b) | ║k) punktu aizstāj ar šādu ║:






  “k) | “kompetentās iestādes” ir iestādes un organizācijas, ko dalībvalstis norīkojušas, lai tās pildītu uzdevumus, kurus tām uzliek saskaņā ar šo direktīvu.” |
| --- | --- | --- |

b)

║k) punktu aizstāj ar šādu ║:

“k)

“kompetentās iestādes” ir iestādes un organizācijas, ko dalībvalstis norīkojušas, lai tās pildītu uzdevumus, kurus tām uzliek saskaņā ar šo direktīvu.”

| c) | pievieno šādu punktu:








  “
  ka) | “kuģa īpašnieks” — kuģa īpašnieks vai jebkāda cita organizācija vai persona, piemēram, kuģa operators, aģents vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kam kuģa īpašnieks ir uzticējis atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas, pārņemot šo atbildību, ir piekritis pārņemt visus no tā izrietošos pienākumus un saistības;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“
  ka)

“kuģa īpašnieks” — kuģa īpašnieks vai jebkāda cita organizācija vai persona, piemēram, kuģa operators, aģents vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kam kuģa īpašnieks ir uzticējis atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas, pārņemot šo atbildību, ir piekritis pārņemt visus no tā izrietošos pienākumus un saistības;
  ”

| d) | pievieno šādus punktus:






  “s) | “SafeSeaNet” ir Kopienas jūras datu apmaiņas sistēma, ko Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

d)

pievieno šādus punktus:

“s)

“SafeSeaNet” ir Kopienas jūras datu apmaiņas sistēma, ko Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu īstenošanu;

| t) | “regulāra satiksme” ir kuģu reisu kopums, kas nodrošina satiksmi starp tām pašām divām vai vairākām ostām vai nu saskaņā ar publicētu grafiku, vai ar tik regulāriem un biežiem reisiem, kas veido pazīstamus, sistemātiskus reisu kopumus; |
| --- | --- |

t)

“regulāra satiksme” ir kuģu reisu kopums, kas nodrošina satiksmi starp tām pašām divām vai vairākām ostām vai nu saskaņā ar publicētu grafiku, vai ar tik regulāriem un biežiem reisiem, kas veido pazīstamus, sistemātiskus reisu kopumus;

| u) | “zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai; |
| --- | --- |

u)

“zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai;

| v) | “kuģis, kuram vajadzīga palīdzība” ir kuģis situācijā, ▐ kad pastāv kuģa bojāejas draudi vai tas rada apdraudējumu videi vai navigācijai.
  Ja nepieciešama uz kuģa esošo cilvēku glābšana, to veic saskaņā ar SAR konvenciju, kas ir pārāka par šīs Direktīvas noteikumiem
  ; |
| --- | --- |

v)

“kuģis, kuram vajadzīga palīdzība” ir kuģis situācijā, ▐ kad pastāv kuģa bojāejas draudi vai tas rada apdraudējumu videi vai navigācijai.
  Ja nepieciešama uz kuģa esošo cilvēku glābšana, to veic saskaņā ar SAR konvenciju, kas ir pārāka par šīs Direktīvas noteikumiem
  ;

| w) | “civiltiesiskā atbildība” 1996. gada konvencijas izpratnē nozīmē atbildību, saskaņā ar kuru jūras transporta operācijas trešā puse, kas ir atbildīga par nodarīto kaitējumu, ir tiesīga iesniegt prasījumu, uz ko attiecas šīs Konvencijas 2. pantā noteiktais ierobežojums, izņemot prasījumus, ko nosaka ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 [par pasažieru pārvadātāju pa jūru un ūdensceļiem atbildību nelaimes gadījumā] (10); |
| --- | --- |

w)

“civiltiesiskā atbildība” 1996. gada konvencijas izpratnē nozīmē atbildību, saskaņā ar kuru jūras transporta operācijas trešā puse, kas ir atbildīga par nodarīto kaitējumu, ir tiesīga iesniegt prasījumu, uz ko attiecas šīs Konvencijas 2. pantā noteiktais ierobežojums, izņemot prasījumus, ko nosaka ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 [par pasažieru pārvadātāju pa jūru un ūdensceļiem atbildību nelaimes gadījumā] (10);

| x) | “LRIT” ir sistēma kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos, kas automātiski pārraida informāciju saskaņā ar V nodaļas 19. noteikumu SOLAS konvencijā par kuģošanas drošību, jūras satiksmes drošību, kā arī jūras vides aizsardzības nolūkā. |
| --- | --- |

x)

“LRIT” ir sistēma kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos, kas automātiski pārraida informāciju saskaņā ar V nodaļas 19. noteikumu SOLAS konvencijā par kuģošanas drošību, jūras satiksmes drošību, kā arī jūras vides aizsardzības nolūkā.

| 5) | Pievieno šādu pantu
  :
  “4.a pants


  Izņēmumi



  1.
     
  Dalībvalstis var atbrīvot no 4. pantā noteiktajiem pienākumiem pārvadātājus, kas veic regulārus reisus starp ostām to teritorijā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:










  a) | sabiedrība izveido un atjaunina attiecīgo kuģu sarakstu un iesniedz šo sarakstu atbilstošajai kompetentajai iestādei; |
| --- | --- | --- |

5)

Pievieno šādu pantu
  :

“4.a pants

Izņēmumi

1.
     
  Dalībvalstis var atbrīvot no 4. pantā noteiktajiem pienākumiem pārvadātājus, kas veic regulārus reisus starp ostām to teritorijā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

sabiedrība izveido un atjaunina attiecīgo kuģu sarakstu un iesniedz šo sarakstu atbilstošajai kompetentajai iestādei;

| b) | pēc kompetentās iestādes pieprasījuma nodod tās rīcībā I pielikuma 1. punktā norādīto informāciju par katru veikto pārvadājumu. Sabiedrībai ir jāizveido iekšēja sistēma, kas 24 stundas dienā nodrošina šīs informācijas elektronisku pārraidi kompetentajai iestādei tūlīt pēc pieprasījuma saņemšanas, kā tas noteikts 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

pēc kompetentās iestādes pieprasījuma nodod tās rīcībā I pielikuma 1. punktā norādīto informāciju par katru veikto pārvadājumu. Sabiedrībai ir jāizveido iekšēja sistēma, kas 24 stundas dienā nodrošina šīs informācijas elektronisku pārraidi kompetentajai iestādei tūlīt pēc pieprasījuma saņemšanas, kā tas noteikts 4. panta 1. punktā;

| c) | atbilstīgi 4. pantam galamērķa ostai ziņo par visām novirzēm no paredzētā ienākšanas laika galamērķa ostā vai loču stacijā, ja šīs novirzes ir sešas stundas vai vairāk; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgi 4. pantam galamērķa ostai ziņo par visām novirzēm no paredzētā ienākšanas laika galamērķa ostā vai loču stacijā, ja šīs novirzes ir sešas stundas vai vairāk;

| d) | izņēmumu attiecina tikai uz dažiem kuģiem, kas veic noteiktus reisus; |
| --- | --- |

d)

izņēmumu attiecina tikai uz dažiem kuģiem, kas veic noteiktus reisus;

| e) | reiss ir uzskatāms par regulāru, ja to paredz nodrošināt vismaz vienu mēnesi; |
| --- | --- |

e)

reiss ir uzskatāms par regulāru, ja to paredz nodrošināt vismaz vienu mēnesi;

| f) | atbrīvojumu no 4. pantā minētajiem pienākumiem attiecina tikai uz pārvadājumiem, kuru paredzamais ilgums nepārsniedz divpadsmit stundas. |
| --- | --- |

f)

atbrīvojumu no 4. pantā minētajiem pienākumiem attiecina tikai uz pārvadājumiem, kuru paredzamais ilgums nepārsniedz divpadsmit stundas.

2.
     
  Ja regulāru starptautisku reisu nodrošina starp divām vai vairākām valstīm, no kurām vismaz viena ir dalībvalsts, ikviena ieinteresētā dalībvalsts var pieprasīt pārējām dalībvalstīm piešķirt atbrīvojumu šim reisam. Visas ieinteresētās dalībvalstis, tostarp piekrastes valstis, savstarpēji sadarbojas, piešķirot attiecīgajam reisam atbrīvojumu saskaņā ar 1. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.
     
  Dalībvalstis periodiski pārliecinās, ka tiek ievēroti 1. un 2. punktā paredzētie nosacījumi. Ja vismaz viens no nosacījumiem vairs netiek ievērots, dalībvalstis nekavējoties atsauc attiecīgajam uzņēmumam piešķirto atbrīvojumu.

4.
     
  Dalībvalstis nosūta Komisijai to sabiedrību un kuģu sarakstu, kam nepiemēro šo pantu, un paziņo par katru saraksta atjauninājumu.
  ”

| 6) | Pievieno šādus pantus:
  ‘6.a pants


  Automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS) izmantošana uz zvejas kuģiem

  Visiem zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus un kuri kuģo ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēti Kopienā, vai kuri peld dalībvalsts iekšējos ūdeņos vai teritoriālajā jūrā, vai kuri lomu izkrauj dalībvalsts ostā, atbilstīgi II pielikuma I daļas 3. punktā norādītajiem termiņiem jābūt aprīkotiem ar AIS (A klase), kas atbilst SJO izstrādātajiem darbības standartiem.
  Zvejas kuģi, kas aprīkoti ar AIS, to nepārtraukti tur ieslēgtu. Ārkārtējos apstākļos AIS drīkst izslēgt, ja kapteinis uzskata, ka tas vajadzīgs kuģa drošības vai drošuma interesēs.

  6.b pants


  LRIT sistēmas izmantošana kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos



  1.
     
  Kuģi, kuri veic starptautiskos pārvadājumus un dodas uz kādu no dalībvalstu ostām, ir jāaprīko ar LRIT sistēmu saskaņā ar SOLAS konvencijas V nodaļas 19. noteikumu un SJO pieņemtajiem darbības standartiem un funkcionālajām prasībām.




  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru nosaka kārtību un prasības LRIT iekārtu uzstādīšanai uz tiem kuģiem, kuri veic pārvadājumus dalībvalstīs izvietoto AIS bāzes staciju pārklājuma zonā, un informē SJO par visiem atbilstošajiem pasākumiem.




  2.
     
  Dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai izveidotu LRIT Eiropas datu centru, kurā apkopos informāciju par kuģu identifikāciju un uzraudzību lielos attālumos.




  Eiropas LRIT datu centrs ir iekļauts Eiropas jūras lietu informācijas un datu apmaiņas sistēmā SafeSeaNet. Dalībvalstis sedz izmaksas, kas rodas mainot SafeSeaNet sistēmas valsts elementus tā, lai sistēmā iekļautu LRIT informāciju.




  Dalībvalstis izveido pieslēgumu Eiropas LRIT datu centram un uztur šo pieslēgumu.




  3.
     
  Komisija saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru nosaka politiku un principus attiecībā uz piekļuvi informācijai Eiropas LRIT datu centrā.” |
| --- | --- |

6)

Pievieno šādus pantus:

‘6.a pants

Automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS) izmantošana uz zvejas kuģiem

Visiem zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus un kuri kuģo ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēti Kopienā, vai kuri peld dalībvalsts iekšējos ūdeņos vai teritoriālajā jūrā, vai kuri lomu izkrauj dalībvalsts ostā, atbilstīgi II pielikuma I daļas 3. punktā norādītajiem termiņiem jābūt aprīkotiem ar AIS (A klase), kas atbilst SJO izstrādātajiem darbības standartiem.

Zvejas kuģi, kas aprīkoti ar AIS, to nepārtraukti tur ieslēgtu. Ārkārtējos apstākļos AIS drīkst izslēgt, ja kapteinis uzskata, ka tas vajadzīgs kuģa drošības vai drošuma interesēs.

6.b pants

LRIT sistēmas izmantošana kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos

1.
     
  Kuģi, kuri veic starptautiskos pārvadājumus un dodas uz kādu no dalībvalstu ostām, ir jāaprīko ar LRIT sistēmu saskaņā ar SOLAS konvencijas V nodaļas 19. noteikumu un SJO pieņemtajiem darbības standartiem un funkcionālajām prasībām.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru nosaka kārtību un prasības LRIT iekārtu uzstādīšanai uz tiem kuģiem, kuri veic pārvadājumus dalībvalstīs izvietoto AIS bāzes staciju pārklājuma zonā, un informē SJO par visiem atbilstošajiem pasākumiem.

2.
     
  Dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai izveidotu LRIT Eiropas datu centru, kurā apkopos informāciju par kuģu identifikāciju un uzraudzību lielos attālumos.

Eiropas LRIT datu centrs ir iekļauts Eiropas jūras lietu informācijas un datu apmaiņas sistēmā SafeSeaNet. Dalībvalstis sedz izmaksas, kas rodas mainot SafeSeaNet sistēmas valsts elementus tā, lai sistēmā iekļautu LRIT informāciju.

Dalībvalstis izveido pieslēgumu Eiropas LRIT datu centram un uztur šo pieslēgumu.

3.
     
  Komisija saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru nosaka politiku un principus attiecībā uz piekļuvi informācijai Eiropas LRIT datu centrā.”

| 7) | 12. pantu aizstāj ar šādu ║:
  “12. pants


  Nosūtītāja saistības



  1.
     
  Kravas nosūtītāji, kuri piedāvā
  ▐ pārvadāt ▐ bīstamas vai piesārņojošas kravas dalībvalsts ostā, neatkarīgi no
  kuģa
  lieluma,
  pirms kravu iekraušanas kuģī sniedz kuģa kapteinim vai operatoram

  deklarāciju ar ▐ šādu informāciju:






  a) | I pielikuma 2. punktā uzskaitītā informācija; |
| --- | --- | --- |

7)

12. pantu aizstāj ar šādu ║:

“12. pants

Nosūtītāja saistības

1.
     
  Kravas nosūtītāji, kuri piedāvā
  ▐ pārvadāt ▐ bīstamas vai piesārņojošas kravas dalībvalsts ostā, neatkarīgi no
  kuģa
  lieluma,
  pirms kravu iekraušanas kuģī sniedz kuģa kapteinim vai operatoram

  deklarāciju ar ▐ šādu informāciju:

a)

I pielikuma 2. punktā uzskaitītā informācija;

| b) | attiecībā uz MARPOL Konvencijas I pielikumā minētajām vielām — drošības rādītāju saraksts, kurā norādītas produktu fiziskās un ķīmiskās īpašības
  (attiecīgos gadījumos)
  , tostarp viskozitāte, ko izsaka cSt 50 °C, un blīvums 15 °C,
  kā arī citi rādītāji, kuri ir iekļauti drošības rādītāju sarakstā saskaņā ar SJO rezolūciju MSC.150(77)
  ; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz MARPOL Konvencijas I pielikumā minētajām vielām — drošības rādītāju saraksts, kurā norādītas produktu fiziskās un ķīmiskās īpašības
  (attiecīgos gadījumos)
  , tostarp viskozitāte, ko izsaka cSt 50 °C, un blīvums 15 °C,
  kā arī citi rādītāji, kuri ir iekļauti drošības rādītāju sarakstā saskaņā ar SJO rezolūciju MSC.150(77)
  ;

| c) | nosūtītāja vai citas personas vai organizācijas neatliekamās palīdzības tālruņu numuri, pa kuriem sniedz informāciju par produktu fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām un par pasākumiem, kas jāveic ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

c)

nosūtītāja vai citas personas vai organizācijas neatliekamās palīdzības tālruņu numuri, pa kuriem sniedz informāciju par produktu fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām un par pasākumiem, kas jāveic ārkārtas gadījumos.

2.
     
  Kuģiem, kuri ierodas no ostas ārpus Kopienas un kuri dodas uz dalībvalsts ostu vai noenkurojas dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos, un uz kuriem ir bīstamas vai piesārņojošas vielas, ir jābūt kravas nosūtītāja deklarācijai ar šādu informāciju:

| a) | informācija, kas uzskaitīta I pielikuma 3. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

informācija, kas uzskaitīta I pielikuma 3. iedaļā;

| b) | informācija, kas prasīta šī panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

informācija, kas prasīta šī panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā.

3.
     Kravas nosūtītāja ▐ pienākums
  un atbildība
  ir nodrošināt, ka pārvadāšanai paredzētā krava patiešām ir tā krava, kas deklarēta, ievērojot
  1. un 2. punktu
  .”

| 8) | 14. panta otrajā daļā c) apakšpunktu aizstāj ar šādu
  :






  ‘
  c) | katrai dalībvalstij ir jābūt spējīgai pēc pieprasījuma un bez kavēšanās nosūtīt citas dalībvalsts valsts un vietējām kompetentām iestādēm SafeSeaNet informāciju par kuģi un bīstamām vai piesārņojošām kravām uz tā, ja šāda informācija ir pilnīgi nepieciešama kuģošanas drošībai vai jūras satiksmes drošībai, vai vides aizsardzībai.
  ” |
| --- | --- | --- |

8)

14. panta otrajā daļā c) apakšpunktu aizstāj ar šādu
  :

‘
  c)

katrai dalībvalstij ir jābūt spējīgai pēc pieprasījuma un bez kavēšanās nosūtīt citas dalībvalsts valsts un vietējām kompetentām iestādēm SafeSeaNet informāciju par kuģi un bīstamām vai piesārņojošām kravām uz tā, ja šāda informācija ir pilnīgi nepieciešama kuģošanas drošībai vai jūras satiksmes drošībai, vai vides aizsardzībai.
  ”

| 9) | ║ 16. panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “d) | kuģi, kas nav paziņojuši vai kuriem nav apdrošināšanas sertifikāta vai finanšu garantiju atbilstīgi
  šai direktīvai

  un starptautiskiem noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

9)

║ 16. panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“d)

kuģi, kas nav paziņojuši vai kuriem nav apdrošināšanas sertifikāta vai finanšu garantiju atbilstīgi
  šai direktīvai

  un starptautiskiem noteikumiem;

| e) | kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes ir ziņojušas, ka tiem ir būtiski trūkumi, kas varētu apdraudēt kuģu drošu navigāciju vai radīt apdraudējumu videi.” |
| --- | --- |

e)

kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes ir ziņojušas, ka tiem ir būtiski trūkumi, kas varētu apdraudēt kuģu drošu navigāciju vai radīt apdraudējumu videi.”

| 10) | Pievieno šādu pantu:
  “18.a pants


  Pasākumi apdraudējuma gadījumā ledus apstākļu dēļ

  1.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka ledus apstākļu dēļ ir nopietni apdraudēta cilvēku dzīvība jūrā vai šo valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība, vai arī citu valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība:






  a) | tās informē to kuģu kapteiņus, kas atrodas šo iestāžu kompetencē esošajās zonās vai kas gatavojas iebraukt to ostās vai izbraukt no tām, par ledus apstākļiem, ieteicamajiem maršrutiem un ledlaužu pakalpojumiem to kompetencē esošajās zonās; |
| --- | --- | --- |

10)

Pievieno šādu pantu:

“18.a pants

Pasākumi apdraudējuma gadījumā ledus apstākļu dēļ

1.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka ledus apstākļu dēļ ir nopietni apdraudēta cilvēku dzīvība jūrā vai šo valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība, vai arī citu valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība:

a)

tās informē to kuģu kapteiņus, kas atrodas šo iestāžu kompetencē esošajās zonās vai kas gatavojas iebraukt to ostās vai izbraukt no tām, par ledus apstākļiem, ieteicamajiem maršrutiem un ledlaužu pakalpojumiem to kompetencē esošajās zonās;

| b) | neskarot pienākumu palīdzēt kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, un citas saistības atbilstīgi attiecīgiem starptautiskiem noteikumiem, tās var prasīt, lai kuģi, kuri atrodas attiecīgajā zonā un gatavojas iebraukt ostā vai terminālī vai izbraukt to tā, vai atstāt enkurvietu,
  dokumentāli apstiprina, ka tie

  atbilst izturības un jaudas prasībām, kas ir samērīgas ar ledus apstākļiem attiecīgajā zonā. |
| --- | --- |

b)

neskarot pienākumu palīdzēt kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, un citas saistības atbilstīgi attiecīgiem starptautiskiem noteikumiem, tās var prasīt, lai kuģi, kuri atrodas attiecīgajā zonā un gatavojas iebraukt ostā vai terminālī vai izbraukt to tā, vai atstāt enkurvietu,
  dokumentāli apstiprina, ka tie

  atbilst izturības un jaudas prasībām, kas ir samērīgas ar ledus apstākļiem attiecīgajā zonā.

2.   Pasākumus, kas veikti, ievērojot 1. punktu, ledus apstākļus raksturojošo datu ziņā pamato ar ledus un laika apstākļu prognozēm, ko sniedzis dalībvalsts atzīts kvalificēts meteoroloģiskās informācijas dienests.”

| 11) | 19. pantu groza šādi:







  a) | 2. punktam pievieno šādu daļu:

  “Šajā nolūkā viņi pēc attiecīgās valsts kompetento iestāžu pieprasījuma nosūta tām 12. pantā minēto informāciju.” |
| --- | --- | --- |

11)

19. pantu groza šādi:

a)

2. punktam pievieno šādu daļu:

“Šajā nolūkā viņi pēc attiecīgās valsts kompetento iestāžu pieprasījuma nosūta tām 12. pantā minēto informāciju.”

| b) | pievieno šādu punktu:


  “
  3a.
     
  Atbilstoši valsts tiesību aktiem, dalībvalstīm ir jāievēro SJO vadlīniju par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem negadījumā uz jūras attiecīgie noteikumi, jo īpaši attiecībā pret tāda kuģa kapteini un apkalpi, kam vajadzīga palīdzība attiecīgās valsts teritoriālajos ūdeņos.
  ” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“
  3a.
     
  Atbilstoši valsts tiesību aktiem, dalībvalstīm ir jāievēro SJO vadlīniju par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem negadījumā uz jūras attiecīgie noteikumi, jo īpaši attiecībā pret tāda kuģa kapteini un apkalpi, kam vajadzīga palīdzība attiecīgās valsts teritoriālajos ūdeņos.
  ”

| 12) | Pievieno šādu pantu:


  “19.a pants


  Kompetentās iestādes tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība:



  1.
     
  Ikviena dalībvalsts izraugās kompetento iestādi, kura ir neatkarīga un kurai ir nepieciešamās kompetences un pilnvaras, lai glābšanas operācijas laikā pieņemtu patstāvīgus lēmumus attiecībā uz kuģu, kuriem nepieciešama palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā, ņemot vērā:








  — | cilvēku dzīvības aizsardzību, |
| --- | --- | --- |

12)

Pievieno šādu pantu:

“19.a pants

Kompetentās iestādes tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība:

1.
     
  Ikviena dalībvalsts izraugās kompetento iestādi, kura ir neatkarīga un kurai ir nepieciešamās kompetences un pilnvaras, lai glābšanas operācijas laikā pieņemtu patstāvīgus lēmumus attiecībā uz kuģu, kuriem nepieciešama palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā, ņemot vērā:

—

cilvēku dzīvības aizsardzību,

| — | piekrastes aizsardzību, |
| --- | --- |

—

piekrastes aizsardzību,

| — | jūras vides aizsardzību, |
| --- | --- |

—

jūras vides aizsardzību,

| — | kuģu satiksmes drošību, |
| --- | --- |

—

kuģu satiksmes drošību,

| — | ekonomisko zaudējumu samazināšanu. |
| --- | --- |

—

ekonomisko zaudējumu samazināšanu.

2.
     
  Iestāde, kura minēta 1. punktā, uzņemas atbildību par 20.a pantā norādīto plānu īstenošanu.

3.
     
  Kompetentā iestāde, kas norādīta 1. punktā, inter alia, var:

| a) | ierobežot kuģa pārvietošanos vai likt tam ievērot konkrētu maršrutu. Šī prasība neietekmē kuģa kapteiņa atbildību par drošu kuģa vadību; |
| --- | --- |

a)

ierobežot kuģa pārvietošanos vai likt tam ievērot konkrētu maršrutu. Šī prasība neietekmē kuģa kapteiņa atbildību par drošu kuģa vadību;

| b) | sniegt oficiālu paziņojumu kuģa kapteinim, lai novērstu apdraudējumu videi vai kuģošanas drošībai; |
| --- | --- |

b)

sniegt oficiālu paziņojumu kuģa kapteinim, lai novērstu apdraudējumu videi vai kuģošanas drošībai;

| c) | apmeklēt kuģi vai nosūtīt novērtēšanas grupu uz to, lai novērtētu kuģa bojājumus un apdraudējuma pakāpi, kā arī palīdzēt kuģa kapteinim novērst avārijas situāciju un par to sniegt informāciju kompetentajam krasta dienestam; |
| --- | --- |

c)

apmeklēt kuģi vai nosūtīt novērtēšanas grupu uz to, lai novērtētu kuģa bojājumus un apdraudējuma pakāpi, kā arī palīdzēt kuģa kapteinim novērst avārijas situāciju un par to sniegt informāciju kompetentajam krasta dienestam;

| d) | nepieciešamības gadījumā uzaicināt un nosūtīt glābšanas speciālistus; |
| --- | --- |

d)

nepieciešamības gadījumā uzaicināt un nosūtīt glābšanas speciālistus;

| e) | noteikt, vai kuģis ir jāvada locim vai jāvelk tauvā.” |
| --- | --- |

e)

noteikt, vai kuģis ir jāvada locim vai jāvelk tauvā.”

| 13) | 20. pantu aizstāj ar šādu ║:
  “20. pants


  To kuģu uzņemšana patvēruma vietās, kam vajadzīga palīdzība

  1.   
  Iestāde, kas minēta 19.a pantā, pieņem lēmumu par kuģa uzņemšanu patvēruma vietā. Šī iestāde nodrošina, ka attiecībā uz kuģiem ārkārtas situācijā tiek veikts

  iepriekšējs situācijas novērtējums, kuru veic, pamatojoties uz 20.a pantā minētajiem plāniem,
  un tos uzņem patvēruma vietā, ja tādējādi var samazināt saistītos riskus vai novērst tos.


  2.   Šā panta 1. punktā minēto iestāžu pārstāvji regulāri tiekas, lai apmainītos ar speciālajām zināšanām un pilnveidotu pasākumus, kas veicami saskaņā ar šo pantu. Viņi var sanākt jebkurā laikā, ņemot vērā konkrētos apstākļus.” |
| --- | --- |

13)

20. pantu aizstāj ar šādu ║:

“20. pants

To kuģu uzņemšana patvēruma vietās, kam vajadzīga palīdzība

1.   
  Iestāde, kas minēta 19.a pantā, pieņem lēmumu par kuģa uzņemšanu patvēruma vietā. Šī iestāde nodrošina, ka attiecībā uz kuģiem ārkārtas situācijā tiek veikts

  iepriekšējs situācijas novērtējums, kuru veic, pamatojoties uz 20.a pantā minētajiem plāniem,
  un tos uzņem patvēruma vietā, ja tādējādi var samazināt saistītos riskus vai novērst tos.

2.   Šā panta 1. punktā minēto iestāžu pārstāvji regulāri tiekas, lai apmainītos ar speciālajām zināšanām un pilnveidotu pasākumus, kas veicami saskaņā ar šo pantu. Viņi var sanākt jebkurā laikā, ņemot vērā konkrētos apstākļus.”

| 14) | Iekļauj šādus pantus:
  “20.a pants


  Plāni tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība

  1.   Dalībvalstis izstrādā plānus, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz apdraudējumu, ko to jurisdikcijā esošos ūdeņos rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība,
  kā arī lai nodrošinātu kuģu uzņemšanu un cilvēku dzīvības aizsardzību.


  2.   Šā panta 1. punktā minētos plānus sagatavo pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm un pamatojoties uz SJO Rezolūcijām A.949(23) un A.950(23), un tajos ietver vismaz šādu informāciju:






  a) | iestāde vai iestādes, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz tiem; |
| --- | --- | --- |

14)

Iekļauj šādus pantus:

“20.a pants

Plāni tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība

1.   Dalībvalstis izstrādā plānus, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz apdraudējumu, ko to jurisdikcijā esošos ūdeņos rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība,
  kā arī lai nodrošinātu kuģu uzņemšanu un cilvēku dzīvības aizsardzību.

2.   Šā panta 1. punktā minētos plānus sagatavo pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm un pamatojoties uz SJO Rezolūcijām A.949(23) un A.950(23), un tajos ietver vismaz šādu informāciju:

a)

iestāde vai iestādes, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz tiem;

| b) | informācija par kompetento iestādi, kas atbild par stāvokļa novērtēšanu un lēmuma pieņemšanu par tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu izvēlētajā patvēruma vietā vai noraidīšanu; |
| --- | --- |

b)

informācija par kompetento iestādi, kas atbild par stāvokļa novērtēšanu un lēmuma pieņemšanu par tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu izvēlētajā patvēruma vietā vai noraidīšanu;

| c) | tādu informāciju par dalībvalstu piekrastes līniju
  un visiem elementiem
  ,
  kas palīdz ātri novērtēt un ātri pieņemt lēmumu par kuģa, kam vajadzīga palīdzība, patvēruma vietas izvēli
  , tostarp vides, ekonomisko un sociālo faktoru un dabas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

c)

tādu informāciju par dalībvalstu piekrastes līniju
  un visiem elementiem
  ,
  kas palīdz ātri novērtēt un ātri pieņemt lēmumu par kuģa, kam vajadzīga palīdzība, patvēruma vietas izvēli
  , tostarp vides, ekonomisko un sociālo faktoru un dabas apstākļu aprakstu;

| d) | novērtējuma procedūras attiecībā uz tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā vai noraidīšanu; |
| --- | --- |

d)

novērtējuma procedūras attiecībā uz tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā vai noraidīšanu;

| e) | līdzekļi un iekārtas, kas ir piemērotas palīdzības sniegšanai, glābšanas darbiem un piesārņojuma novēršanai; |
| --- | --- |

e)

līdzekļi un iekārtas, kas ir piemērotas palīdzības sniegšanai, glābšanas darbiem un piesārņojuma novēršanai;

| f) | starptautiskas koordinācijas un lēmumu pieņemšanas procedūras; |
| --- | --- |

f)

starptautiskas koordinācijas un lēmumu pieņemšanas procedūras;

| g) | finanšu garantiju un atbildības procedūras attiecībā uz kuģiem, kas uzņemti patvēruma vietā. |
| --- | --- |

g)

finanšu garantiju un atbildības procedūras attiecībā uz kuģiem, kas uzņemti patvēruma vietā.

3.   Dalībvalstis publicē
  19.a pantā
  minēto kompetento iestāžu nosaukumus, kā arī to iestāžu nosaukumus, kas norīkotas trauksmes signālu saņemšanai un reaģēšanai uz tiem,
  un šo iestāžu kontaktinformāciju
  .

Dalībvalstīs pēc lūguma sniedz attiecīgo informāciju par plāniem kaimiņos esošām dalībvalstīm.

Īstenojot kuģu uzņemšanas plānos paredzētās procedūras, kas paredzētas kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, dalībvalstis nodrošina, ka visu atbilstīgo informāciju dara pieejamu šajās darbībās iesaistītajām pusēm.

Ja dalībvalstis to lūdz, uz personām, kas saņem informāciju atbilstīgi šā punkta otrajai un trešajai daļai, attiecina konfidencialitātes saistības.

4.   Dalībvalstis līdz ... (11) paziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti saistībā ar šā panta piemērošanu.

20.b pants

Atbildības un finanšu garantiju režīms

1.
     
  Dalībvalstis nosaka kuģu īpašnieku civiltiesiskās atbildības režīmu un pārliecinās, ka kuģu īpašnieku tiesības ierobežot savu atbildību regulē visi 1996. gada konvencijas noteikumi.

2.
     
  Ikviena dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai visiem kuģu īpašniekiem, kas kuģo ar šīs valsts karogu, būtu civiltiesiskās atbildības finanšu garantijas atbilstīgi 1996. gada konvencijā noteiktajai maksimālajai robežai.

3.
     
  Ikviena dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai visiem kuģu īpašniekiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu, būtu finanšu garantijas saskaņā ar otrās daļas prasībām, kolīdz šie kuģi ienāk attiecīgās valsts ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā vai līdzvērtīgā zonā. Šis finanšu garantijas ir spēkā vismaz trīs mēnešus, sākot no datuma, kad tās ir pieprasītas.

20.c pants

Finanšu garantija, jūrniekiem zaudējot darbu

1.
     
  Ikviena dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai visiem kuģu īpašniekiem, kas kuģo ar šīs valsts karogu, būtu finanšu garantijas saskaņā ar SJO Rezolūciju A.930(22), kas paredzēts uz kuģa nodarbināto vai nolīgto jūrnieku aizsardzībai, viņiem zaudējot darbu.

2.
     
  Ikviena dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai visiem kuģu īpašniekiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu, būtu finanšu garantijas saskaņā ar pirmās daļas prasībām, kolīdz šie kuģi ienāk attiecīgās valsts jurisdikcijā esošā ostā vai jūras terminālī vai izmet enkuru šīs valsts jurisdikcijā esošā zonā.

3.
     
  Dalībvalstis pārliecinās par finanšu garantiju sistēmas pieejamību gadījumos, kad jūrnieki zaudē darbu, atbilstīgi SJO Rezolūcijai A.930(22).

20.d pants

Finanšu garantijas sertifikāti

1.
     
  Direktīvas 20.b un 20.c pantā paredzēto finanšu garantiju esamību un derīgumu apliecina viens vai vairāki sertifikāti.

2.
     
  Sertifikātus izsniedz dalībvalstu kompetentās iestādes pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka kuģa īpašnieks ievēro šajā direktīvā noteiktās prasības. Izsniedzot sertifikātus, kompetentās iestādes arī ņem vērā, vai nodrošinātājs veic saimniecisku darbību Eiropas Savienībā.

Ja kuģis ir reģistrēts kādā dalībvalstī, sertifikātus izsniedz vai apstiprina kuģa reģistrācijas valsts kompetentā iestāde.

Ja kuģis ir reģistrēts trešā valstī, sertifikātus var izsniegt un apstiprināt jebkuras dalībvalsts kompetentā iestāde.

3.
     
  Sertifikātu izsniegšanas un derīguma nosacījumus, jo īpaši piešķiršanas kritērijus un kārtību, kā arī pasākumus, kas skar finanšu garantiju sniedzējus, nosaka Komisija. Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu šīs direktīvas nebūtiskus elementus, tostarp to papildinot, nosaka saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4.
     
  Sertifikātos norāda šādu informāciju:

| a) | kuģa nosaukums un reģistrācijas osta; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukums un reģistrācijas osta;

| b) | kuģa īpašnieks un galvenā saimnieciskās darbības vieta; |
| --- | --- |

b)

kuģa īpašnieks un galvenā saimnieciskās darbības vieta;

| c) | garantijas veids; |
| --- | --- |

c)

garantijas veids;

| d) | apdrošinātājs vai cits garants un viņa galvenā saimnieciskās darbības vieta, vajadzības gadījumā arī uzņēmējdarbības vieta, kurā slēgts apdrošināšanas vai citas garantijas līgums; |
| --- | --- |

d)

apdrošinātājs vai cits garants un viņa galvenā saimnieciskās darbības vieta, vajadzības gadījumā arī uzņēmējdarbības vieta, kurā slēgts apdrošināšanas vai citas garantijas līgums;

| e) | sertifikāta derīguma termiņš, kas nedrīkst pārsniegt apdrošināšanas vai garantijas derīguma termiņu. |
| --- | --- |

e)

sertifikāta derīguma termiņš, kas nedrīkst pārsniegt apdrošināšanas vai garantijas derīguma termiņu.

5.
     
  Sertifikāti ir izsniedzējas valsts oficiālajā (-s) valodā (-s). Ja sertifikāts nav angļu vai franču valodā, tekstam pievieno tulkojumu kādā no šīm valodām.

20.e pants

Paziņošana par finanšu garantijas sertifikātu

1.
     
  Sertifikāts atrodas uz kuģa, bet sertifikāta kopija glabājas iestādē, kuras pārziņā ir kuģa reģistra dati, vai, ja kuģis nav reģistrēts kādā no dalībvalstīm, kopiju glabā tās valsts iestāde, kurā ir izdots vai apstiprināts šis sertifikāts. Minētā iestāde nosūta sertifikācijas dokumentu kopiju Kopienas birojam, kura izveide ir paredzēta 20.i pantā, lai šos dokumentus pievienotu reģistram.

2.
     
  Kuģa operators, aģents vai kapteinis, kuģim ienākot kādas dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā vai tai līdzvērtīgā zonā, 20.b pantā minētajos gadījumos paziņo šīs dalībvalsts iestādēm par finanšu garantijas sertifikāta atrašanos uz kuģa.

3.
     
  Ja kuģa galamērķis ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā esoša osta vai jūras terminālis vai tam jāizmet enkurs kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā zonā, kuģa operators, aģents vai kapteinis 20.c pantā minētajos gadījumos paziņo šīs dalībvalsts iestādēm par finanšu garantijas sertifikāta atrašanos uz kuģa.

4.
     
  Dalībvalstu kompetentās iestādes var apmainīties ar 1. punktā minēto informāciju, izmantojot SafeSeaNet.

20.f pants

Soda sankcijas

Dalībvalstis uzrauga šajā direktīvā izklāstīto noteikumu ievērošanu un nosaka sankcijas par šo noteikumu pārkāpumiem. Sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.

20.g pants

Finanšu garantijas sertifikātu savstarpēja atzīšana dalībvalstu starpā

Ikviena dalībvalsts atzīst citas dalībvalsts izsniegtus vai apstiprinātus sertifikātus, piemērojot 20.d pantu atbilstīgi visiem šīs direktīvas mērķiem, un uzskata šos sertifikātus par līdzvērtīgiem pašu izsniegtiem vai apstiprinātiem sertifikātiem, pat ja attiecīgais kuģis nav reģistrēts kādā no dalībvalstīm.

Dalībvalsts jebkurā brīdī var pieprasīt valstij, kas ir izsniegusi vai apstiprinājusi sertifikātu, apmainīties ar informāciju, ja tā uzskata, ka apdrošinātājs vai nodrošinātājs nav finansiāli spējīgs pildīt ar šo direktīvu noteiktās saistības.

20.h pants

Tiešas prasības pret civiltiesiskās atbildības finanšu garantijas sniedzēju

Visas prasības par kuģa izraisītā kaitējuma atlīdzināšanu var celt tieši pret kuģa īpašnieka civiltiesiskās atbildības finanšu garantijas sniedzēju.

Finanšu garantijas sniedzējs ir tiesīgs izmantot tādus pašus aizstāvības līdzekļus kā kuģa īpašnieks, izņemot gadījumus, kad kuģa īpašnieks paziņo par bankrotu vai uzsāk likvidāciju.

Finanšu garantijas sniedzējs var atsaukties uz to, ka kaitējums nodarīts kuģa īpašnieka apzinātas darbības vai bezdarbības rezultātā. Tomēr viņš nevar izmantot nekādus aizstāvības līdzekļus, ko kuģa īpašnieks varētu izmantot tiesvedībā pret viņu.

Finanšu garantijas sniedzējs jebkurā gadījumā var pieprasīt kuģa īpašnieka pieaicināšanu kā lietas dalībnieku.

20.i pants

Kopienas birojs

Izveido Kopienas biroju, kura pārziņā ir visu izsniegto sertifikātu reģistra uzturēšana, uzraudzība un to derīguma atjaunināšana, kā arī trešās valstīs reģistrētu finanšu garantiju esamības pārbaude.

20.j pants

Finansiāls nodrošinājums un kompensācija

1.
     
  Apdrošināšanas vai finanšu garantijas neesamība neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma veikt situācijas iepriekšēju novērtējumu un pieņemt lēmumu kā minēts 20. panta 1. punktā, un tas nav pietiekams iemesls, lai dalībvalsts atteiktu uzņemt kuģi patvēruma vietā.

2.
     
  Neņemot vērā 1. punktu, dalībvalsts pirms kuģa uzņemšanas patvēruma vietā var pieprasīt kuģa operatoram, aģentam vai kapteinim uzrādīt apdrošināšanas polisi vai finanšu garantiju šīs direktīvas izpratnē, ar ko sedz šāda kuģa operatora, aģenta vai kapteiņa atbildību par kuģa izraisīto kaitējumu. Apliecinājuma pieprasīšana nedrīkst aizkavēt briesmu situācijā nonākuša kuģa uzņemšanu patvēruma vietā.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina to izdevumu un iespējamā ekonomiskā kaitējuma atlīdzināšanu, kuri ostai radušies, pieņemot lēmumu atbilstoši 20. panta 1. punktam, un ja kuģa īpašnieks vai operators nav noteiktā laikā atlīdzinājis izdevumus vai nodarīto kaitējumu saskaņā ar šo direktīvu un saskaņā ar spēkā esošiem finanšu kompensācijas mehānismiem.
  ”

| 15) | Iekļauj šādu pantu:
  “22.a pants


  SafeSeaNet

  1.   Lai nodrošinātu šajā direktīvā minētās informācijas apstrādi, dalībvalstis izveido valsts vai vietēja mēroga sistēmas jūras datu pārvaldībai.
  2.   Sistēmas, kas izveidotas, piemērojot šā panta 1. punktu, ir tādas, lai savākto informāciju varētu izmantot darbā, un jo īpaši atbilst 14. pantā paredzētajiem nosacījumiem.
  3.   Lai garantētu šajā direktīvā minētās informācijas efektīvu apmaiņu, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts vai vietējā mēroga sistēmas, kas izveidotas, lai vāktu, apstrādātu un saglabātu minēto informāciju, ir savietojamas SafeSeaNet. Komisija nodrošina, ka SafeSeaNet darbojas 24 stundas diennaktī.
  SafeSeaNet pamatprincipi noteikti III pielikumā.




  4.
     
  Sadarbojoties reģionālo nolīgumu ietvaros, vai arī saskaņā ar pārrobežu starpreģionāliem vai starptautiskiem projektiem, dalībvalstis nodrošina, ka to izstrādātās informācijas sistēmas vai tīkli atbilst šīs direktīvas prasībām un ir savietojami un saslēgti ar SafeSeaNet.
  ” |
| --- | --- |

15)

Iekļauj šādu pantu:

“22.a pants

SafeSeaNet

1.   Lai nodrošinātu šajā direktīvā minētās informācijas apstrādi, dalībvalstis izveido valsts vai vietēja mēroga sistēmas jūras datu pārvaldībai.

2.   Sistēmas, kas izveidotas, piemērojot šā panta 1. punktu, ir tādas, lai savākto informāciju varētu izmantot darbā, un jo īpaši atbilst 14. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

3.   Lai garantētu šajā direktīvā minētās informācijas efektīvu apmaiņu, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts vai vietējā mēroga sistēmas, kas izveidotas, lai vāktu, apstrādātu un saglabātu minēto informāciju, ir savietojamas SafeSeaNet. Komisija nodrošina, ka SafeSeaNet darbojas 24 stundas diennaktī.
  SafeSeaNet pamatprincipi noteikti III pielikumā.

4.
     
  Sadarbojoties reģionālo nolīgumu ietvaros, vai arī saskaņā ar pārrobežu starpreģionāliem vai starptautiskiem projektiem, dalībvalstis nodrošina, ka to izstrādātās informācijas sistēmas vai tīkli atbilst šīs direktīvas prasībām un ir savietojami un saslēgti ar SafeSeaNet.
  ”

| 16) | Direktīvas 23. pantu groza šādi ║:






  a) | panta c) punktu aizstāj ar šādu :






  “c) | paplašinātu Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmas aptveramību un/vai veiktu tās atjaunināšanu nolūkā uzlabot kuģu identificēšanu un uzraudzību, ņemot vērā informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstību. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai vajadzības gadījumā ieviestu obligātas ziņošanas sistēmas, obligātus kuģu satiksmes dienestus un atbilstīgas kuģu kustības sistēmas ar mērķi iesniegt tās apstiprināšanai SJO. Turklāt attiecīgajās reģionālajās vai starptautiskajās struktūrās tās sadarbojas, lai izveidotu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēmas;” |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Direktīvas 23. pantu groza šādi ║:

a)

panta c) punktu aizstāj ar šādu :

“c)

paplašinātu Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmas aptveramību un/vai veiktu tās atjaunināšanu nolūkā uzlabot kuģu identificēšanu un uzraudzību, ņemot vērā informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstību. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai vajadzības gadījumā ieviestu obligātas ziņošanas sistēmas, obligātus kuģu satiksmes dienestus un atbilstīgas kuģu kustības sistēmas ar mērķi iesniegt tās apstiprināšanai SJO. Turklāt attiecīgajās reģionālajās vai starptautiskajās struktūrās tās sadarbojas, lai izveidotu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēmas;”

| b) | pievieno šādu punktu:






  “e) | nodrošinātu to valsts sistēmu savstarpēju savietojamību un izmantojamību, kuras izmanto I pielikumā minētās informācijas pārvaldībai, un pilnveidotu un atjauninātu SafeSeaNet.” |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“e)

nodrošinātu to valsts sistēmu savstarpēju savietojamību un izmantojamību, kuras izmanto I pielikumā minētās informācijas pārvaldībai, un pilnveidotu un atjauninātu SafeSeaNet.”

| 17) | iekļauj šādu pantu:
  “23.a pants


  Kuģošanas drošības informācijas apstrāde un pārvaldība

  1.   Vajadzības gadījumā Komisija nodrošina tās informācijas, kas savākta atbilstīgi šai direktīvai, apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu izraudzītām iestādēm.
  2.   Vajadzības gadījumā Komisija iesaistās to sistēmu izstrādē un darbības nodrošināšanā, ko izmanto kuģošanas drošības datu vākšanai un izplatīšanai, jo īpaši ar sistēmas Equasis vai citas līdzvērtīgas publiskas sistēmas palīdzību.” |
| --- | --- |

17)

iekļauj šādu pantu:

“23.a pants

Kuģošanas drošības informācijas apstrāde un pārvaldība

1.   Vajadzības gadījumā Komisija nodrošina tās informācijas, kas savākta atbilstīgi šai direktīvai, apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu izraudzītām iestādēm.

2.   Vajadzības gadījumā Komisija iesaistās to sistēmu izstrādē un darbības nodrošināšanā, ko izmanto kuģošanas drošības datu vākšanai un izplatīšanai, jo īpaši ar sistēmas Equasis vai citas līdzvērtīgas publiskas sistēmas palīdzību.”

| 18) | 24. pantam pievieno šādus punktus
  :“

  Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem nodrošina, ka kuģu pārraidīto AIS un LRIT datu publiska pieejamība nerada draudus drošībai vai vides aizsardzībai, kā arī neietekmē konkurenci starp kuģu operatoriem. Jo īpaši tās nedrīkst atļaut publiski izplatīt informāciju attiecībā uz kravu un personām uz kuģa, ja vien kuģa kapteinis vai operators tam nav piekritis.




  Komisija veic tīkla un informācijas iespējamo drošības problēmu analīzi, nepieciešamības gadījumā veicot pasākumus, kas paredzēti šajā Direktīvā, jo īpaši tās 6., 6.a, 14. un 22.a pantā, un ierosina nepieciešamos grozījumus III pielikumā, lai uzlabotu tīkla drošību.
  ” |
| --- | --- |

18)

24. pantam pievieno šādus punktus
  :

Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem nodrošina, ka kuģu pārraidīto AIS un LRIT datu publiska pieejamība nerada draudus drošībai vai vides aizsardzībai, kā arī neietekmē konkurenci starp kuģu operatoriem. Jo īpaši tās nedrīkst atļaut publiski izplatīt informāciju attiecībā uz kravu un personām uz kuģa, ja vien kuģa kapteinis vai operators tam nav piekritis.

Komisija veic tīkla un informācijas iespējamo drošības problēmu analīzi, nepieciešamības gadījumā veicot pasākumus, kas paredzēti šajā Direktīvā, jo īpaši tās 6., 6.a, 14. un 22.a pantā, un ierosina nepieciešamos grozījumus III pielikumā, lai uzlabotu tīkla drošību.
  ”

| 19) | 27. un 28. pantu aizstāj ar šādu:


  “27. pants


  Grozījumu izdarīšanas procedūra



  1.
     
  Definīcijas 3. pantā, norādes uz Kopienas un SJO instrumentiem un pielikumus var grozīt saskaņā ar 28. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru, lai panāktu to atbilstību Kopienas vai starptautisko tiesību aktiem, kas pieņemti, grozīti vai stājušies spēkā, ciktāl šādi grozījumi nepaplašina šīs direktīvas darbības jomu.




  2.
     
  Turklāt šīs direktīvas I, III un IV pielikumu var grozīt atbilstoši saistībā ar šo Direktīvu iegūtajai pieredzei un saskaņā ar 28. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru, ciktāl šādi grozījumi nepaplašina šīs direktīvas darbības jomu.



  28. pants


  Komitejas procedūra


  1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (12).
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. |
| --- | --- |

19)

27. un 28. pantu aizstāj ar šādu:

“27. pants

Grozījumu izdarīšanas procedūra

1.
     
  Definīcijas 3. pantā, norādes uz Kopienas un SJO instrumentiem un pielikumus var grozīt saskaņā ar 28. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru, lai panāktu to atbilstību Kopienas vai starptautisko tiesību aktiem, kas pieņemti, grozīti vai stājušies spēkā, ciktāl šādi grozījumi nepaplašina šīs direktīvas darbības jomu.

2.
     
  Turklāt šīs direktīvas I, III un IV pielikumu var grozīt atbilstoši saistībā ar šo Direktīvu iegūtajai pieredzei un saskaņā ar 28. panta 2. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru, ciktāl šādi grozījumi nepaplašina šīs direktīvas darbības jomu.

28. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (12).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

| 20) | I pielikuma 4. punkta X ievilkumu aizvieto ar šādu:








  “— | X. Dažādi: |
| --- | --- | --- |

20)

I pielikuma 4. punkta X ievilkumu aizvieto ar šādu:

“—

X. Dažādi:

| — | bunkura degvielas aptuveno daudzumu un tās rādītājus par visiem kuģiem, kuri to pārvadā; |
| --- | --- |

—

bunkura degvielas aptuveno daudzumu un tās rādītājus par visiem kuģiem, kuri to pārvadā;

| — | navigācijas statuss.
  ” |
| --- | --- |

—

navigācijas statuss.
  ”

| 21) | II pielikuma I daļai pievieno šādu punktu:






  “3. | Zvejas kuģi
  Zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, piemēro prasību par aprīkojumu, kā paredzēts 6.a pantā, saskaņā ar turpmāk minēto grafiku:






  — | zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 24 metri, bet nepārsniedz 45 metrus: ne vēlāk kā ... (13); |
| --- | --- | --- | --- |

21)

II pielikuma I daļai pievieno šādu punktu:

“3.

Zvejas kuģi

Zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, piemēro prasību par aprīkojumu, kā paredzēts 6.a pantā, saskaņā ar turpmāk minēto grafiku:

—

zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 24 metri, bet nepārsniedz 45 metrus: ne vēlāk kā ... (13);

| — | zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 18 metri, bet nepārsniedz 24 metrus: ne vēlāk kā ... (14); |
| --- | --- |

—

zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 18 metri, bet nepārsniedz 24 metrus: ne vēlāk kā ... (14);

| — | zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 15 metri, bet nepārsniedz 18 metrus: ne vēlāk kā ... (15). |
| --- | --- |

—

zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 15 metri, bet nepārsniedz 18 metrus: ne vēlāk kā ... (15).

Jauniem zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, piemēro 6.a pantā paredzēto prasību par aprīkojumu no... (16).

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz ... (17) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis ▐ paziņo Komisijai minēto noteikumu tekstus,
  iesniedzot arī tabulu par noteikumu atbilstību šai direktīvai
  .

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9. 2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļaNostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 533. lpp.), Padomes 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (OV C 184 E, 22.7.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

3

Nostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 533. lpp.)

2008. gada 6. jūnija

(OV C 184 E, 22.7.2008., 1. lpp.)

2008. gada 24. septembra

(4)  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

4

(5)  

  OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.

5

OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.

(6)  
  OV L ...

6

OV L ...

(7)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. ║.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. .║

8

(9)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. ║.

9

(10)  
  OV L ...
  ”

10

OV L ...

(11)  18 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

11

(12)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. ║”

12

(13)  3 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

13

(14)  4 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

14

(15)  5 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

15

(16)  18 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.”

16

(17)  
  12 mēneši
  pēc šīs Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

17

12 mēneši

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/171 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/171

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisNegadījumu izmeklēšana jūras transporta nozarē ***II

P6_TA(2008)0444

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK (5721/5/2008 — C6-0226/2008 — 2005/0240(COD))

2010/C 8 E/40

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (5721/5/2008 — C6-0226/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0590),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0332/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 184 E, 22.7.2008., 23. lpp.

(2)  OV C 74 E, 20.3.2008., 546. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC2-COD(2005)0240

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas jūras transportā būtu jāuztur augsts vispārējais drošības līmenis un būtu jādara viss, lai samazinātu jūras negadījumu un starpgadījumu skaitu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas jūras transportā būtu jāuztur augsts vispārējais drošības līmenis un būtu jādara viss, lai samazinātu jūras negadījumu un starpgadījumu skaitu.

| (2) | Ātri paveikta jūras negadījumu tehniskā izmeklēšana uzlabo drošību uz jūras, palīdzot novērst tādu negadījumu recidīvus, kuru rezultātā iet bojā cilvēki un kuģi un tiek piesārņota jūras vide. |
| --- | --- |

(2)

Ātri paveikta jūras negadījumu tehniskā izmeklēšana uzlabo drošību uz jūras, palīdzot novērst tādu negadījumu recidīvus, kuru rezultātā iet bojā cilvēki un kuģi un tiek piesārņota jūras vide.

| (3) | Eiropas Parlaments 2004. gada 21. aprīļa Rezolūcijā par drošības uzlabošanu uz jūras (4) mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai par kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlaments 2004. gada 21. aprīļa Rezolūcijā par drošības uzlabošanu uz jūras (4) mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai par kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanu.

| (4) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas (║ “UNCLOS”) 2. pantā ir noteiktas krasta valstu tiesības izmeklēt cēloni jebkādam negadījumam uz jūras, kas noticis šīs valsts teritoriālajos ūdeņos un varētu radīt draudus dzīvībai vai videi, prasīt krasta valsts meklēšanas un glābšanas dienestu iesaistīšanos vai citādi ietekmēt krasta valsti. |
| --- | --- |

(4)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas (║ “UNCLOS”) 2. pantā ir noteiktas krasta valstu tiesības izmeklēt cēloni jebkādam negadījumam uz jūras, kas noticis šīs valsts teritoriālajos ūdeņos un varētu radīt draudus dzīvībai vai videi, prasīt krasta valsts meklēšanas un glābšanas dienestu iesaistīšanos vai citādi ietekmēt krasta valsti.

| (5) | UNCLOS 94. pantā paredzēts, ka karoga valstīm jāierosina izmeklēšana, kas sakarā ar konkrētiem atklātā jūrā notikušiem negadījumiem vai starpgadījumiem jāveic vai nu piemēroti kvalificētai personai vai personām, vai šai personai vai personām klātesot. |
| --- | --- |

(5)

UNCLOS 94. pantā paredzēts, ka karoga valstīm jāierosina izmeklēšana, kas sakarā ar konkrētiem atklātā jūrā notikušiem negadījumiem vai starpgadījumiem jāveic vai nu piemēroti kvalificētai personai vai personām, vai šai personai vai personām klātesot.

| (6) | 1974. gada 1. novembra Starptautiskās konvencijas par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (║ “SOLAS 74”) noteikumā I/21, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas ūdenslīniju un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem ir noteikts karoga valsts pienākums veikt negadījumu izmeklēšanu un iesniegt Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) attiecīgos secinājumus. |
| --- | --- |

(6)

1974. gada 1. novembra Starptautiskās konvencijas par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (║ “SOLAS 74”) noteikumā I/21, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas ūdenslīniju un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem ir noteikts karoga valsts pienākums veikt negadījumu izmeklēšanu un iesniegt Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) attiecīgos secinājumus.

| (7) | SJO obligāto instrumentu īstenošanas kodeksā, kas pievienots SJO Asamblejas 2005. gada 1. decembra Rezolūcijai A.973(24), atgādināts par karoga valsts pienākumu nodrošināt, ka drošības izmeklēšanu uz jūras veic piemēroti kvalificēti izmeklētāji, kas ir kompetenti ar jūras negadījumiem un starpgadījumiem saistītās lietās. Minētajā kodeksā turklāt prasīts karoga valstīm būt gatavām šajā nolūkā nodrošināt kvalificētus izmeklētājus neatkarīgi no negadījuma vai starpgadījuma vietas. |
| --- | --- |

(7)

SJO obligāto instrumentu īstenošanas kodeksā, kas pievienots SJO Asamblejas 2005. gada 1. decembra Rezolūcijai A.973(24), atgādināts par karoga valsts pienākumu nodrošināt, ka drošības izmeklēšanu uz jūras veic piemēroti kvalificēti izmeklētāji, kas ir kompetenti ar jūras negadījumiem un starpgadījumiem saistītās lietās. Minētajā kodeksā turklāt prasīts karoga valstīm būt gatavām šajā nolūkā nodrošināt kvalificētus izmeklētājus neatkarīgi no negadījuma vai starpgadījuma vietas.

| (8) | Būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss (║ “SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss”), kurā noteikts, ka drošības izmeklēšanā attiecībā jūras negadījumiem un starpgadījumiem jāīsteno kopēja pieeja un ka valstīm jāsadarbojas, nosakot faktorus, kas ir par iemeslu jūras negadījumiem un starpgadījumiem. Turklāt būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcija A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas 2004. gada 17. maija Rezolūcija MSC.163(78), kurās definētas “reisa datu reģistrācijas iekārtas”. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss (║ “SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss”), kurā noteikts, ka drošības izmeklēšanā attiecībā jūras negadījumiem un starpgadījumiem jāīsteno kopēja pieeja un ka valstīm jāsadarbojas, nosakot faktorus, kas ir par iemeslu jūras negadījumiem un starpgadījumiem. Turklāt būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcija A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas 2004. gada 17. maija Rezolūcija MSC.163(78), kurās definētas “reisa datu reģistrācijas iekārtas”.

| (9) | Drošības izmeklēšanā jūras negadījumos un starpgadījumos dalībvalstīm būtu jāņem vērā “Pamatnostādnes par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem jūras negadījuma situācijā”, kas pievienotas SJO Juridiskās komitejas un Starptautiskās Darba organizācijas vadības iestādes 2006. gada 27. aprīļa Rezolūcijai LEG.3(91)▐. |
| --- | --- |

(9)

Drošības izmeklēšanā jūras negadījumos un starpgadījumos dalībvalstīm būtu jāņem vērā “Pamatnostādnes par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem jūras negadījuma situācijā”, kas pievienotas SJO Juridiskās komitejas un Starptautiskās Darba organizācijas vadības iestādes 2006. gada 27. aprīļa Rezolūcijai LEG.3(91)▐.

| (10) | Padomes Direktīvā 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (5) dalībvalstīm prasīts atbilstīgi savām attiecīgajām tiesību sistēmām definēt tiesisko statusu, kas tām vai jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļauj piedalīties, sekmēt vai — gadījumā, kas paredzēts SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā — veikt jebkura tāda negadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanu, kurš saistīts ar ro-ro prāmi vai ātrgaitas pasažieru kuģi. |
| --- | --- |

(10)

Padomes Direktīvā 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (5) dalībvalstīm prasīts atbilstīgi savām attiecīgajām tiesību sistēmām definēt tiesisko statusu, kas tām vai jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļauj piedalīties, sekmēt vai — gadījumā, kas paredzēts SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā — veikt jebkura tāda negadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanu, kurš saistīts ar ro-ro prāmi vai ātrgaitas pasažieru kuģi.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (6), dalībvalstīm prasīts ievērot SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumus un nodrošināt, lai ║ izmeklēšanas secinājumus publicētu iespējami drīz pēc izmeklēšanas pabeigšanas. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (6), dalībvalstīm prasīts ievērot SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumus un nodrošināt, lai ║ izmeklēšanas secinājumus publicētu iespējami drīz pēc izmeklēšanas pabeigšanas.

| (12) | Negadījumu un starpgadījumu drošības izmeklēšanas, kurā iesaistīti jūras kuģi vai citi ostās vai citās ierobežotas kuģošanas jūras zonās esoši kuģi, ir ārkārtīgi svarīgi veikt objektīvi, lai efektīvi noteiktu šādu negadījumu vai starpgadījumu apstākļus un cēloņus. Tādēļ šādas izmeklēšanas būtu jāveic neatkarīgiem izmeklētājiem, ko kontrolē neatkarīga struktūra vai vienība,
  kam piešķirtas pastāvīgas lēmumu pieņemšanas pilnvaras,
  lai izvairītos no jebkāda interešu konflikta. |
| --- | --- |

(12)

Negadījumu un starpgadījumu drošības izmeklēšanas, kurā iesaistīti jūras kuģi vai citi ostās vai citās ierobežotas kuģošanas jūras zonās esoši kuģi, ir ārkārtīgi svarīgi veikt objektīvi, lai efektīvi noteiktu šādu negadījumu vai starpgadījumu apstākļus un cēloņus. Tādēļ šādas izmeklēšanas būtu jāveic neatkarīgiem izmeklētājiem, ko kontrolē neatkarīga struktūra vai vienība,
  kam piešķirtas pastāvīgas lēmumu pieņemšanas pilnvaras,
  lai izvairītos no jebkāda interešu konflikta.

| (13) | Dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem attiecībā uz to iestāžu pilnvarām, kas atbildīgas par tiesu izmeklēšanu, un sadarbībā ar šīm iestādēm attiecīgos gadījumos būtu jānodrošina, ka par tehnisko izmeklēšanu atbildīgās personas var veikt savus uzdevumus iespējami labākajos apstākļos. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem attiecībā uz to iestāžu pilnvarām, kas atbildīgas par tiesu izmeklēšanu, un sadarbībā ar šīm iestādēm attiecīgos gadījumos būtu jānodrošina, ka par tehnisko izmeklēšanu atbildīgās personas var veikt savus uzdevumus iespējami labākajos apstākļos.

| (14) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to tiesību sistēmas tām un jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļautu piedalīties drošības izmeklēšanā vai sekmēt vai veikt šādu izmeklēšanu, pamatojoties uz SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to tiesību sistēmas tām un jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļautu piedalīties drošības izmeklēšanā vai sekmēt vai veikt šādu izmeklēšanu, pamatojoties uz SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumiem.

| (15) | Savstarpēji vienojoties, dalībvalsts var deleģēt jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšanu (║ “drošības izmeklēšana”) vai ar šādu izmeklēšanu saistītu īpašu uzdevumu vadību citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(15)

Savstarpēji vienojoties, dalībvalsts var deleģēt jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšanu (║ “drošības izmeklēšana”) vai ar šādu izmeklēšanu saistītu īpašu uzdevumu vadību citai dalībvalstij.

| (16) | Dalībvalstīm vajadzētu darīt visu iespējamo, lai netiktu prasīta samaksa par vajadzīgās palīdzības sniegšanu izmeklēšanā, kurā iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis. Ja palīdzību lūdz dalībvalsts, kas nav iesaistīta drošības izmeklēšanā, dalībvalstis vienojas par radušos izmaksu atlīdzību. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm vajadzētu darīt visu iespējamo, lai netiktu prasīta samaksa par vajadzīgās palīdzības sniegšanu izmeklēšanā, kurā iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis. Ja palīdzību lūdz dalībvalsts, kas nav iesaistīta drošības izmeklēšanā, dalībvalstis vienojas par radušos izmaksu atlīdzību.

| (17) | Saskaņā ar SOLAS 74 noteikumu V/20 pasažieru kuģiem un kuģiem, kas nav pasažieru kuģi, ar bruto tilpību 3000 tonnu un vairāk, kuri uzbūvēti 2002. gada 1. jūlijā vai vēlāk, jābūt aprīkotiem ar reisa datu reģistrācijas iekārtām, lai palīdzētu veikt negadījumu izmeklēšanu. Tā kā minētajām iekārtām ir būtiska nozīme, izstrādājot kuģu satiksmes negadījumu novēršanas politiku, būtu jāprasa, lai šādas iekārtas vienmēr būtu uz kuģiem, kas veic valsts mēroga vai starptautiskus reisus un piestāj Kopienas ostās. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar SOLAS 74 noteikumu V/20 pasažieru kuģiem un kuģiem, kas nav pasažieru kuģi, ar bruto tilpību 3000 tonnu un vairāk, kuri uzbūvēti 2002. gada 1. jūlijā vai vēlāk, jābūt aprīkotiem ar reisa datu reģistrācijas iekārtām, lai palīdzētu veikt negadījumu izmeklēšanu. Tā kā minētajām iekārtām ir būtiska nozīme, izstrādājot kuģu satiksmes negadījumu novēršanas politiku, būtu jāprasa, lai šādas iekārtas vienmēr būtu uz kuģiem, kas veic valsts mēroga vai starptautiskus reisus un piestāj Kopienas ostās.

| (18) | Datus, ko reģistrē reisa datu reģistrācijas iekārta un citas elektroniskas iekārtas, var izmantot gan pēc negadījuma vai starpgadījuma, lai izmeklētu tā cēloņus, gan preventīvi, lai uzkrātu pieredzi par apstākļiem, kas varētu kļūt par šādu notikumu cēloni. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka šādus datus, ja tie ir pieejami, pienācīgi izmanto abiem minētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(18)

Datus, ko reģistrē reisa datu reģistrācijas iekārta un citas elektroniskas iekārtas, var izmantot gan pēc negadījuma vai starpgadījuma, lai izmeklētu tā cēloņus, gan preventīvi, lai uzkrātu pieredzi par apstākļiem, kas varētu kļūt par šādu notikumu cēloni. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka šādus datus, ja tie ir pieejami, pienācīgi izmanto abiem minētajiem mērķiem.

| (19) | Būtu jāizmeklē vai citādāk jāpārbauda briesmu signāli no kuģa, vai informācija no jebkuriem avotiem par to, ka kuģis vai uz tā esošās vai no tā nākošās personas ir apdraudētas, vai par to, ka kāda ar kuģa ekspluatāciju saistīta notikuma rezultātā pastāv nopietns iespējams risks personām, kuģa konstrukcijai vai videi. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jāizmeklē vai citādāk jāpārbauda briesmu signāli no kuģa, vai informācija no jebkuriem avotiem par to, ka kuģis vai uz tā esošās vai no tā nākošās personas ir apdraudētas, vai par to, ka kāda ar kuģa ekspluatāciju saistīta notikuma rezultātā pastāv nopietns iespējams risks personām, kuģa konstrukcijai vai videi.

| (20) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1406/2002 (7) ir noteikts, ka Eiropas Kuģošanas drošības aģentūrai (║ “Aģentūra”) jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu tehniskus risinājumus un sniegtu tehnisku palīdzību jautājumos, kas saistīti ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu. Drošības izmeklēšanā Aģentūras konkrētais uzdevums ir veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju vienotas metodikas izstrādē kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanai saskaņā ar starptautiski atzītiem principiem, ievērojot dalībvalstu tiesību sistēmu atšķirības. |
| --- | --- |

(20)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1406/2002 (7) ir noteikts, ka Eiropas Kuģošanas drošības aģentūrai (║ “Aģentūra”) jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu tehniskus risinājumus un sniegtu tehnisku palīdzību jautājumos, kas saistīti ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu. Drošības izmeklēšanā Aģentūras konkrētais uzdevums ir veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju vienotas metodikas izstrādē kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanai saskaņā ar starptautiski atzītiem principiem, ievērojot dalībvalstu tiesību sistēmu atšķirības.

| (21) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 Aģentūrai ir jāveicina sadarbība, sniedzot atbalstu dalībvalstīm izmeklēšanas darbību veikšanā, kā arī izmeklēšanas ziņojumu analīzes veikšanā. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 Aģentūrai ir jāveicina sadarbība, sniedzot atbalstu dalībvalstīm izmeklēšanas darbību veikšanā, kā arī izmeklēšanas ziņojumu analīzes veikšanā.

| (22) | Izstrādājot kopēju metodoloģiju kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanai vai arī grozot to, būtu jāņem vērā visi secinājumi, kas izdarīti, analizējot saņemtos ziņojumus, un kas var noderēt turpmāku starpgadījumu novēršanai un kuģošanas drošības uzlabošanai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(22)

Izstrādājot kopēju metodoloģiju kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanai vai arī grozot to, būtu jāņem vērā visi secinājumi, kas izdarīti, analizējot saņemtos ziņojumus, un kas var noderēt turpmāku starpgadījumu novēršanai un kuģošanas drošības uzlabošanai Eiropas Savienībā.

| (23) | Dalībvalstīm
  un Kopienai
  būtu pienācīgi jāievēro drošības ieteikumi, kas izstrādāti pēc drošības izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm
  un Kopienai
  būtu pienācīgi jāievēro drošības ieteikumi, kas izstrādāti pēc drošības izmeklēšanas.

| (24) | Tā kā tehniskās drošības izmeklēšanas mērķis ir novērst jūras negadījumus un starpgadījumus, secinājumos un drošības ieteikumos nekādā gadījumā nebūtu jānosaka atbildība vai vainas pakāpe. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā tehniskās drošības izmeklēšanas mērķis ir novērst jūras negadījumus un starpgadījumus, secinājumos un drošības ieteikumos nekādā gadījumā nebūtu jānosaka atbildība vai vainas pakāpe.

| (25) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, uzlabot kuģošanas drošību Kopienā un tādējādi mazināt turpmāku jūras negadījumu risku — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas veicamo pasākumu apjoma vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, uzlabot kuģošanas drošību Kopienā un tādējādi mazināt turpmāku jūras negadījumu risku — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas veicamo pasākumu apjoma vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (26) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(26)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (27) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai piemērotu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kā arī lai pieņemtu vai grozītu jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodiku. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai piemērotu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kā arī lai pieņemtu vai grozītu jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodiku. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,

▐

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot kuģošanas drošību un novērst kuģu izraisītu piesārņojumu, tādējādi samazinot turpmāku jūras negadījumu risku:

| a) | veicinot to, ka veic jūras negadījumu un starpgadījumu ātru drošības izmeklēšanu un pienācīgu analīzi, lai noteiktu to cēloņus; un |
| --- | --- |

a)

veicinot to, ka veic jūras negadījumu un starpgadījumu ātru drošības izmeklēšanu un pienācīgu analīzi, lai noteiktu to cēloņus; un

| b) | laikus iesniedzot precīzus drošības izmeklēšanas ziņojumus un piedāvājot korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

b)

laikus iesniedzot precīzus drošības izmeklēšanas ziņojumus un piedāvājot korektīvus pasākumus.

2.   Saskaņā ar šo direktīvu uzsāktā drošības izmeklēšana nav saistīta nedz ar atbildības, nedz vainas pakāpes noteikšanu. Tomēr dalībvalstis nodrošina, ka izmeklēšanas struktūra vai vienība (║ “izmeklēšanas struktūra”) neatturas ziņot par visiem negadījuma vai starpgadījuma cēloņiem, ja šie fakti varētu norādīt uz vainu vai atbildību.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz jūras negadījumiem, starpgadījumiem
  un briesmu signāliem
  :

| a) | kuros iesaistīti kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu; vai |
| --- | --- |

a)

kuros iesaistīti kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu; vai

| b) | kas notiek dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS; vai |
| --- | --- |

b)

kas notiek dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS; vai

| c) | kuros dalībvalstīm ir citas pamatotas intereses. |
| --- | --- |

c)

kuros dalībvalstīm ir citas pamatotas intereses.

2.   Šī direktīva neattiecas uz jūras negadījumiem, starpgadījumiem
  un briesmu signāliem
  , kuros iesaistīti
  tikai
  :

| a) | karakuģi, karaspēka daļu transporta kuģi un citi kuģi, kuri pieder dalībvalstīm un kurus ekspluatē dalībvalstis, un kurus izmanto vienīgi valdības dienesti nekomerciāliem nolūkiem; |
| --- | --- |

a)

karakuģi, karaspēka daļu transporta kuģi un citi kuģi, kuri pieder dalībvalstīm un kurus ekspluatē dalībvalstis, un kurus izmanto vienīgi valdības dienesti nekomerciāliem nolūkiem;

| b) | kuģi bez mehāniskas piedziņas, primitīvas būves koka kuģi, izpriecu jahtas un izpriecu braucienu kuģi, kas nav iesaistīti tirdzniecībā, ja tajos nav un nebūs apkalpes un ja tie nepārvadā un nepārvadās vairāk nekā 12 pasažierus komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

b)

kuģi bez mehāniskas piedziņas, primitīvas būves koka kuģi, izpriecu jahtas un izpriecu braucienu kuģi, kas nav iesaistīti tirdzniecībā, ja tajos nav un nebūs apkalpes un ja tie nepārvadā un nepārvadās vairāk nekā 12 pasažierus komerciālos nolūkos;

| c) | iekšzemes ūdensceļu kuģi, kas kuģo pa iekšzemes ūdensceļiem; |
| --- | --- |

c)

iekšzemes ūdensceļu kuģi, kas kuģo pa iekšzemes ūdensceļiem;

| d) | zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem; |
| --- | --- |

d)

zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem;

| e) | stacionāras iekārtas urbšanas darbiem jūrā. |
| --- | --- |

e)

stacionāras iekārtas urbšanas darbiem jūrā.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| 1) | “SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss” ir SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

1)

“SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss” ir SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss jaunākajā redakcijā;

| 2) | turpmāk norādītos terminus saprot atbilstoši SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā ietvertajām definīcijām:






  a) | “jūras negadījums”; |
| --- | --- | --- |

2)

turpmāk norādītos terminus saprot atbilstoši SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā ietvertajām definīcijām:

a)

“jūras negadījums”;

| b) | “ļoti smags negadījums”; |
| --- | --- |

b)

“ļoti smags negadījums”;

| c) | “jūras starpgadījums”; |
| --- | --- |

c)

“jūras starpgadījums”;

| d) | “jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšana”; |
| --- | --- |

d)

“jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšana”;

| e) | “izmeklēšanas vadītāja valsts”; |
| --- | --- |

e)

“izmeklēšanas vadītāja valsts”;

| f) | “pamatoti ieinteresēta valsts”; |
| --- | --- |

f)

“pamatoti ieinteresēta valsts”;

| 3) | Terminus “smags negadījums” un “mazāk smags negadījums” saprot atbilstoši atjauninātajām definīcijām, kas ietvertas SJO Kuģošanas drošības komitejas 953. cirkulārā. |
| --- | --- |

3)

Terminus “smags negadījums” un “mazāk smags negadījums” saprot atbilstoši atjauninātajām definīcijām, kas ietvertas SJO Kuģošanas drošības komitejas 953. cirkulārā.

| 4) | Terminus “ro-ro prāmis” un “ātrgaitas pasažieru kuģis” saprot atbilstoši Direktīvas 1999/35/EK 2. pantā ietvertajām definīcijām; |
| --- | --- |

4)

Terminus “ro-ro prāmis” un “ātrgaitas pasažieru kuģis” saprot atbilstoši Direktīvas 1999/35/EK 2. pantā ietvertajām definīcijām;

| 5) | Terminu “reisa datu reģistrācijas iekārta” (║ “VDR”) saprot atbilstoši SJO Asamblejas Rezolūcijā A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas Rezolūcijā MSC.163(78) ietvertajai definīcijai; |
| --- | --- |

5)

Terminu “reisa datu reģistrācijas iekārta” (║ “VDR”) saprot atbilstoši SJO Asamblejas Rezolūcijā A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas Rezolūcijā MSC.163(78) ietvertajai definīcijai;

| 6) | “Briesmu signāls” ir kuģa sūtīts signāls vai informācija no jebkura avota, kas norāda, ka kuģis vai personas, kas ir uz kuģa vai ir no šī kuģa, nonākuši briesmās uz jūras. |
| --- | --- |

6)

“Briesmu signāls” ir kuģa sūtīts signāls vai informācija no jebkura avota, kas norāda, ka kuģis vai personas, kas ir uz kuģa vai ir no šī kuģa, nonākuši briesmās uz jūras.

| 7) | “Drošības ieteikums” ir jebkurš priekšlikums,
  tostarp reģistrācijas un kontroles nolūkā,
  ko ierosina:






  a) | tās valsts, kura veic vai vada drošības izmeklēšanu, izmeklēšanas iestāde, pamatojoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju; vai, attiecīgi, |
| --- | --- | --- |

7)

“Drošības ieteikums” ir jebkurš priekšlikums,
  tostarp reģistrācijas un kontroles nolūkā,
  ko ierosina:

a)

tās valsts, kura veic vai vada drošības izmeklēšanu, izmeklēšanas iestāde, pamatojoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju; vai, attiecīgi,

| b) | Komisija, kas rīkojas
  ar Aģentūras palīdzību un
  pamatojoties uz teorētisku datu analīzi
  un veiktās drošības izmeklēšanas rezultātiem
  . |
| --- | --- |

b)

Komisija, kas rīkojas
  ar Aģentūras palīdzību un
  pamatojoties uz teorētisku datu analīzi
  un veiktās drošības izmeklēšanas rezultātiem
  .

4. pants

Drošības izmeklēšanas statuss

1.   Dalībvalstis saskaņā ar savām tiesību sistēmām nosaka drošības izmeklēšanas juridisko statusu tā, lai šādu izmeklēšanu varētu veikt pēc iespējas efektīvāk un ātrāk.

Dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem un, attiecīgos gadījumos, sadarbojoties ar iestādēm, kas atbild par tiesu iestāžu veiktu izmeklēšanu, nodrošina, ka drošības izmeklēšana:

| a) | ir neatkarīga no kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas, ko veic, lai noteiktu atbildību vai vainas pakāpi,
  pieļaujot, ka tikai secinājumus vai ieteikumus, kas radušies saistībā ar drošības izmeklēšanu, kas uzsākta saskaņā ar šo direktīvu, var izmantot citās tiesas izmeklēšanās
  ; un |
| --- | --- |

a)

ir neatkarīga no kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas, ko veic, lai noteiktu atbildību vai vainas pakāpi,
  pieļaujot, ka tikai secinājumus vai ieteikumus, kas radušies saistībā ar drošības izmeklēšanu, kas uzsākta saskaņā ar šo direktīvu, var izmantot citās tiesas izmeklēšanās
  ; un

| b) | netiek nepamatoti aizliegta, pārtraukta vai kavēta šādas kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas dēļ. |
| --- | --- |

b)

netiek nepamatoti aizliegta, pārtraukta vai kavēta šādas kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas dēļ.

2.   Saskaņā ar 10. pantā minēto pastāvīgās sadarbības struktūru dalībvalstu regulējums ietver noteikumus, kas nodrošina iespēju:

| a) | sadarboties un sniegt savstarpēju palīdzību drošības izmeklēšanā, ko vada citas dalībvalstis, vai deleģēt uzdevumu vadīt šādu izmeklēšanu citai dalībvalstij saskaņā ar 7. pantu; un |
| --- | --- |

a)

sadarboties un sniegt savstarpēju palīdzību drošības izmeklēšanā, ko vada citas dalībvalstis, vai deleģēt uzdevumu vadīt šādu izmeklēšanu citai dalībvalstij saskaņā ar 7. pantu; un

| b) | koordinēt attiecīgo izmeklēšanas struktūru darbību, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi. |
| --- | --- |

b)

koordinēt attiecīgo izmeklēšanas struktūru darbību, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi.

5. pants

Pienākums veikt izmeklēšanu

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka 8. pantā minētā izmeklēšanas struktūra veic drošības izmeklēšanu, ja ir noticis
  smags vai
  ļoti smags jūras negadījums:

| a) | kurā iesaistīts kuģis, kas kuģo ar šīs dalībvalsts karogu, neatkarīgi no negadījuma vietas; vai |
| --- | --- |

a)

kurā iesaistīts kuģis, kas kuģo ar šīs dalībvalsts karogu, neatkarīgi no negadījuma vietas; vai

| b) | kurš noticis šīs dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS, neatkarīgi no tā, ar kādu karogu kuģo negadījumā iesaistītais kuģis vai kuģi; vai |
| --- | --- |

b)

kurš noticis šīs dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS, neatkarīgi no tā, ar kādu karogu kuģo negadījumā iesaistītais kuģis vai kuģi; vai

| c) | par kuru šai dalībvalstij ir pamatota interese neatkarīgi no negadījuma vietas un karoga, ar kādu kuģo iesaistītais kuģis vai kuģi. |
| --- | --- |

c)

par kuru šai dalībvalstij ir pamatota interese neatkarīgi no negadījuma vietas un karoga, ar kādu kuģo iesaistītais kuģis vai kuģi.

2.   
  Papildus tam, ka tiek veikta smagu un ļoti smagu negadījumu izmeklēšana, 8. pantā
  minētā izmeklēšanas
  iestāde pēc sākotnējo lietas apstākļu konstatēšanas
  pieņem lēmumu par to, vai tiks veikta

  mazāk smaga negadījuma,
  jūras
  starpgadījuma vai briesmu signāla
  drošības izmeklēšana.

Pieņemot lēmumu, izmeklēšanas struktūra ņem vērā negadījuma vai starpgadījuma smagumu, ar
  briesmu signālu
  saistītā kuģa un/vai kravas veidu
  un meklēšanas un glābšanas dienestu izdarītu pieprasījumu
  .

3.   Jomu, uz kuru attiecas drošības izmeklēšana, un praktiskos pasākumus šīs izmeklēšanas veikšanai nosaka izmeklēšanas vadītājas valsts izmeklēšanas struktūra sadarbībā ar attiecīgajām citu pamatoti ieinteresēto valstu struktūrām tā, lai pēc šīs struktūras ieskatiem visvairāk veicinātu šīs direktīvas mērķa sasniegšanu, un ar nolūku novērst turpmākus negadījumus un starpgadījumus.

4.   Drošības izmeklēšanā ievēro jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas
  kopējo metodoloģiju
  , kas izstrādāta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2.e pantu. Komisija šīs direktīvas īstenošanas nolūkā pieņem vai groza minēto
  metodoloģiju
  .

Šo pasākumu, kurš paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Komisija,
  veicot izmaiņas kopējā metodoloģijā, ņem vērā ziņojumos par negadījumiem izdarītos secinājumus
  un
  tajos ietvertos
  drošības
  ieteikumus
  .

5.   Drošības izmeklēšanu uzsāk tik drīz pēc jūras negadījuma vai starpgadījuma, cik vien tas ir praktiski iespējams,
  bet ne vēlāk kā divus mēnešus pēc notikuma
  .

6. pants

Ziņošanas pienākums

Dalībvalsts savā tiesību sistēmā prasa, lai atbildīgās iestādes vai iesaistītās puses bez kavēšanās dara zināmus šīs dalībvalsts izmeklēšanas struktūrai visus negadījumus, starpgadījumus
  un briesmu signālus
  , uz kuriem attiecas šī direktīva.

7. pants

Drošības izmeklēšanas vadība un piedalīšanās drošības izmeklēšanā

1.   
  Notiekot nopietnam vai ļoti nopietnam negadījumam
  , kurā
  pamatoti ieinteresētas
  divas vai vairākas dalībvalstis, attiecīgās dalībvalstis ātri
  vienojas
  par to, kura no tām ir izmeklēšanas vadītāja dalībvalsts.
  Ja attiecīgās dalībvalstis nespēj noteikt, kurai dalībvalstij ir jāvada izmeklēšana, lēmumu pieņem Komisija, pamatojoties uz aģentūras atzinumu, kas ir nekavējoties jāīsteno.

▐

2.   Neskarot 1. punktu, katra dalībvalsts paliek atbildīga par drošības izmeklēšanu un koordināciju ar pārējām pamatoti ieinteresētajām dalībvalstīm līdz brīdim, kad tās
  vai nu
  savstarpēji vienojas,
  vai arī Komisija nolemj
  par to, kurai jābūt izmeklēšanas vadītājai valstij.

3.   Neskarot šīs direktīvas un starptautisko tiesību aktu noteikumus, savstarpēji vienojoties, viena dalībvalsts var atsevišķā gadījumā deleģēt drošības izmeklēšanas vai ar to saistītu īpašu uzdevumu vadību citai dalībvalstij.

4.   Ja jūras negadījumā, starpgadījumā
  vai briesmu signālā
  ir iesaistīts ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis, drošības izmeklēšanas procedūru sāk dalībvalsts, kuras teritoriālajā jūrā vai iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS, ir noticis negadījums, ║starpgadījums vai briesmu signāls, vai — ja tas noticis citos ūdeņos — dalībvalsts, kuru attiecīgais prāmis vai kuģis apmeklējis pēdējo. Minētā dalībvalsts ir atbildīga par drošības izmeklēšanu un koordināciju ar pārējām pamatoti ieinteresētajām dalībvalstīm, līdz
  brīdim, kad
  tās
  vai nu
  savstarpēji vienojas
  vai arī Komisija nolemj
  par to, kurai jābūt izmeklēšanas vadītājai valstij.

8. pants

Izmeklēšanas struktūras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka par drošības izmeklēšanu atbild objektīva pastāvīga izmeklēšanas struktūra
  vai vienība, kurai pastāvīgi piešķirtas vajadzīgās pilnvaras
  un
  kuras sastāvā ir atbilstoši
  kvalificēti izmeklētāji ▐ jūras negadījumu un starpgadījumu jautājumos.

Izmeklēšanas struktūra
  ir funkcionāli neatkarīga, jo īpaši
  no
  tām valsts iestādēm, kas atbild par kuģu peldētspēju, sertifikāciju, inspicēšanu, apkalpes komplektāciju, drošu navigāciju, tehnisko apkopi, jūras satiksmes kontroli, ostas valsts kontroli, jūras ostu darbību un no iestādēm, kas veic izmeklēšanu atbildības noteikšanas un tiesībaizsardzības nolūkā, kā arī vispārīgi no
  jebkuras
  citas
  puses, kuras intereses varētu
  nonākt konfliktā ar tai uzticēto
  uzdevumu.

Dalībvalstis, kurām nav pieejas jūrai un kurām nav ne savu kuģu, ne arī kuģu, kas kuģotu ar šo valstu karogu, nosaka neatkarīgu kontaktiestādi sadarbībai drošības izmeklēšanā saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

2.   Izmeklēšanas struktūra nodrošina to, ka izmeklētājiem ir zināšanas un praktiskā darba pieredze jomās, kas ir saistītas ar viņu parastajiem izmeklētāja pienākumiem. Turklāt izmeklēšanas struktūra vajadzības gadījumā nodrošina piemērotas ekspertīzes tūlītēju pieejamību.

3.   Izmeklēšanas struktūrai uzticētās darbības var ietvert arī datu vākšanu un analīzi saistībā ar kuģošanas drošību, jo īpaši preventīvos nolūkos, ciktāl šīs darbības neietekmē minētās struktūras neatkarību vai neuzliek atbildību saistībā ar normatīviem, administratīviem vai standartizācijas jautājumiem.

4.   Dalībvalstis atbilstīgi savām tiesību sistēmām nodrošina, ka to izmeklēšanas struktūras izmeklētāji vai izmeklētāji no citas izmeklēšanas struktūras, kurai deleģēts drošības izmeklēšanas uzdevums, attiecīgos gadījumos sadarbībā ar iestādēm, kas atbildīgas par tiesu izmeklēšanu, ir pilnvaroti:

| a) | brīvi piekļūt jebkurai teritorijai vai negadījuma vietai, kā arī jebkuram kuģim, vrakam vai struktūrai, tostarp kravai, iekārtām vai atliekām; |
| --- | --- |

a)

brīvi piekļūt jebkurai teritorijai vai negadījuma vietai, kā arī jebkuram kuģim, vrakam vai struktūrai, tostarp kravai, iekārtām vai atliekām;

| b) | nodrošināt pierādījumu tūlītēju uzskaiti un vraku, atlieku vai citu sastāvdaļu vai vielu kontrolētu meklēšanu un novākšanu pārbaudei vai analīzei; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt pierādījumu tūlītēju uzskaiti un vraku, atlieku vai citu sastāvdaļu vai vielu kontrolētu meklēšanu un novākšanu pārbaudei vai analīzei;

| c) | pieprasīt b) apakšpunktā minēto priekšmetu pārbaudi vai analīzi un izmantot brīvu piekļuvi šādu pārbaužu vai analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt b) apakšpunktā minēto priekšmetu pārbaudi vai analīzi un izmantot brīvu piekļuvi šādu pārbaužu vai analīžu rezultātiem;

| d) | brīvi piekļūt jebkādai svarīgai informācijai un ierakstītiem datiem, tostarp no VDR iegūtiem datiem, kas ir saistīti ar kuģi, reisu, kravu, apkalpi un jebkuru citu personu, objektu, stāvokli vai apstākli, kā arī kopēt un izmantot šādu informāciju un datus; |
| --- | --- |

d)

brīvi piekļūt jebkādai svarīgai informācijai un ierakstītiem datiem, tostarp no VDR iegūtiem datiem, kas ir saistīti ar kuģi, reisu, kravu, apkalpi un jebkuru citu personu, objektu, stāvokli vai apstākli, kā arī kopēt un izmantot šādu informāciju un datus;

| e) | brīvi piekļūt upuru ķermeņu izmeklēšanas rezultātiem vai no upuru ķermeņiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

e)

brīvi piekļūt upuru ķermeņu izmeklēšanas rezultātiem vai no upuru ķermeņiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem;

| f) | pieprasīt un brīvi piekļūt kuģa ekspluatācijā iesaistīto cilvēku vai citu iesaistīto cilvēku izmeklēšanas rezultātiem vai no šiem cilvēkiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt un brīvi piekļūt kuģa ekspluatācijā iesaistīto cilvēku vai citu iesaistīto cilvēku izmeklēšanas rezultātiem vai no šiem cilvēkiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem;

| g) | iztaujāt lieciniekus bez tādu cilvēku klātbūtnes, kuru intereses varētu uzskatīt par tādām, kas kavē drošības izmeklēšanu; |
| --- | --- |

g)

iztaujāt lieciniekus bez tādu cilvēku klātbūtnes, kuru intereses varētu uzskatīt par tādām, kas kavē drošības izmeklēšanu;

| h) | saņemt apsekojumu protokolus un saistīto informāciju, kas ir karoga valsts, kuģu īpašnieku, klasifikācijas sabiedrības vai jebkuras citas iesaistītās puses rīcībā, ja šīs puses vai to pārstāvji veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

h)

saņemt apsekojumu protokolus un saistīto informāciju, kas ir karoga valsts, kuģu īpašnieku, klasifikācijas sabiedrības vai jebkuras citas iesaistītās puses rīcībā, ja šīs puses vai to pārstāvji veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī;

| i) | pieprasīt attiecīgās valsts attiecīgo iestāžu palīdzību, tostarp karoga valsts un ostas valsts inspektoru, krasta apsardzes darbinieku, kuģu satiksmes dienesta operatoru, meklēšanas un glābšanas dienestu, loču vai cita ostas personāla vai jūrnieku palīdzību. |
| --- | --- |

i)

pieprasīt attiecīgās valsts attiecīgo iestāžu palīdzību, tostarp karoga valsts un ostas valsts inspektoru, krasta apsardzes darbinieku, kuģu satiksmes dienesta operatoru, meklēšanas un glābšanas dienestu, loču vai cita ostas personāla vai jūrnieku palīdzību.

5.   Izmeklēšanas struktūra ir spējīga nekavējoties reaģēt uz jebkurā laikā saņemtu paziņojumu par negadījumu un saņemt pietiekamus resursus savu funkciju neatkarīgai izpildei. Tās izmeklētājiem piešķir statusu, kas tiem dod vajadzīgās neatkarības garantijas.

6.   To uzdevumu pildīšanu, kas izmeklēšanas struktūrai uzticēti saskaņā ar šo direktīvu, tā var apvienot ar tādu notikumu izmeklēšanu, kas nav jūras negadījumi, ja šāda izmeklēšana neapdraud izmeklēšanas struktūras neatkarību.

9. pants

Ziņu neizpaušana

Dalībvalstis atbilstīgi savām tiesību sistēmām nodrošina, ka turpmāk
  minētās
  ziņas neļauj izmantot citiem nolūkiem kā drošības izmeklēšana ▐:

| a) | visas liecinieku sniegtās liecības un citi apgalvojumi, viedokļi un piezīmes, kas izdarītas vai saņemtas izmeklēšanas struktūras veiktās drošības izmeklēšanas gaitā; |
| --- | --- |

a)

visas liecinieku sniegtās liecības un citi apgalvojumi, viedokļi un piezīmes, kas izdarītas vai saņemtas izmeklēšanas struktūras veiktās drošības izmeklēšanas gaitā;

| b) | dokumenti, kas atklāj to personu identitāti, kas liecinājuši drošības izmeklēšanā; |
| --- | --- |

b)

dokumenti, kas atklāj to personu identitāti, kas liecinājuši drošības izmeklēšanā;

| c) | medicīniska vai privāta rakstura informācija attiecībā uz negadījumā vai starpgadījumā iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

c)

medicīniska vai privāta rakstura informācija attiecībā uz negadījumā vai starpgadījumā iesaistītajām personām.

Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka šādas izmeklēšanas gaitā liecinieku sniegtās liecības vai citu informāciju neiegūst trešo valstu pārvaldes iestādes, lai nepieļautu, ka šie paziņojumi un informācija tiek izmantoti kriminālnoziegumu izmeklēšanā attiecīgajās valstīs.

10. pants

Pastāvīgas sadarbības sistēma

1.   Dalībvalstis ciešā sadarbībā ar Komisiju izveido pastāvīgas sadarbības sistēmu, kas ļauj attiecīgajām struktūrām savstarpēji sadarboties tādā pakāpē, kāda vajadzīga šīs direktīvas mērķa sasniegšanai.

2.   Pastāvīgās sadarbības sistēmas reglamentu un attiecīgus organizatoriskos pasākumus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

3.   Pastāvīgajā sadarbības sistēmā dalībvalstu izmeklēšanas struktūras jo īpaši vienojas par labākajām sadarbības formām, lai:

| a) | ļautu izmeklēšanas struktūrām kopīgi izmantot sistēmas, struktūras un iekārtas, kā arī citus ar drošības izmeklēšanu saistītus objektus vraku un kuģa iekārtu tehniskajai izmeklēšanai, tostarp informācijas iegūšanu no VDR un citām elektroniskām ierīcēm un šīs informācijas novērtēšanu; |
| --- | --- |

a)

ļautu izmeklēšanas struktūrām kopīgi izmantot sistēmas, struktūras un iekārtas, kā arī citus ar drošības izmeklēšanu saistītus objektus vraku un kuģa iekārtu tehniskajai izmeklēšanai, tostarp informācijas iegūšanu no VDR un citām elektroniskām ierīcēm un šīs informācijas novērtēšanu;

| b) | sniegtu viena otrai tehnisko vai ekspertu palīdzību, kas vajadzīga konkrētu uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

b)

sniegtu viena otrai tehnisko vai ekspertu palīdzību, kas vajadzīga konkrētu uzdevumu veikšanai;

| c) | iegūtu un kopīgi izmantotu informāciju, kas ir svarīga, lai analizētu datus par negadījumiem un sniegtu piemērotus drošības ieteikumus Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

c)

iegūtu un kopīgi izmantotu informāciju, kas ir svarīga, lai analizētu datus par negadījumiem un sniegtu piemērotus drošības ieteikumus Kopienas līmenī;

| d) | izstrādātu kopīgus principus drošības ieteikumu ievērošanas kontrolei un izmeklēšanas metožu pielāgošanai zinātnes un tehnikas attīstībai; |
| --- | --- |

d)

izstrādātu kopīgus principus drošības ieteikumu ievērošanas kontrolei un izmeklēšanas metožu pielāgošanai zinātnes un tehnikas attīstībai;

| e) | paredzētu ātras trauksmes pasākumus saistībā ar jūras negadījumu vai starpgadījumu; |
| --- | --- |

e)

paredzētu ātras trauksmes pasākumus saistībā ar jūras negadījumu vai starpgadījumu;

| f) | izstrādātu konfidencialitātes noteikumus — ievērojot valstu noteikumus — attiecībā uz liecinieku sniegto liecību kopīgu izmantošanu un datu, kā arī citu 9. pantā minēto ziņu apstrādi ▐; |
| --- | --- |

f)

izstrādātu konfidencialitātes noteikumus — ievērojot valstu noteikumus — attiecībā uz liecinieku sniegto liecību kopīgu izmantošanu un datu, kā arī citu 9. pantā minēto ziņu apstrādi ▐;

| g) | pēc vajadzības organizētu attiecīgu apmācību atsevišķiem izmeklētājiem; |
| --- | --- |

g)

pēc vajadzības organizētu attiecīgu apmācību atsevišķiem izmeklētājiem;

| h) | veicinātu sadarbību ar trešo valstu izmeklēšanas struktūrām un starptautiskajām jūras negadījumu izmeklēšanas organizācijām jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.
  ▐ |
| --- | --- |

h)

veicinātu sadarbību ar trešo valstu izmeklēšanas struktūrām un starptautiskajām jūras negadījumu izmeklēšanas organizācijām jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.

▐

4.
     
  Dalībvalstis, kuru struktūras vai pakalpojumus kuģis ir izmantojis vai kuru struktūras vai pakalpojumus tam būtu vajadzējis izmantot pirms negadījuma vai starpgadījuma, un kurām ir informācija, kas attiecas uz drošības izmeklēšanu, šo informāciju nodod izmeklēšanas struktūrai, kas veic minēto izmeklēšanu.

11. pants

Izmaksas

1.   Izmeklēšanā, kurā iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, ar izmeklēšanu saistītās darbības ir bezmaksas.

2.   Ja palīdzību lūdz no dalībvalsts, kas nav iesaistīta drošības izmeklēšanā, dalībvalstis vienojas par radušos izmaksu atlīdzību.

12. pants

Sadarbība ar pamatoti ieinteresētām trešām valstīm

1.   Dalībvalstis drošības izmeklēšanā pēc iespējas lielākajā mērā sadarbojas ar citām pamatoti ieinteresētajām trešām valstīm.

2.   Pamatoti ieinteresētajām trešām valstīm jebkurā izmeklēšanas posmā ar savstarpēju vienošanos atļauj iesaistīties drošības izmeklēšanā, ko dalībvalsts vada saskaņā ar šo direktīvu.

3.   Dalībvalsts līdzdarbība drošības izmeklēšanā, kuru veic pamatoti ieinteresēta trešā valsts, neskar šajā direktīvā noteiktās prasības attiecībā uz drošības izmeklēšanas veikšanu un ziņošanu. Ja pamatoti ieinteresēta trešā valsts vada drošības izmeklēšanu, kurā iesaistīta viena vai vairākas dalībvalstis, dalībvalstis var pieņemt lēmumu neveikt paralēlu drošības izmeklēšanu, ar noteikumu, ka trešās valsts veikta drošības izmeklēšana notiek saskaņā ar SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksu.

13. pants

Pierādījumu saglabāšana

Dalībvalstis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka puses, uz kurām attiecas negadījumi un starpgadījumi, šīs direktīvas darbības jomā dara visu iespējamo, lai:

| a) | saglabātu visu informāciju no kartēm, kuģa žurnāliem, elektroniskos ierakstus un magnētiskās un videolentes, tostarp VDR un citu elektronisko iekārtu reģistrēto informāciju, kas saistīta ar negadījuma brīdi un laikposmu pirms un pēc negadījuma; |
| --- | --- |

a)

saglabātu visu informāciju no kartēm, kuģa žurnāliem, elektroniskos ierakstus un magnētiskās un videolentes, tostarp VDR un citu elektronisko iekārtu reģistrēto informāciju, kas saistīta ar negadījuma brīdi un laikposmu pirms un pēc negadījuma;

| b) | novērstu to, ka šāda informācija tiek pārrakstīta vai citādi mainīta; |
| --- | --- |

b)

novērstu to, ka šāda informācija tiek pārrakstīta vai citādi mainīta;

| c) | novērstu traucējumus attiecībā uz citām iekārtām, kuras pamatoti var uzskatīt par saistītām ar negadījuma drošības izmeklēšanu; |
| --- | --- |

c)

novērstu traucējumus attiecībā uz citām iekārtām, kuras pamatoti var uzskatīt par saistītām ar negadījuma drošības izmeklēšanu;

| d) | ātri savāktu un saglabātu visus pierādījumus drošības izmeklēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

d)

ātri savāktu un saglabātu visus pierādījumus drošības izmeklēšanas vajadzībām.

14. pants

Ziņojumi par negadījumiem

1.   Saskaņā ar šo direktīvu veiktas drošības izmeklēšanas rezultātu publicē ziņojumā, kuru sagatavo pēc kompetentās izmeklēšanas struktūras norādījumiem un saskaņā ar I pielikuma attiecīgajām nodaļām.

Izmeklēšanas struktūras var pieņemt lēmumu, ka par drošības izmeklēšanu, kura neattiecas uz smagu
  vai ļoti smagu
  jūras negadījumu un kuras atzinumi nevar palīdzēt novērst negadījumus
  un
  starpgadījumus nākotnē, sniedz vienkāršotu publicētu ziņojumu.

2.   Izmeklēšanas struktūras dara visu iespējamo, lai 1. punktā
  minētais ziņojums
  būtu publiski
  pieejams, īpaši visai jūrniecības nozarei, kas saņem konkrētus secinājumus un ieteikumus, kad tas nepieciešams,
  12 mēnešos pēc negadījuma
  vai starpgadījuma
  dienas. Ja nav iespējams laikus sagatavot galīgo ziņojumu, 12 mēnešos pēc negadījuma dienas publicē starpposma ziņojumu.

3.   Izmeklēšanas vadītājas dalībvalsts izmeklēšanas struktūra nosūta Komisijai galīgā, vienkāršotā vai starpposma ziņojuma kopiju. Piezīmes, kuras Komisija var izteikt
  ziņojuma
  kvalitātes uzlabošanas nolūkā, tā ievēro tādā veidā, lai pēc iespējas vairāk veicinātu šīs direktīvas mērķu sasniegšanu.

4.
     
  Reizi trīs gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par īstenošanas līmeni un atbilstību šīs direktīvas noteikumiem, kā arī par turpmākajiem pasākumiem, kas uzskatāmi par vajadzīgiem atbilstīgi ziņojumā paustajiem ieteikumiem.

15. pants

Drošības ieteikumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka adresāti pienācīgi ņem vērā izmeklēšanas struktūru sniegtos drošības ieteikumus un ka vajadzības gadījumā veic attiecīgus turpmākus pasākumus saskaņā ar Kopienas un starptautiskajiem tiesību aktiem.

2.   Vajadzības gadījumā izmeklēšanas struktūra vai Komisija,
  darbojoties ar Aģentūras palīdzību, dod
  drošības ieteikumus, pamatojoties uz datu teorētisku analīzi
  un veiktās drošības izmeklēšanas rezultātiem
  .

3.   Drošības ieteikums nekādos apstākļos nenosaka atbildību vai vainas pakāpi negadījumā.

16. pants

Agrīna brīdinājuma sistēma

Neskarot tās tiesības sniegt agrīnu brīdinājumu, ja dalībvalsts izmeklēšanas struktūra jebkurā drošības izmeklēšanas posmā uzskata, ka ir steidzami jārīkojas Kopienas līmenī, lai novērstu jaunus negadījumus, tā tūlīt informē Komisiju par vajadzību dot agrīnu brīdinājumu.

Ja nepieciešams, Komisija izdod brīdinājuma paziņojumu attiecīgajām iestādēm visās pārējās dalībvalstīs, kuģniecības nozarei un jebkurai citai iesaistītai pusei.

17. pants

Eiropas Jūras negadījumu datubāze

1.   Datus par jūras negadījumiem un starpgadījumiem glabā un analizē elektroniskā Eiropas datubāzē, kuru izveido Komisija un kura pazīstama kā Eiropas Jūras negadījumu informācijas platforma (EMCIP).

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmas pilnvarotās iestādes, kurām ir tiesības piekļūt datubāzei.

3.   Dalībvalstu izmeklēšanas struktūras sniedz Komisijai ziņas par jūras negadījumiem un starpgadījumiem, izmantojot II pielikumā norādīto formātu. Tās turklāt iesniedz Komisijai drošības izmeklēšanā iegūtos datus saskaņā ar EMCIP datubāzes shēmu.

4.   Komisija un dalībvalstis izveido datubāzes shēmu un kopēju metodi, kā attiecīgi piemērotā laikā paziņot datus.

18. pants

Taisnīga attieksme pret jūrniekiem

Atbilstoši valsts tiesību aktiem dalībvalstis attiecībā pret jūrniekiem, kas nonākuši kuģošanas negadījumā, piemēro SJO pamatnostādņu par godīgu rīcību attiecīgos noteikumus.

19. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (9).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

20. pants

Grozīšanas pilnvaras

Ievērojot šajā direktīvā noteiktos ierobežojumus, Komisija var atjaunināt šajā direktīvā izmantotās definīcijas un atsauces uz Kopienas tiesību aktiem un SJO instrumentiem, lai šādi panāktu saskaņotību ar Kopienas vai SJO pasākumiem, kuri ir stājušies spēkā.

Šos pasākumus, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, pieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Saskaņā ar to pašu procedūru Komisija var grozīt arī pielikumus.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu no šīs direktīvas darbības jomas var izslēgt grozījumus SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā.

21. pants

Papildu pasākumi

Nekas no šajā direktīvā ietvertā neattur dalībvalsti no tādu kuģošanas drošības papildu pasākumu veikšanas, uz kuriem šī direktīva neattiecas, ja vien ar šādiem pasākumiem nepārkāpj šo direktīvu vai jebkādā veidā negatīvi neietekmē tās
  vai Savienības mērķu
  sasniegšanu.

22. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to attiecīgās valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic sankciju īstenošanai vajadzīgos pasākumus. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.

23. pants

Grozījumi spēkā esošajos tiesību aktos

1.   Svītro Direktīvas 1999/35/EK 12. pantu.

2.   Svītro Direktīvas 2002/59/EK 11. pantu.

24. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības
  līdz...

   (10).
  Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto pasākumu tekstus, kā arī minēto pasākumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

26. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļaNostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 546. lpp.), Padomes 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (OV C 184 E, 22.7.2008., 23. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

3

Nostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 546. lpp.)

2008. gada 6. jūnija

(OV C 184 E, 22.7.2008., 23. lpp.)

2008. gada 24. septembra

(4)  OV C 104 E, 30.4.2004., 730. lpp.

4

(5)  OV L 138, 1.6.1999., 1. lpp. ║.

5

(6)  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

6

(7)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. ║.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

8

(9)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. ║.

9

(10)  24 mēneši no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

10

no

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisI PIELIKUMS

DROŠĪBAS IZMEKLĒŠANAS ZIŅOJUMA SATURS

Priekšvārds

Priekšvārdā izklāsta vienīgo drošības izmeklēšanas mērķi — to, ka drošības ieteikums nekādā gadījumā nerada atbildības vai vainas prezumpciju, — un to, ka ziņojums satura un noformējuma ziņā nav uzrakstīts ar ieceri to izmantot tiesvedībā.

(Ziņojumā nedrīkstētu atsaukties uz liecinieku sniegtām liecībām, ne arī saistīt ziņojumā minētu personu ar kādu personu, kas ir liecinājusi drošības izmeklēšanā.)

1.   Kopsavilkums

Šajā daļā norāda jūras negadījuma vai starpgadījuma galvenos faktus: kas noticis, kad, kur un kā ir noticis; tajā arī norāda, vai tā rezultātā ir upuri, cietušie, kaitējums kuģim, kravai, trešām personām vai videi.

2.   Fakti

Šajā daļā iekļautas vairākas atsevišķas sadaļas, kurās sniedz pietiekamu daudzumu informācijas, ko izmeklēšanas struktūra interpretē kā faktus saturošu, lai pamatotu analīzi un padarītu situāciju saprotamāku.

Minētajās sadaļās iekļauj it īpaši šādu informāciju:

2.1.   Dati par kuģi:

karogs/reģistrs;

identifikācija;

galvenie raksturlielumi;

īpašnieks un rēdereja;

dati par konstrukciju;

drošas kuģošanas minimālā apkalpe;

atļautā krava.

2.2.   Dati par reisu:

apmeklētās ostas;

reisa veids;

ziņas par kravu;

apkalpe.

2.3.   Informācija par jūras negadījumu vai starpgadījumu:

jūras negadījuma vai starpgadījuma veids;

datums un laiks;

jūras negadījuma vai starpgadījuma koordinātas un atrašanās vieta;

iekšējā un ārējā vide;

kuģa ekspluatācijas un reisa segments;

vieta uz kuģa;

ar cilvēka faktoru saistītie dati;

sekas (cilvēkiem, kuģim, kravai, videi, citas).

2.4.   Iesaistītie krasta dienesti un reakcija uz ārkārtas situāciju:

kas tika iesaistīts;

izmantotie līdzekļi;

reaģēšanas laiks;

veiktās darbības;

sasniegtie rezultāti.

3.   Apraksts

Šajā daļā rekonstruē jūras negadījuma vai starpgadījuma norisi hronoloģiskā secībā — pirms notikuma, tā laikā un pēc notikuma — un katra faktora (t. i., personas, materiāla, vides, aprīkojuma vai ārēja spēka) nozīmi tajā. Aprakstā iekļaujamais laikposms ir atkarīgs no tiem ar negadījumu saistītajiem notikumiem, kam ir bijusi tieša ietekme uz šo jūras negadījumu vai starpgadījumu. Šajā daļā iekļauj arī visu attiecīgo informāciju par veikto drošības izmeklēšanu, tostarp pārbaužu vai testu rezultātus.

4.   Analīze

Šajā daļā iekļautas vairākas atsevišķas sadaļas, kurās dota katra ar negadījumu saistītā notikuma analīze un piezīmes par drošības izmeklēšanā veikto attiecīgo pārbaužu un testu rezultātiem, un par visiem drošības pasākumiem, kas jau var būt veikti, lai novērstu jūras negadījumus.

Šīs sadaļas attiecas uz:

| — | ar negadījumu saistīto notikumu apstākļiem un vidi; |
| --- | --- |

—

ar negadījumu saistīto notikumu apstākļiem un vidi;

| — | cilvēku kļūdainu rīcību un bezdarbību, notikumiem, kas saistīti ar bīstamām vielām, ietekmi uz vidi, kļūmēm iekārtu darbībā un ārēju ietekmi; |
| --- | --- |

—

cilvēku kļūdainu rīcību un bezdarbību, notikumiem, kas saistīti ar bīstamām vielām, ietekmi uz vidi, kļūmēm iekārtu darbībā un ārēju ietekmi;

| — | veicinošiem faktoriem saistībā ar cilvēka faktoru, darbībām uz kuģa, krasta vadības vai reglamentējošu ietekmi. |
| --- | --- |

—

veicinošiem faktoriem saistībā ar cilvēka faktoru, darbībām uz kuģa, krasta vadības vai reglamentējošu ietekmi.

Analīze un piezīmes ļauj ziņojumā izdarīt loģiskus secinājumus, konstatējot visus veicinošos faktorus, tostarp tos, saistībā ar kuriem pastāv risks, ka pašreizējie aizsardzības pasākumi, kuru mērķis ir novērst ar negadījumu saistītos notikumus un/vai novērst vai mazināt to sekas, ir nepietiekami vai ka tie nepastāv.

5.   Secinājumi

Šajā daļā apkopo konstatētos veicinošos faktorus un neesošos vai nepietiekamos aizsardzības pasākumus (materiālos, funkcionālos, simboliskos vai procesuālos), saistībā ar kuriem būtu jāizstrādā drošības pasākumi, lai novērstu jūras negadījumus.

6.   Drošības ieteikumi

Vajadzības gadījumā šajā ziņojuma daļā ietver no analīzes un secinājumiem izrietošus drošības ieteikumus konkrētās jomās (tiesību akti, projektēšana, procedūras, pārbaudes, vadība, veselības aizsardzība un drošība darbā, apmācība, remontdarbi, tehniskā apkope, palīdzība no krasta un neatliekamā palīdzība).

Drošības ieteikumus adresē tiem, kuri tos var vislabāk īstenot, piemēram, kuģu īpašniekiem, rēderiem, atzītām organizācijām, kuģniecības iestādēm, kuģu satiksmes dienestiem, glābšanas dienestiem, starptautiskām jūrniecības organizācijām un Eiropas iestādēm, lai novērstu jūras negadījumus.

Šajā daļā iekļauj arī visus pagaidu ieteikumus vai drošības pasākumus, kas var būt sniegti drošības izmeklēšanas gaitā.

7.   Papildinājumi

Vajadzības gadījumā ziņojumam uz papīra un/vai elektroniskā veidā pievieno šādu informāciju, kuras uzskaitījumu var papildināt:

| — | fotogrāfijas, kustīgi attēli, skaņu ieraksti, kartes, shēmas; |
| --- | --- |

—

fotogrāfijas, kustīgi attēli, skaņu ieraksti, kartes, shēmas;

| — | piemērojamie standarti; |
| --- | --- |

—

piemērojamie standarti;

| — | izmantotie tehniskie termini un saīsinājumi; |
| --- | --- |

—

izmantotie tehniskie termini un saīsinājumi;

| — | īpaši drošības pētījumi; |
| --- | --- |

—

īpaši drošības pētījumi;

| — | cita informācija. |
| --- | --- |

—

cita informācija.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisII PIELIKUMS

DATI, KAS JĀNORĀDA, ZIŅOJOT PAR JŪRAS NEGADĪJUMU VAI STARPGADĪJUMU

(Eiropas Jūras negadījumu informācijas platformas sastāvdaļa)

Piezīme: izceltie skaitļi nozīmē to, ka tad, ja jūras negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts vairāk nekā viens kuģis, dati jāsniedz par katru kuģi.

| 01. | Atbildīgā dalībvalsts/kontaktpersona |
| --- | --- |

01.

Atbildīgā dalībvalsts/kontaktpersona

| 02. | Izmeklēšanas dalībvalsts |
| --- | --- |

02.

Izmeklēšanas dalībvalsts

| 03. | Dalībvalsts pildītā funkcija |
| --- | --- |

03.

Dalībvalsts pildītā funkcija

| 04. | Ietekmētā krasta valsts |
| --- | --- |

04.

Ietekmētā krasta valsts

| 05. | Pamatoti ieinteresēto valstu skaits |
| --- | --- |

05.

Pamatoti ieinteresēto valstu skaits

| 06. | Pamatoti ieinteresētās valstis |
| --- | --- |

06.

Pamatoti ieinteresētās valstis

| 07. | Paziņotāja struktūra |
| --- | --- |

07.

Paziņotāja struktūra

| 08. | Paziņošanas laiks |
| --- | --- |

08.

Paziņošanas laiks

| 09. | Paziņošanas datums |
| --- | --- |

09.

Paziņošanas datums

| 10. | Kuģa nosaukums |
| --- | --- |

10.

Kuģa nosaukums

| 11. | SJO numurs/pazīšanas signāls |
| --- | --- |

11.

SJO numurs/pazīšanas signāls

| 12. | Kuģa karogs |
| --- | --- |

12.

Kuģa karogs

| 13. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma veids |
| --- | --- |

13.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma veids

| 14. | Kuģa tips |
| --- | --- |

14.

Kuģa tips

| 15. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma datums |
| --- | --- |

15.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma datums

| 16. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma laiks |
| --- | --- |

16.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma laiks

| 17. | Koordinātas — ģeogrāfiskais platums |
| --- | --- |

17.

Koordinātas — ģeogrāfiskais platums

| 18. | Koordinātas — ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- |

18.

Koordinātas — ģeogrāfiskais garums

| 19. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma vieta |
| --- | --- |

19.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma vieta

| 20. | Izbraukšanas osta |
| --- | --- |

20.

Izbraukšanas osta

| 21. | Galamērķa osta |
| --- | --- |

21.

Galamērķa osta

| 22. | Satiksmes sadales shēma |
| --- | --- |

22.

Satiksmes sadales shēma

| 23. | Reisa segments |
| --- | --- |

23.

Reisa segments

| 24. | Kuģa ekspluatācija |
| --- | --- |

24.

Kuģa ekspluatācija

| 25. | Vieta uz kuģa |
| --- | --- |

25.

Vieta uz kuģa

| 26. | Bojā gājušie:






  — | Apkalpe |
| --- | --- | --- |

26.

Bojā gājušie:

—

Apkalpe

| — | Pasažieri |
| --- | --- |

—

Pasažieri

| — | Citi |
| --- | --- |

—

Citi

| 27. | Smagi ievainotie:






  — | Apkalpe |
| --- | --- | --- |

27.

Smagi ievainotie:

—

Apkalpe

| — | Pasažieri |
| --- | --- |

—

Pasažieri

| — | Citi |
| --- | --- |

—

Citi

| 28. | Piesārņojums |
| --- | --- |

28.

Piesārņojums

| 29. | Kuģim nodarītie bojājumi |
| --- | --- |

29.

Kuģim nodarītie bojājumi

| 30. | Kravai nodarītie bojājumi |
| --- | --- |

30.

Kravai nodarītie bojājumi

| 31. | Citi bojājumi |
| --- | --- |

31.

Citi bojājumi

| 32. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma īss apraksts |
| --- | --- |

32.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma īss apraksts

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/188 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/188

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisPasažieru pārvadātāju atbildība nelaimes gadījumos uz jūras ***II

P6_TA(2008)0445

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, kas pieņemta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (6389/2/2008 — C6-0227/2008 — 2005/0241(COD))

2010/C 8 E/41

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (6389/2/2008 — C6-0227/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0592),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0645),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0333/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 190 E, 29.7.2008., 17. lpp.

(2)  OV C 74 E, 20.3.2008., 562. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC2-COD(2005)0241

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumā uz jūras

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ir jāparedz turpmāki pasākumi kopējā transporta politikā, lai uzlabotu jūras transporta drošību. Šie pasākumi ietver noteikumus, ar ko reglamentē atbildību par pasažieriem nodarītu kaitējumu, jo ir svarīgi nodrošināt pienācīga apjoma atlīdzību pasažieriem, kuri iekļūst nelaimes gadījumos uz jūras. |
| --- | --- |

(1)

Ir jāparedz turpmāki pasākumi kopējā transporta politikā, lai uzlabotu jūras transporta drošību. Šie pasākumi ietver noteikumus, ar ko reglamentē atbildību par pasažieriem nodarītu kaitējumu, jo ir svarīgi nodrošināt pienācīga apjoma atlīdzību pasažieriem, kuri iekļūst nelaimes gadījumos uz jūras.

| (2) | Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) aizgādībā 2002. gada 1. novembrī ir pieņemts 2002. gada protokols 1974. gada Atēnu Konvencijai par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru. Kopiena un tās dalībvalstis pašlaik lemj par to, vai pievienoties minētajam protokolam vai to ratificēt. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) aizgādībā 2002. gada 1. novembrī ir pieņemts 2002. gada protokols 1974. gada Atēnu Konvencijai par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru. Kopiena un tās dalībvalstis pašlaik lemj par to, vai pievienoties minētajam protokolam vai to ratificēt.

| (3) | 1974. gada Atēnu Konvenciju par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru, kā tā grozīta ar 2002. gada protokolu (║ “Atēnu Konvencija”), piemēro vienīgi starptautiskiem pārvadājumiem. Jūras pārvadājumu pakalpojumu iekšējā tirgū vairs neizšķir vietējos un starptautiskos pārvadājumus, un tādēļ Kopienā ir lietderīgi nodrošināt vienādu atbildības būtību un līmeni gan starptautiskiem pārvadājumiem, gan vietējiem pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(3)

1974. gada Atēnu Konvenciju par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru, kā tā grozīta ar 2002. gada protokolu (║ “Atēnu Konvencija”), piemēro vienīgi starptautiskiem pārvadājumiem. Jūras pārvadājumu pakalpojumu iekšējā tirgū vairs neizšķir vietējos un starptautiskos pārvadājumus, un tādēļ Kopienā ir lietderīgi nodrošināt vienādu atbildības būtību un līmeni gan starptautiskiem pārvadājumiem, gan vietējiem pārvadājumiem.

| (4) | Apdrošināšanas noteikumiem, kas pieprasīti saskaņā ar Atēnu Konvenciju, jābūt atbilstošiem kuģu īpašnieku un apdrošināšanas sabiedrību finansiālajām iespējām. Kuģu īpašniekiem ir jāļauj izvēlēties tādu apdrošināšanas veidu, kas ir tiem ekonomiski pieņemams, un jo īpaši attiecībā uz nelielām kuģniecības sabiedrībām, kuras piedāvā transporta pakalpojumus tikai savā valstī, ir jāņem vērā darbības sezonālais raksturs. Pārejas periodam, kas paredzēts šīs regulas piemērošanai, jābūt pietiekami ilgam, lai Atēnu Konvencijā paredzētā obligātā apdrošināšana tiktu ieviesta, neskarot jau pastāvošas apdrošināšanas shēmas. |
| --- | --- |

(4)

Apdrošināšanas noteikumiem, kas pieprasīti saskaņā ar Atēnu Konvenciju, jābūt atbilstošiem kuģu īpašnieku un apdrošināšanas sabiedrību finansiālajām iespējām. Kuģu īpašniekiem ir jāļauj izvēlēties tādu apdrošināšanas veidu, kas ir tiem ekonomiski pieņemams, un jo īpaši attiecībā uz nelielām kuģniecības sabiedrībām, kuras piedāvā transporta pakalpojumus tikai savā valstī, ir jāņem vērā darbības sezonālais raksturs. Pārejas periodam, kas paredzēts šīs regulas piemērošanai, jābūt pietiekami ilgam, lai Atēnu Konvencijā paredzētā obligātā apdrošināšana tiktu ieviesta, neskarot jau pastāvošas apdrošināšanas shēmas.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt pārvadātājam pienākumu veikt avansa maksājumu pasažiera nāves vai miesas bojājumu gadījumā ar noteikumu, ka avansa maksājuma veikšana nenozīmē atbildības atzīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt pārvadātājam pienākumu veikt avansa maksājumu pasažiera nāves vai miesas bojājumu gadījumā ar noteikumu, ka avansa maksājuma veikšana nenozīmē atbildības atzīšanu.

| (6) | Pasažieriem pirms ceļojuma jāsaņem atbilstoša, pilnīga un saprotama informācija par pasažieriem piešķirtajām jaunajām tiesībām. |
| --- | --- |

(6)

Pasažieriem pirms ceļojuma jāsaņem atbilstoša, pilnīga un saprotama informācija par pasažieriem piešķirtajām jaunajām tiesībām.

| (7) | Jebkuri Atēnu Konvencijas grozījumi tiks iestrādāti Kopienas tiesību aktos, ja vien šādi grozījumi nav izslēgti saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 5. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Regulā (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS)

   (4). |
| --- | --- |

(7)

Jebkuri Atēnu Konvencijas grozījumi tiks iestrādāti Kopienas tiesību aktos, ja vien šādi grozījumi nav izslēgti saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 5. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Regulā (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS)

   (4).

| (8) | SJO Juridiskā komiteja 2006. gada 19. oktobrī ir pieņēmusi SJO Atrunu un pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu (║ “SJO pamatnostādnes”), lai risinātu dažus jautājumus saistībā ar Atēnu Konvenciju, jo īpaši kompensācijas par kaitējumu, kas saistīts ar terorismu, un tādēļ SJO pamatnostādnes var uzskatīt par lex specialis. |
| --- | --- |

(8)

SJO Juridiskā komiteja 2006. gada 19. oktobrī ir pieņēmusi SJO Atrunu un pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu (║ “SJO pamatnostādnes”), lai risinātu dažus jautājumus saistībā ar Atēnu Konvenciju, jo īpaši kompensācijas par kaitējumu, kas saistīts ar terorismu, un tādēļ SJO pamatnostādnes var uzskatīt par lex specialis.

| (9) | Šajā regulā ir ietvertas SJO pamatnostādņu daļas, kas ar šo regulu kļūst saistošas. Šajā nolūkā SJO pamatnostādnēs konkrēti darbības vārdi vēlējuma izteiksmē būtu jālasa īstenības izteiksmē. |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā ir ietvertas SJO pamatnostādņu daļas, kas ar šo regulu kļūst saistošas. Šajā nolūkā SJO pamatnostādnēs konkrēti darbības vārdi vēlējuma izteiksmē būtu jālasa īstenības izteiksmē.

| (10) | Atēnu Konvencija (I pielikums) un SJO pamatnostādnes (II pielikums) mutatis mutandis būtu jālasa saistībā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(10)

Atēnu Konvencija (I pielikums) un SJO pamatnostādnes (II pielikums) mutatis mutandis būtu jālasa saistībā ar Kopienas tiesību aktiem.

| (11) | Ja uz jautājumiem attiecas Atēnu Konvencijas 17. un 17.a pants, tie ir ║Kopienas ekskluzīvā kompetencē, ciktāl minētie panti ietekmē noteikumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (5). Kopienai pievienojoties Atēnu Konvencijai, minētie panti tādā apjomā būs daļa no Kopienas tiesību sistēmas. |
| --- | --- |

(11)

Ja uz jautājumiem attiecas Atēnu Konvencijas 17. un 17.a pants, tie ir ║Kopienas ekskluzīvā kompetencē, ciktāl minētie panti ietekmē noteikumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (5). Kopienai pievienojoties Atēnu Konvencijai, minētie panti tādā apjomā būs daļa no Kopienas tiesību sistēmas.

| (12) | Šajā regulā formulējums “vai ir tur (kādā dalībvalstī) ir reģistrēts” būtu jāinterpretē šādā izpratnē — attiecībā uz ārējās berbouta fraktēšanas reģistrāciju karoga valsts ir vai nu dalībvalsts, vai Atēnu Konvencijas līgumslēdzēja puse. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai aicinātu SJO izstrādāt pamatnostādnes par ārējās berbouta fraktēšanas reģistrācijas jēdzienu. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā formulējums “vai ir tur (kādā dalībvalstī) ir reģistrēts” būtu jāinterpretē šādā izpratnē — attiecībā uz ārējās berbouta fraktēšanas reģistrāciju karoga valsts ir vai nu dalībvalsts, vai Atēnu Konvencijas līgumslēdzēja puse. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai aicinātu SJO izstrādāt pamatnostādnes par ārējās berbouta fraktēšanas reģistrācijas jēdzienu.

| (13) | Šajā regulā formulējums “pārvietošanās palīglīdzekļi” nebūtu jāuzskata par bagāžu vai transportlīdzekļiem Atēnu Konvencijas 8. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā formulējums “pārvietošanās palīglīdzekļi” nebūtu jāuzskata par bagāžu vai transportlīdzekļiem Atēnu Konvencijas 8. panta nozīmē.

| (14) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (15) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro izdarīt grozījumus šajā regulā, lai iekļautu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5a. pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(15)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro izdarīt grozījumus šajā regulā, lai iekļautu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5a. pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (16) | Eiropas Jūras drošības aģentūrai (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) No 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs)
   (7), būtu jāpalīdz Komisijai sagatavot un izstrādāt progresa ziņojumu par jauno noteikumu darbību. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Jūras drošības aģentūrai (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) No 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs)
   (7), būtu jāpalīdz Komisijai sagatavot un izstrādāt progresa ziņojumu par jauno noteikumu darbību.

| (17) | Ņemot vērā to, ka dalībvalstīm vairāk jāapspriežas par kuģošanas drošības jautājumiem, ir būtiski pārskatīt Aģentūras pienākumus un, iespējams, apsvērt jautājumu par tās pilnvaru paplašināšanu. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka dalībvalstīm vairāk jāapspriežas par kuģošanas drošības jautājumiem, ir būtiski pārskatīt Aģentūras pienākumus un, iespējams, apsvērt jautājumu par tās pilnvaru paplašināšanu.

| (18) | Valstu iestādēm, jo īpaši ostu pārvaldēm, ir nozīmīga un būtiski svarīga loma ar jūras satiksmes drošību saistīto dažādo risku apzināšanā un pārvaldībā.


  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Valstu iestādēm, jo īpaši ostu pārvaldēm, ir nozīmīga un būtiski svarīga loma ar jūras satiksmes drošību saistīto dažādo risku apzināšanā un pārvaldībā.

▐

| (19) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, radīt vienotu noteikumu kopumu, ar ko reglamentē jūras pārvadātāju un to pasažieru tiesības nelaimes gadījumā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka nolūkā nodrošināt vienāda līmeņa atbildību nelaimes gadījumos visās dalībvalstīs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, radīt vienotu noteikumu kopumu, ar ko reglamentē jūras pārvadātāju un to pasažieru tiesības nelaimes gadījumā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka nolūkā nodrošināt vienāda līmeņa atbildību nelaimes gadījumos visās dalībvalstīs minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu Kopienā izveido atbildības un apdrošināšanas režīmu pasažieru pārvadājumiem pa jūru, kā izklāstīts attiecīgos noteikumos:

| a) | 1974. gada Atēnu Konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru, kurā grozījumi izdarīti ar 2002. gada protokolu (║ “Atēnu Konvencija”), kā noteikts I pielikumā; un |
| --- | --- |

a)

1974. gada Atēnu Konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru, kurā grozījumi izdarīti ar 2002. gada protokolu (║ “Atēnu Konvencija”), kā noteikts I pielikumā; un

| b) | SJO Atrunā un pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, ko SJO Juridiskā komiteja pieņēmusi 2006. gada 19. oktobrī (║ “SJO pamatnostādnes”), kā noteikts II pielikumā.
  Turklāt ar šo regulu minētos noteikumus attiecina arī uz pasažieru pārvadājumiem pa jūru vienas dalībvalsts teritorijā ▐ un paredz dažas papildu prasības. |
| --- | --- |

b)

SJO Atrunā un pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, ko SJO Juridiskā komiteja pieņēmusi 2006. gada 19. oktobrī (║ “SJO pamatnostādnes”), kā noteikts II pielikumā.

Turklāt ar šo regulu minētos noteikumus attiecina arī uz pasažieru pārvadājumiem pa jūru vienas dalībvalsts teritorijā ▐ un paredz dažas papildu prasības.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro starptautiskiem pārvadājumiem Atēnu Konvencijas 1. panta 9. punkta nozīmē un pārvadājumiem pa jūru vienas dalībvalsts teritorijā ▐, ja:

| a) | kuģis brauc ar kādas dalībvalsts karogu vai ir tajā reģistrēts; ║ |
| --- | --- |

a)

kuģis brauc ar kādas dalībvalsts karogu vai ir tajā reģistrēts; ║

| b) | pārvadājuma līgums ir noslēgts kādā dalībvalstī; vai |
| --- | --- |

b)

pārvadājuma līgums ir noslēgts kādā dalībvalstī; vai

| c) | saskaņā ar pārvadājuma līgumu izbraukšanas vieta vai galamērķis ir kādā dalībvalstī.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar pārvadājuma līgumu izbraukšanas vieta vai galamērķis ir kādā dalībvalstī.

▐

3. pants

Atbildība un apdrošināšana

1.   Atbildības režīmu attiecībā uz pasažieriem, ║bagāžu un transportlīdzekļiem, kā arī apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma noteikumus reglamentē ar šo regulu un Atēnu Konvencijas 1. un 1.a pantu, 2. panta 2. punktu, 3. līdz 16. pantu
  (izņemot 7. panta 2. punktu)
  , 18. pantu, 20. un 21. pantu, kā noteikts I pielikumā, kā arī noteikumiem SJO pamatnostādnēs, kā noteikts II pielikumā.

Atēnu Konvencijas 7. panta 2. punktu nepiemēro tādiem pasažieru pārvadājumiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, ja vien Eiropas Parlaments un Padome attiecīgi negroza šo regulu saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

2.   II pielikumā izklāstītās SJO pamatnostādnes ║ ir saistošas.

4. pants

Kompensācija par pārvietošanās palīglīdzekļiem un citām īpašām ierīcēm

To pārvietošanās palīglīdzekļu vai citu īpašu ierīču pazaudēšanas vai bojājumu gadījumā, ko lieto pasažieri ar kustību traucējumiem, pārvadātāju atbildību reglamentē ar Atēnu Konvencijas 3. panta 3. punktu. Kompensācija atbilst attiecīgo ierīču aizstāšanas vērtībai vai, attiecīgā gadījumā, izmaksām, kas saistītas ar remntu.

▐

5. pants

Avansa maksājumi

Ja kuģošanas starpgadījums ▐ izraisījis pasažiera nāvi vai miesas bojājumus, attiecīgajā gadījumā pārvadātājs, kas faktiski veicis
  visu
  pārvadājumu
  vai daļu no pārvadājuma
  , kura laikā noticis kuģošanas starpgadījums, piecpadsmit dienās pēc tam, kad ir konstatēta tās personas identitāte, kura ir tiesīga saņemt atlīdzību par zaudējumiem, samērā ar nodarīto kaitējumu veic avansa maksājumus, kuri ir pietiekami, lai segtu tūlītējas saimnieciskas vajadzības.
  Ja starpgadījums ir izraisījis pasažiera nāvi vai neapšaubāmu un nepārejošu invaliditāti vai ja pasažierim radušies klīniski smagi ievainojumi, kas skar 75 % vai vairāk no pasažiera ķermeņa, šis
  maksājums ir vismaz EUR 21 000.

Šo pantu piemēro arī tad, ja pārvadātājs veic uzņēmējdarbību Kopienā.

Avansa maksājums nav atbildības atzīšana, un to var atskaitīt no jebkādām summām, ko turpmāk izmaksā, pamatojoties uz šo regulu, bet tas nav atmaksājams, izņemot gadījumos, kas aprakstīti Atēnu Konvencijas 3. panta 1. punktā un 6. pantā un SJO pamatnostādņu A papildinājumā, vai ja avansa maksājumu saņēmusī persona nav persona, kas ir tiesīga saņemt atlīdzību par zaudējumiem.

Avansa maksājuma maksāšanas vai saņemšanas gadījumā pārvadātājam, faktiskajam pārvadātājam vai pasažierim ir tiesības uzsākt tiesvedību, lai noskaidrotu atbildību un vainu.

6. pants

Informācija pasažieriem

Pārvadātājs un/vai faktiskais pārvadātājs nodrošina to, ka visiem pasažieriem pirms izbraukšanas sniedz pienācīgu
  , pilnīgu
  un saprotamu informāciju par viņu tiesībām saskaņā ar šo regulu. Ciktāl šādu informāciju ir sniedzis vai nu pārvadātājs, vai faktiskais pārvadātājs, otram nav pienākuma to sniegt.
  Šo informāciju sniedz atbilstošā, pilnīgā un saprotamā veidā, un gadījumā, ja informāciju sniedz ceļojumu rīkotājs, tai jāatbilst Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvas 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām

   (8)

  4. panta noteikumiem.

Lai ievērotu prasības sniegt informāciju, pārvadātājs un faktiskais pārvadātājs var izmantot šīs regulas noteikumu kopsavilkumu, ko sagatavojusi Komisija un kas padarīts publiski pieejams.

7. pants

Ziņojums

Ne vēlāk kā ... (9) Komisija sagatavo ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, kurā, inter alia, ņem vērā saimniecisko attīstību un notikumus starptautiskā forumos.

Šādam ziņojumam var pievienot priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu vai priekšlikumu ziņojumam, kas Kopienai jāsniedz attiecīgiem starptautiskiem forumiem.

8. pants

Procedūra

Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, un kas attiecas uz tādu grozītu maksimāli pieļaujamo apjomu iekļaušanu, kuri noteikti Atēnu Konvencijas 3. panta 1. punktā, 4.a panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā un 8. pantā, lai ņemtu vērā atbilstīgi Atēnu Konvencijas 23. panta pieņemtus lēmumus, kā arī attiecīgus I pielikuma atjauninājumus pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, un kas attiecas uz tādu grozījumu iekļaušanu, kuri izdarīti SJO pamatnostādņu noteikumos, kā noteikts II pielikumā, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris) ║.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

10. pants

Pārejas noteikums

Attiecībā uz pārvadājumiem pa jūru vienas dalībvalsts teritorijā dalībvalstis var nolemt ▐ šīs regulas piemērošanu
  pārvadājumiem ar regulārām prāmju līnijām

  atlikt

  līdz diviem gadiem no tās piemērošanas dienas, un pārvadājumiem ar regulārām prāmju līnijām reģionos, uz kuriem attiecas Līguma 299. panta 2. punkts, —

  līdz četriem gadiem no tās piemērošanas dienas.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no dienas, kad Kopienā stājas spēkā Atēnu Konvencija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļaNostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 562. lpp.), Padomes 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (OV C 190 E, 29.7.2008., 17. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

3

Nostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 562. lpp.)

2008. gada 6. jūnija

(OV C 190 E, 29.7.2008., 17. lpp.)

2008. gada 24. septembra

(4)  

  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.

4

OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.

(5)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp. ║.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

6

(7)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. ║.

7

(8)  

  OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.

8

OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.

(9)  Trīs gados pēc šīs regulas piemērošanas dienas.

9

Trīs gados pēc šīs regulas piemērošanas dienas

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisI PIELIKUMS

NOTEIKUMI ATĒNU KONVENCIJĀ PAR PASAŽIERU UN VIŅU BAGĀŽAS PĀRVADĀJUMIEM PA JŪRU, KAS IR ATBILSTĪGI SAKARĀ AR ŠĪS REGULAS PIEMĒROŠANU

(Konsolidēta 1974. gada Atēnu Konvencija par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru un šīs konvencijas 2002. gada protokols)

1. pants

Definīcijas

Šajā konvencijā lietotajiem apzīmējumiem ir šāda nozīme:

| 1) | a) | “pārvadātājs” ir persona, kas ir noslēgusi vai kuras vārdā ir noslēgts pārvadājuma līgums, neatkarīgi no tā, vai pārvadājumu faktiski veic šī persona vai faktiskais pārvadātājs; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

“pārvadātājs” ir persona, kas ir noslēgusi vai kuras vārdā ir noslēgts pārvadājuma līgums, neatkarīgi no tā, vai pārvadājumu faktiski veic šī persona vai faktiskais pārvadātājs;

| b) | “faktiskais pārvadātājs” ir persona, kas nav pārvadātājs, bet ir kuģa īpašnieks, fraktētājs vai operators, kurš faktiski veic visu pārvadājumu vai tā daļu; un |
| --- | --- |

b)

“faktiskais pārvadātājs” ir persona, kas nav pārvadātājs, bet ir kuģa īpašnieks, fraktētājs vai operators, kurš faktiski veic visu pārvadājumu vai tā daļu; un

| c) | “pārvadātājs, kas faktiski veic visu pārvadājumu vai tā daļu” ir faktiskais pārvadātājs vai pārvadātājs, ja pārvadātājs faktiski veic pārvadājumu; |
| --- | --- |

c)

“pārvadātājs, kas faktiski veic visu pārvadājumu vai tā daļu” ir faktiskais pārvadātājs vai pārvadātājs, ja pārvadātājs faktiski veic pārvadājumu;

| 2) | “pārvadājuma līgums” ir līgums, ko noslēdzis pārvadātājs vai kas noslēgts pārvadātāja vārdā attiecīgi par pasažiera vai pasažiera un viņa bagāžas pārvadājumu pa jūru; |
| --- | --- |

2)

“pārvadājuma līgums” ir līgums, ko noslēdzis pārvadātājs vai kas noslēgts pārvadātāja vārdā attiecīgi par pasažiera vai pasažiera un viņa bagāžas pārvadājumu pa jūru;

| 3) | “kuģis” ir tikai jūras kuģis, izņemot transportlīdzekļus uz gaisa spilveniem; |
| --- | --- |

3)

“kuģis” ir tikai jūras kuģis, izņemot transportlīdzekļus uz gaisa spilveniem;

| 4) | “pasažieris” ir jebkura persona, kuru kuģis pārvadā:






  a) | saskaņā ar pārvadājuma līgumu; vai |
| --- | --- | --- |

4)

“pasažieris” ir jebkura persona, kuru kuģis pārvadā:

a)

saskaņā ar pārvadājuma līgumu; vai

| b) | kas ar pārvadātāja piekrišanu pavada transportlīdzekli vai dzīvus dzīvniekus, uz kuriem attiecas pārvadājuma līgums par precēm, ko nereglamentē ar šo konvenciju; |
| --- | --- |

b)

kas ar pārvadātāja piekrišanu pavada transportlīdzekli vai dzīvus dzīvniekus, uz kuriem attiecas pārvadājuma līgums par precēm, ko nereglamentē ar šo konvenciju;

| 5) | “bagāža” ir jebkurš priekšmets vai transportlīdzeklis, ko pārvadātājs pārvadā saskaņā ar pārvadājuma līgumu, izņemot:






  a) | priekšmetus un transportlīdzekļus, ko pārvadā saskaņā ar fraktēšanas līgumu, konosamentu vai citu līgumu, kas pirmkārt attiecas uz preču pārvadāšanu; un |
| --- | --- | --- |

5)

“bagāža” ir jebkurš priekšmets vai transportlīdzeklis, ko pārvadātājs pārvadā saskaņā ar pārvadājuma līgumu, izņemot:

a)

priekšmetus un transportlīdzekļus, ko pārvadā saskaņā ar fraktēšanas līgumu, konosamentu vai citu līgumu, kas pirmkārt attiecas uz preču pārvadāšanu; un

| b) | dzīvus dzīvniekus; |
| --- | --- |

b)

dzīvus dzīvniekus;

| 6) | “rokas bagāža” ir bagāža, ko pasažieris ņem līdzi kajītē vai citādi tur savā valdījumā, uzraudzībā vai kontrolē. Izņemot šā panta 8. punkta un 8. panta piemērošanu, rokas bagāža ietver arī bagāžu, kas atrodas pasažiera transportlīdzeklī vai uz tā; |
| --- | --- |

6)

“rokas bagāža” ir bagāža, ko pasažieris ņem līdzi kajītē vai citādi tur savā valdījumā, uzraudzībā vai kontrolē. Izņemot šā panta 8. punkta un 8. panta piemērošanu, rokas bagāža ietver arī bagāžu, kas atrodas pasažiera transportlīdzeklī vai uz tā;

| 7) | “bagāžas nozaudēšana vai bojājums” ietver finansiālu zaudējumu, kas radies no tā, ka pasažieris nav saņēmis bagāžu piemērotā laikā pēc tā kuģa ierašanās, kas pārvadājis vai kam vajadzējis pārvadāt bagāžu, bet neietver aizkavēšanos, kas rodas darba strīdu dēļ; |
| --- | --- |

7)

“bagāžas nozaudēšana vai bojājums” ietver finansiālu zaudējumu, kas radies no tā, ka pasažieris nav saņēmis bagāžu piemērotā laikā pēc tā kuģa ierašanās, kas pārvadājis vai kam vajadzējis pārvadāt bagāžu, bet neietver aizkavēšanos, kas rodas darba strīdu dēļ;

| 8) | “pārvadājums” ietver šādus laika periodus:






  a) | attiecībā uz pasažieri un viņa rokas bagāžu — laiku, kad pasažieris un/vai viņa rokas bagāža atrodas uz kuģa, iekāpšanas vai izkāpšanas laiku, laiku, kad pasažieris un viņa rokas bagāža pa ūdeni tiek nogādāta no sauszemes uz kuģi vai otrādi, ja šādas nogādāšanas izmaksas ir ietvertas braukšanas maksā vai, ja pārvadātājs ir nodevis pasažiera rīcībā kuģi, ko izmanto šāda palīgtransporta nolūkos. Tomēr attiecībā uz pasažieri pārvadājums neietver laiku, ko pasažieris pavada jūras terminālī vai stacijā, piestātnē vai jebkurā citā ostas infrastruktūras iekārtā vai uz tās; |
| --- | --- | --- |

8)

“pārvadājums” ietver šādus laika periodus:

a)

attiecībā uz pasažieri un viņa rokas bagāžu — laiku, kad pasažieris un/vai viņa rokas bagāža atrodas uz kuģa, iekāpšanas vai izkāpšanas laiku, laiku, kad pasažieris un viņa rokas bagāža pa ūdeni tiek nogādāta no sauszemes uz kuģi vai otrādi, ja šādas nogādāšanas izmaksas ir ietvertas braukšanas maksā vai, ja pārvadātājs ir nodevis pasažiera rīcībā kuģi, ko izmanto šāda palīgtransporta nolūkos. Tomēr attiecībā uz pasažieri pārvadājums neietver laiku, ko pasažieris pavada jūras terminālī vai stacijā, piestātnē vai jebkurā citā ostas infrastruktūras iekārtā vai uz tās;

| b) | attiecībā uz rokas bagāžu — arī laiku, ko pasažieris pavada jūras terminālā vai stacijā, piestātnē vai jebkurā citā ostas infrastruktūras iekārtā vai uz tās, ja bagāžu ir pārņēmis pārvadātājs, viņa padotais vai aģents, un tā nav izsniegta pasažierim; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz rokas bagāžu — arī laiku, ko pasažieris pavada jūras terminālā vai stacijā, piestātnē vai jebkurā citā ostas infrastruktūras iekārtā vai uz tās, ja bagāžu ir pārņēmis pārvadātājs, viņa padotais vai aģents, un tā nav izsniegta pasažierim;

| c) | attiecībā uz citu bagāžu, kas nav rokas bagāža — laiku no brīža, kad šo bagāžu krastā vai uz kuģa ir pārņēmis pārvadātājs, viņa padotais vai aģents, līdz brīdim, kad pārvadātājs, viņa padotais vai aģents bagāžu izsniedz pasažierim; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz citu bagāžu, kas nav rokas bagāža — laiku no brīža, kad šo bagāžu krastā vai uz kuģa ir pārņēmis pārvadātājs, viņa padotais vai aģents, līdz brīdim, kad pārvadātājs, viņa padotais vai aģents bagāžu izsniedz pasažierim;

| 9) | “starptautisks pārvadājums” ir jebkurš pārvadājums, kura izbraukšanas vieta un galamērķa vieta saskaņā ar pārvadājuma līgumu atrodas divās dažādās valstīs, vai vienā valstī, ja saskaņā ar pārvadājuma līgumu vai paredzēto maršrutu paredzēta piestāšanās citas valsts ostā; |
| --- | --- |

9)

“starptautisks pārvadājums” ir jebkurš pārvadājums, kura izbraukšanas vieta un galamērķa vieta saskaņā ar pārvadājuma līgumu atrodas divās dažādās valstīs, vai vienā valstī, ja saskaņā ar pārvadājuma līgumu vai paredzēto maršrutu paredzēta piestāšanās citas valsts ostā;

| 10) | “organizācija” ir Starptautiskā Jūrniecības organizācija; |
| --- | --- |

10)

“organizācija” ir Starptautiskā Jūrniecības organizācija;

| 11) | “ģenerālsekretārs” ir minētās organizācijas ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

11)

“ģenerālsekretārs” ir minētās organizācijas ģenerālsekretārs.

1.a pants

Pielikums

Šīs konvencijas pielikums ir konvencijas neatņemama daļa.

2. pants

Piemērošana

1.   [...] (1)

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta šo konvenciju nepiemēro, ja uz pārvadājumu saskaņā ar jebkuru citu starptautisku konvenciju par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem ar citu transporta veidu attiecas civiltiesiskās atbildības režīms saskaņā ar šādas konvencijas noteikumiem, ciktāl šo noteikumu piemērošana ir obligāta attiecībā uz pārvadājumiem pa jūru.

3. pants

Pārvadātāja atbildība

1.   Pārvadātāja atbildības ierobežojums par zaudējumu, kas nodarīts kuģošanas starpgadījuma izraisītas pasažiera nāves vai miesas bojājumu dēļ, nepārsniedz 250 000 norēķinu vienību konkrētajam pasažierim katrā atsevišķā gadījumā, izņemot gadījumus, kad pārvadātājs pierāda, ka šo starpgadījumu:

| a) | izraisījusi karadarbība, karadarbības akti, pilsoņu karš, sacelšanās vai ārkārtējas, nenovēršamas vai neizbēgamas dabas parādības; vai |
| --- | --- |

a)

izraisījusi karadarbība, karadarbības akti, pilsoņu karš, sacelšanās vai ārkārtējas, nenovēršamas vai neizbēgamas dabas parādības; vai

| b) | pilnībā izraisījusi trešās personas darbība vai bezdarbība ar nolūku radīt starpgadījumu. |
| --- | --- |

b)

pilnībā izraisījusi trešās personas darbība vai bezdarbība ar nolūku radīt starpgadījumu.

Ja zaudējums pārsniedz minēto robežvērtību, pārvadātājs ir atbildīgs arī attiecīgi lielākā apmērā, izņemot gadījumus, kad tas pierāda, ka starpgadījums, kas izraisīja zaudējumu, radās citu iemeslu, nevis pārvadātāja vainas vai nolaidības dēļ.

2.   Pārvadātājs ir atbildīgs par zaudējumu, kas radies pasažiera nāves vai miesas bojājumu dēļ, ko izraisījuši citi iemesli, nevis kuģošanas starpgadījums, ja starpgadījumu, kas radīja zaudējumu, izraisīja pārvadātāja vaina vai nolaidība. Pienākumu pierādīt vainu vai nolaidību uzņemas prasītājs.

3.   Pārvadātājs ir atbildīgs par zaudējumu, kas radies rokas bagāžas nozaudēšanas vai bojājuma dēļ, ja starpgadījumu, kas radīja zaudējumu, izraisīja pārvadātāja vaina vai nolaidība. Pārvadātāja vaina vai nolaidība tiek uzskatīta par kuģošanas starpgadījuma radītu zaudējumu.

4.   Pārvadātājs ir atbildīgs par zaudējumu, kas radies bagāžas, kas nav rokas bagāža, nozaudēšanas vai bojājuma dēļ, izņemot gadījumus, kad pārvadātājs pierāda, ka starpgadījums, kas izraisīja zaudējumu, radās cita iemesla, nevis pārvadātāja vainas vai nolaidības dēļ.

5.   Šajā pantā:

| a) | “kuģošanas starpgadījums” ir kuģa bojāeja, apgāšanās, sadursme ar citu kuģi vai uzskriešana uz sēkļa, sprādziens vai ugunsgrēks uz kuģa, vai kuģa bojājums; |
| --- | --- |

a)

“kuģošanas starpgadījums” ir kuģa bojāeja, apgāšanās, sadursme ar citu kuģi vai uzskriešana uz sēkļa, sprādziens vai ugunsgrēks uz kuģa, vai kuģa bojājums;

| b) | “pārvadātāja vaina vai nolaidība” ietver arī pārvadātāja padoto vainu vai nolaidību, pildot amata pienākumus; |
| --- | --- |

b)

“pārvadātāja vaina vai nolaidība” ietver arī pārvadātāja padoto vainu vai nolaidību, pildot amata pienākumus;

| c) | “kuģa bojājums” ir jebkurš darbības traucējums, defekts vai neatbilstība piemērojamiem drošības tehnikas noteikumiem attiecībā uz jebkuru kuģa daļu vai tā aprīkojumu, ja to izmanto pasažieru glābšanai, evakuācijai, iekāpšanai vai izkāpšanai; vai ja to izmanto kuģa piedziņai, stūrēšanai, drošai navigācijai, pietauvošanai, noenkurošanai, ierodoties piestātnē vai enkurvietā vai atstājot tās, vai pārbaudot bojājumus pēc applūšanas; vai ja to izmanto, nolaižot ūdenī dzīvības glābšanas ierīces; un |
| --- | --- |

c)

“kuģa bojājums” ir jebkurš darbības traucējums, defekts vai neatbilstība piemērojamiem drošības tehnikas noteikumiem attiecībā uz jebkuru kuģa daļu vai tā aprīkojumu, ja to izmanto pasažieru glābšanai, evakuācijai, iekāpšanai vai izkāpšanai; vai ja to izmanto kuģa piedziņai, stūrēšanai, drošai navigācijai, pietauvošanai, noenkurošanai, ierodoties piestātnē vai enkurvietā vai atstājot tās, vai pārbaudot bojājumus pēc applūšanas; vai ja to izmanto, nolaižot ūdenī dzīvības glābšanas ierīces; un

| d) | “zaudējums” neietver kaitējuma atlīdzību nolūkā sodīt vai brīdināt nodarītāju. |
| --- | --- |

d)

“zaudējums” neietver kaitējuma atlīdzību nolūkā sodīt vai brīdināt nodarītāju.

6.   Saskaņā ar šo pantu pārvadātāja atbildība attiecas tikai uz zaudējumiem, kas rodas pārvadājuma gaitā notikušu starpgadījumu dēļ. Pienākumu pierādīt, ka starpgadījums, kas izraisīja zaudējumu, notika pārvadājuma gaitā, un pamatot zaudējuma lielumu uzņemas prasītājs.

7.   Nekas šajā konvencijā neierobežo pārvadātāja regresa prasījuma tiesības pret trešo personu vai celt iebildumus sakarā ar cietušā līdznolaidību saskaņā ar šīs konvencijas 6. pantu. Nekas šajā pantā neierobežo tiesības noteikt atbildības ierobežojumu saskaņā ar šīs konvencijas 7. un 8. pantu.

8.   Prezumpcija par vienas puses vainu vai nolaidību vai pierādīšanas pienākuma uzlikšana vienai pusei nav iemesls, lai netiktu apsvērti pierādījumi par labu attiecīgajai pusei.

4. pants

Faktiskais pārvadātājs

1.   Ja pārvadājuma vai tā daļas veikšana ir uzticēta faktiskajam pārvadātājam, saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem pārvadātājs tomēr ir atbildīgs par visu pārvadājumu. Bez tam arī faktiskais pārvadātājs ir pakļauts šīs konvencijas noteikumiem un ir tiesīgs izmantot tos attiecībā uz savu veikto pārvadājuma daļu.

2.   Attiecībā uz faktiskā pārvadātāja veikto pārvadājumu pārvadātājs ir atbildīgs par faktiskā pārvadātāja, viņa padoto un aģentu darbību vai bezdarbību, pildot amata pienākumus.

3.   Jebkurš īpašs nolīgums, saskaņā ar kuru pārvadātājs uzņemas saistības, ko neuzliek šī konvencija, vai jebkura atteikšanās no šīs konvencijas piešķirtajām tiesībām ietekmē faktisko pārvadātāju tikai tad, ja viņš ir skaidri izteicis savu piekrišanu rakstveidā.

4.   Ja un ciktāl ir atbildīgs gan pārvadātājs, gan faktiskais pārvadātājs, viņu atbildība ir solidāra.

5.   Nekas šajā pantā neierobežo nekādas pārvadātāja un faktiskā pārvadātāja tiesības griezties ar prasību vienam pret otru.

4.a pants

Obligātā apdrošināšana

1.   Ja pasažierus pārvadā kuģis, kas ir reģistrēts valstī, kura ir konvencijas puse, un kas ir licencēts pārvadāt vairāk nekā divpadsmit pasažieru un kam piemēro šo konvenciju, jebkurš pārvadātājs, kurš faktiski veic visu pārvadājumu vai tā daļu, pastāvīgi uztur spēkā apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu, piemēram, bankas vai līdzīgas finanšu iestādes garantiju, lai saskaņā ar šo konvenciju izpildītu atbildības saistības pasažiera nāves vai miesas bojājumu gadījumā. Obligātās apdrošināšanas vai cita finansiālā nodrošinājuma ierobežojums nav mazāks kā 250 000 norēķinu vienību uz vienu pasažieri katrā atsevišķā gadījumā.

2.   Pēc tam, kad tādas valsts, kas ir konvencijas puse, attiecīgā iestāde ir noteikusi, ka 1. punkta prasības ir izpildītas, katram kuģim tiek izdots sertifikāts, kas apstiprina, ka ir spēkā apdrošināšana vai cits finansiāls nodrošinājums saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem. Attiecībā uz kuģi, kas reģistrēts valstī, kura ir konvencijas puse, šādu sertifikātu izdod vai apstiprina kuģa reģistra valsts attiecīgā iestāde; attiecībā uz kuģi, kas nav reģistrēts valstī, kura ir konvencijas puse, šo sertifikātu var izdot vai apstiprināt jebkuras konvencijas līgumslēdzējas valsts attiecīgā iestāde. Šis sertifikāts atbilst paraugam, kāds iekļauts šīs konvencijas pielikumā, un satur šādas sīkas precīzas ziņas:

| a) | kuģa nosaukums, atšķirības numurs vai burti un reģistrācijas osta; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukums, atšķirības numurs vai burti un reģistrācijas osta;

| b) | pārvadātāja, kas faktiski veic visu pārvadājumu vai tā daļu, nosaukums un galvenā uzņēmējdarbības vieta; |
| --- | --- |

b)

pārvadātāja, kas faktiski veic visu pārvadājumu vai tā daļu, nosaukums un galvenā uzņēmējdarbības vieta;

| c) | SJO identifikācijas numurs; |
| --- | --- |

c)

SJO identifikācijas numurs;

| d) | nodrošinājuma veids un ilgums; |
| --- | --- |

d)

nodrošinājuma veids un ilgums;

| e) | apdrošinātāja vai citas personas, kura sniedz finansiālo nodrošinājumu, vārds, uzvārds vai nosaukums un galvenā uzņēmējdarbības vieta, un vajadzības gadījumā uzņēmējdarbības vieta, kurā noslēgts apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma līgums; un |
| --- | --- |

e)

apdrošinātāja vai citas personas, kura sniedz finansiālo nodrošinājumu, vārds, uzvārds vai nosaukums un galvenā uzņēmējdarbības vieta, un vajadzības gadījumā uzņēmējdarbības vieta, kurā noslēgts apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma līgums; un

| f) | sertifikāta derīguma termiņš, kas nav ilgāks par apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma spēkā esamības termiņu. |
| --- | --- |

f)

sertifikāta derīguma termiņš, kas nav ilgāks par apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma spēkā esamības termiņu.

| 3. | a) | Valsts, kas ir konvencijas puse, var pilnvarot tās atzītu iestādi vai organizāciju izdot sertifikātu. Šāda iestāde vai organizācija informē konkrēto valsti par katra sertifikāta izdošanu. Visos gadījumos valsts, kas ir konvencijas puse, pilnībā garantē šādi izdota sertifikāta pilnību un pareizību un apņemas nodrošināt vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šīs saistības. |
| --- | --- | --- |
| b) | Valsts, kas ir konvencijas puse, paziņo ģenerālsekretāram par:






  i) | tās atzītas iestādes vai organizācijas pilnvarojumu un konkrētiem deleģētajiem pienākumiem vai nosacījumiem; |

3.

a)

Valsts, kas ir konvencijas puse, var pilnvarot tās atzītu iestādi vai organizāciju izdot sertifikātu. Šāda iestāde vai organizācija informē konkrēto valsti par katra sertifikāta izdošanu. Visos gadījumos valsts, kas ir konvencijas puse, pilnībā garantē šādi izdota sertifikāta pilnību un pareizību un apņemas nodrošināt vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šīs saistības.

b)

Valsts, kas ir konvencijas puse, paziņo ģenerālsekretāram par:

i)

tās atzītas iestādes vai organizācijas pilnvarojumu un konkrētiem deleģētajiem pienākumiem vai nosacījumiem;

| ii) | šāda pilnvarojuma atsaukšanu; un |
| --- | --- |

ii)

šāda pilnvarojuma atsaukšanu; un

| iii) | dienu, kad stājas spēkā šis pilnvarojums vai tā atsaukšana. |
| --- | --- |

iii)

dienu, kad stājas spēkā šis pilnvarojums vai tā atsaukšana.

Piešķirtais pilnvarojums stājas spēkā ne ātrāk kā trīs mēnešus no brīža, kad ģenerālsekretāram paziņo par tā stāšanos spēkā.

c)

Iestāde vai organizācija, kura ir pilnvarota izdot sertifikātus saskaņā ar šo punktu, ir pilnvarota vismaz anulēt šos sertifikātus, ja netiek pildīti nosacījumi, pamatojoties uz kuriem šie sertifikāti izdoti. Visos gadījumos iestāde vai organizācija par šādu anulēšanu paziņo tai valstij, kuras vārdā sertifikāts izdots.

4.   Sertifikātu sastāda izdevējas valsts valsts valodā vai valodās. Ja lietotā valoda nav angļu, franču vai spāņu valoda, tekstā iekļauj tulkojumu vienā no šīm valodām, un, pēc valsts ieskatiem, tas var arī nebūt valsts valodā.

5.   Sertifikāts atrodas uz kuģa, bet sertifikāta kopija glabājas pie valsts iestādēm, kas glabā kuģa reģistra datus vai, ja kuģis nav reģistrēts valstī, kura ir konvencijas puse, — pie tās valsts iestādes, kas izdevusi vai apstiprinājusi sertifikātu.

6.   Apdrošināšana vai cits finansiāls nodrošinājums neatbilst šā panta prasībām, ja tas var beigties citu iemeslu, nevis apdrošināšanas vai cita sertifikātā norādītā nodrošinājuma spēkā esamības termiņa beigšanās dēļ, pirms pagājuši trīs mēneši kopš brīža, kad 5. punktā minētajām iestādēm ir paziņots par tā izbeigšanos, ja vien sertifikāts nav nodots šīm iestādēm vai ja minētajā laikposmā nav izdots jauns sertifikāts. Iepriekš minētos noteikumus līdzīgi piemēro jebkuriem grozījumiem, no kuriem izriet, ka apdrošināšana vai cits finansiāls nodrošinājums vairs neatbilst šā panta prasībām.

7.   Kuģa reģistra valsts saskaņā ar šā panta noteikumiem nosaka sertifikāta izdošanas un spēkā esamības nosacījumus.

8.   Neko šajā konvencijā neinterpretē tā, lai liegtu valstij, kura ir konvencijas puse, paļauties uz tādu informāciju, kas skarā ar šo konvenciju iegūta no citām tās dalībvalstīm vai organizācijas, vai citām starptautiskām organizācijām, un kas saistīta ar apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma izsniedzēju finansiālo stāvokli. Šādos gadījumos valsts, kas ir konvencijas puse un kas paļaujas uz šādu informāciju, nav atbrīvota no atbildības, kura tai uzlikta kā sertifikāta izdevējai valstij.

9.   Sertifikātus, kas izdoti vai apstiprināti valsts, kas ir konvencijas puse, vārdā, valstis, kuras ir konvencijas puses, akceptē saistībā ar šo konvenciju un uzskata par līdzvērtīgiem tiem sertifikātiem, ko tās izdevušas vai apstiprinājušas, pat ja tie izdoti vai apstiprināti kuģim, kas nav reģistrēts valstī, kas ir konvencijas puse. Valsts, kas ir konvencijas puse, jebkurā laikā var pieprasīt informāciju no sertifikāta izdevējas valsts vai apstiprinātājas valsts par tāda fakta ticamību, ka apdrošināšanas sertifikātā minētais apdrošinātājs vai galvotājs ir finansiāli nespējīgs izpildīt konvencijas uzliktās saistības.

10.   Jebkādu prasību pēc atlīdzības, kuru atbilstīgi šim pantam sedz apdrošināšana vai cits finansiāls nodrošinājums, var ierosināt tieši pret apdrošinātāju vai citu personu, kas sniedz finansiālu nodrošinājumu. Šādā gadījumā 1. punktā minēto summu uzskata par apdrošinātāja vai citas personas, kas sniedz finansiālu nodrošinājumu, atbildības ierobežojumu, pat ja pārvadātājs vai faktiskais pārvadātājs nav tiesīgs uz atbildības ierobežojumu. Bez tam atbildētājs var celt ierunas (izņemot bankrotu vai uzņēmuma likvidāciju), ko saskaņā ar konvenciju būtu tiesības celt 1. punktā minētajam pārvadātājam. Turklāt atbildētājs var celt ierunas, norādot, ka kaitējums radies, apdrošinātajai personai tīši pārkāpjot noteikumus, taču atbildētājs neceļ nekādas citas ierunas, ko viņš būtu tiesīgs celt tiesas procesā, kuru apdrošinātā persona uzsākusi pret atbildētāju. Atbildētājam jebkurā gadījumā ir tiesības pieprasīt, lai pārvadātājs un faktiskais pārvadātājs tiek iesaistīti tiesas procesā.

11.   Jebkuras summas, ko sniedz apdrošināšana vai cits finansiāls nodrošinājums, ko uztur spēkā saskaņā ar 1. punktu, ir pieejamas tikai un vienīgi, lai apmierinātu prasības saskaņā ar šo konvenciju, un jebkurš šāds maksājums izpilda atbildības saistības, kas rodas saskaņā ar šo konvenciju, līdz samaksāto summu apmēram.

12.   Valsts, kas ir konvencijas puse, neatļauj ekspluatēt kuģi, kurš peld ar tās karogu un uz kuru attiecas šis pants, ja nav izdots sertifikāts saskaņā ar 2. vai 15. punktu.

13.   Atbilstīgi šā panta nosacījumiem ikviena valsts, kas ir konvencijas puse, saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošina, ka apdrošināšana vai cits finansiāls nodrošinājums tādā apmērā, kā noteikts 1. punktā, ir spēkā attiecībā uz jebkuru kuģi, kuram ir atļauts pārvadāt vairāk kā divpadsmit pasažieru, neatkarīgi no tā, kur tas ir reģistrēts, un kurš ienāk ostā vai atstāj ostu šajā dalībvalstī, ciktāl piemēro šo konvenciju.

14.   Neskarot 5. punkta noteikumus, valsts, kas ir konvencijas puse, var paziņot ģenerālsekretāram, ka saistībā ar 13. punktu uz kuģa nav jābūt sertifikātam, kurš paredzēts 2. punktā, vai ka minētais sertifikāts nav jāuzrāda, ieejot attiecīgās valsts teritorijas ostās vai atstājot tās, ja valsts, kas ir konvencijas puse un kas ir izdevusi sertifikātu, ir paziņojusi ģenerālsekretāram, ka visus datus, kuri apstiprina sertifikāta esamību un sniedz iespēju valstīm, kas ir konvencijas puses, pildīt savas saistības saskaņā ar 13. punktu, tā glabā elektroniskā formā un tie ir pieejami visām konvencijas līgumslēdzējām valstīm.

15.   Ja apdrošināšana vai cits finansiāls nodrošinājums netiek uzturēts spēkā attiecībā uz kuģi, kas pieder valstij, kura ir konvencijas puse, šā panta attiecīgie noteikumi šim kuģim netiek piemēroti, bet kuģim ir jābūt sertifikātam, ko izdevušas kuģa reģistra valsts attiecīgās iestādes un kas apstiprina, ka kuģis pieder šai valstij un ka tā atbildības saistības ir nodrošinātas 1. punktā paredzētajā apjomā. Šāds sertifikāts pēc iespējas atbilst 2. punktā paredzētajam paraugam.

5. pants

Vērtslietas

Pārvadātājs nav atbildīgs par naudas, apgrozāmu vērtspapīru, zelta, sudrablietu, juvelierizstrādājumu, rotaslietu, mākslas darbu vai citu vērtslietu nozaudēšanu vai tām nodarītiem bojājumiem, izņemot gadījumus, ja šādas vērtslietas ir nodotas pārvadātāja glabāšanā, vienojoties, ka pārvadātājs tās uzraudzīs, — tādā gadījumā pārvadātāja atbildība ir ierobežota līdz 8. panta 3. punktā noteiktajam ierobežojumam, ja vien saskaņā ar 10. panta 1. punktu nepastāv vienošanās par augstāku ierobežojumu.

6. pants

Pasažiera līdzvainība

Ja pārvadātājs pierāda, ka pasažiera nāvi vai miesas bojājumus, vai bagāžas nozaudēšanu vai bojājumu izraisīja vai sekmēja paša pasažiera vaina vai nolaidība, tiesa, kuras izskatīšanai nodota šī lieta, saskaņā ar saistošajām tiesību normām var pilnībā vai daļēji atbrīvot pārvadātāju no atbildības.

7. pants

Atbildības ierobežojums nāves un miesas bojājumu gadījumā

1.   Pārvadātāja atbildība par pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem saskaņā ar 3. pantu nekādā gadījumā nepārsniedz 400 000 norēķinu vienības par pasažieri katrā atsevišķā gadījumā. Ja tiesa, kura izskata šo lietu, saskaņā ar saistošajām tiesību normām piespriež atlīdzību periodisku ienākumu maksājumu veidā, šo maksājumu līdzvērtīgā pamatvērtība nepārsniedz minēto ierobežojumu.

2.   Valsts, kas ir konvencijas puse, ar īpašiem valsts tiesību aktu noteikumiem var regulēt 1. punktā paredzēto atbildības ierobežojumu, ja valsts noteiktais atbildības ierobežojums (ja tāds pastāv) nav zemāks par 1. punktā paredzēto. Valsts, kas ir konvencijas puse un kas izmanto šajā punktā minēto iespēju, informē ģenerālsekretāru par pieņemto atbildības ierobežojumu vai par tā neesamību.

8. pants

Atbildības ierobežojums bagāžas un transportlīdzekļu nozaudēšanas vai bojājumu gadījumā

1.   Pārvadātāja atbildība par rokas bagāžas nozaudēšanu vai bojājumu nekādā gadījumā nepārsniedz 2 250 norēķinu vienību vienam pasažierim vienā pārvadājumā.

2.   Pārvadātāja atbildība par transportlīdzekļa, tostarp visas bagāžas, kas atrodas transportlīdzeklī vai uz tā, nozaudēšanu vai bojājumu nekādā gadījumā nepārsniedz 12 700 norēķinu vienību par vienu transportlīdzekli vienā pārvadājumā.

3.   Pārvadātāja atbildība par tādas bagāžas, kas nav 1. un 2. punktā minētā bagāža, nozaudēšanu vai bojājumu nekādā gadījumā nepārsniedz 3 375 norēķinu vienību vienam pasažierim vienā pārvadājumā.

4.   Pārvadātājs un pasažieris var vienoties, ka pārvadātāja atbildību samazina, nosakot atskaitījumu, kas nepārsniedz 330 norēķinu vienības transportlīdzekļa bojājuma gadījumā un 149 norēķinu vienības citas bagāžas nozaudēšanas vai bojājuma gadījumā par pasažieri; šīs summas atskaita no atlīdzības par nozaudēšanu vai bojājumu.

9. pants

Norēķinu vienība un konvertēšana

1   Šajā konvencijā minētā norēķinu vienība ir speciālās aizņēmuma tiesības, ko noteicis Starptautiskais valūtas fonds. 3. panta 1. punktā, 4.a panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā un 8. pantā minētās summas konvertē tās valsts valūtā, kuras tiesa izskata attiecīgo lietu, pamatojoties uz šīs valsts valūtas kursu pret speciālajām aizņēmuma tiesībām dienā, kad tiek nolasīts spriedums vai dienā, par kuru puses vienojas. Ja valsts, kas ir konvencijas puse, ir Starptautiskā valūtas fonda locekle, tās valūtas vērtību, izteiktu speciālajās aizņēmuma tiesībās, aprēķina saskaņā ar novērtēšanas metodi, ko Starptautiskais valūtas fonds attiecīgajā dienā izmanto, lai veiktu savus darījumus un operācijas ar naudu. Ja valsts, kas ir konvencijas puse, nav Starptautiskā valūtas fonda locekle, tās valūtas vērtību, izteiktu speciālajās aizņēmuma tiesībās, aprēķina pēc minētās valsts noteiktās metodes.

2.   Tomēr valsts, kura nav Starptautiskā valūtas fonda locekle un kuras tiesību akti neļauj piemērot 1. punkta noteikumus, parakstot, ratificējot, akceptējot, apstiprinot šo konvenciju vai pievienojoties tai, vai arī jebkurā citā laikā var paziņot, ka 1. punktā minētā norēķinu vienība ir līdzvērtīga 15 zelta frankiem. Šajā punktā minētais zelta franks atbilst sešdesmit pieciem ar pusi (651⁄2) miligramiem 900. raudzes zelta. Zelta franku konvertē valsts valūtā saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem.

3.   Šā panta 1. punkta pēdējā teikumā minēto aprēķināšanu un 2. punktā minēto konvertēšanu veic tā, lai 3. panta 1. punktā, 4.a panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā un 8. pantā minēto summu faktiskā vērtība, izteikta valstu, kas ir konvencijas puses, valūtā, pēc iespējas precīzāk atbilstu vērtībai, kuru iegūtu, piemērojot 1. punkta pirmos trīs teikumus. Valstis paziņo ģenerālsekretāram attiecīgi par aprēķināšanas metodi, ko lieto atbilstīgi 1. punktam, vai par 2. punktā minētās konvertēšanas iznākumu, deponējot konvencijas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu, kā arī katru reizi, kad mainās aprēķināšanas metode vai konvertēšanas iznākums.

10. pants

Atbildības ierobežojuma papildu noteikumi

1.   Pārvadātājs un pasažieris var mutiski un rakstiski vienoties par augstākiem atbildības ierobežojumiem, nekā paredzēts 7. un 8. pantā.

2.   Atbildības ierobežojumi, kas paredzēti 7. un 8. pantā, neietver kaitējuma procentus un tiesas izdevumus.

11. pants

Pārvadātāja padoto ierunas un ierobežojumi

Ja pret pārvadātāja vai faktiskā pārvadātāja padoto vai aģentu tiek ierosināta lieta par kaitējumu, uz kuru attiecas šī konvencija, šādam padotajam vai aģentam, ja tas pierāda, ka ir rīkojies, pildot amata pienākumus, ir tiesības uz tām ierunām un atbildības ierobežojumiem, uz ko ir tiesības pārvadātājam vai faktiskajam pārvadātājam saskaņā ar šo konvenciju.

12. pants

Prasību apkopošana

1.   Stājoties spēkā 7. un 8. pantā paredzētajiem atbildības ierobežojumiem, tos piemēro attiecībā uz kopsummu, kas atgūstama visās prasībās, kuras celtas par ikviena pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, vai viņa bagāžas nozaudēšanu vai bojājumu.

2.   Attiecībā uz faktiskā pārvadātāja veiktu pārvadājumu no pārvadātāja un faktiskā pārvadātāja, viņu padotajiem un aģentiem, kuri pilda amata pienākumus, atgūstamā kopsumma nepārsniedz augstāko summu, kuru saskaņā ar šo konvenciju var atgūt no pārvadātāja vai faktiskā pārvadātāja, taču nevienai no minētajām personām atbildība nepārsniedz šai personai piemērojamo atbildības ierobežojumu.

3.   Jebkurā gadījumā, ja pārvadātāja vai faktiskā pārvadātāja padotais vai aģents saskaņā ar šīs konvencijas 11. pantu ir tiesīgs izmantot 7. un 8. pantā noteiktos atbildības ierobežojumus, no pārvadātāja vai, attiecīgi, faktiskā pārvadātāja un no viņu padotā vai aģenta atgūstamā kopsumma nepārsniedz šos ierobežojumus.

13. pants

Atbildības ierobežojuma tiesību zaudēšana

1.   Pārvadātājs nav tiesīgs baudīt 7. un 8. pantā un 10. panta 1. punktā noteiktos atbildības ierobežojumus, ja ir pierādīts, ka kaitējums ir radies dēļ pārvadātāja darbības vai bezdarbības ar nolūku izraisīt šādu kaitējumu vai neapdomīgas darbības dēļ, apzinoties, ka šāds kaitējums visticamāk radīsies.

2.   Pārvadātāja vai faktiskā pārvadātāja padotais vai aģents nav tiesīgs baudīt atbildības ierobežojumus, ja ir pierādīts, ka kaitējums ir radies dēļ attiecīgā padotā vai aģenta darbības vai bezdarbības ar nolūku izraisīt šādu kaitējumu, vai neapdomīgas darbības dēļ, apzinoties, ka šāds kaitējums visticamāk radīsies.

14. pants

Prasību pamatojums

Jebkuru zaudējumu atlīdzības lietu saistībā ar pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, vai bagāžas nozaudēšanu vai bojājumu pret pārvadātāju vai faktisko pārvadātāju drīkst ierosināt tikai saskaņā ar šo konvenciju.

15. pants

Paziņojums par bagāžas nozaudēšanu vai bojājumu

1.   Pasažieris rakstiski paziņo pārvadātājam vai viņa aģentam:

| a) | acīmredzama bagāžas bojājuma gadījumā:






  i) | par rokas bagāžu — pirms izkāpšanas no kuģa vai tās laikā; |
| --- | --- | --- |

a)

acīmredzama bagāžas bojājuma gadījumā:

i)

par rokas bagāžu — pirms izkāpšanas no kuģa vai tās laikā;

| ii) | par citu bagāžu — pirms bagāžas izsniegšanas vai tās laikā; |
| --- | --- |

ii)

par citu bagāžu — pirms bagāžas izsniegšanas vai tās laikā;

| b) | gadījumā, ja bagāžas bojājums nav acīmredzams, vai bagāžas nozaudēšanas gadījumā — piecpadsmit dienu laikā no izkāpšanas vai bagāžas izsniegšanas dienas, vai no brīža, kad izsniegšanai vajadzējis notikt. |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja bagāžas bojājums nav acīmredzams, vai bagāžas nozaudēšanas gadījumā — piecpadsmit dienu laikā no izkāpšanas vai bagāžas izsniegšanas dienas, vai no brīža, kad izsniegšanai vajadzējis notikt.

2.   Ja pasažieris nepilda šā panta noteikumus, pieņem, ka viņš bagāžu ir saņēmis nebojātu, ja nav pierādīts pretējais.

3.   Rakstisks paziņojums nav jāiesniedz, ja bagāžas stāvoklis tās saņemšanas brīdī ir kopīgi konstatēts vai pārbaudīts.

16. pants

Prasības noilgums

1.   Prasībām saistībā ar kaitējumu, kas radies pasažiera nāves vai miesas bojājumu gadījumā, vai bagāžas nozaudēšanas vai bojājuma gadījumā, pēc diviem gadiem iestājas noilgums.

2.   Noilguma periodu aprēķina:

| a) | miesas bojājumu gadījumā — skaitot no dienas, kad pasažieris izkāpj no kuģa; |
| --- | --- |

a)

miesas bojājumu gadījumā — skaitot no dienas, kad pasažieris izkāpj no kuģa;

| b) | nāves gadījumā, kas iestājusies pārvadājuma laikā, — skaitot no dienas, kad pasažierim vajadzēja izkāpt no kuģa; tādu pārvadājuma laikā nodarītu miesas bojājumu gadījumā, kā rezultātā pēc pasažiera izkāpšanas no kuģa ir iestājusies pasažiera nāve — no miršanas dienas, ja šis laika periods nepārsniedz trīs gadus pēc izkāpšanas no kuģa; |
| --- | --- |

b)

nāves gadījumā, kas iestājusies pārvadājuma laikā, — skaitot no dienas, kad pasažierim vajadzēja izkāpt no kuģa; tādu pārvadājuma laikā nodarītu miesas bojājumu gadījumā, kā rezultātā pēc pasažiera izkāpšanas no kuģa ir iestājusies pasažiera nāve — no miršanas dienas, ja šis laika periods nepārsniedz trīs gadus pēc izkāpšanas no kuģa;

| c) | bagāžas nozaudēšanas vai bojājuma gadījumā — skaitot no dienas, kad pasažieris izkāpj no kuģa vai kad viņam vajadzēja izkāpt no kuģa, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk. |
| --- | --- |

c)

bagāžas nozaudēšanas vai bojājuma gadījumā — skaitot no dienas, kad pasažieris izkāpj no kuģa vai kad viņam vajadzēja izkāpt no kuģa, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.

3.   Tiesa izskata lietu saskaņā ar tai saistošajiem tiesību aktiem, ar ko reglamentē noilguma perioda apturēšanu vai pārtraukšanu, bet saskaņā ar šo konvenciju lietu nekādā gadījumā nevar ierosināt pēc jebkura šāda laikposma beigām:

| a) | pieci gadi, skaitot no dienas, kad pasažieris izkāpis no kuģa vai kad viņam vajadzēja izkāpt no kuģa, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk; vai ja šāds laikposms ir agrāks: |
| --- | --- |

a)

pieci gadi, skaitot no dienas, kad pasažieris izkāpis no kuģa vai kad viņam vajadzēja izkāpt no kuģa, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk; vai ja šāds laikposms ir agrāks:

| b) | trīs gadi, skaitot no dienas, kad prasītājs uzzināja vai viņam bija piemēroti jāuzzina par starpgadījuma izraisītu miesas bojājumu, zaudējumu vai kaitējumu. |
| --- | --- |

b)

trīs gadi, skaitot no dienas, kad prasītājs uzzināja vai viņam bija piemēroti jāuzzina par starpgadījuma izraisītu miesas bojājumu, zaudējumu vai kaitējumu.

4.   Neatkarīgi no šā panta 1., 2. un 3. punkta, noilguma periodu var pagarināt, pamatojoties uz pārvadātāja deklarāciju vai pušu nolīgumu, pēc tam, kad ir radies iemesls ierosināt lietu. Deklarācija vai nolīgums ir rakstisks.

17. pants

Kompetentā jurisdikcija
   (2)

17.a pants

Atzīšana un izpilde
   (2)

18. pants

Līguma noteikumu spēkā neesamība

Jebkuri noteikumi, kas iekļauti līgumā pirms tam, kad noticis starpgadījums, kurš izraisīja pasažiera nāvi vai miesas bojājumus, vai pasažiera bagāžas nozaudēšanu vai bojājumu, ar nolūku jebkuru personu, kas saskaņā ar šo konvenciju ir atbildīga, atbrīvot no atbildības pret pasažieri vai paredzēt zemāku atbildības ierobežojumu, nekā noteikts šajā konvencijā, izņemot 8. panta 4 punktā paredzēto, kā arī jebkurš šāds noteikums, kura nolūks ir atbrīvot pārvadātāju vai faktisko pārvadātāju no pierādīšanas pienākuma, vai kura mērķis ir ierobežot 17. panta 1. vai 2. punktā minētās iespējas, ir spēkā neesošs, tomēr minēto noteikumu spēkā neesamība neatceļ pārvadājuma līgumu, uz ko arī turpmāk attiecas šīs konvencijas noteikumi.

20. pants

Kodolpostījumi

Saskaņā ar šo konvenciju atbildība par kodolnegadījuma radītiem kaitējumiem neiestājas:

| a) | ja kodoliekārtu operators ir atbildīgs par šādu kaitējumu saskaņā ar 1960. gada 29. jūlija Parīzes konvenciju par trešo personu atbildību kodolenerģijas jomā, kurā grozījumi izdarīti ar tās 1964. gada 28. janvāra papildu protokolu, vai 1963. gada 21. maija Vīnes konvenciju par civiltiesisko atbildību par kodolpostījumiem, vai jebkuru spēkā esošu minētās konvencijas grozījumu vai protokolu; vai |
| --- | --- |

a)

ja kodoliekārtu operators ir atbildīgs par šādu kaitējumu saskaņā ar 1960. gada 29. jūlija Parīzes konvenciju par trešo personu atbildību kodolenerģijas jomā, kurā grozījumi izdarīti ar tās 1964. gada 28. janvāra papildu protokolu, vai 1963. gada 21. maija Vīnes konvenciju par civiltiesisko atbildību par kodolpostījumiem, vai jebkuru spēkā esošu minētās konvencijas grozījumu vai protokolu; vai

| b) | ja kodoliekārtu operators ir atbildīgs par šādu kaitējumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar ko reglamentē atbildību šāda kaitējuma gadījumā, ja šis tiesību akts attiecībā uz personām, kurām var nodarīt kaitējumu, visos aspektos ir tikpat labvēlīgs kā Parīzes vai Vīnes konvencija, vai jebkurš spēkā esošs minēto konvenciju grozījums vai protokols. |
| --- | --- |

b)

ja kodoliekārtu operators ir atbildīgs par šādu kaitējumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar ko reglamentē atbildību šāda kaitējuma gadījumā, ja šis tiesību akts attiecībā uz personām, kurām var nodarīt kaitējumu, visos aspektos ir tikpat labvēlīgs kā Parīzes vai Vīnes konvencija, vai jebkurš spēkā esošs minēto konvenciju grozījums vai protokols.

21. pants

Valsts iestāžu komercpārvadājumi

Šo konvenciju piemēro komercpārvadājumiem, ko valstis vai valsts iestādes veic saskaņā ar pārvadājuma līgumu 1. panta izpratnē.

[22. un 23. pants 2002. gada protokolā 1974. gada Atēnu Konvencijai par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru]

22. pants

Pārskatīšana un grozījumi
   (2)

23. pants

Ierobežojumu grozījumi

1.   Neskarot 22. pantu, šajā pantā minēto īpašo procedūru piemēro tikai, lai grozītu ierobežojumus, kas noteikti ar šo protokolu pārskatītās konvencijas 3. panta 1. punktā, 4.a panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā un 8. pantā.

2.   Ja to pieprasa vismaz puse valstu, kas ir šī protokola puses, — bet nekādā gadījumā ne mazāk kā sešas šādas valstis — ģenerālsekretārs visiem organizācijas dalībniekiem un visām valstīm, kas ir konvencijas puses, nosūta jebkuru priekšlikumu par to ierobežojumu, tostarp atskaitījumu grozīšanu, kuri minēti ar šo protokolu pārskatītās konvencijas 3. panta 1. punktā, 4.a panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā un 8. pantā.

3.   Jebkuru ierosināto grozījumu, kas nosūtīts minētajā kārtībā, iesniedz izskatīšanai organizācijas Juridiskajā komitejā (turpmāk “Juridiskā komiteja”) vismaz sešus mēnešus pēc tam, kad minētais priekšlikums izsūtīts.

4.   Visas valstis, kas ir ar šo protokolu pārskatītās konvencijas puses, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav organizācijas dalībnieces, ir tiesīgas piedalīties Juridiskās komitejas sēdēs, kurās tiek izskatīti un pieņemti grozījumi.

5.   Grozījumus pieņem, ja par to nobalso divas trešdaļas valstu, kas atbilstīgi 4. punktam piedalās un balso paplašinātajā Juridiskajā komitejā, un kas ir ar šo protokolu pārskatītās konvencijas puses, ar nosacījumu, ka balsošanas laikā ir klāt vismaz puse valstu, kas ir ar šo protokolu pārskatītās konvencijas puses.

6.   Risinot priekšlikumu par ierobežojumu grozīšanu, Juridiskā komiteja ņem vērā starpgadījumu pieredzi un jo īpaši to izraisīto kaitējumu apmēra izmaiņas naudas izteiksmē, kā arī ierosinātā grozījuma ietekmi uz apdrošināšanas izmaksām.

| 7. | a) | Nevienu grozījumu attiecībā uz ierobežojumiem saskaņā ar šo pantu neizskata ātrāk kā piecus gadus pēc dienas, kad šis protokols bija atvērts parakstīšanai, kā arī ne ātrāk kā piecus gadus no dienas, kad saskaņā ar šo pantu stājās spēkā iepriekšējais grozījums. |
| --- | --- | --- |
| b) | Nevienu ierobežojumu nedrīkst paaugstināt tiktāl, ka tas pārsniedz summu, kas atbilst ar šo protokolu pārskatītajā konvencijā noteiktajam ierobežojumam, palielinātam par sešiem procentiem gadā, aprēķinot pēc salikto procentu formulas, sākot no dienas, kad protokols tika atvērts parakstīšanai. |
| c) | Nevienu ierobežojumu nedrīkst paaugstināt tiktāl, ka tas pārsniedz summu, kas atbilst ar šo protokolu pārskatītajā konvencijā noteiktajam ierobežojumam, reizinātam ar trīs. |

7.

a)

Nevienu grozījumu attiecībā uz ierobežojumiem saskaņā ar šo pantu neizskata ātrāk kā piecus gadus pēc dienas, kad šis protokols bija atvērts parakstīšanai, kā arī ne ātrāk kā piecus gadus no dienas, kad saskaņā ar šo pantu stājās spēkā iepriekšējais grozījums.

b)

Nevienu ierobežojumu nedrīkst paaugstināt tiktāl, ka tas pārsniedz summu, kas atbilst ar šo protokolu pārskatītajā konvencijā noteiktajam ierobežojumam, palielinātam par sešiem procentiem gadā, aprēķinot pēc salikto procentu formulas, sākot no dienas, kad protokols tika atvērts parakstīšanai.

c)

Nevienu ierobežojumu nedrīkst paaugstināt tiktāl, ka tas pārsniedz summu, kas atbilst ar šo protokolu pārskatītajā konvencijā noteiktajam ierobežojumam, reizinātam ar trīs.

8.   Organizācija paziņo visām valstīm, kas ir konvencijas puses, par jebkuru grozījumu, kurš pieņemts saskaņā ar 5. punktu. Grozījumu uzskata par akceptētu, kad pagājuši astoņpadsmit mēneši kopš paziņošanas dienas, ja vien šajā laikposmā ne mazāk kā viena ceturtā daļa valstu, kas grozījuma pieņemšanas brīdī bija valstis, kuras ir konvencijas puses, nav paziņojušas ģenerālsekretāram, ka neakceptē šo grozījumu. Tādā gadījumā grozījumu noraida un uzskata par spēkā neesošu.

9.   Grozījums, ko uzskata par akceptētu saskaņā ar 8. punktu, stājas spēkā astoņpadsmit mēnešus pēc tā pieņemšanas.

10.   Grozījums ir saistošs visām valstīm, kas ir konvencijas puses, ja vien tās vismaz sešus mēnešus pirms grozījuma stāšanās spēkā nedenonsē šo protokolu saskaņā ar 21. panta 1. un 2. punktu. Šāda denonsēšana stājas spēkā, kad stājas spēkā minētais grozījums.

11.   Ja grozījums ir pieņemts, bet vēl nav pagājis astoņpadsmit mēnešu laikposms tā akceptēšanai, valstij, kura šajā periodā kļūst par dalībvalsti, kas ir konvencijas puse, šis grozījums ir saistošs, ja tas stājas spēkā. Valstij, kura kļūst par valsti, kas ir konvencijas puse, pēc šā perioda, saistošs ir tas grozījums, kas akceptēts saskaņā ar 8. punktu. Šajā punktā minētajos gadījumos valstij grozījums kļūst saistošs tad, kad tas stājas spēkā vai kad attiecīgajā valstī stājas spēkā šis protokols, ja tas notiek vēlāk.

---

(1)  Teksts nav pievienots.

(2)  Teksts nav pievienots.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisATĒNU KONVENCIJAS PIELIKUMS

SERTIFIKĀTS PAR APDROŠINĀŠANU VAI CITU FINANSIĀLU NODROŠINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ ATBILDĪBU PASAŽIERA NĀVES VAI MIESAS BOJĀJUMU GADĪJUMĀ

Izdots saskaņā ar 4.a pantu 2002. gada Atēnu Konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru

| Kuģa nosaukums | Atšķirības numurs vai burti | SJO identifikācijas numurs | Reģistrācijas osta | Faktiskā pārvadājumu veicēja nosaukums un galvenās uzņēmējdarbības vietas adrese pilnībā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Kuģa nosaukums

Atšķirības numurs vai burti

SJO identifikācijas numurs

Reģistrācijas osta

Faktiskā pārvadājumu veicēja nosaukums un galvenās uzņēmējdarbības vietas adrese pilnībā

Ar šo apliecina, ka attiecībā uz šo kuģi ir spēkā apdrošināšanas polise vai cits finansiālais nodrošinājums, kurš atbilst prasībām, kas paredzētas 4.a pantā 2002. gada Atēnu Konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru.

Nodrošinājuma tips ...

Nodrošinājuma termiņš ...

Apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) vārds/nosaukums un adrese

Vārds/nosaukums ...

Adrese ...

Šis sertifikāts ir derīgs līdz ...

Sertifikātu ir izdevusi vai apstiprinājusi ...

(valsts nosaukums pilnībā) valdība

VAI ARĪ

Ja valsts, kas ir konvencijas puse, izmanto 4.a panta 3. punktu, būtu jālieto šāds teksts:

Sertifikātu izdevusi ...(iestādes vai organizācijas nosaukums)

ar ... (valsts nosaukums pilnībā) valdības pilnvarojumu

..., ...

(vieta)

(datums)

...

(Dokumenta izdevējas vai apliecinātājas amatpersonas paraksts un amata nosaukums)

Paskaidrojumi:

| 1. | Norādot valsti, pēc vēlēšanās var dot atsauci uz kompetento valsts iestādi, kas izdevusi sertifikātu. |
| --- | --- |

1.

Norādot valsti, pēc vēlēšanās var dot atsauci uz kompetento valsts iestādi, kas izdevusi sertifikātu.

| 2. | Ja nodrošinājuma kopējo summu veido vairāki avoti, norāda katra avota sniegto summu. |
| --- | --- |

2.

Ja nodrošinājuma kopējo summu veido vairāki avoti, norāda katra avota sniegto summu.

| 3. | Ja ir vairāku tipu nodrošinājumi, tie būtu jāuzskaita. |
| --- | --- |

3.

Ja ir vairāku tipu nodrošinājumi, tie būtu jāuzskaita.

| 4. | Ierakstā “Nodrošinājuma termiņš” jānorāda diena, kad šis nodrošinājums stājas spēkā. |
| --- | --- |

4.

Ierakstā “Nodrošinājuma termiņš” jānorāda diena, kad šis nodrošinājums stājas spēkā.

| 5. | Ierakstā “Apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) adrese” jānorāda apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) galvenā uzņēmējdarbības vieta. Attiecīgā gadījumā norāda uzņēmējdarbības vietu, kurā noslēgts apdrošināšanas vai cita nodrošinājuma līgums. |
| --- | --- |

5.

Ierakstā “Apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) adrese” jānorāda apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) galvenā uzņēmējdarbības vieta. Attiecīgā gadījumā norāda uzņēmējdarbības vietu, kurā noslēgts apdrošināšanas vai cita nodrošinājuma līgums.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisII PIELIKUMS

IZRAKSTS NO SJO ATRUNAS UN PAMATNOSTĀDNĒM PAR 2002. GADA ATĒNU KONVENCIJAS ĪSTENOŠANU, KO PIEŅĒMUSI STARPTAUTISKĀS JŪRNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS JURIDISKĀ KOMITEJA 2006. GADA 19. OKTOBRĪ

SJO ATRUNA UN PAMATNOSTĀDNES PAR ATĒNU KONVENCIJAS ĪSTENOŠANU

Atruna

| 1. | Atēnu Konvencija būtu jāratificē ar šādu atrunu vai līdzvērtīgu deklarāciju:






  [“1.1.] | Atruna saistībā ar ... valdības veikto 2002. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru (“konvencija”) ratificēšanu |
| --- | --- | --- |

1.

Atēnu Konvencija būtu jāratificē ar šādu atrunu vai līdzvērtīgu deklarāciju:

[“1.1.]

Atruna saistībā ar ... valdības veikto 2002. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru (“konvencija”) ratificēšanu

Pārvadātāju atbildības ierobežošana

| [1.2.] | ... valdība saglabā tiesības un uzņemas ierobežot saskaņā ar konvencijas 3. panta 1. vai 2. pantu noteikto atbildību, ja tāda ir, attiecībā uz pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, ko izraisījis jebkurš risks, kurš minēts 2.2. punktā SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, minētai atbildībai nepārsniedzot mazāko no šādām summām:






  — | 250 000 norēķinu vienību par katru pasažieri katrā atsevišķā gadījumā, vai
  vai |
| --- | --- | --- |

[1.2.]

... valdība saglabā tiesības un uzņemas ierobežot saskaņā ar konvencijas 3. panta 1. vai 2. pantu noteikto atbildību, ja tāda ir, attiecībā uz pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, ko izraisījis jebkurš risks, kurš minēts 2.2. punktā SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, minētai atbildībai nepārsniedzot mazāko no šādām summām:

—

250 000 norēķinu vienību par katru pasažieri katrā atsevišķā gadījumā, vai

vai

| — | 340 miljonu norēķinu vienību par kuģi kopumā katrā atsevišķā gadījumā. |
| --- | --- |

—

340 miljonu norēķinu vienību par kuģi kopumā katrā atsevišķā gadījumā.

| [1.3.] | Turklāt ... valdība saglabā tiesības un uzņemas šādai atbildībai mutatis mutandis piemērot 2.1.1. un 2.2.2. punktu SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu. |
| --- | --- |

[1.3.]

Turklāt ... valdība saglabā tiesības un uzņemas šādai atbildībai mutatis mutandis piemērot 2.1.1. un 2.2.2. punktu SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu.

| [1.4.] | Tāpat ierobežo saskaņā ar konvencijas 4. pantu noteikto faktiskā pārvadātāja atbildību, saskaņā ar konvencijas 11. pantu noteikto pārvadātāja vai faktiskā pārvadātāja padotā vai aģenta atbildību un saskaņā ar konvencijas 12. pantu noteikto atgūstamo kopsummu. |
| --- | --- |

[1.4.]

Tāpat ierobežo saskaņā ar konvencijas 4. pantu noteikto faktiskā pārvadātāja atbildību, saskaņā ar konvencijas 11. pantu noteikto pārvadātāja vai faktiskā pārvadātāja padotā vai aģenta atbildību un saskaņā ar konvencijas 12. pantu noteikto atgūstamo kopsummu.

| [1.5.] | 1.2. panta atrunu un uzņemšanos piemēro neatkarīgi no konvencijas 3. panta 1. vai 2. punktā noteiktās atbildības pamata un neatkarīgi no iespējami pretējā 4. vai 7. punktā; tomēr šī atruna un uzņemšanās neskar 10. un 13. panta darbību. |
| --- | --- |

[1.5.]

1.2. panta atrunu un uzņemšanos piemēro neatkarīgi no konvencijas 3. panta 1. vai 2. punktā noteiktās atbildības pamata un neatkarīgi no iespējami pretējā 4. vai 7. punktā; tomēr šī atruna un uzņemšanās neskar 10. un 13. panta darbību.

Obligātā apdrošināšana un apdrošinātāju atbildības ierobežošana

| [1.6.] | ... valdība saglabā tiesības un uzņemas ierobežot saskaņā ar 4.a panta 1. pantu noteikto prasību pastāvīgi uzturēt spēkā apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, ko izraisījis jebkurš risks, kurš minēts 2.2 punktā SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, minētai atbildībai nepārsniedzot mazāko no šādām summām:






  — | 250 000 norēķinu vienību katram pasažierim katrā atsevišķā gadījumā;
  vai |
| --- | --- | --- |

[1.6.]

... valdība saglabā tiesības un uzņemas ierobežot saskaņā ar 4.a panta 1. pantu noteikto prasību pastāvīgi uzturēt spēkā apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, ko izraisījis jebkurš risks, kurš minēts 2.2 punktā SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, minētai atbildībai nepārsniedzot mazāko no šādām summām:

—

250 000 norēķinu vienību katram pasažierim katrā atsevišķā gadījumā;

vai

| — | 340 miljonu norēķinu vienību par kuģi kopumā katrā atsevišķā gadījumā. |
| --- | --- |

—

340 miljonu norēķinu vienību par kuģi kopumā katrā atsevišķā gadījumā.

| [1.7.] | ... valdība saglabā tiesības un uzņemas ierobežot tā apdrošinātāja vai citas personas atbildību, kura saskaņā ar 4.a panta 10. punktu sniedz finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, ko izraisījis jebkurš risks, kurš minēts 2.2. punktā SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, minētai atbildībai nepārsniedzot apdrošināšanas vai cita finansiālā nodrošinājuma summu, kas pārvadātājam jāuztur spēkā saskaņā ar šīs atrunas 1.6. punktu. |
| --- | --- |

[1.7.]

... valdība saglabā tiesības un uzņemas ierobežot tā apdrošinātāja vai citas personas atbildību, kura saskaņā ar 4.a panta 10. punktu sniedz finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem, ko izraisījis jebkurš risks, kurš minēts 2.2. punktā SJO pamatnostādnēs par Atēnu Konvencijas īstenošanu, minētai atbildībai nepārsniedzot apdrošināšanas vai cita finansiālā nodrošinājuma summu, kas pārvadātājam jāuztur spēkā saskaņā ar šīs atrunas 1.6. punktu.

| [1.8.] | ... valdība arī saglabā tiesības un uzņemas piemērot SJO pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu, tostarp SJO 2.1. un 2.2. punktā minēto klauzulu piemērošanu attiecībā uz visu saskaņā ar konvenciju noteikto obligāto apdrošināšanu. |
| --- | --- |

[1.8.]

... valdība arī saglabā tiesības un uzņemas piemērot SJO pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu, tostarp SJO 2.1. un 2.2. punktā minēto klauzulu piemērošanu attiecībā uz visu saskaņā ar konvenciju noteikto obligāto apdrošināšanu.

| [1.9.] | ... valdība saglabā tiesības un uzņemas atbrīvot saskaņā ar 4.a panta 1. punkta noteiktās apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma pakalpojumu sniedzēju no tādas atbildības, par ko viņš nav uzņēmies atbildību. |
| --- | --- |

[1.9.]

... valdība saglabā tiesības un uzņemas atbrīvot saskaņā ar 4.a panta 1. punkta noteiktās apdrošināšanas vai cita finansiāla nodrošinājuma pakalpojumu sniedzēju no tādas atbildības, par ko viņš nav uzņēmies atbildību.

Sertifikācija

| [1.10.] | ... valdība saglabā tiesības un uzņemas izdot apdrošināšanas sertifikātus saskaņā ar konvencijas 4.a panta 2. punktu, lai:






  — | atspoguļotu atbildības ierobežojumus un prasības pēc apdrošināšanas seguma, kas minētas 1.2., 1.6., 1.7. un 1.9. punktā; un |
| --- | --- | --- |

[1.10.]

... valdība saglabā tiesības un uzņemas izdot apdrošināšanas sertifikātus saskaņā ar konvencijas 4.a panta 2. punktu, lai:

—

atspoguļotu atbildības ierobežojumus un prasības pēc apdrošināšanas seguma, kas minētas 1.2., 1.6., 1.7. un 1.9. punktā; un

| — | iekļautu tādus ierobežojumus, prasības un atbrīvojumus, ko tā konstatē par vajadzīgām apdrošināšanas tirgus apstākļu dēļ sertifikātu izdošanas laikā. |
| --- | --- |

—

iekļautu tādus ierobežojumus, prasības un atbrīvojumus, ko tā konstatē par vajadzīgām apdrošināšanas tirgus apstākļu dēļ sertifikātu izdošanas laikā.

| [1.11.] | ... valdība saglabā tiesības un apņemas akceptēt apdrošināšanas sertifikātus, ko saskaņā ar līdzīgu atrunu izdevušas citas valstis, kuras ir konvencijas puses. |
| --- | --- |

[1.11.]

... valdība saglabā tiesības un apņemas akceptēt apdrošināšanas sertifikātus, ko saskaņā ar līdzīgu atrunu izdevušas citas valstis, kuras ir konvencijas puses.

| [1.12.] | Visus šādus ierobežojumus, prasības un atbrīvojumus skaidri atspoguļo saskaņā ar konvencijas 4.a panta 2. punktu izdotā vai apstiprinātā sertifikātā. |
| --- | --- |

[1.12.]

Visus šādus ierobežojumus, prasības un atbrīvojumus skaidri atspoguļo saskaņā ar konvencijas 4.a panta 2. punktu izdotā vai apstiprinātā sertifikātā.

Attiecības starp šo atrunu un SJO pamatnostādnēm par Atēnu Konvencijas īstenošanu

| [1.13.] | Ar šo atrunu saglabātas tiesības izmanto, pienācīgi ņemot vērā un SJO pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu un visus tās grozījumus, lai nodrošinātu vienveidību. Ja Starptautiskās jūrniecības organizācijas Juridiskā komiteja ir pieņēmusi priekšlikumu grozīt SJO pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu, attiecīgos grozījumus piemēros no dienas, ko nosaka komiteja. Tas neskar starptautisko tiesību noteikumus par attiecīgas valsts tiesībām atcelt vai grozīt tās atrunu.” |
| --- | --- |

[1.13.]

Ar šo atrunu saglabātas tiesības izmanto, pienācīgi ņemot vērā un SJO pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu un visus tās grozījumus, lai nodrošinātu vienveidību. Ja Starptautiskās jūrniecības organizācijas Juridiskā komiteja ir pieņēmusi priekšlikumu grozīt SJO pamatnostādnes par Atēnu Konvencijas īstenošanu, attiecīgos grozījumus piemēros no dienas, ko nosaka komiteja. Tas neskar starptautisko tiesību noteikumus par attiecīgas valsts tiesībām atcelt vai grozīt tās atrunu.”

Pamatnostādnes

| 2. | Pašreizējā apdrošināšanas tirgū valstīm, kas ir konvencijas puses, būtu jāizdod apdrošināšanas sertifikāti, pamatojoties uz to, ka viens apdrošinātājs sedz apdrošināšanu pret kara riskiem, un cits apdrošinātājs sedz apdrošināšanu pret riskiem, kuri nav kara riski. Katram apdrošinātājam būtu jābūt atbildīgam tikai par savu daļu. Būtu jāpiemēro šādi noteikumi (minētās klauzulas ir izklāstītas A papildinājumā).






  2.1. | Gan uz apdrošināšanu pret kara riskiem, gan uz apdrošināšanu pret riskiem, kas nav kara riski, var atteikties šādas klauzulas:






  2.1.1. | radioaktīvo piesārņojumu, ķīmisko, bioloģisko, bioķīmisko un elektromagnētisko ieroču izslēgšanas klauzula (iestāžu klauzula Nr. 370); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Pašreizējā apdrošināšanas tirgū valstīm, kas ir konvencijas puses, būtu jāizdod apdrošināšanas sertifikāti, pamatojoties uz to, ka viens apdrošinātājs sedz apdrošināšanu pret kara riskiem, un cits apdrošinātājs sedz apdrošināšanu pret riskiem, kuri nav kara riski. Katram apdrošinātājam būtu jābūt atbildīgam tikai par savu daļu. Būtu jāpiemēro šādi noteikumi (minētās klauzulas ir izklāstītas A papildinājumā).

2.1.

Gan uz apdrošināšanu pret kara riskiem, gan uz apdrošināšanu pret riskiem, kas nav kara riski, var atteikties šādas klauzulas:

2.1.1.

radioaktīvo piesārņojumu, ķīmisko, bioloģisko, bioķīmisko un elektromagnētisko ieroču izslēgšanas klauzula (iestāžu klauzula Nr. 370);

| 2.1.2. | kiberuzbrukuma izslēgšanas klauzula (iestāžu klauzula Nr. 380); |
| --- | --- |

2.1.2.

kiberuzbrukuma izslēgšanas klauzula (iestāžu klauzula Nr. 380);

| 2.1.3. | obligātā finansiālā nodrošinājuma sniedzēja ierunas un ierobežojumi saskaņā ar konvenciju, kurā grozījumi izdarīti ar šīm pamatnostādnēm, jo īpaši robežlielums — 250 000 norēķinu vienību uz vienu pasažieri katrā atsevišķā gadījumā; |
| --- | --- |

2.1.3.

obligātā finansiālā nodrošinājuma sniedzēja ierunas un ierobežojumi saskaņā ar konvenciju, kurā grozījumi izdarīti ar šīm pamatnostādnēm, jo īpaši robežlielums — 250 000 norēķinu vienību uz vienu pasažieri katrā atsevišķā gadījumā;

| 2.1.4. | nosacījums, ka ar apdrošināšanu sedz tikai saistības, uz ko attiecas konvencija, kurā grozījumi izdarīti ar šīm pamatnostādnēm; un |
| --- | --- |

2.1.4.

nosacījums, ka ar apdrošināšanu sedz tikai saistības, uz ko attiecas konvencija, kurā grozījumi izdarīti ar šīm pamatnostādnēm; un

| 2.1.5. | nosacījums, ka saskaņā ar konvenciju noteiktās summas izmanto, lai samazinātu pārvadātāja un/vai tā apdrošinātāja nenokārtotās saistības saskaņā ar konvencijas 4.a pantu, pat ja apdrošinātāji, kuri sedz attiecīgi apdrošināšanu pret kara riskiem un apdrošināšanu pret riskiem, kas nav kara riski, summas neizmaksā vai summas nav no tiem pieprasītas. |
| --- | --- |

2.1.5.

nosacījums, ka saskaņā ar konvenciju noteiktās summas izmanto, lai samazinātu pārvadātāja un/vai tā apdrošinātāja nenokārtotās saistības saskaņā ar konvencijas 4.a pantu, pat ja apdrošinātāji, kuri sedz attiecīgi apdrošināšanu pret kara riskiem un apdrošināšanu pret riskiem, kas nav kara riski, summas neizmaksā vai summas nav no tiem pieprasītas.

| 2.2. | Ar apdrošināšanu pret kara riskiem sedz atbildību, ja tāda ir, par zaudējumu, kas nodarīts pasažiera nāves vai miesas bojājumu dēļ, ko izraisījis:






  — | karš, pilsoņu karš, revolūcija, nemieri, sacelšanās, vai tās izraisīti civili nemieri, vai naidīga rīcība, ko veikusi karojoša puse vai kas vērsta pret karojošu pusi; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ar apdrošināšanu pret kara riskiem sedz atbildību, ja tāda ir, par zaudējumu, kas nodarīts pasažiera nāves vai miesas bojājumu dēļ, ko izraisījis:

—

karš, pilsoņu karš, revolūcija, nemieri, sacelšanās, vai tās izraisīti civili nemieri, vai naidīga rīcība, ko veikusi karojoša puse vai kas vērsta pret karojošu pusi;

| — | sagūstīšana, nolaupīšana, arestēšana vai aizturēšana, un to izraisītās sekas, vai jebkurš mēģinājums to darīt; |
| --- | --- |

—

sagūstīšana, nolaupīšana, arestēšana vai aizturēšana, un to izraisītās sekas, vai jebkurš mēģinājums to darīt;

| — | pamestas mīnas, torpēdas, bumbas vai citi pamesti kara ieroči; |
| --- | --- |

—

pamestas mīnas, torpēdas, bumbas vai citi pamesti kara ieroči;

| — | jebkura terorista akts vai jebkuras tādas personas akts, kas rīkojas ļaunprātīgi vai politisku nolūku dēļ, kā arī jebkura rīcība, kas veikta, lai novērstu vai nepieļautu šādu risku; |
| --- | --- |

—

jebkura terorista akts vai jebkuras tādas personas akts, kas rīkojas ļaunprātīgi vai politisku nolūku dēļ, kā arī jebkura rīcība, kas veikta, lai novērstu vai nepieļautu šādu risku;

| — | konfiskācija un ekspropriācija; |
| --- | --- |

—

konfiskācija un ekspropriācija;

un uz to var attiekties šādi atbrīvojumi, ierobežojumi un prasības:

| 2.2.1. | automātiskas izbeigšanas un izslēgšanas klauzula kara gadījumā |
| --- | --- |

2.2.1.

automātiskas izbeigšanas un izslēgšanas klauzula kara gadījumā

| 2.2.2. | Ja atsevišķu pasažieru prasības konkrētā gadījumā kopumā pārsniedz summu 340 miljonu norēķinu vienību par kuģi kopumā, pārvadātājam ir tiesības izmantot atbildības ierobežojumu 340 miljonu norēķinu vienību apjomā, vienmēr ar nosacījumu, ka:






  — | šī summa būtu jāsadala starp prasītājiem proporcionāli to apstiprinātām prasībām; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Ja atsevišķu pasažieru prasības konkrētā gadījumā kopumā pārsniedz summu 340 miljonu norēķinu vienību par kuģi kopumā, pārvadātājam ir tiesības izmantot atbildības ierobežojumu 340 miljonu norēķinu vienību apjomā, vienmēr ar nosacījumu, ka:

—

šī summa būtu jāsadala starp prasītājiem proporcionāli to apstiprinātām prasībām;

| — | šīs summas sadali var veikt vienā vai vairākās daļās prasītājiem, kas ir zināmi sadales laikā; un |
| --- | --- |

—

šīs summas sadali var veikt vienā vai vairākās daļās prasītājiem, kas ir zināmi sadales laikā; un

| — | šīs summas sadali var veikt apdrošinātājs, tiesa vai cita kompetenta iestāde, kurā apdrošinātājs ir griezies, jebkurā valstī, kas ir konvencijas puse un kurā ir sākta tiesvedība attiecībā uz prasībām, uz ko attiecoties apdrošināšana. |
| --- | --- |

—

šīs summas sadali var veikt apdrošinātājs, tiesa vai cita kompetenta iestāde, kurā apdrošinātājs ir griezies, jebkurā valstī, kas ir konvencijas puse un kurā ir sākta tiesvedība attiecībā uz prasībām, uz ko attiecoties apdrošināšana.

| 2.2.3. | gadījumos, uz ko neattiecas 2.2.1. punkts, — klauzula par 30 dienu paziņošanu periodu. |
| --- | --- |

2.2.3.

gadījumos, uz ko neattiecas 2.2.1. punkts, — klauzula par 30 dienu paziņošanu periodu.

| 2.3. | Apdrošināšanai pret riskiem, kas nav kara riski, būtu jāsedz visas briesmas, uz ko attiecas obligātā apdrošināšana, izņemot 2.2. punktā minētos riskus, neatkarīgi no tā, vai uz tiem attiecas 2.1. un 2.2. punktā minētie ierobežojumi, izņēmumi un prasības, vai ne. |
| --- | --- |

2.3.

Apdrošināšanai pret riskiem, kas nav kara riski, būtu jāsedz visas briesmas, uz ko attiecas obligātā apdrošināšana, izņemot 2.2. punktā minētos riskus, neatkarīgi no tā, vai uz tiem attiecas 2.1. un 2.2. punktā minētie ierobežojumi, izņēmumi un prasības, vai ne.

| 3. | B papildinājumā ir apdrošināšanas saistību kopuma paraugs (zilās kartes) un apdrošināšanas sertifikāts, kuros visos ņemtas vērā šīs pamatnostādnes. |
| --- | --- |

3.

B papildinājumā ir apdrošināšanas saistību kopuma paraugs (zilās kartes) un apdrošināšanas sertifikāts, kuros visos ņemtas vērā šīs pamatnostādnes.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisA PAPILDINĀJUMS

PAMATNOSTĀDŅU 2.1.1., 2.1.2. UN 2.2.1. PUNKTĀ MINĒTĀS KLAUZULAS

Radioaktīvo piesārņojumu, ķīmisko, bioloģisko, bioķīmisko un elektromagnētisko ieroču izslēgšanas klauzula (klauzula Nr. 370, 10/11/2003.)

Šī klauzula ir vissvarīgākā, un tai ir lielāks spēks nekā jebkuram šajā apdrošināšanas sertifikātā ietvertam noteikumam, kas ar to nesaskan.

| 1. | Šī apdrošināšana nekādā gadījumā nesedz atbildību par bojājumiem vai izdevumiem, ko tieši vai netieši izraisīja vai sekmēja šādi elementi:






  1.1. | jonizēts starojums no radioaktīva piesārņojuma, kas radies no kodoldegvielas vai kodolatkritumiem vai kodoldegvielas sadedzināšanas; |
| --- | --- | --- |

1.

Šī apdrošināšana nekādā gadījumā nesedz atbildību par bojājumiem vai izdevumiem, ko tieši vai netieši izraisīja vai sekmēja šādi elementi:

1.1.

jonizēts starojums no radioaktīva piesārņojuma, kas radies no kodoldegvielas vai kodolatkritumiem vai kodoldegvielas sadedzināšanas;

| 1.2. | kodoliekārtas, reaktora vai cita kodolobjekta vai to sastāvdaļu radioaktīvas, toksiskas, sprādzienbīstamas vai citas bīstamas vai piesārņojošas vielas; |
| --- | --- |

1.2.

kodoliekārtas, reaktora vai cita kodolobjekta vai to sastāvdaļu radioaktīvas, toksiskas, sprādzienbīstamas vai citas bīstamas vai piesārņojošas vielas;

| 1.3. | jebkurš ierocis vai iekārta, kas izmanto atomu vai kodolu dalīšanos un/vai sintēzi un citu līdzīgu reakciju vai radioaktīvu spēku vai vielu; |
| --- | --- |

1.3.

jebkurš ierocis vai iekārta, kas izmanto atomu vai kodolu dalīšanos un/vai sintēzi un citu līdzīgu reakciju vai radioaktīvu spēku vai vielu;

| 1.4. | jebkuras radioaktīvas vielas radioaktīvas, toksiskas, sprādzienbīstamas vai citas bīstamas vai piesārņojošas īpašības. Šīs apakšklauzulas izslēgšanas noteikums neattiecas uz radioaktīviem izotopiem, kas nav kodoldegvielas izotopi, ja tos sagatavo, pārvadā, glabā vai izmanto komerciāliem, lauksaimniecības, medicīnas, zinātnes vai līdzīgiem miermīlīgiem mērķiem; |
| --- | --- |

1.4.

jebkuras radioaktīvas vielas radioaktīvas, toksiskas, sprādzienbīstamas vai citas bīstamas vai piesārņojošas īpašības. Šīs apakšklauzulas izslēgšanas noteikums neattiecas uz radioaktīviem izotopiem, kas nav kodoldegvielas izotopi, ja tos sagatavo, pārvadā, glabā vai izmanto komerciāliem, lauksaimniecības, medicīnas, zinātnes vai līdzīgiem miermīlīgiem mērķiem;

| 1.5. | jebkurš ķīmisks, bioloģisks, bioķīmisks vai elektromagnētisks ierocis. |
| --- | --- |

1.5.

jebkurš ķīmisks, bioloģisks, bioķīmisks vai elektromagnētisks ierocis.

Kiberuzbrukuma izslēgšanas klauzula (klauzula Nr. 380, 10/11/2003.)

| 1. | Ievērojot tikai 2. punktu, šī apdrošināšana nekādā gadījumā nesedz atbildību par bojājumiem vai izdevumiem, ko tieši vai netieši izraisīja vai sekmēja jebkura datora, datorsistēmas, datorprogrammas, ļaunprātīgas datora koda, datoru vīrusa vai procesa vai jebkura cita elektroniskas sistēmas izmantošana vai darbība kā līdzeklis kaitējuma izraisīšanai. |
| --- | --- |

1.

Ievērojot tikai 2. punktu, šī apdrošināšana nekādā gadījumā nesedz atbildību par bojājumiem vai izdevumiem, ko tieši vai netieši izraisīja vai sekmēja jebkura datora, datorsistēmas, datorprogrammas, ļaunprātīgas datora koda, datoru vīrusa vai procesa vai jebkura cita elektroniskas sistēmas izmantošana vai darbība kā līdzeklis kaitējuma izraisīšanai.

| 2. | Ja šī klauzula ir apstiprināta polisēs, kas sedz riskus saistībā ar karu, pilsoņu karu, revolūciju, nemieriem, sacelšanos, vai to izraisītiem civiliem nemieriem, vai naidīgu rīcību, ko veikusi karojoša puse vai kas vērsta pret karojošu pusi, vai terorismu vai jebkuras tādas personas aktu, kas rīkojas ļaunprātīgi vai politisku nolūku dēļ, tad 1. punkta darbības jomā neietilpst to zaudējumu izslēgšana (kas citādi būtu segti), kas izriet no jebkura datora, datorsistēmas vai datorprogrammas vai jebkuras citas elektroniskas sistēmas izmantošanas ieroča vai raķetes palaišanas un/vai vadības sistēmā un/vai iniciēšanas mehānismā. |
| --- | --- |

2.

Ja šī klauzula ir apstiprināta polisēs, kas sedz riskus saistībā ar karu, pilsoņu karu, revolūciju, nemieriem, sacelšanos, vai to izraisītiem civiliem nemieriem, vai naidīgu rīcību, ko veikusi karojoša puse vai kas vērsta pret karojošu pusi, vai terorismu vai jebkuras tādas personas aktu, kas rīkojas ļaunprātīgi vai politisku nolūku dēļ, tad 1. punkta darbības jomā neietilpst to zaudējumu izslēgšana (kas citādi būtu segti), kas izriet no jebkura datora, datorsistēmas vai datorprogrammas vai jebkuras citas elektroniskas sistēmas izmantošanas ieroča vai raķetes palaišanas un/vai vadības sistēmā un/vai iniciēšanas mehānismā.

Automātiskas izbeigšanās un izslēgšanas klauzula kara gadījumā

1.1.   Apdrošināšanas automātiska izbeigšana

Neatkarīgi no tā, vai šāds izbeigšanas paziņojums ir vai nav sniegts, turpmāk minētā apdrošināšana AUTOMĀTISKI IZBEIDZAS:

| 1.1.1. | kad sākas karš (neatkarīgi no tā, vai karš ir pieteikts vai nav) starp jebkurām šādām pusēm: Apvienoto Karalisti, Amerikas Savienotajām Valstīm, Franciju, Krievijas Federāciju, Ķīnas Tautas Republiku; |
| --- | --- |

1.1.1.

kad sākas karš (neatkarīgi no tā, vai karš ir pieteikts vai nav) starp jebkurām šādām pusēm: Apvienoto Karalisti, Amerikas Savienotajām Valstīm, Franciju, Krievijas Federāciju, Ķīnas Tautas Republiku;

| 1.1.2. | attiecībā uz jebkuru kuģi, saistībā ar ko ar to ir piešķirta apdrošināšana, ja šāds kuģis ir rekvizēts vai nu īpašumtiesībām, vai izmantošanai. |
| --- | --- |

1.1.2.

attiecībā uz jebkuru kuģi, saistībā ar ko ar to ir piešķirta apdrošināšana, ja šāds kuģis ir rekvizēts vai nu īpašumtiesībām, vai izmantošanai.

1.2.   Piecu valstu sākts karš

Šī apdrošināšana nesedz

| 1.2.1. | atbildību par bojājumiem vai izdevumiem, kas izriet no kara sākšanas (neatkarīgi no tā, vai karš ir pieteikts vai nav) starp jebkurām šādām pusēm: Apvienoto Karalisti, Amerikas Savienotajām Valstīm, Franciju, Krievijas Federāciju, Ķīnas Tautas Republiku; |
| --- | --- |

1.2.1.

atbildību par bojājumiem vai izdevumiem, kas izriet no kara sākšanas (neatkarīgi no tā, vai karš ir pieteikts vai nav) starp jebkurām šādām pusēm: Apvienoto Karalisti, Amerikas Savienotajām Valstīm, Franciju, Krievijas Federāciju, Ķīnas Tautas Republiku;

| 1.2.2. | rekvizīciju vai nu īpašumtiesībām, vai izmantošanai. |
| --- | --- |

1.2.2.

rekvizīciju vai nu īpašumtiesībām, vai izmantošanai.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisB PAPILDINĀJUMS

I.   Apdrošināšanas saistību paraugi (zilās kartes), kas minēti pamatnostādņu 3. punktā

Zilā karte, ko izdod apdrošinātājs pret kara riskiem

Sertifikāts izdots kā apdrošināšanas apliecinājums saskaņā ar 4.a pantu 2002. gada Atēnu konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru.

Kuģa nosaukums: ...

SJO identifikācijas numurs; ...

Reģistra osta: ...

Īpašnieka vārds un uzvārds, un adrese: ...

Ar šo apliecina, ka attiecībā uz iepriekš minēto kuģi, kas pieder iepriekš minētājai personai, ir spēkā apdrošināšanas polise, kas atbilst 4.a panta prasībām 2002. gada Atēnu konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru, ar nosacījumu, ka uz to attiecas visi izņēmumi un ierobežojumi, kas atļauti attiecībā uz obligātu apdrošināšanu pret kara riskiem saskaņā ar konvenciju un īstenošanas pamatnostādnēm, ko SJO Juridiskā komiteja pieņēma 2006. gada oktobrī, tostarp īpaši šādas klauzulas: [Šeit var pievienot konvenciju un pamatnostādnes ar papildinājumiem, ciktāl vēlams]

Apdrošināšanas derīguma periods no: 2007. gada 20. februāra

līdz: 2008. gada 20. februārim

Ar pastāvīgu nosacījumu, ka apdrošinātājs var atcelt šo sertifikātu, iesniedzot iepriekš minētai iestādei rakstisku paziņojumu 30 dienas iepriekš, un pēc tam apdrošinātāja attiecīgā atbildība beidzas no dienas, kad minētais paziņojuma periods ir beidzies, bet tikai attiecībā uz starpgadījumiem, kas notiek pēc tam.

Datums: ...

Šo sertifikātu izdevusi:

...

Apdrošinātāja paraksts

War Risks, Inc

[adrese]

Kā tikai War Risks, Inc aģents

Zilā karte, ko izdod apdrošinātājs pret riskiem, kas nav kara riski

Sertifikāts izdots kā apdrošināšanas apliecinājums saskaņā ar 4.a pantu 2002. gada Atēnu konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru

Kuģa nosaukums: ...

SJO identifikācijas numurs: ...

Reģistra osta:...

Īpašnieka vārds un uzvārds, un adrese:...

Ar šo apliecina, ka attiecībā uz iepriekš minēto kuģi, kas pieder iepriekš minētājai personai, ir spēkā apdrošināšanas polise, kas atbilst 4.a panta prasībām 2002. gada Atēnu konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru, ar nosacījumu, ka uz to attiecas visi izņēmumi un ierobežojumi, kas atļauti attiecībā uz apdrošināšanu riskiem, kas nav kara riski, saskaņā ar konvenciju īstenošanas pamatnostādnēm, ko SJO Juridiskā komiteja pieņēma 2006. gada oktobrī, tostarp īpaši šādas klauzulas: [Šeit var pievienot konvenciju un pamatnostādnes ar papildinājumiem, ciktāl vēlams]

Apdrošināšanas derīguma periods no: 2007. gada 20. februāra

līdz: 2008. gada 20. februārim

Ar pastāvīgu nosacījumu, ka apdrošinātājs var atcelt šo sertifikātu, iesniedzot iepriekš minētai iestādei rakstisku paziņojumu trīs mēnešus iepriekš, un pēc tam apdrošinātāja attiecīgā atbildība beidzas no dienas, kad minētais paziņojuma periods ir beidzies, bet tikai attiecībā uz starpgadījumiem, kas notiek pēc tam.

Datums:...

Šo sertifikātu izdevusi:

...

Apdrošinātāja paraksts

PANDI P&I

[adrese]

Kā tikai PANDI P&I aģents

II.   Pamatnostādņu 3. punktā minētā sertifikāta paraugs

SERTIFIKĀTS PAR APDROŠINĀŠANU VAI CITU FINANSIĀLU NODROŠINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ ATBILDĪBU PASAŽIERA NĀVES VAI MIESAS BOJĀJUMU GADĪJUMĀ

Izdots saskaņā ar 4.a pantu 2002. gada Atēnu konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru

| Kuģa nosaukums | Atšķirībasnumurs vai burti | SJO identifikācijas numurs | Reģistrācijas osta | Faktiskā pārvadājumu veicēja nosaukums un galvenās uzņēmējdarbības vietas adrese pilnībā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Kuģa nosaukums

Atšķirībasnumurs vai burti

SJO identifikācijas numurs

Reģistrācijas osta

Faktiskā pārvadājumu veicēja nosaukums un galvenās uzņēmējdarbības vietas adrese pilnībā

Ar šo apliecina, ka attiecībā uz šo kuģi ir spēkā apdrošināšanas polise vai cits finansiāls nodrošinājums, kurš atbilst prasībām, kas paredzētas 4.a pantā 2002. gada Atēnu konvencijā par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru prasības.

Nodrošinājuma tips ...

Nodrošinājuma termiņš ...

Apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) vārds/nosaukums un adrese

Apdrošināšana, ko ar šo apliecina, ir sadalīta starp apdrošināšanu pret kara riskiem un apdrošināšanu, kura nav pret kara riskiem, saskaņā ar īstenošanas pamatnostādnēm, ko SJO Juridiskā komiteja pieņēma 2006. gada oktobrī, Uz katru apdrošināšanas daļu attiecas visi izņēmumi un ierobežojumi, kas atļauti saskaņā ar konvenciju un īstenošanas pamatnostādnēm. Apdrošinātāji nav solidāri atbildīgi. Apdrošinātāji ir:

Attiecībā uz apdrošināšanu pret kara riskiem: War Risks, In c., [adrese]

Attiecībā uz apdrošināšanu pret riskiem, kas nav kara riski: Pandi P&I, [adrese]

Šis sertifikāts ir derīgs līdz ...

Sertifikātu ir izdevusi vai apstiprinājusi ...

(valsts nosaukums pilnībā) valdība

VAI ARĪ

Ja valsts, kas ir konvencijas puse, izmanto 4.a panta 3. punktu, būtu jālieto šāds teksts:

Sertifikātu izdevusi ... (iestādes vai organizācijas nosaukums) ar ...(valsts nosaukums pilnībā) valdības pilnvarojumu

..., ...

(vieta)... (datums) ...

...

(Dokumenta izdevējas vai apliecinātājas amatpersonas paraksts un amata nosaukums)

Paskaidrojumi:

| 1. | Norādot valsti, pēc vēlēšanās var ietvert atsauci uz to kompetento valsts iestādi, kurā izdots sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

Norādot valsti, pēc vēlēšanās var ietvert atsauci uz to kompetento valsts iestādi, kurā izdots sertifikāts.

| 2. | Ja nodrošinājuma kopējo summu veido vairāki avoti, būtu jānorāda katra avota sniegtā summa. |
| --- | --- |

2.

Ja nodrošinājuma kopējo summu veido vairāki avoti, būtu jānorāda katra avota sniegtā summa.

| 3. | Ja ir vairāku tipu nodrošinājumi, tie būtu jāuzskaita. |
| --- | --- |

3.

Ja ir vairāku tipu nodrošinājumi, tie būtu jāuzskaita.

| 4. | Ierakstā “Nodrošinājuma termiņš” jānorāda diena, kad šis nodrošinājums stājas spēkā. |
| --- | --- |

4.

Ierakstā “Nodrošinājuma termiņš” jānorāda diena, kad šis nodrošinājums stājas spēkā.

| 5. | Ierakstā “Apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) adrese” jānorāda apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) galvenā uzņēmējdarbības vieta. Attiecīgā gadījumā jānorāda uzņēmējdarbības vieta, kurā noslēgts apdrošināšanas vai cita nodrošinājuma līgums. |
| --- | --- |

5.

Ierakstā “Apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) adrese” jānorāda apdrošinātāja (-u) un/vai galvotāja (-u) galvenā uzņēmējdarbības vieta. Attiecīgā gadījumā jānorāda uzņēmējdarbības vieta, kurā noslēgts apdrošināšanas vai cita nodrošinājuma līgums.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/213 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/213

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisOstas valsts kontrole (pārstrādāta versija) ***II

P6_TA(2008)0446

Eiropas Parlamenta 2008.gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ostas valsts kontroli (pārstrādāta versija) (5722/3/2008 — C6-0224/2008 — 2005/0238(COD))

2010/C 8 E/42

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (5722/3/2008 — C6-0224/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0588),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0208),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0335/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 184 E, 22.7.2008., 11. lpp.

(2)  OV C 74 E, 20.3.2008., 584. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC2-COD(2005)0238

Eiropas parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, par ostas valsts kontroli (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 95/21/EK (1995. gada 19. jūnijs) par ostas valsts kontroli kuģošanai (4) ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības dēļ būtu lietderīgi to pārstrādāt. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 95/21/EK (1995. gada 19. jūnijs) par ostas valsts kontroli kuģošanai (4) ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības dēļ būtu lietderīgi to pārstrādāt.

| (2) | Kopienu nopietni satrauc kuģošanas negadījumi un jūras un krastu piesārņojums dalībvalstu teritorijās. |
| --- | --- |

(2)

Kopienu nopietni satrauc kuģošanas negadījumi un jūras un krastu piesārņojums dalībvalstu teritorijās.

| (3) | Kopiena ir tikpat norūpējusies arī par dzīves un darba apstākļiem ║. |
| --- | --- |

(3)

Kopiena ir tikpat norūpējusies arī par dzīves un darba apstākļiem ║.

| (4) | Drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem var efektīvi uzlabot, krasi samazinot standartiem neatbilstošu kuģu skaitu Kopienas ūdeņos, stingri piemērojot konvencijas, starptautiskus kodeksus un rezolūcijas. |
| --- | --- |

(4)

Drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem var efektīvi uzlabot, krasi samazinot standartiem neatbilstošu kuģu skaitu Kopienas ūdeņos, stingri piemērojot konvencijas, starptautiskus kodeksus un rezolūcijas.

| (5) | Dalībvalstīm šajā sakarā būtu jācenšas attiecīgi rīkoties, lai tiktu ratificēta Starptautiskās darba organizācijas (SDO) 2006. gada Konvencija par jūras darbaspēku (KJD), kuras 5.2.1. noteikumā iekļauti noteikumi par ostas valsts saistībām. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm šajā sakarā būtu jācenšas attiecīgi rīkoties, lai tiktu ratificēta Starptautiskās darba organizācijas (SDO) 2006. gada Konvencija par jūras darbaspēku (KJD), kuras 5.2.1. noteikumā iekļauti noteikumi par ostas valsts saistībām.

| (6) | Dalībvalstis pieņem noteikumus, kas nepieciešami, lai savas valsts tiesības pielāgotu noteikumiem, kas minēti Starptautiskās Jūrniecības Organizācijas 1976. gada Konvencijas par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām kopsavilkuma tekstā, kas grozīts ar 1996. gada protokolu (1996. gada Konvencija). Attiecībā uz Eiropas Kopienu Tiesas lēmumu lietā C-188/07 (5) šķiet, ka kompensācija trešām pusēm par atkritumu nodarītiem kaitējumiem atbilst principam “maksā piesārņotājs”, kas deklarēts Padomes 1975. gada 15. jūlija Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (7), radot tiesības saņemt kompensāciju par visiem nodarītajiem zaudējumiem, tostarp gadījumos, kuros nav pilnīga seguma un kuri nav paredzēti dalībvalsts tiesību aktos par konvenciju inkorporēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstis pieņem noteikumus, kas nepieciešami, lai savas valsts tiesības pielāgotu noteikumiem, kas minēti Starptautiskās Jūrniecības Organizācijas 1976. gada Konvencijas par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām kopsavilkuma tekstā, kas grozīts ar 1996. gada protokolu (1996. gada Konvencija). Attiecībā uz Eiropas Kopienu Tiesas lēmumu lietā C-188/07 (5) šķiet, ka kompensācija trešām pusēm par atkritumu nodarītiem kaitējumiem atbilst principam “maksā piesārņotājs”, kas deklarēts Padomes 1975. gada 15. jūlija Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (7), radot tiesības saņemt kompensāciju par visiem nodarītajiem zaudējumiem, tostarp gadījumos, kuros nav pilnīga seguma un kuri nav paredzēti dalībvalsts tiesību aktos par konvenciju inkorporēšanu.

| (7) | Kuģu atbilstība starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem, pirmkārt, ir karoga valstu pārziņā. Vajadzības gadījumā paļaujoties uz atzītām organizācijām, karoga valsts pilnībā nodrošina tādu inspekciju un apsekojumu pilnību un efektivitāti, kas veikti, lai izdotu attiecīgus sertifikātus. Kuģa sabiedrības pārziņā ir kuģa un tā iekārtu stāvokļa uzturēšana pēc apsekojuma, nodrošinot, lai kuģis atbilstu tam piemērojamām konvenciju prasībām. Tomēr vairākas karoga valstis nav ieviesušas un piemērojušas starptautiskos standartus. Turpmāk, kā otra iespēja novērst standartiem neatbilstīgu kuģošanu, atbilstība starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem būtu jānodrošina arī ostas valstij, tajā pašā laikā izprotot, ka ostas valsts kontroles inspekcija nav apsekojums un ka attiecīgie inspekciju veidi nav sertifikāti, kas apliecina kuģu derīgumu kuģošanai. |
| --- | --- |

(7)

Kuģu atbilstība starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem, pirmkārt, ir karoga valstu pārziņā. Vajadzības gadījumā paļaujoties uz atzītām organizācijām, karoga valsts pilnībā nodrošina tādu inspekciju un apsekojumu pilnību un efektivitāti, kas veikti, lai izdotu attiecīgus sertifikātus. Kuģa sabiedrības pārziņā ir kuģa un tā iekārtu stāvokļa uzturēšana pēc apsekojuma, nodrošinot, lai kuģis atbilstu tam piemērojamām konvenciju prasībām. Tomēr vairākas karoga valstis nav ieviesušas un piemērojušas starptautiskos standartus. Turpmāk, kā otra iespēja novērst standartiem neatbilstīgu kuģošanu, atbilstība starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem būtu jānodrošina arī ostas valstij, tajā pašā laikā izprotot, ka ostas valsts kontroles inspekcija nav apsekojums un ka attiecīgie inspekciju veidi nav sertifikāti, kas apliecina kuģu derīgumu kuģošanai.

| (8) | Vienota pieeja ar mērķi nodrošināt, ka dalībvalstis efektīvi piemērotu starptautiskos standartus kuģiem, kas kuģo ūdeņos, kuri ir to jurisdikcijā, un ienāk to ostās, ļautu izvairīties no konkurences kropļošanas. |
| --- | --- |

(8)

Vienota pieeja ar mērķi nodrošināt, ka dalībvalstis efektīvi piemērotu starptautiskos standartus kuģiem, kas kuģo ūdeņos, kuri ir to jurisdikcijā, un ienāk to ostās, ļautu izvairīties no konkurences kropļošanas.

| (9) | Kuģniecības nozari būtiski apdraud terorisma akti. Būtu efektīvi jāīsteno transporta drošuma pasākumi, un dalībvalstīm būtu rūpīgi jāuzrauga atbilstība drošuma noteikumiem, veicot drošuma inspekcijas. |
| --- | --- |

(9)

Kuģniecības nozari būtiski apdraud terorisma akti. Būtu efektīvi jāīsteno transporta drošuma pasākumi, un dalībvalstīm būtu rūpīgi jāuzrauga atbilstība drošuma noteikumiem, veicot drošuma inspekcijas.

| (10) | Būtu jāizmanto pieredze, kas gūta laikā, kopš spēkā stājies Parīzē 1982. gada 26. janvārī parakstītais Parīzes Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli (Parīzes SM). |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāizmanto pieredze, kas gūta laikā, kopš spēkā stājies Parīzē 1982. gada 26. janvārī parakstītais Parīzes Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli (Parīzes SM).

| (11) | Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) (8), būtu jāsniedz nepieciešamais atbalsts, lai nodrošinātu ostas valsts kontroles sistēmas konverģentu un efektīvu īstenošanu. Eiropas Jūras drošības aģentūrai būtu īpaši jāpalīdz dalībvalstīm izstrādāt un īstenot saskaņā ar šo direktīvu izveidotu inspekciju datubāzi un saskaņotu Kopienas sistēmu ostas valsts kontroles inspektoru apmācībām un kompetenču novērtēšanai. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) (8), būtu jāsniedz nepieciešamais atbalsts, lai nodrošinātu ostas valsts kontroles sistēmas konverģentu un efektīvu īstenošanu. Eiropas Jūras drošības aģentūrai būtu īpaši jāpalīdz dalībvalstīm izstrādāt un īstenot saskaņā ar šo direktīvu izveidotu inspekciju datubāzi un saskaņotu Kopienas sistēmu ostas valsts kontroles inspektoru apmācībām un kompetenču novērtēšanai.

| (12) | Ar efektīvu ostas valsts kontroles režīma īstenošanu būtu jācenšas nodrošināt, ka regulāri inspicē visus kuģus, kas ienāk kādā no ostām Eiropas Savienības teritorijā. Inspekcijās vislielākā uzmanība būtu jāpievērš kuģiem, kas neatbilst standartiem; turpretī kvalitātes prasībām atbilstīgi kuģi, proti, tādi, kam iepriekšējo inspekciju ziņojumi ir apmierinoši vai kas kuģo ar tādas valsts karogu, kurā panākta atbilstība Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) dalībvalstu brīvprātīgajai revīzijas sistēmai, būtu jāatalgo, veicot retākas inspekcijas. Šī jaunā inspekciju kārtība būtu jāiekļauj Kopienas ostas valsts kontroles režīmā, tiklīdz precīzi noteikti tā dažādie aspekti, kā arī pamatojoties uz inspekciju dalīšanas sistēmu, atbilstīgi kurai katra dalībvalsts sniedz proporcionālu ieguldījumu, lai sasniegtu Kopienas mērķi — visaptverošu inspekciju sistēmu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāpieņem darbā un jāsaglabā vajadzīgais darbinieku skaits, tostarp kvalificēti inspektori, ņemot vērā kuģu satiksmes apjomu un īpatnības katrā ostā. |
| --- | --- |

(12)

Ar efektīvu ostas valsts kontroles režīma īstenošanu būtu jācenšas nodrošināt, ka regulāri inspicē visus kuģus, kas ienāk kādā no ostām Eiropas Savienības teritorijā. Inspekcijās vislielākā uzmanība būtu jāpievērš kuģiem, kas neatbilst standartiem; turpretī kvalitātes prasībām atbilstīgi kuģi, proti, tādi, kam iepriekšējo inspekciju ziņojumi ir apmierinoši vai kas kuģo ar tādas valsts karogu, kurā panākta atbilstība Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) dalībvalstu brīvprātīgajai revīzijas sistēmai, būtu jāatalgo, veicot retākas inspekcijas. Šī jaunā inspekciju kārtība būtu jāiekļauj Kopienas ostas valsts kontroles režīmā, tiklīdz precīzi noteikti tā dažādie aspekti, kā arī pamatojoties uz inspekciju dalīšanas sistēmu, atbilstīgi kurai katra dalībvalsts sniedz proporcionālu ieguldījumu, lai sasniegtu Kopienas mērķi — visaptverošu inspekciju sistēmu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāpieņem darbā un jāsaglabā vajadzīgais darbinieku skaits, tostarp kvalificēti inspektori, ņemot vērā kuģu satiksmes apjomu un īpatnības katrā ostā.

| (13) | Šajā direktīvā izstrādātajā inspekciju režīmā ir ņemts vērā ar Parīzes SM paveiktais. Tā kā par jebkuru Parīzes SM jauninājumu būtu jāvienojas Kopienas līmenī, pirms tas kļūst piemērojams ES, būtu jāizveido un jāuztur cieša koordinācija starp Kopienu un Parīzes SM, lai veicinātu iespējami lielu konverģenci. |
| --- | --- |

(13)

Šajā direktīvā izstrādātajā inspekciju režīmā ir ņemts vērā ar Parīzes SM paveiktais. Tā kā par jebkuru Parīzes SM jauninājumu būtu jāvienojas Kopienas līmenī, pirms tas kļūst piemērojams ES, būtu jāizveido un jāuztur cieša koordinācija starp Kopienu un Parīzes SM, lai veicinātu iespējami lielu konverģenci.

| (14) | Komisijai, cieši sadarbojoties ar Parīzes SM, būtu jāpārvalda un jāatjaunina inspekciju datubāze. Inspekciju datubāzē būtu jāiekļauj dalībvalstu, kā arī visu to valstu, kas ir Parīzes SM līgumslēdzējas valstis, inspekciju dati. Kamēr Kopienas jūras datu sistēma SafeSeaNet vēl pilnībā nedarbojas un nav iespējams inspekciju datubāzē automātiski ievadīt datus attiecībā uz kuģu ienākšanu ostās, dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu direktīvas piemērošanas pienācīgu uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz kuģu kustību. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem inspekciju datiem, Komisijai no inspekciju datubāzes būtu jāiegūst dati par kuģu riska profilu, par kuģiem, kuri jāinspicē, un par kuģu kustību, un tai būtu jāaprēķina katras dalībvalsts saistības attiecībā uz inspekciju veikšanu. Inspekciju datubāzei būtu jābūt iespējām pieslēgties citām Kopienas jūras drošības datubāzēm. |
| --- | --- |

(14)

Komisijai, cieši sadarbojoties ar Parīzes SM, būtu jāpārvalda un jāatjaunina inspekciju datubāze. Inspekciju datubāzē būtu jāiekļauj dalībvalstu, kā arī visu to valstu, kas ir Parīzes SM līgumslēdzējas valstis, inspekciju dati. Kamēr Kopienas jūras datu sistēma SafeSeaNet vēl pilnībā nedarbojas un nav iespējams inspekciju datubāzē automātiski ievadīt datus attiecībā uz kuģu ienākšanu ostās, dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu direktīvas piemērošanas pienācīgu uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz kuģu kustību. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem inspekciju datiem, Komisijai no inspekciju datubāzes būtu jāiegūst dati par kuģu riska profilu, par kuģiem, kuri jāinspicē, un par kuģu kustību, un tai būtu jāaprēķina katras dalībvalsts saistības attiecībā uz inspekciju veikšanu. Inspekciju datubāzei būtu jābūt iespējām pieslēgties citām Kopienas jūras drošības datubāzēm.

| (15) | Dalībvalstīm saistībā ar Parīzes SM būtu jācenšas pārskatīt karoga valstu baltā/pelēkā un melnā saraksta noteikšanas metodi, lai nodrošinātu, ka tā ir taisnīga, jo īpaši attiecībā uz tām karoga valstīm, kuru flote ir maza. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm saistībā ar Parīzes SM būtu jācenšas pārskatīt karoga valstu baltā/pelēkā un melnā saraksta noteikšanas metodi, lai nodrošinātu, ka tā ir taisnīga, jo īpaši attiecībā uz tām karoga valstīm, kuru flote ir maza.

| (16) | Noteikumi un procedūras attiecībā uz ostas valsts veiktu inspekciju, tostarp kuģu aizturēšanas kritēriji būtu jāsaskaņo tā, lai tie visās ostās būtu vienlīdz iedarbīgi, līdz ar to krasi samazinot dažu ostu selektīvu izmantošanu nolūkā izvairīties no kontrolēm. |
| --- | --- |

(16)

Noteikumi un procedūras attiecībā uz ostas valsts veiktu inspekciju, tostarp kuģu aizturēšanas kritēriji būtu jāsaskaņo tā, lai tie visās ostās būtu vienlīdz iedarbīgi, līdz ar to krasi samazinot dažu ostu selektīvu izmantošanu nolūkā izvairīties no kontrolēm.

| (17) | ▐ Periodiskajām un papildu inspekcijām būtu jāietver katram kuģim iepriekš noteiktu vietu pārbaude, kas var atšķirties atkarībā no kuģa veida, inspekcijas veida un iepriekšējās ostas valsts kontroles rezultātiem. Inspekciju datubāzē būtu jānorāda elementi, lai noteiktu riska zonas, kas jāpārbauda katrā inspekcijā. |
| --- | --- |

(17)

▐ Periodiskajām un papildu inspekcijām būtu jāietver katram kuģim iepriekš noteiktu vietu pārbaude, kas var atšķirties atkarībā no kuģa veida, inspekcijas veida un iepriekšējās ostas valsts kontroles rezultātiem. Inspekciju datubāzē būtu jānorāda elementi, lai noteiktu riska zonas, kas jāpārbauda katrā inspekcijā.

| (18) | Konkrētu kategoriju kuģi, sasniedzot noteiktu vecumu, rada ievērojamus nelaimes gadījumu vai piesārņojuma draudus, tādēļ būtu jāveic to paplašinātas inspekcijas. Šādas paplašinātas inspekcijas būtu jānoregulē sīkāk. |
| --- | --- |

(18)

Konkrētu kategoriju kuģi, sasniedzot noteiktu vecumu, rada ievērojamus nelaimes gadījumu vai piesārņojuma draudus, tādēļ būtu jāveic to paplašinātas inspekcijas. Šādas paplašinātas inspekcijas būtu jānoregulē sīkāk.

| (19) | Saskaņā ar šajā direktīvā izstrādāto inspekciju režīmu laiks starp periodiskajām inspekcijām ir atkarīgs no kuģa riska profila, ko nosaka ar īpašiem vispārējiem un iepriekšējās darbības rādītājiem. Kuģiem ar augstu riska pakāpi šādam intervālam vajadzētu būt ne ilgākam par sešiem mēnešiem.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar šajā direktīvā izstrādāto inspekciju režīmu laiks starp periodiskajām inspekcijām ir atkarīgs no kuģa riska profila, ko nosaka ar īpašiem vispārējiem un iepriekšējās darbības rādītājiem. Kuģiem ar augstu riska pakāpi šādam intervālam vajadzētu būt ne ilgākam par sešiem mēnešiem.

▐

| (20) | Daži kuģi rada nepārprotamu risku kuģošanas drošībai un jūras videi to sliktā stāvokļa, karoga vēstures dēļ. Tādēļ
  tiem būtu jāaizliedz iebraukt
  Kopienas ostās
  un enkurvietās
  ,
  ja vien nevar pierādīt, ka Kopienas ūdeņos tos var ekspluatēt droši. Būtu jānosaka pamatnostādnes, kurās izklāstītas procedūras, kas piemērojamas šāda iebraukšanas aizlieguma ieviešanas un aizlieguma atcelšanas gadījumā. Pārredzamības nolūkā būtu jādara zināms atklātībai to kuģu saraksts, kuriem ir aizliegta
  iebraukšana
  Kopienas ostās
  un enkurvietās
  . |
| --- | --- |

(20)

Daži kuģi rada nepārprotamu risku kuģošanas drošībai un jūras videi to sliktā stāvokļa, karoga vēstures dēļ. Tādēļ
  tiem būtu jāaizliedz iebraukt
  Kopienas ostās
  un enkurvietās
  ,
  ja vien nevar pierādīt, ka Kopienas ūdeņos tos var ekspluatēt droši. Būtu jānosaka pamatnostādnes, kurās izklāstītas procedūras, kas piemērojamas šāda iebraukšanas aizlieguma ieviešanas un aizlieguma atcelšanas gadījumā. Pārredzamības nolūkā būtu jādara zināms atklātībai to kuģu saraksts, kuriem ir aizliegta
  iebraukšana
  Kopienas ostās
  un enkurvietās
  .

| (21) | Lai samazinātu slogu, ko konkrētām pārvaldes iestādēm un sabiedrībām rada atkārtotas inspekcijas, nosakot kuģa riska profilu, intervālus starp inspekcijām un katras dalībvalsts inspekciju veikšanas saistību izpildi, būtu jāņem vērā apsekojumi, kurus uzņemšanas valsts, kas nav kuģa karoga valsts, veic uz ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (9) un kuros ietverti vismaz visi paplašinātas inspekcijas pasākumi. Turklāt Komisijai būtu jāizskata, vai ir piemēroti nākotnē grozīt Direktīvu 1999/35/EK, lai palielinātu drošības līmeni, kas vajadzīgs ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu satiksmei uz dalībvalstu ostām un no tām. |
| --- | --- |

(21)

Lai samazinātu slogu, ko konkrētām pārvaldes iestādēm un sabiedrībām rada atkārtotas inspekcijas, nosakot kuģa riska profilu, intervālus starp inspekcijām un katras dalībvalsts inspekciju veikšanas saistību izpildi, būtu jāņem vērā apsekojumi, kurus uzņemšanas valsts, kas nav kuģa karoga valsts, veic uz ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (9) un kuros ietverti vismaz visi paplašinātas inspekcijas pasākumi. Turklāt Komisijai būtu jāizskata, vai ir piemēroti nākotnē grozīt Direktīvu 1999/35/EK, lai palielinātu drošības līmeni, kas vajadzīgs ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu satiksmei uz dalībvalstu ostām un no tām.

| (22) | Būtu jānovērš tas, ka netiek ievērotas attiecīgās konvencijas. Gadījumos, kad konstatētā noteikumu neievērošana acīmredzami apdraud drošību, veselību vai vidi, kuģi, kuriem jāveic koriģējošas darbības, jāaiztur, līdz nepilnības novērstas. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jānovērš tas, ka netiek ievērotas attiecīgās konvencijas. Gadījumos, kad konstatētā noteikumu neievērošana acīmredzami apdraud drošību, veselību vai vidi, kuģi, kuriem jāveic koriģējošas darbības, jāaiztur, līdz nepilnības novērstas.

| (23) | Ir
  jādod iespēja apstrīdēt kompetentu iestāžu rīkojumus par kuģu aizturēšanu, lai nepieļautu nepamatotus lēmumus, kas var izraisīt kuģu nepamatotu aizturēšanu vai aizkavēšanu. |
| --- | --- |

(23)

Ir
  jādod iespēja apstrīdēt kompetentu iestāžu rīkojumus par kuģu aizturēšanu, lai nepieļautu nepamatotus lēmumus, kas var izraisīt kuģu nepamatotu aizturēšanu vai aizkavēšanu.

| (24) | Iestādes un inspektori, kas iesaistīti ostas valsts kontroles darbībās, nedrīkstētu būt iesaistīti interešu konfliktā saistībā ar inspekcijas ostu vai kuģiem, kurus inspicē, kā arī ar radniecīgām interešu sfērām. Inspektoriem vajadzētu būt attiecīgi kvalificētiem, un viņi būtu jāsagatavo atbilstīgās apmācībās, tādējādi saglabājot un uzlabojot viņu kompetenci inspekciju veikšanā. Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, izstrādājot un uzlabojot Kopienas sistēmu inspektoru apmācībām un kompetences novērtēšanai. |
| --- | --- |

(24)

Iestādes un inspektori, kas iesaistīti ostas valsts kontroles darbībās, nedrīkstētu būt iesaistīti interešu konfliktā saistībā ar inspekcijas ostu vai kuģiem, kurus inspicē, kā arī ar radniecīgām interešu sfērām. Inspektoriem vajadzētu būt attiecīgi kvalificētiem, un viņi būtu jāsagatavo atbilstīgās apmācībās, tādējādi saglabājot un uzlabojot viņu kompetenci inspekciju veikšanā. Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, izstrādājot un uzlabojot Kopienas sistēmu inspektoru apmācībām un kompetences novērtēšanai.

| (25) | Ločiem un ostu iestādēm vai struktūrām būtu jānodrošina iespēja sniegt noderīgu informāciju par acīmredzamām nepilnībām, kas konstatētas uz kuģiem. |
| --- | --- |

(25)

Ločiem un ostu iestādēm vai struktūrām būtu jānodrošina iespēja sniegt noderīgu informāciju par acīmredzamām nepilnībām, kas konstatētas uz kuģiem.

| (26) | Būtu jāizskata
  no personām, kurām ir likumīgas intereses,
  saņemtas sūdzības, kas saistītas ar dzīves un darba apstākļiem uz kuģa. Ikviena persona, kas iesniedz sūdzību, būtu jāinformē par turpmāku rīcību pēc sūdzības saņemšanas. |
| --- | --- |

(26)

Būtu jāizskata
  no personām, kurām ir likumīgas intereses,
  saņemtas sūdzības, kas saistītas ar dzīves un darba apstākļiem uz kuģa. Ikviena persona, kas iesniedz sūdzību, būtu jāinformē par turpmāku rīcību pēc sūdzības saņemšanas.

| (27) | Dalībvalstu kompetentām iestādēm un citām iestādēm vai organizācijām ir jāsadarbojas, lai varētu pienācīgi sekot tādiem standartiem neatbilstīgiem kuģiem, kuriem tomēr piešķirta atļauja turpināt ceļu, kā arī lai apmainītos ar informāciju par kuģiem ostās. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstu kompetentām iestādēm un citām iestādēm vai organizācijām ir jāsadarbojas, lai varētu pienācīgi sekot tādiem standartiem neatbilstīgiem kuģiem, kuriem tomēr piešķirta atļauja turpināt ceļu, kā arī lai apmainītos ar informāciju par kuģiem ostās.

| (28) | Tā kā inspekciju datubāze ir būtiska ostas valsts kontroles daļa, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to atjaunina atbilstīgi Kopienas prasībām. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā inspekciju datubāze ir būtiska ostas valsts kontroles daļa, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to atjaunina atbilstīgi Kopienas prasībām.

| (29) | Tādas informācijas publicēšana par kuģiem un to operatoriem vai sabiedrībām, kuras neatbilst starptautiskiem drošības, veselības un jūras vides aizsardzības standartiem, varētu būt iedarbīgs līdzeklis, kā atturēt kuģotājus no šādu kuģu izmantošanas un kā rosināt kuģu īpašniekus veikt koriģējošas darbības. Attiecībā uz to, lai informāciju darītu pieejamu, Komisijai būtu jāizveido cieša sadarbība ar Parīzes SM un jāņem vērā visa publicētā informācija, lai izvairītos no nevajadzīgas dublēšanās. Dalībvalstīm tikai vienreiz būtu jāsniedz attiecīgā informācija. |
| --- | --- |

(29)

Tādas informācijas publicēšana par kuģiem un to operatoriem vai sabiedrībām, kuras neatbilst starptautiskiem drošības, veselības un jūras vides aizsardzības standartiem, varētu būt iedarbīgs līdzeklis, kā atturēt kuģotājus no šādu kuģu izmantošanas un kā rosināt kuģu īpašniekus veikt koriģējošas darbības. Attiecībā uz to, lai informāciju darītu pieejamu, Komisijai būtu jāizveido cieša sadarbība ar Parīzes SM un jāņem vērā visa publicētā informācija, lai izvairītos no nevajadzīgas dublēšanās. Dalībvalstīm tikai vienreiz būtu jāsniedz attiecīgā informācija.

| (30) | Tādu inspekciju izmaksas, kuru iznākumā kuģi aiztur, kā arī izmaksas, kas radušās, atceļot ienākšanas aizliegumu, būtu jāuzņemas segt attiecīgā kuģa īpašniekam vai operatoram. |
| --- | --- |

(30)

Tādu inspekciju izmaksas, kuru iznākumā kuģi aiztur, kā arī izmaksas, kas radušās, atceļot ienākšanas aizliegumu, būtu jāuzņemas segt attiecīgā kuģa īpašniekam vai operatoram.

| (31) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(31)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (32) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai piemērotu turpmākus grozījumus konvencijās, starptautiskos kodeksos un rezolūcijās, kas saistīti ar šo direktīvu, kā arī, lai pieņemtu noteikumus 7. un 9. panta īstenošanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(32)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai piemērotu turpmākus grozījumus konvencijās, starptautiskos kodeksos un rezolūcijās, kas saistīti ar šo direktīvu, kā arī, lai pieņemtu noteikumus 7. un 9. panta īstenošanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (33) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, samazināt standartiem neatbilstīgu kuģošanu ūdeņos, kas atrodas dalībvalstu jurisdikcijā, uzlabojot Kopienas inspekciju sistēmu jūras kuģiem, un attīstīt tādus līdzekļus, kas vērsti uz preventīvu darbību veikšanu jūras piesārņošanas jomā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķu apjoma un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, samazināt standartiem neatbilstīgu kuģošanu ūdeņos, kas atrodas dalībvalstu jurisdikcijā, uzlabojot Kopienas inspekciju sistēmu jūras kuģiem, un attīstīt tādus līdzekļus, kas vērsti uz preventīvu darbību veikšanu jūras piesārņošanas jomā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķu apjoma un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (34) | Pienākumam šo direktīvu transponēt attiecīgo valstu tiesību aktos būtu jāattiecas vienīgi uz noteikumiem, ar kuriem paredzētas ievērojamas pārmaiņas salīdzinājumā ar Direktīvu 95/21/EK. Pienākums transponēt noteikumus, kas netiek grozīti, izriet no minētās direktīvas. |
| --- | --- |

(34)

Pienākumam šo direktīvu transponēt attiecīgo valstu tiesību aktos būtu jāattiecas vienīgi uz noteikumiem, ar kuriem paredzētas ievērojamas pārmaiņas salīdzinājumā ar Direktīvu 95/21/EK. Pienākums transponēt noteikumus, kas netiek grozīti, izriet no minētās direktīvas.

| (35) | Šī direktīva nedrīkstētu iespaidot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kad tām jātransponē savos tiesību aktos XV pielikuma B daļā norādītās direktīvas. |
| --- | --- |

(35)

Šī direktīva nedrīkstētu iespaidot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kad tām jātransponē savos tiesību aktos XV pielikuma B daļā norādītās direktīvas.

| (36) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (11) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (11) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (37) | Lai dalībvalstīm, kurām nav pieejas jūrai, neradītu nesamērīgu administratīvu slogu, šādām dalībvalstīm ar de minimis noteikumu būtu jāļauj atkāpties no šīs direktīvas noteikumiem, proti, šādām dalībvalstīm nav pienākuma transponēt šo direktīvu, ja tās atbilst konkrētiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(37)

Lai dalībvalstīm, kurām nav pieejas jūrai, neradītu nesamērīgu administratīvu slogu, šādām dalībvalstīm ar de minimis noteikumu būtu jāļauj atkāpties no šīs direktīvas noteikumiem, proti, šādām dalībvalstīm nav pienākuma transponēt šo direktīvu, ja tās atbilst konkrētiem kritērijiem.

| (38) | Lai ņemtu vērā to, ka Francijas aizjūras departamenti pieder citai ģeogrāfiskajai joslai, tie lielā mērā ir līgumslēdzējas puses citos reģionālos ostas valsts kontroles memorandos, kas nav Parīzes SM, un tiem ir ļoti ierobežota satiksmes plūsma ar kontinentālo Eiropu, attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu ļaut izslēgt šīs ostas no Kopienā piemērotās ostas valsts kontroles sistēmas, |
| --- | --- |

(38)

Lai ņemtu vērā to, ka Francijas aizjūras departamenti pieder citai ģeogrāfiskajai joslai, tie lielā mērā ir līgumslēdzējas puses citos reģionālos ostas valsts kontroles memorandos, kas nav Parīzes SM, un tiem ir ļoti ierobežota satiksmes plūsma ar kontinentālo Eiropu, attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu ļaut izslēgt šīs ostas no Kopienā piemērotās ostas valsts kontroles sistēmas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķis

Šīs direktīvas mērķis ir palīdzēt krasi samazināt standartiem neatbilstīgu kuģošanu dalībvalstu jurisdikcijām pakļautos ūdeņos:

| a) | panākot labāku starptautisko un Kopienas tiesību aktu ievērošanu attiecībā uz drošību jūrā, jūras satiksmes drošumu, jūras vides aizsardzību un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem ar jebkuras valsts karogiem; |
| --- | --- |

a)

panākot labāku starptautisko un Kopienas tiesību aktu ievērošanu attiecībā uz drošību jūrā, jūras satiksmes drošumu, jūras vides aizsardzību un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem ar jebkuras valsts karogiem;

| b) | ieviešot kopējus kritērijus, pēc kuriem ostas valstīm veikt kuģu kontroli, un saskaņojot inspekcijas un aizturēšanas procedūras, izmantojot saistībā ar Parīzes SM gūtās zināšanas un pieredzi; |
| --- | --- |

b)

ieviešot kopējus kritērijus, pēc kuriem ostas valstīm veikt kuģu kontroli, un saskaņojot inspekcijas un aizturēšanas procedūras, izmantojot saistībā ar Parīzes SM gūtās zināšanas un pieredzi;

| c) | īstenojot Kopienā ostas valsts kontroles
  režīmu
  , kā pamatā ir Kopienā un Parīzes SM teritorijā veiktas inspekcijas, un kuras mērķis ir inspicēt visus kuģus ar intervāliem, kas noteikti atkarībā no to riska profila, tos kuģus, kuri rada augstāku risku, inspicējot
  pamatīgāk
  un biežāk. |
| --- | --- |

c)

īstenojot Kopienā ostas valsts kontroles
  režīmu
  , kā pamatā ir Kopienā un Parīzes SM teritorijā veiktas inspekcijas, un kuras mērķis ir inspicēt visus kuģus ar intervāliem, kas noteikti atkarībā no to riska profila, tos kuģus, kuri rada augstāku risku, inspicējot
  pamatīgāk
  un biežāk.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “konvencijas” ir turpmāk norādītās konvencijas līdz ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgie juridiski saistoši kodeksi to jaunākajā redakcijā:






  a) | 1966. gada Starptautiskā konvencija par kravas zīmi (LL 66); |
| --- | --- | --- |

1)

“konvencijas” ir turpmāk norādītās konvencijas līdz ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgie juridiski saistoši kodeksi to jaunākajā redakcijā:

a)

1966. gada Starptautiskā konvencija par kravas zīmi (LL 66);

| b) | 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74); |
| --- | --- |

b)

1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74);

| c) | 1973. gada Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un tai 1978. gadā pievienotais protokols (Marpol 73/78); |
| --- | --- |

c)

1973. gada Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un tai 1978. gadā pievienotais protokols (Marpol 73/78);

| d) | 1978. gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW 78); |
| --- | --- |

d)

1978. gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW 78);

| e) | 1972. gada Konvencija par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem (Colreg 72); |
| --- | --- |

e)

1972. gada Konvencija par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem (Colreg 72);

| f) | 1969. gada Starptautiskā kuģu tilpības noteikšanas konvencija (ITC 69); |
| --- | --- |

f)

1969. gada Starptautiskā kuģu tilpības noteikšanas konvencija (ITC 69);

| g) | 1976. gada Konvencija par minimāliem standartiem, kas ievērojami uz tirdzniecības kuģiem (ILO Nr. 147); |
| --- | --- |

g)

1976. gada Konvencija par minimāliem standartiem, kas ievērojami uz tirdzniecības kuģiem (ILO Nr. 147);

| h) | 1992. gada Starptautiskā konvencija par civiltiesisko atbildību par naftas piesārņojuma radītajiem zaudējumiem (CLC 92); |
| --- | --- |

h)

1992. gada Starptautiskā konvencija par civiltiesisko atbildību par naftas piesārņojuma radītajiem zaudējumiem (CLC 92);

| 2) | “Parīzes SM” ir Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli, kas parakstīts Parīzē 1982. gada 26. janvārī, tā jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

2)

“Parīzes SM” ir Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli, kas parakstīts Parīzē 1982. gada 26. janvārī, tā jaunākajā redakcijā;

| 3) | “SJO dalībvalstu brīvprātīgās revīzijas sistēmas struktūra un procedūras” ir SJO Asamblejas Rezolūcija A.974(24); |
| --- | --- |

3)

“SJO dalībvalstu brīvprātīgās revīzijas sistēmas struktūra un procedūras” ir SJO Asamblejas Rezolūcija A.974(24);

| 4) | “Parīzes SM teritorija” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā valstis, kas ir Parīzes SM puses, veic inspekcijas saistībā ar Parīzes SM; |
| --- | --- |

4)

“Parīzes SM teritorija” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā valstis, kas ir Parīzes SM puses, veic inspekcijas saistībā ar Parīzes SM;

| 5) | “osta” ir zemes un ūdens telpa, ko veido tādas būves un iekārtas, lai principā būtu iespējama kuģu pieņemšana, to piekraušana un izkraušana, preču uzglabāšana, šo preču pieņemšana un piegāde, un pasažieru iekāpšana un izkāpšana; |
| --- | --- |

5)

“osta” ir zemes un ūdens telpa, ko veido tādas būves un iekārtas, lai principā būtu iespējama kuģu pieņemšana, to piekraušana un izkraušana, preču uzglabāšana, šo preču pieņemšana un piegāde, un pasažieru iekāpšana un izkāpšana;

| 6) | “kuģis” ir ikviens jūras kuģis, uz kuru attiecas viena vai vairākas konvencijas un kurš kuģo ar karogu, kas nav ostas valsts karogs; |
| --- | --- |

6)

“kuģis” ir ikviens jūras kuģis, uz kuru attiecas viena vai vairākas konvencijas un kurš kuģo ar karogu, kas nav ostas valsts karogs;

| 7) | “kuģu/ostas mijiedarbība” ir mijiedarbība, kas notiek, kad kuģi tieši un nekavējoties ietekmē darbības, kurās ietverta personu vai preču kustība, vai ostas pakalpojumu sniegšana no kuģa vai uz to; |
| --- | --- |

7)

“kuģu/ostas mijiedarbība” ir mijiedarbība, kas notiek, kad kuģi tieši un nekavējoties ietekmē darbības, kurās ietverta personu vai preču kustība, vai ostas pakalpojumu sniegšana no kuģa vai uz to;

| 8) | “noenkurots kuģis” ir kuģis, kas atrodas ostā vai citā vietā, kas atrodas ostas jurisdikcijā, taču neatrodas pie piestātnes, un attiecībā uz kuru notiek kuģa un ostas mijiedarbība; |
| --- | --- |

8)

“noenkurots kuģis” ir kuģis, kas atrodas ostā vai citā vietā, kas atrodas ostas jurisdikcijā, taču neatrodas pie piestātnes, un attiecībā uz kuru notiek kuģa un ostas mijiedarbība;

| 9) | “inspektors” ir valsts sektora darbinieks vai cita persona, kuru kādas dalībvalsts kompetentā iestāde attiecīgi pilnvarojusi veikt inspekcijas, īstenojot ostas valsts kontroli, un kura ir atbildīga minētajai kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

9)

“inspektors” ir valsts sektora darbinieks vai cita persona, kuru kādas dalībvalsts kompetentā iestāde attiecīgi pilnvarojusi veikt inspekcijas, īstenojot ostas valsts kontroli, un kura ir atbildīga minētajai kompetentajai iestādei;

| 10) | “kompetentā iestāde” ir jūrlietu pārvaldes iestāde, kas saskaņā ar šo direktīvu ir atbildīga par ostas valsts kontroli; |
| --- | --- |

10)

“kompetentā iestāde” ir jūrlietu pārvaldes iestāde, kas saskaņā ar šo direktīvu ir atbildīga par ostas valsts kontroli;

| 11) | “jūras satiksmes drošuma kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde jūras satiksmes drošuma jautājumos saskaņā ar 2. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (12);
  ▐ |
| --- | --- |

11)

“jūras satiksmes drošuma kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde jūras satiksmes drošuma jautājumos saskaņā ar 2. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (12);

▐

| 12) | “sākotnējā inspekcija” ir kuģa apmeklējums, ko inspektors veic ar mērķi pārbaudīt atbilstību attiecīgajām konvencijām un noteikumiem un kas ietver vismaz 13. panta 1. punktā noteiktās darbības; |
| --- | --- |

12)

“sākotnējā inspekcija” ir kuģa apmeklējums, ko inspektors veic ar mērķi pārbaudīt atbilstību attiecīgajām konvencijām un noteikumiem un kas ietver vismaz 13. panta 1. punktā noteiktās darbības;

| 13) | “detalizētāka inspekcija” ir inspekcija, kuras laikā 13. panta 3. punktā minētajos apstākļos kuģi, tā aprīkojumu un apkalpi vai nu kopumā, vai vajadzības gadījumā selektīvi inspicē paplašināti, cita starpā inspicējot kuģa konstrukciju, aprīkojumu, apkalpi, dzīves un darba apstākļus un to, kā uz kuģa ievēro dienesta procedūras; |
| --- | --- |

13)

“detalizētāka inspekcija” ir inspekcija, kuras laikā 13. panta 3. punktā minētajos apstākļos kuģi, tā aprīkojumu un apkalpi vai nu kopumā, vai vajadzības gadījumā selektīvi inspicē paplašināti, cita starpā inspicējot kuģa konstrukciju, aprīkojumu, apkalpi, dzīves un darba apstākļus un to, kā uz kuģa ievēro dienesta procedūras;

| 14) | “paplašināta inspekcija” ir inspekcija, kas attiecas vismaz uz VII pielikumā minētajām darbībām. Paplašinātas inspekcijas ietvaros var veikt arī detalizētāku inspekciju, ja vien saskaņā ar 13. panta 3. punktu tam ir pamatots iemesls; |
| --- | --- |

14)

“paplašināta inspekcija” ir inspekcija, kas attiecas vismaz uz VII pielikumā minētajām darbībām. Paplašinātas inspekcijas ietvaros var veikt arī detalizētāku inspekciju, ja vien saskaņā ar 13. panta 3. punktu tam ir pamatots iemesls;

| 15) | “sūdzība” ir jebkura informācija vai ziņojums, ko iesniedz jebkura
  fiziska vai juridiska
  persona, kurai ir pamatota ieinteresētība kuģa drošībā, tostarp ieinteresētība, kas saistīta ar kuģa apkalpes drošību un draudiem tās veselībai, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa un piesārņojuma novēršanu; |
| --- | --- |

15)

“sūdzība” ir jebkura informācija vai ziņojums, ko iesniedz jebkura
  fiziska vai juridiska
  persona, kurai ir pamatota ieinteresētība kuģa drošībā, tostarp ieinteresētība, kas saistīta ar kuģa apkalpes drošību un draudiem tās veselībai, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa un piesārņojuma novēršanu;

| 16) | “aizturēšana” ir oficiāls aizliegums kuģim doties jūrā, pamatojoties uz atklātajiem trūkumiem, kas vai nu katrs atsevišķi, vai visi kopā kuģi padara nederīgu kuģošanai; |
| --- | --- |

16)

“aizturēšana” ir oficiāls aizliegums kuģim doties jūrā, pamatojoties uz atklātajiem trūkumiem, kas vai nu katrs atsevišķi, vai visi kopā kuģi padara nederīgu kuģošanai;

| 17) | “iebraukšanas aizlieguma rīkojums” ir lēmums, ko izsniedz kuģa kapteinim, uzņēmumam, kas atbildīgs par kuģi, un karoga valstij, paziņojot tiem, ka kuģim turpmāk aizliegts iebraukt visās Kopienas
  ostās
  un enkurvietās
  ; |
| --- | --- |

17)

“iebraukšanas aizlieguma rīkojums” ir lēmums, ko izsniedz kuģa kapteinim, uzņēmumam, kas atbildīgs par kuģi, un karoga valstij, paziņojot tiem, ka kuģim turpmāk aizliegts iebraukt visās Kopienas
  ostās
  un enkurvietās
  ;

| 18) | “operācijas pārtraukšana” ir oficiāls aizliegums kuģim turpināt veikt kādu operāciju, pamatojoties uz atklātiem trūkumiem, kas vai nu katrs atsevišķi, vai visi kopā tādas operācijas turpināšanu padarītu bīstamu; |
| --- | --- |

18)

“operācijas pārtraukšana” ir oficiāls aizliegums kuģim turpināt veikt kādu operāciju, pamatojoties uz atklātiem trūkumiem, kas vai nu katrs atsevišķi, vai visi kopā tādas operācijas turpināšanu padarītu bīstamu;

| 19) | “sabiedrība” ir kuģa īpašnieks vai arī jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, sabiedrības vadītājs vai arī bezapkalpes kuģa fraktētājs, kas no īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju un, pārņemot šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus Starptautiskajā Drošības pārvaldības (“ISM”) kodeksā noteiktos pienākumus un atbildību; |
| --- | --- |

19)

“sabiedrība” ir kuģa īpašnieks vai arī jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, sabiedrības vadītājs vai arī bezapkalpes kuģa fraktētājs, kas no īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju un, pārņemot šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus Starptautiskajā Drošības pārvaldības (“ISM”) kodeksā noteiktos pienākumus un atbildību;

| 20) | “atzīta organizācija” ir klasificēšanas sabiedrība vai cita privāta struktūra, kas karoga valsts iestāžu vārdā veic tiesību aktos noteiktus uzdevumus; |
| --- | --- |

20)

“atzīta organizācija” ir klasificēšanas sabiedrība vai cita privāta struktūra, kas karoga valsts iestāžu vārdā veic tiesību aktos noteiktus uzdevumus;

| 21) | “normatīvais sertifikāts” ir sertifikāts, ko saskaņā ar konvencijām izdevusi karoga valsts vai kas ir izdots tās vārdā; |
| --- | --- |

21)

“normatīvais sertifikāts” ir sertifikāts, ko saskaņā ar konvencijām izdevusi karoga valsts vai kas ir izdots tās vārdā;

| 22) | “klasifikācijas sertifikāts” ir dokuments, kas apliecina atbilstību Starptautiskās konvencijas par dzīvības drošību uz jūras (SOLAS 74) nodaļas II-1, daļas A-1, noteikumam 3-1; |
| --- | --- |

22)

“klasifikācijas sertifikāts” ir dokuments, kas apliecina atbilstību Starptautiskās konvencijas par dzīvības drošību uz jūras (SOLAS 74) nodaļas II-1, daļas A-1, noteikumam 3-1;

| 23) | “inspekciju datubāze” ir informācijas sistēma,
  kas palīdz Kopienā ieviest
  ostas valsts inspekciju
  režīmu
  , kā arī
  iekļaut datus par inspekcijām,
  kas
  veiktas
  Parīzes SM teritorijā; |
| --- | --- |

23)

“inspekciju datubāze” ir informācijas sistēma,
  kas palīdz Kopienā ieviest
  ostas valsts inspekciju
  režīmu
  , kā arī
  iekļaut datus par inspekcijām,
  kas
  veiktas
  Parīzes SM teritorijā;

| 24) | “1996. gada Konvencija” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 1976. gada Konvencijas par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām kopsavilkums, kas grozīts ar 1996. gada protokolu. |
| --- | --- |

24)

“1996. gada Konvencija” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 1976. gada Konvencijas par atbildības ierobežošanu attiecībā uz jūras prasībām kopsavilkums, kas grozīts ar 1996. gada protokolu.

3. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz ikvienu kuģi un tā apkalpi, kas ienāk dalībvalsts ostā
  vai enkurvietā
  , lai veiktu kuģa/ostas mijiedarbību.

▐

Francija var nolemt, ka šajā punktā ietvertās ostas neietver ostas, kas atrodas aizjūras departamentos, kā minēts Līguma 299. panta 2. punktā.

Gadījumos, kad
  dalībvalsts
  veic
  kuģa inspekciju
  tās teritoriālajos
  ūdeņos
  , bet ārpus
  ostas teritorijas,
  šāda procedūra uzskatāma par tādu,
  kas atbilst šīs Direktīvas mērķiem.

Šis pants neierobežo dalībvalstu intervences tiesības, kas noteiktas attiecīgās
  starptautiskajās
  konvencijās.

Dalībvalstis,
  kurām nav jūras ostu, pie dažiem nosacījumiem var atkāpties no šīs Direktīvas piemērošanas. Atbilstīgi 31. panta 3. punktā minētajai regulatīvai procedūrai Komisija apstiprina pasākumus,
  kas
  ļauj ieviest šo izņēmuma mehānismu
  .

▐

2.   Ja kuģa bruto tilpība ir mazāka nekā 500 tilpības vienību, dalībvalstis piemēro attiecīgo konvenciju prasības, savukārt tad, ja konvencijas nepiemēro, rīkojas tā, lai nodrošinātu to, ka kuģi nav acīmredzami bīstami drošībai, veselībai vai videi. Piemērojot šo punktu, dalībvalstis ievēro Parīzes SM 1. pielikumu.

3.   Inspicējot kuģus, kuri kuģo ar tādu valstu karogiem, kas nav kādas no konvencijām līgumslēdzējas puses, dalībvalstis nodrošina to, ka tādiem kuģiem un to apkalpēm nepiemēro labvēlīgākus noteikumus kā kuģiem, kuri kuģo ar konvenciju līgumslēdzēju pušu karogiem.

4.   Šī direktīva neattiecas uz zvejas kuģiem, karakuģiem, peldošām palīgierīcēm, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, nekomerciāli izmantotiem valdības kuģiem un izpriecu kuģiem, kas nav iesaistīti komercdarbībā.

4. pants

Tiesības veikt inspekciju

1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus saskaņā ar starptautiskām tiesībām, kas vajadzīgi, lai tām būtu likumīgas tiesības veikt šajā direktīvā minētās inspekcijas uz ārvalstu kuģiem.

2.   Dalībvalstīs kuģu inspekcijai darbojas attiecīgas kompetentas iestādes,
  uz kurām ir norīkots, tostarp arī pieņemot darbā,
  nepieciešamais darbinieku, jo īpaši kvalificētu inspektoru, skaits, un dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka inspektori izpilda savus pienākumus, kā noteikts šajā direktīvā, un jo īpaši, ka to pietiek, lai veiktu inspekcijas, kuras vajadzīgas saskaņā ar šo direktīvu.

5. pants

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai savas valsts tiesības pielāgotu noteikumiem, kas paredzēti 1996. gada Konvencijā par atbildības ierobežošanu.

Princips, ka trešām pusēm tiek maksāta kompensācija par atkritumu nodarītiem kaitējumiem, kas atbilst principam “maksā piesārņotājs”, kurš deklarēts Direktīvā 75/442/EEK un Direktīvā 2004/35/EK, rada tiesības saņemt kompensāciju par visiem nodarītajiem zaudējumiem, tostarp gadījumos, kuros nav pilnīga seguma un kuri nav paredzēti dalībvalsts tiesību aktos par konvenciju inkorporēšanu.

Dalībvalstis var piemērot vai ieviest stingrākus noteikumus nekā tie, kas paredzēti šajā pantā.

6. pants

Inspekciju režīms un gadskārtējais obligātais inspekciju daudzums

1.   Dalībvalstis veic inspekcijas saskaņā ar 11. pantā aprakstīto atlases sistēmu un I pielikuma nosacījumiem.

2.   Lai izpildītu gadskārtējo inspekciju saistības, katra dalībvalsts:

| a) | inspicē visus I prioritātes kuģus, kā minēts 12. panta a) punktā, kas ienāk tās ostās vai enkurvietās; un |
| --- | --- |

a)

inspicē visus I prioritātes kuģus, kā minēts 12. panta a) punktā, kas ienāk tās ostās vai enkurvietās; un

| b) | ik gadu veic tik daudz I un II prioritātes kuģu inspekciju, kā minēts 12. panta a) un b) punktā, cik atbilst vismaz tās proporcionālai daļai no kopējā inspekciju skaita, kas katru gadu jāveic Kopienā un Parīzes SM teritorijā. Inspekciju sadalījumu katrai dalībvalstij nosaka, pamatojoties uz atsevišķu kuģu skaita, kas ienāk attiecīgās dalībvalsts ostās
  vai enkurvietās
  , attiecību pret atsevišķu kuģu kopskaitu, kas ienāk katras dalībvalsts ostā
  vai enkurvietā
  Kopienā un Parīzes SM teritorijā. |
| --- | --- |

b)

ik gadu veic tik daudz I un II prioritātes kuģu inspekciju, kā minēts 12. panta a) un b) punktā, cik atbilst vismaz tās proporcionālai daļai no kopējā inspekciju skaita, kas katru gadu jāveic Kopienā un Parīzes SM teritorijā. Inspekciju sadalījumu katrai dalībvalstij nosaka, pamatojoties uz atsevišķu kuģu skaita, kas ienāk attiecīgās dalībvalsts ostās
  vai enkurvietās
  , attiecību pret atsevišķu kuģu kopskaitu, kas ienāk katras dalībvalsts ostā
  vai enkurvietā
  Kopienā un Parīzes SM teritorijā.

3.   Lai aprēķinātu tādu 2.punkta b) apakšpunktā minēto inspekciju kopskaitu, kas ik gadu jāveic Kopienā un Parīzes SM teritorijā, tajā neietver noenkurotus kuģus, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav noteikusi citādi.

7. pants

Atbilstība
  Kopienas
  inspekciju
  režīmam

Atbilstīgi 5. pantam katra
  dalībvalsts:

| a) | veic visu to
  I prioritātes
  kuģu inspekciju, kuri
  ienāk tās ostās
  vai piestāj to enkurvietās, kā norādīts 12.a pantā
  ; |
| --- | --- |

a)

veic visu to
  I prioritātes
  kuģu inspekciju, kuri
  ienāk tās ostās
  vai piestāj to enkurvietās, kā norādīts 12.a pantā
  ;

| b) | ik gadu veic tik daudz inspekciju
  I
  un II prioritātes
  kuģiem
  , kā norādīts 12.a un 12.b pantā, kas atbilst vismaz tās gada pārbaužu saistībām
  . |
| --- | --- |

b)

ik gadu veic tik daudz inspekciju
  I
  un II prioritātes
  kuģiem
  , kā norādīts 12.a un 12.b pantā, kas atbilst vismaz tās gada pārbaužu saistībām
  .

▐

8. pants

Apstākļi
  , kuros dažus kuģus neinspicē

1.   
  Šādos apstākļos
  dalībvalsts var lemt par I prioritātes kuģu inspekcijas ▐ atlikšanu:

| i) | ja inspekciju var veikt kuģa nākamās ienākšanas reizē tajā pašā dalībvalstī, ja šis kuģis starplaikā nepiestāj nevienā citā Kopienas vai Parīzes SM teritorijas ostā
  vai enkurvietā
  , un ja atlikšanas termiņš
  nepārsniedz
  15 dienas, vai |
| --- | --- |

i)

ja inspekciju var veikt kuģa nākamās ienākšanas reizē tajā pašā dalībvalstī, ja šis kuģis starplaikā nepiestāj nevienā citā Kopienas vai Parīzes SM teritorijas ostā
  vai enkurvietā
  , un ja atlikšanas termiņš
  nepārsniedz
  15 dienas, vai

| ii) | ja inspekciju var veikt citā Kopienas ostā vai teritorijā, uz kuru attiecas Parīzes SM, 15 dienu laikā, ar nosacījumu, ka dalībvalsts, kurā atrodas šī osta, ▐ piekrīt veikt šo inspekciju. |
| --- | --- |

ii)

ja inspekciju var veikt citā Kopienas ostā vai teritorijā, uz kuru attiecas Parīzes SM, 15 dienu laikā, ar nosacījumu, ka dalībvalsts, kurā atrodas šī osta, ▐ piekrīt veikt šo inspekciju.

Ja inspekcija ir atlikta
  , taču nav veikta
  atbilstīgi
  i) un ii) punktam,
  kā arī ja tā
  nav reģistrēta inspekciju datubāzē,
  to
  uzskata par nenotikušu inspekciju tajā dalībvalstī, kura inspekciju atlika.

2.   
  Šādos ārkārtas apstākļos
  ekspluatācijas apstākļu dēļ neveikta I prioritātes kuģu inspekcija nav jāuzskata par neveiktu, ar nosacījumu, ka ║ neveikšanas iemesls ir reģistrēts inspekciju datubāzē
  un ja atbilstīgi kompetentās iestādes lēmumam inspekcijas veikšana var apdraudēt inspektoru, kuģa, tā komandas, ostas vai jūras vides drošību.

▐

3.   Ja neveic noenkurota kuģa inspekciju, to neuzskata par neveiktu inspekciju, ja
  gadījumā, kad uz to ir attiecināms ii) punkts, neveiktā inspekcija tiek reģistrēta inspekciju datu bāzē, un ja
  :

| i) | kuģi saskaņā ar I pielikumu inspicē citā ostā Kopienā vai Parīzes SM teritorijā 15 dienu laikā; vai
  ▐ |
| --- | --- |

i)

kuģi saskaņā ar I pielikumu inspicē citā ostā Kopienā vai Parīzes SM teritorijā 15 dienu laikā; vai

▐

| ii) | ja kompetentās iestādes lēmumā atzīts, ka inspekcijas veikšana var apdraudēt inspektoru, kuģa, tā apkalpes, ostas vai jūras vides drošību ▐. |
| --- | --- |

ii)

ja kompetentās iestādes lēmumā atzīts, ka inspekcijas veikšana var apdraudēt inspektoru, kuģa, tā apkalpes, ostas vai jūras vides drošību ▐.

4.   Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, attiecībā uz šā panta īstenošanas noteikumiem pieņem saskaņā ar 31. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9. pants

Paziņojums par kuģu ienākšanu

1.   Tāda kuģa operators, aģents vai kapteinis, kuram saskaņā ar 14. pantu jāveic paplašināta inspekcija un kurš dodas uz kādu dalībvalsts ostu
  vai enkurvietu
  , paziņo par savu ierašanos
  Kopienas pirmajā ostā vai enkurvietā, kurā kuģis ieradies,
  atbilstīgi III pielikuma noteikumiem.

2.   Saņēmusi paziņojumu, kas minēts šā panta 1. punktā un 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (13),
  attiecīgā
  ostas iestāde
  pārsūta šo informāciju kompetentajai iestādei, kā arī to Kopienas ostu un enkurvietu kompetentajām iestādēm, kurās kuģis secīgi ieradies.

3.   Jebkurai šajā pantā
  paredzētajai
  saziņai izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus.
  Citi līdzekļi izmantojami tikai tad, ja elektroniskie saziņas līdzekļi nav pieejami
  .

4.   Procedūras un formāti, ko III pielikuma
  īstenošanai
  izstrādā dalībvalstis, atbilst
  Direktīvas 2002/59/EK
  noteikumiem.

10. pants

Kuģu riska profils

1.   Visiem kuģiem
  , kas piestāj kādā dalībvalsts ostā vai enkurvietā,
  inspekciju datubāzē piešķir riska profilu, kurā nosaka to attiecīgo inspekciju veikšanas prioritāti, laiku starp inspekcijām un inspekciju apjomu.

2.   Kuģa riska profilu nosaka, vadoties pēc šādu vispārēju un iepriekšējās darbības rādītāju kombinācijas:

| a) | vispārējie rādītāji
  Vispārējos rādītājus nosaka, ņemot vērā kuģa tipu, vecumu, karogu, iesaistītās atzītās organizācijas un sabiedrības darbības saskaņā ar I pielikuma I.1. daļu un II pielikumu; |
| --- | --- |

a)

vispārējie rādītāji

Vispārējos rādītājus nosaka, ņemot vērā kuģa tipu, vecumu, karogu, iesaistītās atzītās organizācijas un sabiedrības darbības saskaņā ar I pielikuma I.1. daļu un II pielikumu;

| b) | iepriekšējās darbības rādītāji
  Iepriekšējās darbības rādītājus nosaka pēc
  kuģa defektiem
  un to aizturēšanas skaita konkrētā periodā saskaņā ar II pielikuma I.2. daļu un II.a pielikumu. |
| --- | --- |

b)

iepriekšējās darbības rādītāji

Iepriekšējās darbības rādītājus nosaka pēc
  kuģa defektiem
  un to aizturēšanas skaita konkrētā periodā saskaņā ar II pielikuma I.2. daļu un II.a pielikumu.

3.   
  Komisija pieņem noteikumus
  šā panta īstenošanai
  saskaņā ar 31. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru
  , jo īpaši
  precizējot
  :

| — | katram riska rādītājam piešķirto vērtību
  ; |
| --- | --- |

—

katram riska rādītājam piešķirto vērtību
  ;

| — | noteiktu riska rādītāju kombināciju, kas atbilst katrai kuģa riska profila pakāpei; |
| --- | --- |

—

noteiktu riska rādītāju kombināciju, kas atbilst katrai kuģa riska profila pakāpei;

| — | karoga valsts kritēriju īstenošanas nosacījumus, kā minēts I pielikuma I daļas 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā par atbilstības pierādīšanu attiecībā uz attiecīgajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

—

karoga valsts kritēriju īstenošanas nosacījumus, kā minēts I pielikuma I daļas 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā par atbilstības pierādīšanu attiecībā uz attiecīgajiem instrumentiem.

▐

11. pants

Inspekciju biežums

║ Kuģus, kas ienāk Kopienas ostās
  vai enkurvietās
  , periodiski inspicē vai veic to papildu inspekciju šādi:

| a) | kuģiem veic periodiskas inspekcijas iepriekš noteiktos laika intervālos atkarībā no kuģa riska profila saskaņā ar I pielikuma I daļu. Starplaiks starp
  augsta riska
  kuģu periodiskajām inspekcijām
  nepārsniedz sešus mēnešus
  ; |
| --- | --- |

a)

kuģiem veic periodiskas inspekcijas iepriekš noteiktos laika intervālos atkarībā no kuģa riska profila saskaņā ar I pielikuma I daļu. Starplaiks starp
  augsta riska
  kuģu periodiskajām inspekcijām
  nepārsniedz sešus mēnešus
  ;

| b) | kuģiem veic papildu inspekcijas, neatkarīgi no laika, kas pagājis kopš pēdējās periodiskās inspekcijas šādos gadījumos:






  — | kompetentā iestāde nodrošina, ka inspicē kuģus, uz kuriem attiecas īpaši svarīgi I pielikuma II daļas 2.A punktā minētie apstākļi; |
| --- | --- | --- |

b)

kuģiem veic papildu inspekcijas, neatkarīgi no laika, kas pagājis kopš pēdējās periodiskās inspekcijas šādos gadījumos:

—

kompetentā iestāde nodrošina, ka inspicē kuģus, uz kuriem attiecas īpaši svarīgi I pielikuma II daļas 2.A punktā minētie apstākļi;

| — | var inspicēt kuģus, uz kuriem attiecas I pielikuma II daļas 2.B punktā minētie neparedzētie apstākļi. Lēmumu par šādas papildu inspekcijas veikšanu veic kompetentā iestādei, balstoties uz tās profesionālo lēmumu. |
| --- | --- |

—

var inspicēt kuģus, uz kuriem attiecas I pielikuma II daļas 2.B punktā minētie neparedzētie apstākļi. Lēmumu par šādas papildu inspekcijas veikšanu veic kompetentā iestādei, balstoties uz tās profesionālo lēmumu.

12. pants

Kuģu atlase inspekcijas veikšanai

Kompetentā iestāde nodrošina, ka kuģus atlasa inspekcijai, pamatojoties uz to riska profilu, kā norādīts I pielikuma I daļā, kā arī saskaņā ar I pielikuma II daļas 2.A un 2.B punktu gadījumos, kad rodas īpaši svarīgi vai neparedzēti apstākļi.

Lai inspicētu kuģus, kompetentā iestāde:

| a) | izvēlas kuģus, kuriem ir laiks veikt obligāto inspekciju un kurus dēvē par “I prioritātes” kuģiem saskaņā ar I pielikuma II daļas 3.A punktā noteikto atlases shēmu; |
| --- | --- |

a)

izvēlas kuģus, kuriem ir laiks veikt obligāto inspekciju un kurus dēvē par “I prioritātes” kuģiem saskaņā ar I pielikuma II daļas 3.A punktā noteikto atlases shēmu;

| b) | var izvēlēties kuģus, kam jāveic inspekcija un kurus dēvē par “II prioritātes” kuģiem saskaņā ar I pielikuma II daļas 3.B punktu. |
| --- | --- |

b)

var izvēlēties kuģus, kam jāveic inspekcija un kurus dēvē par “II prioritātes” kuģiem saskaņā ar I pielikuma II daļas 3.B punktu.

13. pants

Sākotnējas un detalizētākas inspekcijas

Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kas ir izvēlēti inspekcijas veikšanai saskaņā ar 12. pantu, veic šādu sākotnēju vai detalizētāku inspekciju:

| 1. | Katrā sākotnējā inspekcijā kompetentā iestāde nodrošina to, ka inspektors veic vismaz šādas darbības:






  a) | inspicē IV pielikumā minētos sertifikātus un dokumentus, kam obligāti jābūt uz kuģa saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem kuģošanas jomā un konvencijām attiecībā uz drošību un drošumu; |
| --- | --- | --- |

1.

Katrā sākotnējā inspekcijā kompetentā iestāde nodrošina to, ka inspektors veic vismaz šādas darbības:

a)

inspicē IV pielikumā minētos sertifikātus un dokumentus, kam obligāti jābūt uz kuģa saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem kuģošanas jomā un konvencijām attiecībā uz drošību un drošumu;

| b) | attiecīgā gadījumā pārliecinās, vai ir novērsti būtiskie trūkumi, kas atklāti iepriekšējā inspekcijā, kuru veikusi dalībvalsts vai valsts, kas parakstījusi Parīzes SM; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā pārliecinās, vai ir novērsti būtiskie trūkumi, kas atklāti iepriekšējā inspekcijā, kuru veikusi dalībvalsts vai valsts, kas parakstījusi Parīzes SM;

| c) | pārliecinās par kuģa vispārējo stāvokli, tostarp higiēnas apstākļiem uz kuģa, ║ mašīntelpās un dzīvojamās telpās. |
| --- | --- |

c)

pārliecinās par kuģa vispārējo stāvokli, tostarp higiēnas apstākļiem uz kuģa, ║ mašīntelpās un dzīvojamās telpās.

| 2. | Ja pēc 1. punktā minētās inspekcijas trūkumi, kas jānovērš nākamajā ostā, ir reģistrēti inspekciju datubāzē, kompetentā iestāde nākamajā ostā var nolemt neveikt šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minēto inspekciju. |
| --- | --- |

2.

Ja pēc 1. punktā minētās inspekcijas trūkumi, kas jānovērš nākamajā ostā, ir reģistrēti inspekciju datubāzē, kompetentā iestāde nākamajā ostā var nolemt neveikt šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minēto inspekciju.

| 3. | Veic detalizētāku inspekciju, tostarp paplašinātu inspekciju attiecībā uz dienesta procedūru ievērošanu uz kuģa gadījumos, kad pēc 1. punktā minētās inspekcijas ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģa vai tā aprīkojuma, vai apkalpes apstākļi pēc būtības neatbilst kādas no konvencijām prasībām. |
| --- | --- |

3.

Veic detalizētāku inspekciju, tostarp paplašinātu inspekciju attiecībā uz dienesta procedūru ievērošanu uz kuģa gadījumos, kad pēc 1. punktā minētās inspekcijas ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģa vai tā aprīkojuma, vai apkalpes apstākļi pēc būtības neatbilst kādas no konvencijām prasībām.

“Pamatots iemesls” ir tad, ja inspektors ir atklājis liecības, kas, vērtējot profesionāli, dod pamatu veikt detalizētāku kuģa, tā aprīkojuma vai apkalpes inspekciju.

“Pamatotu iemeslu” piemēri minēti V pielikumā.

14. pants

Paplašinātas inspekcijas

1.   Paplašinātu inspekciju saskaņā ar I pielikuma II daļas 3.A un 3.B punktu paredz šādām kuģu kategorijām:

| — | augsta riska profila kuģiem; |
| --- | --- |

—

augsta riska profila kuģiem;

| — | pasažieru kuģiem, naftas tankkuģiem, gāzes vai ķīmiskajiem tankkuģiem vai balkeriem, kas vecāki par 12 gadiem; |
| --- | --- |

—

pasažieru kuģiem, naftas tankkuģiem, gāzes vai ķīmiskajiem tankkuģiem vai balkeriem, kas vecāki par 12 gadiem;

| — | kuģiem ar lielu riska profilu vai pasažieru kuģiem, naftas tankkuģiem, gāzes vai ķīmiskajiem tankkuģiem vai balkeriem, kas vecāki par 12 gadiem, kad rodas īpaši svarīgi vai neparedzēti apstākļi; |
| --- | --- |

—

kuģiem ar lielu riska profilu vai pasažieru kuģiem, naftas tankkuģiem, gāzes vai ķīmiskajiem tankkuģiem vai balkeriem, kas vecāki par 12 gadiem, kad rodas īpaši svarīgi vai neparedzēti apstākļi;

| — | kuģiem, kam jāveic atkārtota inspekcija pēc tam, kad saskaņā ar 16. pantu ir izdots ienākšanas aizlieguma rīkojums. |
| --- | --- |

—

kuģiem, kam jāveic atkārtota inspekcija pēc tam, kad saskaņā ar 16. pantu ir izdots ienākšanas aizlieguma rīkojums.

2.   
  Šāda kuģa operators vai kapteinis nodrošina, ka kuģa darbības grafikā ir paredzēts pietiekams laiks, lai būtu iespējams veikt paplašinātu inspekciju
  .

Neskarot kontroles pasākumus, kas vajadzīgi drošības apsvērumu dēļ, kuģis paliek ostā, līdz inspekcija ir pabeigta
  .

3.
     
  Saņēmusi iepriekšēju paziņojumu, ko sniedz kuģis, kuram jāveic periodiska paplašināta
  inspekcija
  , kompetentā iestāde informē kuģi, ja paplašināta inspekcija netiks veikta
  .

4.
     Paplašinātas inspekcijas darbības joma, tostarp tajā ietveramās riska zonas, ir izklāstīta VII pielikumā. Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā minētajām procedūrām pieņem VII pielikuma īstenošanas pasākumus.

15. pants

Drošības un drošuma pamatnostādnes un procedūras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka to inspektori ievēro VI pielikumā noteiktās procedūras un pamatnostādnes.

2.   Attiecībā uz drošuma inspekcijām dalībvalstis šīs direktīvas VI pielikumā izklāstītās attiecīgās procedūras piemēro visiem kuģiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 725/2004 3. panta 1., 2. un 3. punktā un kas ienāk viņu ostās, izņemot gadījumus, kad tie kuģo ar tās ostas valsts karogu, kurā veic inspekciju.

3.   Šīs direktīvas 14. panta noteikumus attiecībā uz paplašinātām inspekcijām piemēro ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas minēti Direktīvas 1999/35/EK 2. panta a) un b) punktā.

Ja saskaņā ar Direktīvas 1999/35/EK 6. un 8. pantu kuģa apsekojumu ir veikusi uzņemšanas valsts, kas nav kuģa karoga valsts, šādu īpašu apsekojumu attiecīgā gadījumā inspekciju datubāzē reģistrē kā detalizētāku vai paplašinātu inspekciju un ņem vērā attiecībā uz šīs direktīvas 10, 11 un 12. pantu, kā arī lai aprēķinātu katras dalībvalsts inspekciju veikšanas saistības, ciktāl tas ietver visu VIII pielikumā minēto pasākumu izpildi.

Neskarot saskaņā ar Direktīvas 1999/35/EK 10. pantu noteikto ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa ekspluatācijas aizliegumu, piemēro šīs direktīvas noteikumus par, attiecīgi, trūkumu novēršanu, aizturēšanu, ienākšanas aizliegumu un uzraudzību pēc inspekcijām.

4.   Vajadzības gadījumā Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi šā panta 1. un 2. punkta saskaņotai īstenošanai.

16. pants

Ienākšanas aizlieguma pasākumi attiecībā uz noteiktiem kuģiem

1.   Dalībvalsts nodrošina to, ka jebkuram kuģim
  , kas atbilst šajā punktā uzskaitītajiem kritērijiem, aizliedz iebraukšanu savās ostās un enkurvietās, izņemot situācijas, kuras aprakstītas 21. panta 6. punktā, ja kuģis:

| — | kuģo ar
  tās
  valsts karogu,
  kura iekļauta
  melnajā
  vai pelēkajā
  sarakstā, kas
  noteikts
  saskaņā ar Parīzes SM, pamatojoties uz inspekciju datubāzē iekļautajiem datiem un informāciju, ko Komisija publicē katru gadu, un
  ▐ |
| --- | --- |

—

kuģo ar
  tās
  valsts karogu,
  kura iekļauta
  melnajā
  vai pelēkajā
  sarakstā, kas
  noteikts
  saskaņā ar Parīzes SM, pamatojoties uz inspekciju datubāzē iekļautajiem datiem un informāciju, ko Komisija publicē katru gadu, un

▐

| — | iepriekšējo 36 mēnešu laikā vairāk nekā divas reizes ticis
  aizturēts
  vai kam saskaņā ar Direktīvu 1999/35/EK izdots ekspluatācijas aizliegums kādas dalībvalsts vai kādas valsts ostā, kas parakstījusi Parīzes SM. |
| --- | --- |

—

iepriekšējo 36 mēnešu laikā vairāk nekā divas reizes ticis
  aizturēts
  vai kam saskaņā ar Direktīvu 1999/35/EK izdots ekspluatācijas aizliegums kādas dalībvalsts vai kādas valsts ostā, kas parakstījusi Parīzes SM.

Šā punkta vajadzībām Parīzes SM noteiktie saraksti stājas spēkā katra gada 1. jūlijā.
  .

Ienākšanas aizlieguma

  rīkojumu atceļ tikai pēc tam, kad no rīkojuma izsniegšanas ir pagājuši trīs mēneši un ir panākta atbilstība nosacījumiem, kas minēti IX pielikuma 4. līdz 10. punktā
  .

Ja kuģiem izsniegts otrais ienākšanas aizliegums, tad rīkojuma atcelšanas laikposmu pagarina līdz 12 mēnešiem. Pēc jebkuras turpmākas aizturēšanas kādā no Kopienas ostām kuģim nosaka pastāvīgu ienākšanas aizliegumu visās Kopienas ostās vai enkurvietās.

▐

2.   Šā panta nolūkā dalībvalstis izpilda procedūras, kas noteiktas VIII pielikumā.

17. pants

Inspekcijas ziņojumi kuģu kapteiņiem

Pabeidzot inspekciju, detalizētāku inspekciju vai paplašinātu inspekciju, inspektors sagatavo ziņojumu saskaņā ar IX pielikumu. Inspekcijas ziņojuma kopiju izsniedz kuģa kapteinim.

18. pants

Sūdzības

Kompetentā iestāde
  veic sākotnējo
  ātro
  izvērtēšanu attiecībā uz visām sūdzībām.
  Šī izvērtēšana ļauj noteikt, vai sūdzība ir motivēta, specifiska un acīmredzami pamatota.

Ja tas tā ir, kompetentā iestāde veic ar sūdzību saistītos turpmākos pasākumus. Tā paredz iespēju, jo īpaši kapteinim, kuģa īpašniekam vai jebkurai tieši ar sūdzību saistītai personai, tostarp sūdzības iesniedzējam, paust savu viedokli
  .

Ja kompetentā iestāde uzskata, ka sūdzība ir acīmredzami nepamatota, tā informē sūdzības iesniedzēju par savu lēmumu un tā iemesliem.

Sūdzības iesniedzēja identitāti neatklāj attiecīgā kuģa kapteinim vai īpašniekam. Inspektors nodrošina konfidencialitāti, iztaujājot apkalpes locekļus.

Dalībvalstis informē karoga valsts administrāciju par sūdzībām, kas nav acīmredzami nepamatotas, un par turpmākajām rīcībām, vajadzības gadījumā nosūtot informācijas kopiju Starptautiskajai darba organizācijai.

19. pants

Trūkumu novēršana un aizturēšana

1.   Kompetentā iestāde seko, lai inspekciju laikā apstiprinātos vai atklātos trūkumus novērstu saskaņā ar konvencijām.

2.   Ja trūkumi acīmredzami apdraud drošību, veselību vai vidi, tad tās ostas valsts kompetentā iestāde, kurā kuģi inspicē, nodrošina kuģa aizturēšanu vai to operāciju pārtraukšanu, kuru laikā atklāti trūkumi. Aizturēšanas pavēli vai operācijas pārtraukšanu atsauc vienīgi tad, kad apdraudējums novērsts vai kad attiecīgā iestāde paziņojusi, ka kuģis, ievērojot visus vajadzīgos nosacījumus, var atstāt ostu vai atsākt konkrēto operāciju, ar to neapdraudot ne pasažieru vai apkalpes drošību un veselību, ne citus kuģus, kā arī pārmērīgi neapdraudot jūras vidi.

3.   Pieņemot profesionālu lēmumu par to, vai kuģis jāaiztur, inspektors piemēro X pielikumā noteiktos kritērijus.

4.   Ja inspekcijā atklāj, ka kuģim nav darbības kārtībā esošas pārgājiena datu reģistrācijas aparatūras, ja šādas aparatūras izmantošana ir obligāta saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK, kompetentā iestāde nodrošina, ka kuģi aiztur.

Ja šādu trūkumu nevar uzreiz novērst aizturēšanas ostā, kompetentā iestāde vai nu var ļaut kuģim turpināt ceļu līdz piemērotai remonta rūpnīcai, kas atrodas vistuvāk aizturēšanas ostai un kur trūkumus var uzreiz novērst, vai arī tā var pieprasīt, lai trūkumu novērstu, ilgākais, 30 dienās, kā paredzēts Parīzes SM iekļautajās pamatnostādnēs. Šajā nolūkā piemēro 21. pantā noteikto procedūru.

5.   Izņēmuma gadījumos, kad kuģa vispārējais stāvoklis acīmredzami neatbilst standartiem, kompetentā iestāde inspekciju var apturēt, līdz atbildīgās puses veic vajadzīgos pasākumus, lai kuģis atbilstu attiecīgām konvenciju prasībām.

6.   Aizturēšanas gadījumā kompetentā iestāde par visiem apstākļiem, kuros atzīts par vajadzīgu iejaukties, tūlīt rakstiski informē karoga valsts administrāciju vai, ja tas nav iespējams, konsulu vai, ja viņa nav, tuvāko valsts diplomātisko pārstāvi. Turklāt vajadzības gadījumā par minētajiem apstākļiem saskaņā ar konvencijām ziņo arī attiecīgiem inspektoriem vai atzītajām organizācijām, kas atbild par klasifikācijas sertifikātu vai normatīvo sertifikātu izdošanu.

7.   Šī direktīva neierobežo papildu prasības konvencijās attiecībā uz informēšanas un ziņošanas procedūrām saistībā ar ostas valsts kontroli.

8.   Īstenojot ostas valsts kontroli atbilstīgi šai direktīvai, dara visu, lai neviens kuģis netiku aizturēts vai aizkavēts nepamatoti. Ja kādu kuģi tomēr nepamatoti aiztur vai aizkavē, tad īpašniekam vai operatoram ir tiesības uz kompensāciju par ciestiem zaudējumiem vai bojājumiem. Visos gadījumos, kad piesauc aizturēšanas vai aizkavēšanas nepamatotību, pierādīšanas pienākums ir kuģa īpašniekam vai operatoram.

9.   Lai mazinātu ostas pārmērīgu noslogotību, kompetentā iestāde var atļaut aizturētajam kuģim pārvietoties uz citu ostas daļu, ja šāda rīcība ir droša. Tomēr ostas pārmērīga noslogotība nevar būt par iemeslu, pieņemot lēmumu par aizturēšanu vai atbrīvošanu no aizturēšanas.

Kompetentā iestāde iespējami drīz informē ostas iestādes vai struktūrvienības par aizturēšanas rīkojuma datumu.

Ostas iestādes vai struktūras sadarbojas ar kompetento iestādi, lai atvieglotu aizturēto kuģu izvietošanu.

20. pants

Apstrīdēšanas tiesības

1.   Kuģa īpašniekam vai operatoram, vai viņu pārstāvim attiecīgajā dalībvalstī ir tiesības apstrīdēt kompetentās iestādes noteiktu aizturēšanu vai ienākšanas aizliegumu. Lēmuma apstrīdēšana aizturēšanu vai ienākšanas aizliegumu neaptur.

2.   Dalībvalstis šādam mērķim ievieš un uztur spēkā piemērotas procedūras saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem
  un sadarbojas, jo īpaši, lai nodrošinātu apstrīdēšanas prasības izskatīšanu saprātīgā termiņā
  .

3.   Kompetentā iestāde pienācīgi informē tā kuģa kapteini, uz ko attiecas 1. punkts, par tiesībām apstrīdēt lēmumu
  un ar to saistīto praktisko metodi.

4.   Ja apstrīdēšanas rezultātā vai kuģa īpašnieka vai operatora, vai viņu pārstāvja iesniegtas prasības rezultātā aizturēšanas rīkojumu vai ienākšanas aizliegumu atceļ vai groza:

| a) | dalībvalsts nodrošina, ka inspekciju datubāzē nekavējoties veic attiecīgus grozījumus; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts nodrošina, ka inspekciju datubāzē nekavējoties veic attiecīgus grozījumus;

| b) | dalībvalsts, kurā izdots aizturēšanas rīkojums vai ienākšanas aizlieguma rīkojums, 24 stundās pēc šā lēmuma pieņemšanas nodrošina, ka tiek labota informācija, kas publicēta saskaņā ar 26. pantu. |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kurā izdots aizturēšanas rīkojums vai ienākšanas aizlieguma rīkojums, 24 stundās pēc šā lēmuma pieņemšanas nodrošina, ka tiek labota informācija, kas publicēta saskaņā ar 26. pantu.

21. pants

Uzraudzība pēc inspekcijām un aizturēšanas

1.   Ja 19. panta 2. punktā minētos trūkumus nav iespējams novērst inspekcijas ostā, tad attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde var ļaut kuģim
  tūlīt
  pārbraukt uz aizturēšanas ostai tuvāko piemēroto remonta rūpnīcu, kurā var veikt turpmāku rīcību un kuru izvēlas kuģa kapteinis un iesaistītās iestādes, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti noteikumi, kādus paredzējusi karoga valsts kompetentā iestāde un kādiem piekritusi konkrētā dalībvalsts. Tādi noteikumi nodrošina to, ka kuģa tālāka kuģošana neapdraud ne pasažieru vai apkalpes drošību un veselību, ne citus kuģus, kā arī pārmērīgi neapdraud jūras vidi.

2.   Ja lēmums nosūtīt kuģi uz remonta rūpnīcu ir pieņemts sakarā ar neatbilstību SJO Rezolūcijai A. 744(18) par vadlīnijām attiecībā uz uzlabotu inspekciju programmu beramkravu un naftas tankkuģu pārbaudes laikā, vai nu saistībā ar kuģa dokumentāciju vai saistībā ar kuģa konstrukcijas nepilnībām vai trūkumiem, kompetentā iestāde var pieprasīt, lai, pirms kuģim atļauj iziet jūrā, aizturēšanas ostā veic nepieciešamos biezuma mērījumus.

3.   Šā panta 1. punktā minētos gadījumos tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras ostā notikusi inspekcija, par visiem ceļošanas apstākļiem ziņo tās valsts kompetentai iestādei, kurā atrodas remonta rūpnīca, 19. panta 6. punktā minētām pusēm un, vajadzības gadījumā, arī citām iestādēm.

Jebkuras dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņem minēto informāciju, ziņo informācijas sniedzējai iestādei par veikto rīcību.

4.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka jebkurā Kopienas ostā
  vai enkurvietā
  ienākšanu liedz 1. punktā minētiem kuģiem, kas dodas jūrā un kas:

| a) | neievēro nosacījumus, ko paredz tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas inspekcijas osta; vai |
| --- | --- |

a)

neievēro nosacījumus, ko paredz tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas inspekcijas osta; vai

| b) | atsakās ievērot attiecīgās konvenciju prasības un neienāk norādītajā remonta rūpnīcā. |
| --- | --- |

b)

atsakās ievērot attiecīgās konvenciju prasības un neienāk norādītajā remonta rūpnīcā.

Šāds aizliegums paliek spēkā, kamēr kuģa īpašnieks vai operators tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā tikuši atklāti trūkumi, nav sniedzis pietiekamas liecības, kas uzskatāmi parāda kuģa pilnīgu atbilstību attiecīgām konvenciju prasībām.

5.   Situācijā, kas minēta 4. punkta a) apakšpunktā, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atklāti kuģa trūkumi, tūlīt brīdina visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes.

Situācijā, kas minēta 4. panta b) apakšpunktā, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurāatrodas remonta rūpnīca, tūlīt brīdina visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes.

Pirms liegt ienākšanu ostā, dalībvalsts var lūgt konsultācijas ar attiecīgā kuģa karoga valsts administrāciju.

6.   Atkāpjoties no 4. punkta
  noteikumiem
  , kādas konkrētas ostas valsts iestāde var kuģim ļaut iebraukt noteiktā ostā
  vai enkurvietā
  nepārvaramas varas (force majeure) apstākļos, sevišķi svarīgu drošības apsvērumu dēļ, vai lai novērstu vai mazinātu piesārņojuma draudus, vai labotu trūkumus, ar nosacījumu, ka atbilstoši šīs dalībvalsts kompetentās iestādes ieskatiem kuģa īpašnieks, operators vai kapteinis ir veicis piemērotus pasākumus drošai kuģa ienākšanai ostā vai enkurvietā.

22. pants

Inspektoru kvalifikācija

1.   Inspekcijas veic vienīgi tādi inspektori, kas atbilst XI pielikumā minētajiem kvalifikācijas kritērijiem un kam kompetentā iestāde atļāvusi veikt ostas valsts kontroli.

2.   Ja ostas valsts kompetentā iestāde nevar nodrošināt vajadzīgo profesionalitāti, tad šādas kompetentas iestādes inspektoram var palīdzēt jebkura cita persona ar vajadzīgo kompetenci.

3.   Kompetentajai iestādei, inspektoriem, kas veic ostas valsts kontroli, un personām, kas palīdz inspektoriem, nav komerciālas intereses ne par inspekcijas ostu, ne inspicējamiem kuģiem, un inspektori nav nodarbināti vai nestrādā tādu nevalstisku organizāciju vārdā, kuras izdod normatīvos un klasifikācijas sertifikātus vai kuras veic šādu sertifikātu izdošanai vajadzīgus apsekojumus.

4.   Inspektoriem vienmēr ir līdzi personas apliecība, ko kompetentā iestāde izdevusi atbilstīgi Komisijas Direktīvai 96/40/EK (1996. gada 25. jūnijs), ar kuru tiek ieviests inspektoru, kas veic ostas valsts kontroli, personas apliecību kopējs modelis (14).

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka inspektoru kompetence un atbilstība XI pielikumā minētajiem minimālajiem kritērijiem tiek pārbaudīta, pirms viņiem atļauj veikt inspekcijas un pēc tam — periodiski, ņemot vērā šā panta 7. punktā minētās apmācības.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka inspektori
  tiek
  atbilstoši apmācīti, ņemot vērā pārmaiņas
  Kopienā piemērotajā
  ostas valsts kontroles režīmā, kā tas noteikts šajā direktīvā un konvenciju grozījumos.

7.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija izstrādā un uzlabo saskaņotu Kopienas sistēmu dalībvalstu veiktām ostas valsts kontroles inspektoru apmācībām un kompetences novērtējumam.

23. pants

Ziņojumi no ločiem un ostu iestādēm

1.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka to loči, kas ir iesaistīti kuģu pietauvošanā vai attauvošanā vai kas strādā uz kuģiem, kuri dodas uz kādu dalībvalsts ostu vai šķērso dalībvalsts ūdeņus, tūlīt informē ostas valsts vai krasta valsts kompetento iestādi par acīmredzamām nepilnībām, kas novērotas, pildot parastos pienākumus, un kas kuģošanu varētu padarīt nedrošu vai varētu apdraudēt jūras vidi.

2.   Ja, pildot parastos pienākumus, ostas iestādes vai struktūras atklāj, ka kādam no kuģiem to pārziņā esošā ostā ir acīmredzamas nepilnības, kas var mazināt kuģa drošību vai nesamērīgi apdraudēt jūras vidi, tad minētā iestāde vai struktūra tūlīt par to informē attiecīgās ostas valsts kompetento iestādi.

3.   Dalībvalstis pieprasa, lai loči un ostas iestādes vai struktūras, kad vien iespējams — elektroniskā formātā, sniedz vismaz šādu informāciju:

| — | informāciju par kuģi (nosaukumu, SJO identifikācijas numuru, izsaukuma signālu un karogu); |
| --- | --- |

—

informāciju par kuģi (nosaukumu, SJO identifikācijas numuru, izsaukuma signālu un karogu);

| — | informāciju par kuģošanu (pēdējo ienākšanas ostu, galamērķa ostu); |
| --- | --- |

—

informāciju par kuģošanu (pēdējo ienākšanas ostu, galamērķa ostu);

| — | informāciju par uz kuģa konstatētajām acīmredzamām nepilnībām. |
| --- | --- |

—

informāciju par uz kuģa konstatētajām acīmredzamām nepilnībām.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikta atbilstīga turpmāka rīcība saistībā ar acīmredzamām nepilnībām, par kurām ziņojuši loči un ostas iestādes vai struktūras, un dokumentē sīkāku veikto pasākumu aprakstu.

5.   Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieņemt šā panta īstenošanas pasākumus, tostarp saskaņotu elektronisku formātu un procedūras attiecībā uz acīmredzamām nepilnībām, par kurām ziņojuši loči un ostas iestādes vai struktūras, un par dalībvalstu veikto turpmāko rīcību.

24. pants

Inspekciju datubāze

1.   Komisija izstrādā, uztur un atjaunina inspekciju datubāzi, izmantojot īpašās zināšanas un pieredzi, kas gūta saistībā ar Parīzes SM.

Inspekciju datubāzē ir visa informācija, kas vajadzīga, lai īstenotu ar šo direktīvu izveidoto inspekcijas sistēmu, un tajā ir XII pielikumā izklāstītās funkcijas.

2.
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija par jebkura kuģa patieso iebraukšanas un atiešanas laiku tiek nosūtīta uz inspekciju datubāzi, izmantojot valsts sistēmas jūras datu pārvaldībai, kas minētas Direktīvas 2002/59/EK 25. panta 4. punktā, vienu stundu pirms kuģa ierašanās un attiecīgi trīs stundas pirms tā atiešanas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka informāciju par inspekcijām, kas veiktas saskaņā ar šo direktīvu, ievada inspekciju datubāzē uzreiz pēc tam, kad ir pabeigts inspekcijas ziņojums vai atcelts aizturējums.

Dalībvalstis 72 stundās nodrošina, ka informācija, kas ir nosūtīta uz inspekciju datubāzi, apstiprina, lai to varētu publicēt.

4.   Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem inspekciju datiem, Komisija no inspekciju datubāzes varēs iegūt jebkādus atbilstīgus datus par šīs direktīvas īstenošanu, jo īpaši par kuģa riska profilu, par kuģiem, kas jāinspicē, par kuģu kustības datiem un par katras dalībvalsts inspekciju veikšanas saistībām.

Dalībvalstīm ir piekļuve visai inspekciju datubāzē reģistrētajai informācijai, kas ir nozīmīga, lai īstenotu šajā direktīvā paredzētās inspekciju procedūras.

Dalībvalstīm un trešām valstīm, kas ir Parīzes SM puses, ir piešķirta piekļuve jebkādiem datiem, ko tās reģistrējušas inspekciju datubāzē, un datiem par kuģiem, kas kuģo ar šo valstu karogu.

25. pants

Informācijas apmaiņa un sadarbība

Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās ostas iestādes vai struktūras un citas attiecīgas iestādes vai struktūras sniedz ostas valsts kontroles kompetentajai iestādei šādu to rīcībā esošu informāciju:

| — | informāciju, kas sniegta atbilstīgi 9. pantam un III pielikumam; |
| --- | --- |

—

informāciju, kas sniegta atbilstīgi 9. pantam un III pielikumam;

| — | informāciju par kuģiem, kas nav snieguši informāciju saskaņā ar šajā direktīvā, paredzētajām prasībām un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/59/EK (2000. gada 27. novembris) par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (15), un Direktīvu 2002/59/EK, kā arī attiecīgā gadījumā Regulu (EK) Nr. 725/2004; |
| --- | --- |

—

informāciju par kuģiem, kas nav snieguši informāciju saskaņā ar šajā direktīvā, paredzētajām prasībām un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/59/EK (2000. gada 27. novembris) par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (15), un Direktīvu 2002/59/EK, kā arī attiecīgā gadījumā Regulu (EK) Nr. 725/2004;

| — | informāciju par kuģiem, kuri izbraukuši jūrā, neizpildījuši Direktīvas 2000/59/EK 7. vai 10. pantā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

—

informāciju par kuģiem, kuri izbraukuši jūrā, neizpildījuši Direktīvas 2000/59/EK 7. vai 10. pantā noteiktās prasības;

| — | informāciju par kuģiem, kam aizliegts ienākt ostā vai kas izraidīti no ostas drošuma apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

—

informāciju par kuģiem, kam aizliegts ienākt ostā vai kas izraidīti no ostas drošuma apsvērumu dēļ;

| — | informāciju par acīmredzamām nepilnībām, atbilstīgi 23. pantam. |
| --- | --- |

—

informāciju par acīmredzamām nepilnībām, atbilstīgi 23. pantam.

26. pants

Informācijas publicēšana

Komisija saskaņā ar XIII pielikumu publicē un glabā publiski pieejamā tīmekļa vietnē informāciju par inspekcijām, aizturēšanām un ienākšanas aizliegumiem, izmantojot īpašās zināšanas un pieredzi, kas gūta saistībā ar Parīzes SM.

27. pants

To sabiedrību saraksta publicēšana, kam ir zems un ļoti zems darbības līmenis

Komisija regulāri publiski pieejamā tīmekļa vietnē izveido un publicē informāciju par sabiedrībām, kuru darbības līmenis trīs mēnešus vai ilgāk, nosakot I pielikuma 1. daļā minēto kuģa riska profilu, ir uzskatīts par zemu vai ļoti zemu.

Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru pieņem noteikumus, lai īstenotu šo pantu,
  nodrošinot, ka noteikumos tiek ņemts vērā tās kuģu flotes lielums, ko izmanto sabiedrības, un
  īpaši norādot publicēšanas kārtību.

28. pants

Izmaksu atlīdzināšana

1.   Ja 13. un 14. pantā minēto inspekciju laikā apstiprinājušies vai atklāti kādi trūkumi, ar ko pārkāpj kādas konvencijas prasības un kas pamato kuģa aizturēšanu, tad visas ar inspekcijām saistītās izmaksas jebkurā kārtējā pārskata periodā sedz kuģa īpašnieks, operators vai tā pārstāvis ostas valstī.

2.   Visas izmaksas, kas saistītas ar inspekcijām, kuras veic kādas dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstīgi 16. pantam un 21. panta 4. punktam, sedz kuģa īpašnieks vai operators.

3.   Ja kuģi aiztur, visas izmaksas saistībā ar aizturēšanu ostā sedz kuģa īpašnieks vai operators.

4.   Aizturējumu atceļ vienīgi pēc tam, kad pilnībā veikts maksājums vai sniegts pietiekams nodrošinājums izmaksu atlīdzināšanai.

29. pants

Dati, kas jāsniedz, lai uzraudzītu direktīvas īstenošanu

Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju, kas uzskaitīta XIV pielikumā, ar starplaikiem, kuri norādīti minētajā pielikumā.

30. pants

Dalībvalstu atbilstības un darbības uzraudzība

Lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu īstenošanu un uzraudzītu vispārējo Kopienas ostas valsts kontroles režīma darbību atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2. panta b) punkta i) apakšpunktam, Komisija apkopo vajadzīgo informāciju un apmeklē dalībvalstis.

31. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Regulā (EK) Nr. 2099/2002 3. pantu (16).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, ņemot vērā tā 8. pantu.

32. pants

Grozīšanas procedūra

Komisija:

| a) | pielāgo pielikumus, izņemot I pielikumu, lai ņemtu vērā spēkā stājušos grozījumus Kopienas tiesību aktos par drošību jūrā un jūras satiksmes drošumu un attiecīgu starptautisko organizāciju konvencijās, kodeksos un rezolūcijās, kā arī ņemot vērā Parīzes SM; |
| --- | --- |

a)

pielāgo pielikumus, izņemot I pielikumu, lai ņemtu vērā spēkā stājušos grozījumus Kopienas tiesību aktos par drošību jūrā un jūras satiksmes drošumu un attiecīgu starptautisko organizāciju konvencijās, kodeksos un rezolūcijās, kā arī ņemot vērā Parīzes SM;

| b) | groza definīcijas, kurās ir atsauces uz konvencijām, starptautiskiem kodeksiem un rezolūcijām, kā arī Kopienas tiesību aktiem, kas attiecas uz šo direktīvu. |
| --- | --- |

b)

groza definīcijas, kurās ir atsauces uz konvencijām, starptautiskiem kodeksiem un rezolūcijām, kā arī Kopienas tiesību aktiem, kas attiecas uz šo direktīvu.

Šos pasākumus, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 31. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Uz grozījumiem starptautisko tiesību instrumentos, kas minēti 2. pantā, var neattiecināt šo direktīvu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu.

33. pants

Īstenošanas noteikumi

Nosakot 7. panta 4. punktā, 9. panta 3. punktā, 13. panta 3. punktā, 14. panta 4. punktā, 22. panta 5. punktā un 26. pantā minētos īstenošanas noteikumus saskaņā ar 30. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija īpaši rūpējas par to, lai šajos noteikumos tiktu ņemtas vērā zināšanas un pieredze, kas gūtas inspekciju sistēmā Kopienā un Parīzes SM.

34. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka sankciju sistēmu par to attiecīgās valsts noteikumu pārkāpumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo sankciju piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

35. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata šīs direktīvas īstenošanu
  , jo īpaši lai nodrošinātu vienveidīgu kontroles režīmu piemērošanu Kopienā
  , ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc ... (17) Pārskatīšanas gaitā, inter alia, inspicē 6. pantā noteiktās Kopienas vispārējās saistības veikt inspekcijas, ostas valsts kontroles inspektoru skaitu katrā dalībvalstī, veikto inspekciju skaitu un atbilstību saistībām par gada inspekcijām, ko uzņēmušās visas dalībvalstis, kā arī to, kā tiek īstenots 7. un 8. pants.

Par pārskata secinājumiem Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei un, pamatojoties uz pārskatu, nosaka, vai ir nepieciešams ierosināt grozīt šo direktīvu vai turpmākus tiesību aktus šajā jomā.

36. pants

Īstenošana un paziņošana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu
  ... panta (-u) un ... pielikuma ... punkta (-u) prasības direktīvas panti, vai to daļas un pielikumu punkti, kuri ir grozīti pēc būtības salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc dienas, kas noteikta 38. pantā. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu
  .

2.   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tās arī iekļauj norādi, ka atsauces uz direktīvām, kuras atceļ ar šo direktīvu, esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces un kā formulēt šādu norādi.

3.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4.   Turklāt Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā noris šīs direktīvas īstenošana dalībvalstīs.

37. pants

Atcelšana

Ar šo Direktīva 95/21/EK, kas grozīta ar XV pielikuma A daļā minētajām direktīvām, tiek atcelta no ... (18), neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kad tām jātransponē savos tiesību aktos XV pielikuma B daļā norādītās direktīvas.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu XVI pielikumā.

38. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

... pantu (-us) un ... pielikumu ... punktus [panti un to daļas un pielikumu punkti, kas netiek grozīti salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu] piemēro no ...

   (19).

39. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļaNostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 584. lpp.), Padomes 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (OV C 198 E, 5.8.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja ║.

3

Nostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 584. lpp.)

2008. gada 6. jūnija

(OV C 198 E, 5.8.2008., 1. lpp.)

2008. gada 24. septembra

(4)  OV L 157, 7.7.1995., 1. lpp. ║.

4

(5)  
  2008. gada 24. jūnija lēmums (Mesquer municipalitāte) — Eiropas Kopienu Tiesas ziņojumos vēl nav publicēts.

5

2008. gada 24. jūnija lēmums (Mesquer

(6)  

  OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp.

6

OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp.

(7)  

  OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.

7

OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.

(8)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. ║.

8

(9)  OV L 138, 1.6.1999., 1. lpp. ║.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

10

(11)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

11

(12)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

12

(13)  
  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

13

OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

(14)  OV L 196, 7.8.1996., 8. lpp.

14

(15)  OV L 332, 28.12.2000., 81. lpp. ║.

15

(16)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. ║.

16

(17)  36. panta 1. punktā noteiktā diena.

17

36. panta 1. punktā noteiktā diena.

(18)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

18

Šīs

(19)  
  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

19

Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisI PIELIKUMS

KOPIENAS OSTAS VALSTS KONTROLES REŽĪMA ELEMENTI

(kā minēts 6. pantā)

Kopienas ostas valsts kontroles režīmā iekļauj šādus elementus.

I.   Kuģa riska profils

Kuģa riska profilu nosaka, vadoties pēc šādu vispārēju un iepriekšējās darbības rādītāju kombinācijas:

1.   Vispārējie rādītāji

| a) | Kuģa tips
  Pasažieru kuģus, naftas un ķīmiskos tankkuģus, gāzvedējus un balkerus uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. |
| --- | --- |

a)

Kuģa tips

Pasažieru kuģus, naftas un ķīmiskos tankkuģus, gāzvedējus un balkerus uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku.

| b) | Kuģa vecums
  Uzskata, ka kuģi, kas vecāki par 12 gadiem, rada lielāku risku. |
| --- | --- |

b)

Kuģa vecums

Uzskata, ka kuģi, kas vecāki par 12 gadiem, rada lielāku risku.

| c) | Karoga valsts darbība






  i) | Kuģis, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem ES un Parīzes SM teritorijā ir augsts aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. |
| --- | --- | --- |

c)

Karoga valsts darbība

i)

Kuģis, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem ES un Parīzes SM teritorijā ir augsts aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku.

| ii) | Kuģus, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem ES un Parīzes SM teritorijā ir zems aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. |
| --- | --- |

ii)

Kuģus, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kuras kuģiem ES un Parīzes SM teritorijā ir zems aizturēšanas īpatsvars, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.

| iii) | Kuģus, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kam pabeigta revīzija un, attiecīgā gadījumā, iesniegts koriģēts rīcības plāns gan saskaņā ar SJO dalībvalsts brīvprātīgu revīzijas sistēmu, gan procedūrām, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. Tiklīdz ir pieņemti 10. panta 3. punktā minētie pasākumi, šāda kuģa karoga valsts ir demonstrējusi atbilstību SJO obligāto instrumentu ieviešanas kodeksam. |
| --- | --- |

iii)

Kuģus, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kam pabeigta revīzija un, attiecīgā gadījumā, iesniegts koriģēts rīcības plāns gan saskaņā ar SJO dalībvalsts brīvprātīgu revīzijas sistēmu, gan procedūrām, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. Tiklīdz ir pieņemti 10. panta 3. punktā minētie pasākumi, šāda kuģa karoga valsts ir demonstrējusi atbilstību SJO obligāto instrumentu ieviešanas kodeksam.

| d) | Atzītas organizācijas






  i) | Kuģus, kam sertifikātus izdevušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas īpatsvaru ES un Parīzes SM darbības teritorijā ir zems vai ļoti zems, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. |
| --- | --- | --- |

d)

Atzītas organizācijas

i)

Kuģus, kam sertifikātus izdevušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas īpatsvaru ES un Parīzes SM darbības teritorijā ir zems vai ļoti zems, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku.

| ii) | Kuģus, kam sertifikātus izdevušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas īpatsvaru ES un Parīzes SM teritorijā ir augsts, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. |
| --- | --- |

ii)

Kuģus, kam sertifikātus izdevušas atzītas organizācijas, kuru darbības līmenis saistībā ar kuģu aizturēšanas īpatsvaru ES un Parīzes SM teritorijā ir augsts, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.

| iii) | Kuģus, kam sertifikātus izdevušas organizācijas, kuras atzītas atbilstīgi Direktīvas 94/57/EK noteikumiem, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. |
| --- | --- |

iii)

Kuģus, kam sertifikātus izdevušas organizācijas, kuras atzītas atbilstīgi Direktīvas 94/57/EK noteikumiem, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.

| e) | Sabiedrības darbība






  i) | Tādu sabiedrību kuģus, kuru darbības līmenis ir zems vai ļoti zems, vadoties pēc to kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvara ES un Parīzes SM teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. |
| --- | --- | --- |

e)

Sabiedrības darbība

i)

Tādu sabiedrību kuģus, kuru darbības līmenis ir zems vai ļoti zems, vadoties pēc to kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvara ES un Parīzes SM teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku.

| ii) | Tādu sabiedrību kuģus, kuru darbības līmenis ir augsts, vadoties pēc to kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvara ES un Parīzes SM teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. |
| --- | --- |

ii)

Tādu sabiedrību kuģus, kuru darbības līmenis ir augsts, vadoties pēc to kuģu trūkumu un aizturēšanas īpatsvara ES un Parīzes SM teritorijā, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.

2.   Iepriekšējās darbības rādītāji

| i) | Kuģus, kas aizturēti vairāk nekā vienreiz, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku. |
| --- | --- |

i)

Kuģus, kas aizturēti vairāk nekā vienreiz, uzskata par tādiem, kas rada lielāku risku.

| ii) | Kuģus, kam inspekcijā (inspekcijās) II pielikumā minētajā periodā konstatēts mazāk trūkumu kā minēts II pielikumā, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. |
| --- | --- |

ii)

Kuģus, kam inspekcijā (inspekcijās) II pielikumā minētajā periodā konstatēts mazāk trūkumu kā minēts II pielikumā, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.

| iii) | Kuģus, kas II pielikumā minētajā periodā nav aizturēti, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku. |
| --- | --- |

iii)

Kuģus, kas II pielikumā minētajā periodā nav aizturēti, uzskata par tādiem, kas rada mazāku risku.

Riska rādītājus kombinē, izmantojot salīdzinošus rādītājus, kas ataino katra parametra relatīvo ietekmi uz kopējo risku kuģim, kas ir darba kārtībā, lai noteiktu šādus kuģa riska profilus:

| — | augsts risks; |
| --- | --- |

—

augsts risks;

| — | standarta risks; |
| --- | --- |

—

standarta risks;

| — | mazs risks. |
| --- | --- |

—

mazs risks.

Nosakot riska profilus, lielāku uzmanību pievērš kuģa tipa, karoga valsts darbības, atzītu organizāciju un sabiedrību darbības rādītājiem.

II.   Kuģu inspekcijas

1.   Periodiskas inspekcijas

Periodiskas inspekcijas veic iepriekš noteiktos laika intervālos. To biežumu nosaka atkarībā no kuģa riska profila. Starplaiks starp augsta riska kuģu periodiskajām inspekcijām nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus. Starplaiku starp cita riska profila kuģu periodiskajām inspekcijām palielina, riskam attiecīgi samazinoties.

Dalībvalstis veic periodisku inspekciju:

| — | jebkuram augsta riska profila kuģim, kam pēdējo sešu mēnešu laikā ES ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta inspekcija. Augsta riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no piektā mēneša kopš pēdējās inspekcijas; |
| --- | --- |

—

jebkuram augsta riska profila kuģim, kam pēdējo sešu mēnešu laikā ES ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta inspekcija. Augsta riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no piektā mēneša kopš pēdējās inspekcijas;

| — | jebkuram standarta riska profila kuģim, kam pēdējo 12 mēnešu laikā ES ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta inspekcija. Standarta riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no desmitā mēneša kopš pēdējās inspekcijas; |
| --- | --- |

—

jebkuram standarta riska profila kuģim, kam pēdējo 12 mēnešu laikā ES ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta inspekcija. Standarta riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no desmitā mēneša kopš pēdējās inspekcijas;

| — | jebkuram maza riska profila kuģim, kam pēdējo
  30 mēnešu
  laikā ES ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta inspekcija. Maza riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no divdesmit ceturtā mēneša kopš pēdējās inspekcijas. |
| --- | --- |

—

jebkuram maza riska profila kuģim, kam pēdējo
  30 mēnešu
  laikā ES ostā vai Parīzes SM teritorijā nav veikta inspekcija. Maza riska kuģi var tikt pakļauti inspekcijai, sākot no divdesmit ceturtā mēneša kopš pēdējās inspekcijas.

2.   Papildu inspekcijas

Kuģi, uz kuriem attiecas šādi īpaši svarīgi vai neparedzēti apstākļi, ir pakļauti inspekcijai, neatkarīgi no laika, kas pagājis kopš pēdējās periodiskās inspekcijas. Taču par vajadzību veikt papildu inspekcijas neparedzētu apstākļu dēļ izlemj inspektors, balstoties uz savu profesionālo lēmumu.

2.A   Īpaši svarīgi apstākļi

Kuģi, uz ko attiecas šādi īpaši svarīgi apstākļi, tiek inspicēti, neatkarīgi no tā, kad notika to pēdējā regulārā inspekcija:

| — | Kuģi, kas drošības apsvērumu dēļ uz laiku atskaitīti no savas klases vai izslēgti no tās kopš pēdējās inspekcijas Eiropas Savienībā vai Parīzes SM teritorijā. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kas drošības apsvērumu dēļ uz laiku atskaitīti no savas klases vai izslēgti no tās kopš pēdējās inspekcijas Eiropas Savienībā vai Parīzes SM teritorijā.

| — | Kuģi, par kuriem kāda cita dalībvalsts sniegusi ziņojumu vai paziņojumu. |
| --- | --- |

—

Kuģi, par kuriem kāda cita dalībvalsts sniegusi ziņojumu vai paziņojumu.

| — | Kuģi, kuri nav atrodami inspekciju datubāzē. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kuri nav atrodami inspekciju datubāzē.

| — | Kuģi, kuri nav izpildījuši attiecīgās paziņošanas prasības, kas minētas šīs direktīvas 9. pantā, Direktīvā 2000/59/EK, Direktīvā 2002/59/EK un vajadzības gadījumā Regulā (EK) Nr. 725/2004. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kuri nav izpildījuši attiecīgās paziņošanas prasības, kas minētas šīs direktīvas 9. pantā, Direktīvā 2000/59/EK, Direktīvā 2002/59/EK un vajadzības gadījumā Regulā (EK) Nr. 725/2004.

| — | Kuģi, kuri paziņoti par tādiem, kuriem ir vēl nenovērsti defekti, izņemot tos, kuru defekti jāizlabo pirms izbraukšanas. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kuri paziņoti par tādiem, kuriem ir vēl nenovērsti defekti, izņemot tos, kuru defekti jāizlabo pirms izbraukšanas.

| — | Kuģi, kuri






  — | ceļā uz ostu bijuši iesaistīti sadursmē, uzskrējuši uz sēkļa vai strandējuši, |
| --- | --- | --- |

—

Kuģi, kuri

—

ceļā uz ostu bijuši iesaistīti sadursmē, uzskrējuši uz sēkļa vai strandējuši,

| — | tiek apsūdzēti par to, ka pārkāpuši noteikumus attiecībā uz atbrīvošanos no kaitīgām vielām vai notekūdeņiem, vai |
| --- | --- |

—

tiek apsūdzēti par to, ka pārkāpuši noteikumus attiecībā uz atbrīvošanos no kaitīgām vielām vai notekūdeņiem, vai

| — | izdarījuši nekontrolētus vai nedrošus manevrus, kuru laikā nav ievēroti SJO pieņemtie kuģu satiksmes noteikumi vai drošas kuģošanas prakse un procedūras. |
| --- | --- |

—

izdarījuši nekontrolētus vai nedrošus manevrus, kuru laikā nav ievēroti SJO pieņemtie kuģu satiksmes noteikumi vai drošas kuģošanas prakse un procedūras.

2.B   Neparedzēti apstākļi

Kuģus, uz kuriem attiecas šādi neparedzēti apstākļi, var inspicēt neatkarīgi no tā, cik ilgs laiks pagājis kopš to pēdējās regulārās inspekcijas. Lēmums veikt šādu papildu inspekciju paliek kompetentas iestādes profesionālajā ziņā.

| — | Kuģi, kuri






  — | izdarījuši darbības, kas apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai vidi, vai |
| --- | --- | --- |

—

Kuģi, kuri

—

izdarījuši darbības, kas apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai vidi, vai

| — | ienākot Baltijas jūrā, nav izpildījuši navigācijas ieteikumus, kas izklāstīti SJO Rezolūcijas MSC.138(76) pielikumos. |
| --- | --- |

—

ienākot Baltijas jūrā, nav izpildījuši navigācijas ieteikumus, kas izklāstīti SJO Rezolūcijas MSC.138(76) pielikumos.

| — | Kuģi, kam sertifikātus izdevusi kādreizējā atzītā organizācija, kuras atzīšana atsaukta kopš pēdējās inspekcijas Eiropas Savienībā vai Parīzes SM teritorijā. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kam sertifikātus izdevusi kādreizējā atzītā organizācija, kuras atzīšana atsaukta kopš pēdējās inspekcijas Eiropas Savienībā vai Parīzes SM teritorijā.

| — | Kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes vai struktūras atbilstīgi šīs direktīvas 23. pantam ziņojušas, ka tiem ir acīmredzamas nepilnības, kas varētu navigāciju padarīt nedrošu vai apdraudēt jūras vidi. |
| --- | --- |

—

Kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes vai struktūras atbilstīgi šīs direktīvas 23. pantam ziņojušas, ka tiem ir acīmredzamas nepilnības, kas varētu navigāciju padarīt nedrošu vai apdraudēt jūras vidi.

| — | Kuģi, kuri nav izpildījuši attiecīgās paziņošanas prasības, kas minētas šīs direktīvas 8. pantā, Direktīvā 2000/59/EK, Direktīvā 2002/59/EK un vajadzības gadījumā Regulā (EK) Nr. 725/2004. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kuri nav izpildījuši attiecīgās paziņošanas prasības, kas minētas šīs direktīvas 8. pantā, Direktīvā 2000/59/EK, Direktīvā 2002/59/EK un vajadzības gadījumā Regulā (EK) Nr. 725/2004.

| — | Kuģi, par kuriem saņemti ziņojumi vai sūdzības no kuģa kapteiņa, kāda apkalpes locekļa vai jebkuras citas personas vai organizācijas, kurai ir likumīgas intereses attiecībā uz kuģa drošu ekspluatāciju, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa vai piesārņojuma novēršanu, ja vien attiecīgā dalībvalsts šādu paziņojumu vai sūdzību neuzskata par acīmredzami nepamatotu. |
| --- | --- |

—

Kuģi, par kuriem saņemti ziņojumi vai sūdzības no kuģa kapteiņa, kāda apkalpes locekļa vai jebkuras citas personas vai organizācijas, kurai ir likumīgas intereses attiecībā uz kuģa drošu ekspluatāciju, dzīves un darba apstākļiem uz kuģa vai piesārņojuma novēršanu, ja vien attiecīgā dalībvalsts šādu paziņojumu vai sūdzību neuzskata par acīmredzami nepamatotu.

| — | Kuģi, kuri iepriekšējo reizi aizturēti vairāk nekā pirms trim mēnešiem. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kuri iepriekšējo reizi aizturēti vairāk nekā pirms trim mēnešiem.

| — | Kuģi, par kuriem saņemts ziņojums, ka tiem ir būtiski trūkumi, izņemot tos, kuru trūkumus bija jāizlabo 14 dienu laikā pēc izbraukšanas vai pirms izbraukšanas. |
| --- | --- |

—

Kuģi, par kuriem saņemts ziņojums, ka tiem ir būtiski trūkumi, izņemot tos, kuru trūkumus bija jāizlabo 14 dienu laikā pēc izbraukšanas vai pirms izbraukšanas.

| — | Kuģi, par kuriem saņemts ziņojums, ka tiem ir problēmas saistībā ar to kravu, jo īpaši kaitīgu un bīstamu kravu. |
| --- | --- |

—

Kuģi, par kuriem saņemts ziņojums, ka tiem ir problēmas saistībā ar to kravu, jo īpaši kaitīgu un bīstamu kravu.

| — | Kuģi, kas izdarījuši kādas citas darbības, kuras apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai vidi. |
| --- | --- |

—

Kuģi, kas izdarījuši kādas citas darbības, kuras apdraudējušas cilvēkus, īpašumu vai vidi.

| — | Kuģi, par kuriem no drošiem avotiem kļuvis zināms, ka to riska rādītāji atšķiras no reģistrētajiem, un tādējādi to riska līmenis ir paaugstināts. |
| --- | --- |

—

Kuģi, par kuriem no drošiem avotiem kļuvis zināms, ka to riska rādītāji atšķiras no reģistrētajiem, un tādējādi to riska līmenis ir paaugstināts.

3.   Atlases shēma

| 3.A | Pirmās prioritātes kuģus inspicē šādi:






  a) | paplašināta inspekcija jāveic:






  — | jebkuram kuģim ar augstu riska profilu, kurš nav inspicēts pēdējos sešos mēnešos; |
| --- | --- | --- | --- |

3.A

Pirmās prioritātes kuģus inspicē šādi:

a)

paplašināta inspekcija jāveic:

—

jebkuram kuģim ar augstu riska profilu, kurš nav inspicēts pēdējos sešos mēnešos;

| — | jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar standarta riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 12 mēnešos; |
| --- | --- |

—

jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar standarta riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 12 mēnešos;

| b) | sākotnējas vai detalizētākas inspekcijas, attiecīgā gadījumā, jāveic:






  — | jebkuram kuģim ar standarta riska profilu, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai balkeris, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 12 mēnešos; |
| --- | --- | --- |

b)

sākotnējas vai detalizētākas inspekcijas, attiecīgā gadījumā, jāveic:

—

jebkuram kuģim ar standarta riska profilu, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai balkeris, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 12 mēnešos;

| c) | īpaši svarīga apstākļa gadījumā:






  — | detalizētāku vai paplašinātu inspekciju atbilstīgi inspektora profesionālam vērtējumam veic uz jebkura kuģa ar augstu riska profilu un uz jebkura pasažieru kuģa, naftas tankkuģa, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģa vai balkera, kas ir vecāks par 12 gadiem; |
| --- | --- | --- |

c)

īpaši svarīga apstākļa gadījumā:

—

detalizētāku vai paplašinātu inspekciju atbilstīgi inspektora profesionālam vērtējumam veic uz jebkura kuģa ar augstu riska profilu un uz jebkura pasažieru kuģa, naftas tankkuģa, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģa vai balkera, kas ir vecāks par 12 gadiem;

| — | detalizētāku inspekciju veic uz jebkura cita kuģa, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai balkeris, kas ir vecāks par 12 gadiem. |
| --- | --- |

—

detalizētāku inspekciju veic uz jebkura cita kuģa, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai balkeris, kas ir vecāks par 12 gadiem.

| 3.B | Ja kompetentā iestāde inspekcijai izraugās otrās prioritātes kuģi, piemēro šādu atlases shēmu:







  a) | paplašinātu inspekciju
  veic:








  — | jebkuram kuģim ar augstu riska profilu, kas nav inspicēts pēdējos piecos mēnešos; |
| --- | --- | --- | --- |

3.B

a)

paplašinātu inspekciju
  veic:

—

jebkuram kuģim ar augstu riska profilu, kas nav inspicēts pēdējos piecos mēnešos;

| — | jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar standarta riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 10 mēnešos vai |
| --- | --- |

—

jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar standarta riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 10 mēnešos vai

| — | jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar zemu riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 24 mēnešos; |
| --- | --- |

—

jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar zemu riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 24 mēnešos;

| b) | sākotnēju vai detalizētāku inspekciju
  attiecīgā gadījumā veic:







  — | jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar standarta riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 10 mēnešos vai |
| --- | --- | --- |

b)

sākotnēju vai detalizētāku inspekciju
  attiecīgā gadījumā veic:

—

jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar standarta riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 10 mēnešos vai

| — | jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar zemu riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 24 mēnešos; |
| --- | --- |

—

jebkuram pasažieru kuģim, naftas tankkuģim, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģim vai balkerim ar zemu riska profilu, kas ir vecāks par 12 gadiem un nav inspicēts pēdējos 24 mēnešos;

| c) | neparedzētu apstākļu gadījumā:






  — | detalizētāku vai paplašinātu inspekciju, atbilstīgi inspektora profesionālajam vērtējumam
  veic
  uz jebkura kuģa ar augstu riska profilu vai jebkura cita pasažieru kuģa, naftas tankkuģa, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģa vai balkera, kas ir vecāks par 12 gadiem; |
| --- | --- | --- |

c)

neparedzētu apstākļu gadījumā:

—

detalizētāku vai paplašinātu inspekciju, atbilstīgi inspektora profesionālajam vērtējumam
  veic
  uz jebkura kuģa ar augstu riska profilu vai jebkura cita pasažieru kuģa, naftas tankkuģa, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģa vai balkera, kas ir vecāks par 12 gadiem;

| — | detalizētāku inspekciju
  veic
  uz jebkura
  cita
  kuģa, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai balkeris, kas ir vecāks par 12 gadiem. |
| --- | --- |

—

detalizētāku inspekciju
  veic
  uz jebkura
  cita
  kuģa, kas nav pasažieru kuģis, naftas tankkuģis, gāzes vai ķīmisku vielu tankkuģis vai balkeris, kas ir vecāks par 12 gadiem.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisII PIELIKUMS

KUĢA RISKA PROFILS

(kā minēts 10. panta 2. punktā)

| | Riska profils |
| --- | --- |
| Augsta riska kuģis (ARK) | Standarta riska kuģis (SRK) | Zema riska kuģis (ZRK) |
| Vispārējie rādītāji | Kritēriji | Salīdzinošo rādītāju punkti | Kritēriji | Kritēriji |
| 1 | Kuģa veids | Ķīmisku vielu tankkuģis Gāzvedējs Naftas tankkuģis Balkeris Pasažieru kuģis | 2 | nav nedz augsta, nedz zema riska kuģis | Visu veidu |
| 2 | Kuģa vecums | Visu veidu > 12 g. | 1 | Visa vecuma |
| 3.a | Karogs | Melnais, pelēkais un baltais saraksts | Melns — ļoti augsta riska, augsta riska, no vidēja līdz augstam riska | 2 | Balts |
| Melns — vidēja riska | 1 |
| 3.b | SJO revīzija | — | — | Ir |
| 4.a | Atzīta organizācija | Darbība | A | — | — | Augsts |
| V | — | — | — |
| Z | Zems | 1 | — |
| ĻZ | Ļoti zems | — |
| 4.b | ES atzīta | — | — | Jā |
| 5 | sabiedrība | Darbība | A | — | — | Augsts |
| V | — | — | — |
| Z | Zema | 2 | — |
| ĻZ | Ļoti zema | — |
| Iepriekšējās darbības rādītāji | | |
| 6 | Pēdējos 36 mēnešos katrā inspekcijā reģistrēto trūkumu skaits | Trūkumi | Nav piemērots | — | ≤ 5 (un pēdējos 36 mēnešos ir veikta vismaz 1 inspekcija) |
| 7 | Cik reizes aizturēts pēdējos 36 mēnešos | Aizturēts | Aizturēts ≥ 2 reizes | 1 | Nav aizturēts |

Riska profils

Augsta riska kuģis (ARK)

Standarta riska kuģis (SRK)

Zema riska kuģis (ZRK)

Vispārējie rādītāji

Kritēriji

Salīdzinošo rādītāju punkti

Kritēriji

Kritēriji

1

Kuģa veids

Ķīmisku vielu tankkuģis Gāzvedējs Naftas tankkuģis Balkeris Pasažieru kuģis

2

nav nedz augsta, nedz zema riska kuģis

Visu veidu

2

Kuģa vecums

Visu veidu > 12 g.

1

Visa vecuma

3.a

Karogs

Melnais, pelēkais un baltais saraksts

Melns — ļoti augsta riska, augsta riska, no vidēja līdz augstam riska

2

Balts

Melns — vidēja riska

1

3.b

SJO revīzija

—

—

Ir

4.a

Atzīta organizācija

Darbība

A

—

—

Augsts

V

—

—

—

Z

Zems

1

—

ĻZ

Ļoti zems

—

4.b

ES atzīta

—

—

Jā

5

sabiedrība

Darbība

A

—

—

Augsts

V

—

—

—

Z

Zema

2

—

ĻZ

Ļoti zema

—

Iepriekšējās darbības rādītāji

6

Pēdējos 36 mēnešos katrā inspekcijā reģistrēto trūkumu skaits

Trūkumi

Nav piemērots

—

≤ 5 (un pēdējos 36 mēnešos ir veikta vismaz 1 inspekcija)

7

Cik reizes aizturēts pēdējos 36 mēnešos

Aizturēts

Aizturēts ≥ 2 reizes

1

Nav aizturēts

ARK ir kuģi, kas atbilst 5 vai vairāk salīdzinošo rādītāju punktiem.

ZRK ir kuģi, kas atbilst visiem zema riska rādītājiem.

SRK ir kuģi, kas nav nedz ARK, nedz ZRK.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisIII PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(kā minēts 9. panta 1. punktā)

Informācija, kas sniedzama saskaņā ar 9. panta 1. punktu:

Turpmāk minēto informāciju iesniedz ostas iestādei vai struktūrai vai tai iestādei vai struktūrai, kas norādīta šim nolūkam, vismaz trīs dienas pirms paredzamā ierašanās brīža ostā
  vai enkurvietā
  vai pirms iepriekšējās ostas atstāšanas, ja paredzams, ka pārgājiens būs īsāks nekā trīs dienas:

| a) | kuģa identifikācija (nosaukums, izsaukuma signāls, SJO identifikācijas numurs vai MMSI numurs); |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikācija (nosaukums, izsaukuma signāls, SJO identifikācijas numurs vai MMSI numurs);

| b) | plānotais piestāšanās ilgums
  un saraksts ar secīgi uzskaitītām Kopienas ostām, kurās kuģis ir iebraucis šī brauciena laikā; |
| --- | --- |

b)

plānotais piestāšanās ilgums
  un saraksts ar secīgi uzskaitītām Kopienas ostām, kurās kuģis ir iebraucis šī brauciena laikā;

| c) | tankkuģiem:






  i) | konfigurācija: viens korpuss, viens korpuss ar izolētā balasta tanku, dubults korpuss, |
| --- | --- | --- |

c)

tankkuģiem:

i)

konfigurācija: viens korpuss, viens korpuss ar izolētā balasta tanku, dubults korpuss,

| ii) | kravas un balasta tanku stāvoklis: pilni, tukši, inerti, |
| --- | --- |

ii)

kravas un balasta tanku stāvoklis: pilni, tukši, inerti,

| iii) | kravas apjoms un veids; |
| --- | --- |

iii)

kravas apjoms un veids;

| d) | plānotās darbības galamērķa ostā
  vai enkurvietā
  (iekraušana, izkraušana, citas); |
| --- | --- |

d)

plānotās darbības galamērķa ostā
  vai enkurvietā
  (iekraušana, izkraušana, citas);

| e) | kopienas ostas vai enkurvietas, kurās kuģis secīgi ieradies tā paša brauciena laikā; |
| --- | --- |

e)

kopienas ostas vai enkurvietas, kurās kuģis secīgi ieradies tā paša brauciena laikā;

| f) | plānotie normatīvie apsekojumi un galvenā tehniskā apkope un remontdarbi, kas jāveic, uzturoties galamērķa ostā
  vai enkurvietā; |
| --- | --- |

f)

plānotie normatīvie apsekojumi un galvenā tehniskā apkope un remontdarbi, kas jāveic, uzturoties galamērķa ostā
  vai enkurvietā;

| g) | pēdējās Parīzes SM teritorijā veiktās paplašinātās inspekcijas datums. |
| --- | --- |

g)

pēdējās Parīzes SM teritorijā veiktās paplašinātās inspekcijas datums.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisIV PIELIKUMS

SERTIFIKĀTU UN DOKUMENTU SARAKSTS

(kā minēts 13. panta 1. punktā)

| 1. | Starptautiskais tilpības sertifikāts (1969.). |
| --- | --- |

1.

Starptautiskais tilpības sertifikāts (1969.).

| 2. | — | Pasažieru kuģa drošības sertifikāts, |
| --- | --- | --- |

2.

—

Pasažieru kuģa drošības sertifikāts,

| — | kravas kuģa konstrukcijas drošības sertifikāts, |
| --- | --- |

—

kravas kuģa konstrukcijas drošības sertifikāts,

| — | kravas kuģa aprīkojuma drošības sertifikāts, |
| --- | --- |

—

kravas kuģa aprīkojuma drošības sertifikāts,

| — | kravas kuģa radio drošības sertifikāts, |
| --- | --- |

—

kravas kuģa radio drošības sertifikāts,

| — | atbrīvojuma sertifikāts, tostarp, vajadzības gadījumā — kravu saraksts, |
| --- | --- |

—

atbrīvojuma sertifikāts, tostarp, vajadzības gadījumā — kravu saraksts,

| — | kravas kuģa drošības sertifikāts. |
| --- | --- |

—

kravas kuģa drošības sertifikāts.

| 3. | Starptautiskais kuģa drošuma sertifikāts (ISSC). |
| --- | --- |

3.

Starptautiskais kuģa drošuma sertifikāts (ISSC).

| 4. | Kuģa vēstures pieraksti. |
| --- | --- |

4.

Kuģa vēstures pieraksti.

| 5. | Starptautiskais sertifikāts par kuģa piemērotību sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai;
  Sertifikāts par kuģa piemērotību sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai. |
| --- | --- |

5.

Starptautiskais sertifikāts par kuģa piemērotību sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai;

Sertifikāts par kuģa piemērotību sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai.

| 6. | Starptautiskais sertifikāts par kuģa piemērotību bīstamu ķīmisku vielu pārvadāšanai;
  Sertifikāts par kuģa piemērotību bīstamu ķīmisku vielu pārvadāšanai. |
| --- | --- |

6.

Starptautiskais sertifikāts par kuģa piemērotību bīstamu ķīmisku vielu pārvadāšanai;

Sertifikāts par kuģa piemērotību bīstamu ķīmisku vielu pārvadāšanai.

| 7. | Starptautiskais naftas piesārņojuma profilakses sertifikāts. |
| --- | --- |

7.

Starptautiskais naftas piesārņojuma profilakses sertifikāts.

| 8. | Starptautiskais sertifikāts par piesārņojuma novēršanu, pārvadājot kaitīgas lejamkravas tilpnēs. |
| --- | --- |

8.

Starptautiskais sertifikāts par piesārņojuma novēršanu, pārvadājot kaitīgas lejamkravas tilpnēs.

| 9. | Starptautiskais kravas zīmes sertifikāts (1966. g.);
  — starptautiskais kravas zīmes atbrīvojuma sertifikāts. |
| --- | --- |

9.

Starptautiskais kravas zīmes sertifikāts (1966. g.);

— starptautiskais kravas zīmes atbrīvojuma sertifikāts.

| 10. | Naftas operāciju žurnāls, I un II daļa. |
| --- | --- |

10.

Naftas operāciju žurnāls, I un II daļa.

| 11. | Kravas operāciju žurnāls. |
| --- | --- |

11.

Kravas operāciju žurnāls.

| 12. | Dokuments par kuģa drošu minimālo apkalpi. |
| --- | --- |

12.

Dokuments par kuģa drošu minimālo apkalpi.

| 13. | Sertifikāti vai jebkādi citi dokumenti, kas vajadzīgi saskaņā ar STCW noteikumiem. |
| --- | --- |

13.

Sertifikāti vai jebkādi citi dokumenti, kas vajadzīgi saskaņā ar STCW noteikumiem.

| 14. | Medicīnas apliecības (skatīt ILO Konvenciju Nr. 73 par jūrnieku veselības inspekcijām). |
| --- | --- |

14.

Medicīnas apliecības (skatīt ILO Konvenciju Nr. 73 par jūrnieku veselības inspekcijām).

| 15. | Darba laika organizācijas tabula (ILO Konvencija Nr. 180 un STCW 95). |
| --- | --- |

15.

Darba laika organizācijas tabula (ILO Konvencija Nr. 180 un STCW 95).

| 16. | Jūrnieku darba un atpūtas stundu reģistrs (ILO Konvencija Nr. 180). |
| --- | --- |

16.

Jūrnieku darba un atpūtas stundu reģistrs (ILO Konvencija Nr. 180).

| 17. | Stabilitātes informācija. |
| --- | --- |

17.

Stabilitātes informācija.

| 18. | Atbilstības dokumenta kopija un kuģa drošības pārvaldības sertifikāts, kas izdoti atbilstīgi Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskajam kodeksam (SOLAS 74, IX nodaļa). |
| --- | --- |

18.

Atbilstības dokumenta kopija un kuģa drošības pārvaldības sertifikāts, kas izdoti atbilstīgi Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskajam kodeksam (SOLAS 74, IX nodaļa).

| 19. | Sertifikāti par kuģa korpusa izturību (stiprību) un mehānismiem, kurus izdevusi attiecīgā klasifikācijas sabiedrība (prasīti vienīgi tajos gadījumos, ja kuģis saglabā klasifikācijas sabiedrības noteikto kuģa klasi). |
| --- | --- |

19.

Sertifikāti par kuģa korpusa izturību (stiprību) un mehānismiem, kurus izdevusi attiecīgā klasifikācijas sabiedrība (prasīti vienīgi tajos gadījumos, ja kuģis saglabā klasifikācijas sabiedrības noteikto kuģa klasi).

| 20. | Dokuments par atbilstību īpašām prasībām, ko piemēro kuģiem, kas pārvadā bīstamas kravas. |
| --- | --- |

20.

Dokuments par atbilstību īpašām prasībām, ko piemēro kuģiem, kas pārvadā bīstamas kravas.

| 21. | Ātrgaitas kuģa drošības sertifikāts un atļauja izmantot ātrgaitas kuģi. |
| --- | --- |

21.

Ātrgaitas kuģa drošības sertifikāts un atļauja izmantot ātrgaitas kuģi.

| 22. | Bīstamo kravu īpašais saraksts vai deklarācija (manifests), vai detalizēts kravas plāns. |
| --- | --- |

22.

Bīstamo kravu īpašais saraksts vai deklarācija (manifests), vai detalizēts kravas plāns.

| 23. | Kuģa žurnāls ar izmēģinājumu un apmācību, tostarp drošuma apmācību, uzskaiti un žurnāls ar uzskaiti par dzīvības glābšanas iekārtu inspekciju un kārtību, kā arī ugunsdzēsības iekārtām un pasākumiem. |
| --- | --- |

23.

Kuģa žurnāls ar izmēģinājumu un apmācību, tostarp drošuma apmācību, uzskaiti un žurnāls ar uzskaiti par dzīvības glābšanas iekārtu inspekciju un kārtību, kā arī ugunsdzēsības iekārtām un pasākumiem.

| 24. | Speciāla lietojuma kuģu drošības sertifikāts. |
| --- | --- |

24.

Speciāla lietojuma kuģu drošības sertifikāts.

| 25. | Mobilo piekrastes urbšanas iekārtu drošības sertifikāts. |
| --- | --- |

25.

Mobilo piekrastes urbšanas iekārtu drošības sertifikāts.

| 26. | Naftas tankkuģiem — naftas atsūknēšanas uzraudzības un kontroles sistēmu par pēdējo reisu balastā uzskaite. |
| --- | --- |

26.

Naftas tankkuģiem — naftas atsūknēšanas uzraudzības un kontroles sistēmu par pēdējo reisu balastā uzskaite.

| 27. | Trauksmju saraksti, ugunsdrošības plāns un pasažieru kuģiem — kuģa bojājumu novēršanas plāns. |
| --- | --- |

27.

Trauksmju saraksti, ugunsdrošības plāns un pasažieru kuģiem — kuģa bojājumu novēršanas plāns.

| 28. | Ārkārtas situāciju plāns rīcībai gadījumos, kad no kuģa noplūdusi nafta. |
| --- | --- |

28.

Ārkārtas situāciju plāns rīcībai gadījumos, kad no kuģa noplūdusi nafta.

| 29. | Ziņojumi par apsekojumiem (balkeriem un naftas tankkuģiem). |
| --- | --- |

29.

Ziņojumi par apsekojumiem (balkeriem un naftas tankkuģiem).

| 30. | Ziņojumi par iepriekš veiktajām ostas valsts kontroles inspekcijām. |
| --- | --- |

30.

Ziņojumi par iepriekš veiktajām ostas valsts kontroles inspekcijām.

| 31. | Ro-ro pasažieru kuģiem — informācija par A/A maksimālo attiecību. |
| --- | --- |

31.

Ro-ro pasažieru kuģiem — informācija par A/A maksimālo attiecību.

| 32. | Dokuments, ar kuru atļauta graudu pārvadāšana. |
| --- | --- |

32.

Dokuments, ar kuru atļauta graudu pārvadāšana.

| 33. | Kravas nostiprināšanas rokasgrāmata. |
| --- | --- |

33.

Kravas nostiprināšanas rokasgrāmata.

| 34. | Atkritumu apsaimniekošanas plāns un atkritumu reģistrācijas žurnāls. |
| --- | --- |

34.

Atkritumu apsaimniekošanas plāns un atkritumu reģistrācijas žurnāls.

| 35. | Palīdzības sistēma lēmumu pieņemšanai pasažieru kuģu kapteiņiem. |
| --- | --- |

35.

Palīdzības sistēma lēmumu pieņemšanai pasažieru kuģu kapteiņiem.

| 36. | Meklēšanas un glābšanas dienestu sadarbības plāns pasažieru kuģiem, kuri kursē pastāvīgos maršrutos. |
| --- | --- |

36.

Meklēšanas un glābšanas dienestu sadarbības plāns pasažieru kuģiem, kuri kursē pastāvīgos maršrutos.

| 37. | Saraksts ar operāciju ierobežojumiem uz pasažieru kuģiem. |
| --- | --- |

37.

Saraksts ar operāciju ierobežojumiem uz pasažieru kuģiem.

| 38. | Balkera grāmata. |
| --- | --- |

38.

Balkera grāmata.

| 39. | Balkeru iekraušanas un izkraušanas plāni. |
| --- | --- |

39.

Balkeru iekraušanas un izkraušanas plāni.

| 40. | Dokuments, kas apliecina apdrošināšanu vai jebkādu citu finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz civiltiesisko atbildību par naftas piesārņojuma izraisītiem zaudējumiem (1992. gada Starptautiskā konvencija par civiltiesisko atbildību par naftas piesārņojuma radītajiem zaudējumiem). |
| --- | --- |

40.

Dokuments, kas apliecina apdrošināšanu vai jebkādu citu finansiālu nodrošinājumu attiecībā uz civiltiesisko atbildību par naftas piesārņojuma izraisītiem zaudējumiem (1992. gada Starptautiskā konvencija par civiltiesisko atbildību par naftas piesārņojuma radītajiem zaudējumiem).

| 41. | Sertifikāts, kas vajadzīgs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/XX/EK (..) par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām. |
| --- | --- |

41.

Sertifikāts, kas vajadzīgs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/XX/EK (..) par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām.

| 42. | Sertifikāti, kas nepieciešami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2008/XX/EK [ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantiju sistēmu]. |
| --- | --- |

42.

Sertifikāti, kas nepieciešami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2008/XX/EK [ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantiju sistēmu].

| 43. | Sertifikāts, kas vajadzīgs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. XXXX/2008 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem (1). |
| --- | --- |

43.

Sertifikāts, kas vajadzīgs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. XXXX/2008 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras un iekšzemes ūdensceļiem (1).

| 44. | Starptautiskais gaisa piesārņojuma novēršanas sertifikāts. |
| --- | --- |

44.

Starptautiskais gaisa piesārņojuma novēršanas sertifikāts.

| 45. | Starptautiskais notekūdeņu piesārņojuma novēršanas sertifikāts. |
| --- | --- |

45.

Starptautiskais notekūdeņu piesārņojuma novēršanas sertifikāts.

---

(1)  41., ║ 42. un 43. punkta iekļaušana sagaidāma pēc attiecīgo tiesību aktu pieņemšanas Trešajā jūrniecības paketē.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisV PIELIKUMS

PIEMĒRI “PAMATOTIEM IEMESLIEM”

(kā minēts 13. panta 3. punktā)

A.   Piemēri pamatotiem iemesliem, lai veiktu detalizētāku inspekciju.

| 1. | Kuģi, kas minēti I pielikuma II daļas 2.A un 2.B punktā. |
| --- | --- |

1.

Kuģi, kas minēti I pielikuma II daļas 2.A un 2.B punktā.

| 2. | Nav pienācīgi vests naftas operāciju žurnāls. |
| --- | --- |

2.

Nav pienācīgi vests naftas operāciju žurnāls.

| 3. | Pārbaudot sertifikātus un citus dokumentus, atklātas neprecizitātes. |
| --- | --- |

3.

Pārbaudot sertifikātus un citus dokumentus, atklātas neprecizitātes.

| 4. | Ir liecības, ka apkalpes locekļi neatbilst prasībām, kuras saistītas ar saziņu uz kuģa, kā izklāstīts 17. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/25/EK (2001. gada 4. aprīlis) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (1). |
| --- | --- |

4.

Ir liecības, ka apkalpes locekļi neatbilst prasībām, kuras saistītas ar saziņu uz kuģa, kā izklāstīts 17. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/25/EK (2001. gada 4. aprīlis) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (1).

| 5. | Apliecība ir iegūta krāpšanas ceļā vai apliecības īpašnieks nav tā persona, kam sākotnēji izdota minētā apliecība. |
| --- | --- |

5.

Apliecība ir iegūta krāpšanas ceļā vai apliecības īpašnieks nav tā persona, kam sākotnēji izdota minētā apliecība.

| 6. | Kuģa kapteinim, kādam virsniekam vai matrozim apliecību izdevusi valsts, kas nav ratificējusi STCW. |
| --- | --- |

6.

Kuģa kapteinim, kādam virsniekam vai matrozim apliecību izdevusi valsts, kas nav ratificējusi STCW.

| 7. | Veicot operācijas ar kravu vai citas operācijas, ir pārkāpti drošības noteikumi vai SJO nostādnes, piemēram, skābekļa saturs inertās gāzes pievadā kravas tilpnēm pārsniedz noteikto maksimālo līmeni. |
| --- | --- |

7.

Veicot operācijas ar kravu vai citas operācijas, ir pārkāpti drošības noteikumi vai SJO nostādnes, piemēram, skābekļa saturs inertās gāzes pievadā kravas tilpnēm pārsniedz noteikto maksimālo līmeni.

| 8. | Naftas tankkuģa kapteinis nevar uzrādīt reģistrētus datus par naftas atsūknēšanas uzraudzības un kontroles sistēmu attiecībā uz pēdējo balasta pārgājienu. |
| --- | --- |

8.

Naftas tankkuģa kapteinis nevar uzrādīt reģistrētus datus par naftas atsūknēšanas uzraudzības un kontroles sistēmu attiecībā uz pēdējo balasta pārgājienu.

| 9. | Nav atjaunots trauksmju saraksts, vai apkalpes locekļi nav informēti par saviem pienākumiem ugunsgrēka gadījumā vai saņemot pavēli pamest kuģi. |
| --- | --- |

9.

Nav atjaunots trauksmju saraksts, vai apkalpes locekļi nav informēti par saviem pienākumiem ugunsgrēka gadījumā vai saņemot pavēli pamest kuģi.

| 10. | Viltus trauksmes signālu raidīšana, kuriem neseko pienācīgas trauksmes atsaukšanas procedūras. |
| --- | --- |

10.

Viltus trauksmes signālu raidīšana, kuriem neseko pienācīgas trauksmes atsaukšanas procedūras.

| 11. | Nav konvencijās paredzētā būtiskā aprīkojuma vai procedūru. |
| --- | --- |

11.

Nav konvencijās paredzētā būtiskā aprīkojuma vai procedūru.

| 12. | Uz kuģa ir pārmērīgi antisanitāri apstākļi. |
| --- | --- |

12.

Uz kuģa ir pārmērīgi antisanitāri apstākļi.

| 13. | Inspektoram radies vispārējs iespaids vai ir novērots, ka pastāv nopietna korpusa vai konstrukciju pasliktināšanās vai trūkumi, kas varētu apdraudēt kuģa konstrukcijas, ūdensnecaurlaidību vai šļakatnecaurlaidību. |
| --- | --- |

13.

Inspektoram radies vispārējs iespaids vai ir novērots, ka pastāv nopietna korpusa vai konstrukciju pasliktināšanās vai trūkumi, kas varētu apdraudēt kuģa konstrukcijas, ūdensnecaurlaidību vai šļakatnecaurlaidību.

| 14. | Ir informācija vai liecības par to, ka kapteinis vai apkalpe nepārzina būtiskas kuģa izmantošanas procedūras, kas saistītas ar kuģu drošību vai vides piesārņošanas novēršanu, vai arī tādas kuģa izmantošanas procedūras nav tikušas veiktas. |
| --- | --- |

14.

Ir informācija vai liecības par to, ka kapteinis vai apkalpe nepārzina būtiskas kuģa izmantošanas procedūras, kas saistītas ar kuģu drošību vai vides piesārņošanas novēršanu, vai arī tādas kuģa izmantošanas procedūras nav tikušas veiktas.

| 15. | Nav tabulas par darba režīmu uz kuģa vai jūrnieku darba un atpūtas stundu reģistra. |
| --- | --- |

15.

Nav tabulas par darba režīmu uz kuģa vai jūrnieku darba un atpūtas stundu reģistra.

B.   Piemēri pamatotiem iemesliem, kad var veikt kuģa drošuma kontroli

| 1. | Inspektors sākotnējās ostas valsts kontroles ietvaros veiktās inspekcijas laikā var noteikt šādus pamatotus iemeslus turpmākiem drošuma kontroles pasākumiem:






  1.1. | ISSC nav derīgs vai arī tā derīguma termiņš ir beidzies. |
| --- | --- | --- |

1.

Inspektors sākotnējās ostas valsts kontroles ietvaros veiktās inspekcijas laikā var noteikt šādus pamatotus iemeslus turpmākiem drošuma kontroles pasākumiem:

1.1.

ISSC nav derīgs vai arī tā derīguma termiņš ir beidzies.

| 1.2. | Kuģa drošuma līmenis ir zemāks nekā ostas drošuma līmenis. |
| --- | --- |

1.2.

Kuģa drošuma līmenis ir zemāks nekā ostas drošuma līmenis.

| 1.3. | Nav veiktas apmācības, kas saistītas ar kuģa drošumu. |
| --- | --- |

1.3.

Nav veiktas apmācības, kas saistītas ar kuģa drošumu.

| 1.4. | Ieraksti reģistrā par pēdējām 10 kuģa/ostas vai kuģa/kuģa mijiedarbības reizēm nav pilnīgi. |
| --- | --- |

1.4.

Ieraksti reģistrā par pēdējām 10 kuģa/ostas vai kuģa/kuģa mijiedarbības reizēm nav pilnīgi.

| 1.5. | Pierādījumi vai novērojumi liecina, ka kuģa apkalpes galvenie locekļi nav spējīgi sazināties savā starpā. |
| --- | --- |

1.5.

Pierādījumi vai novērojumi liecina, ka kuģa apkalpes galvenie locekļi nav spējīgi sazināties savā starpā.

| 1.6. | Novērojumi pierāda, ka drošuma pasākumiem ir būtiski trūkumi. |
| --- | --- |

1.6.

Novērojumi pierāda, ka drošuma pasākumiem ir būtiski trūkumi.

| 1.7. | No trešām personām saņemta informācija, piemēram, ziņojums vai sūdzība, saistībā ar drošuma jautājumiem. |
| --- | --- |

1.7.

No trešām personām saņemta informācija, piemēram, ziņojums vai sūdzība, saistībā ar drošuma jautājumiem.

| 1.8. | Kuģim ir kārtējais atkārtoti izdota pagaidu ║ ISSC ║ , un inspektora profesionālais viedoklis ir tāds, ka viens no iemesliem, kādēļ kuģis vai sabiedrība pieprasījusi šādu sertifikātu, ir izvairīties no pilnīgas atbilstības SOLAS74 XI-2 nodaļas un ISPS kodeksa A daļas prasībām pēc tam, kad beidzies sākotnējais pagaidu sertifikāta derīguma termiņš. ISPS kodeksa A daļā precizēti apstākļi, kuros var izdot pagaidu sertifikātu. |
| --- | --- |

1.8.

Kuģim ir kārtējais atkārtoti izdota pagaidu ║ ISSC ║ , un inspektora profesionālais viedoklis ir tāds, ka viens no iemesliem, kādēļ kuģis vai sabiedrība pieprasījusi šādu sertifikātu, ir izvairīties no pilnīgas atbilstības SOLAS74 XI-2 nodaļas un ISPS kodeksa A daļas prasībām pēc tam, kad beidzies sākotnējais pagaidu sertifikāta derīguma termiņš. ISPS kodeksa A daļā precizēti apstākļi, kuros var izdot pagaidu sertifikātu.

| 2. | Ja konstatēti iepriekšminētie pamatotie iemesli, inspektors nekavējoties informē kompetento drošuma iestādi (ja vien inspektors nav drošuma jautājumos pilnvarotā amatpersona). Kompetentā drošuma iestāde pieņem lēmumu par to, kādus turpmākus kontroles pasākumus jāveic saskaņā ar SOLAS 74 XI nodaļas 9. noteikumu, ņemot vērā drošuma līmeni. |
| --- | --- |

2.

Ja konstatēti iepriekšminētie pamatotie iemesli, inspektors nekavējoties informē kompetento drošuma iestādi (ja vien inspektors nav drošuma jautājumos pilnvarotā amatpersona). Kompetentā drošuma iestāde pieņem lēmumu par to, kādus turpmākus kontroles pasākumus jāveic saskaņā ar SOLAS 74 XI nodaļas 9. noteikumu, ņemot vērā drošuma līmeni.

| 3. | Par citiem pamatotiem iemesliem, kas nav minēti iepriekš, lemj drošuma jautājumos pilnvarotā amatpersona. |
| --- | --- |

3.

Par citiem pamatotiem iemesliem, kas nav minēti iepriekš, lemj drošuma jautājumos pilnvarotā amatpersona.

---

(1)  OV L 136, 18.5.2001., 17. lpp. ║.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisVI PIELIKUMS

KUĢU KONTROLES PROCEDŪRAS

(kā minēts 15. panta 1. punktā)

Parīzes SM 1. pielikums “Ostas valsts kontroles procedūras” (PSCOs) un šādas Parīzes SM instrukcijas to jaunākajā redakcijā:

| — | Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Instrukcija 33/2000/02 Pasažieru kuģu un prāmju darbības kontrole), |
| --- | --- |

—

Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Instrukcija 33/2000/02 Pasažieru kuģu un prāmju darbības kontrole),

| — | Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Instrukcija 35/2002/02 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par elektroniskām kartēm), |
| --- | --- |

—

Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Instrukcija 35/2002/02 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par elektroniskām kartēm),

| — | Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Instrukcija 36/2003/08 Norādījumi par darba un dzīves apstākļu inspekciju), |
| --- | --- |

—

Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Instrukcija 36/2003/08 Norādījumi par darba un dzīves apstākļu inspekciju),

| — | Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Instrukcija 37/2004/02 Pamatnostādnes atbilstībai grozītajai konvencijai 78/95 par jūrnieku sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu (STCW)), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Instrukcija 37/2004/02 Pamatnostādnes atbilstībai grozītajai konvencijai 78/95 par jūrnieku sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu (STCW)),

| — | Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Instrukcija 37/2004/05 Pamatnostādnes darba un atpūtas stundu inspekciju), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Instrukcija 37/2004/05 Pamatnostādnes darba un atpūtas stundu inspekciju),

| — | Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Instrukcija 37/2004/10 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par drošuma aspektiem), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Instrukcija 37/2004/10 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par drošuma aspektiem),

| — | Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCOs Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (Instrukcija 38/2005/02 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām, kas inspicē reisa datu reģistrācijas iekārtas (VDR)), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCOs Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (Instrukcija 38/2005/02 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām, kas inspicē reisa datu reģistrācijas iekārtas (VDR)),

| — | Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Instrukcija 38/2005/05 Pamatnostādnes par MARPOL 73/78 I pielikumu), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (Instrukcija 38/2005/05 Pamatnostādnes par MARPOL 73/78 I pielikumu),

| — | Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Instrukcija 38/2005/07 Pamatnostādnes par vienkorpusa naftas tankkuģu stāvokļa novērtējuma shēmu (CAS)), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Instrukcija 38/2005/07 Pamatnostādnes par vienkorpusa naftas tankkuģu stāvokļa novērtējuma shēmu (CAS)),

| — | Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (Instrukcija 39/2006/01 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par Starptautisko drošas pārvaldes kodeksu (ISM Code)), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (Instrukcija 39/2006/01 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par Starptautisko drošas pārvaldes kodeksu (ISM Code)),

| — | Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Instrukcija 39/2006/02 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par pasaules jūras avāriju un drošības sistēmas (Global Maritime Distress and Safety System-GMDSS) kontroli), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Instrukcija 39/2006/02 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām par pasaules jūras avāriju un drošības sistēmas (Global Maritime Distress and Safety System-GMDSS) kontroli),

| — | Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Instrukcija 39/2006/03 Aizliegumu un paziņošanas kontrolsaraksta optimizēšana), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Instrukcija 39/2006/03 Aizliegumu un paziņošanas kontrolsaraksta optimizēšana),

| — | Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Instrukcija 39/2006/10 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām balasta tvertņu inspekcijai un galvenās elektroenerģijas padeves pārtraukuma izmēģinājumiem (elektroenerģijas padeves pārtraukuma tests)), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (Instrukcija 39/2006/10 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles amatpersonām balasta tvertņu inspekcijai un galvenās elektroenerģijas padeves pārtraukuma izmēģinājumiem (elektroenerģijas padeves pārtraukuma tests)),

| — | Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Instrukcija 39/2006/11 Norādījumi balkera konstrukciju inspekcijai), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Instrukcija 39/2006/11 Norādījumi balkera konstrukciju inspekcijai),

| — | Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (Instrukcija 39/2006/12 Ostas valsts kontroles inspektoru labas prakses kodekss), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (Instrukcija 39/2006/12 Ostas valsts kontroles inspektoru labas prakses kodekss),

| — | Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Instrukcija 40/2007/04 Kritēriji atzītu organizāciju atbildības novērtēšanai), |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Instrukcija 40/2007/04 Kritēriji atzītu organizāciju atbildības novērtēšanai),

| — | Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Instrukcija. 40/2007/09 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles inspekciju atbilstībai MARPOL 73/78 VI pielikumam). |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Instrukcija. 40/2007/09 Pamatnostādnes ostas valsts kontroles inspekciju atbilstībai MARPOL 73/78 VI pielikumam).

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris
  VII PIELIKUMS

PAPLAŠINĀTA KUĢA INSPEKCIJA

(kā minēts 14. pantā)

Detalizētāka inspekcija īpaši attiecas uz šādu riska zonu vispārējo stāvokli:

| — | Dokumentācija |
| --- | --- |

—

Dokumentācija

| — | Korpusa stāvoklis |
| --- | --- |

—

Korpusa stāvoklis

| — | Piemērotība laika apstākļiem |
| --- | --- |

—

Piemērotība laika apstākļiem

| — | Ārkārtas situāciju sistēmas |
| --- | --- |

—

Ārkārtas situāciju sistēmas

| — | Radio sakaru sistēmas |
| --- | --- |

—

Radio sakaru sistēmas

| — | Kravas operācijas |
| --- | --- |

—

Kravas operācijas

| — | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

—

Ugunsdrošība

| — | Signalizācijas sistēmas |
| --- | --- |

—

Signalizācijas sistēmas

| — | Dzīves un darba apstākļi |
| --- | --- |

—

Dzīves un darba apstākļi

| — | Navigācijas aprīkojums |
| --- | --- |

—

Navigācijas aprīkojums

| — | Dzīvības glābšanas ierīces |
| --- | --- |

—

Dzīvības glābšanas ierīces

| — | Bīstamas kravas |
| --- | --- |

—

Bīstamas kravas

| — | Dzeniekārtas un palīgsistēmas |
| --- | --- |

—

Dzeniekārtas un palīgsistēmas

| — | Piesārņojuma novēršana |
| --- | --- |

—

Piesārņojuma novēršana

Turklāt, atkarībā no praktiskās iespējamības vai jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz cilvēku, kuģa vai ostas drošību, detalizētāka inspekcija, atkarībā no inspicētā kuģa tipa, ietver īpašu riska zonu punktu inspekciju saskaņā ar 14. panta 3. punktu.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisVIII PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR IENĀKŠANAS AIZLIEGUMU OSTĀS UN ENKURVIETĀS, KAS ATRODAS KOPIENĀ

(kā minēts 16. pantā)

| 1. | Ja ir izpildīti 16. panta 1. punktā aprakstītie nosacījumi, tās ostas, kurā kuģi aiztur trešo reizi, kompetentā iestāde rakstveidā informē kuģa kapteini par to, ka tiks izdots ienākšanas aizlieguma rīkojums, ko varēs piemērot, tiklīdz kuģis atstās ostu. Ienākšanas aizlieguma rīkojumu var piemērot, tiklīdz kuģis ir atstājis ostu pēc tam, kad novērsti trūkumi, kas bija aizturēšanas iemesls. |
| --- | --- |

1.

Ja ir izpildīti 16. panta 1. punktā aprakstītie nosacījumi, tās ostas, kurā kuģi aiztur trešo reizi, kompetentā iestāde rakstveidā informē kuģa kapteini par to, ka tiks izdots ienākšanas aizlieguma rīkojums, ko varēs piemērot, tiklīdz kuģis atstās ostu. Ienākšanas aizlieguma rīkojumu var piemērot, tiklīdz kuģis ir atstājis ostu pēc tam, kad novērsti trūkumi, kas bija aizturēšanas iemesls.

| 2. | Kompetentā iestāde nosūta ienākšanas aizlieguma rīkojuma kopiju arī karoga valsts iestādei, attiecīgajai atzītajai organizācijai, citām dalībvalstīm, kā arī citām valstīm, kas parakstījušas Parīzes SM, Komisijai, un Parīzes SM sekretariātam. Kompetentā iestāde arī atjaunina inspekciju datubāzi, nekavējoties iekļaujot tajā informāciju par ienākšanas aizliegumu. |
| --- | --- |

2.

Kompetentā iestāde nosūta ienākšanas aizlieguma rīkojuma kopiju arī karoga valsts iestādei, attiecīgajai atzītajai organizācijai, citām dalībvalstīm, kā arī citām valstīm, kas parakstījušas Parīzes SM, Komisijai, un Parīzes SM sekretariātam. Kompetentā iestāde arī atjaunina inspekciju datubāzi, nekavējoties iekļaujot tajā informāciju par ienākšanas aizliegumu.

| 3. | Lai panāktu ienākšanas aizlieguma atcelšanu, īpašniekam vai operatoram ir jāiesniedz oficiāls pieprasījums tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kura izdevusi ienākšanas aizlieguma rīkojumu. Līdz ar šo pieprasījumu ir jābūt karoga valsts iestādes dokumentam, kas izdots pēc karoga valsts pilnvarota apsekotāja apmeklējuma uz kuģa un kas liecina, ka kuģis pilnībā atbilst starptautisku konvenciju spēkā esošajiem noteikumiem. Karoga valsts iestāde sniedz kompetentajai iestādei pierādījumus, ka kuģa apmeklējums ir noticis. |
| --- | --- |

3.

Lai panāktu ienākšanas aizlieguma atcelšanu, īpašniekam vai operatoram ir jāiesniedz oficiāls pieprasījums tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kura izdevusi ienākšanas aizlieguma rīkojumu. Līdz ar šo pieprasījumu ir jābūt karoga valsts iestādes dokumentam, kas izdots pēc karoga valsts pilnvarota apsekotāja apmeklējuma uz kuģa un kas liecina, ka kuģis pilnībā atbilst starptautisku konvenciju spēkā esošajiem noteikumiem. Karoga valsts iestāde sniedz kompetentajai iestādei pierādījumus, ka kuģa apmeklējums ir noticis.

| 4. | Vajadzības gadījumā līdz ar pieprasījumu atcelt ienākšanas aizlieguma rīkojumu ir jābūt arī klasificēšanas sabiedrības dokumentam, kas izdots pēc klasificēšanas sabiedrības apsekotāja apmeklējuma uz kuģa un kas liecina, ka kuģis atbilst attiecīgās sabiedrības noteiktajiem klases standartiem. Klasificēšanas sabiedrība sniedz kompetentajai iestādei pierādījumus, ka kuģa apmeklējums ir noticis. |
| --- | --- |

4.

Vajadzības gadījumā līdz ar pieprasījumu atcelt ienākšanas aizlieguma rīkojumu ir jābūt arī klasificēšanas sabiedrības dokumentam, kas izdots pēc klasificēšanas sabiedrības apsekotāja apmeklējuma uz kuģa un kas liecina, ka kuģis atbilst attiecīgās sabiedrības noteiktajiem klases standartiem. Klasificēšanas sabiedrība sniedz kompetentajai iestādei pierādījumus, ka kuģa apmeklējums ir noticis.

| 5. | Ienākšanas aizlieguma rīkojumu drīkst atcelt tikai pēc tam, kad pagājis šīs direktīvas 16. pantā minētais periods un pēc kuģa atkārtotas inspekcijas ostā ko izvēlas pēc vienošanās. Ja pēc vienošanās izvēlētā osta atrodas dalībvalstī, šīs valsts kompetentā iestāde drīkst pēc tās kompetentās iestādes pieprasījuma, kura izdevusi ienākšanas aizlieguma rīkojumu, atļaut kuģim ienākt pēc vienošanās izvēlētā ostā, lai veiktu atkārtotu inspekciju Šādos gadījumos ostā neveic nekādas kravas operācijas, līdz tiek atcelts ienākšanas aizlieguma rīkojums. |
| --- | --- |

5.

Ienākšanas aizlieguma rīkojumu drīkst atcelt tikai pēc tam, kad pagājis šīs direktīvas 16. pantā minētais periods un pēc kuģa atkārtotas inspekcijas ostā ko izvēlas pēc vienošanās. Ja pēc vienošanās izvēlētā osta atrodas dalībvalstī, šīs valsts kompetentā iestāde drīkst pēc tās kompetentās iestādes pieprasījuma, kura izdevusi ienākšanas aizlieguma rīkojumu, atļaut kuģim ienākt pēc vienošanās izvēlētā ostā, lai veiktu atkārtotu inspekciju Šādos gadījumos ostā neveic nekādas kravas operācijas, līdz tiek atcelts ienākšanas aizlieguma rīkojums.

| 6. | Ja viens no tās aizturēšanas iemesliem, kas bija pamatā ienākšanas aizlieguma rīkojuma izdošanai, bija kuģa konstrukcijas nepilnības, kompetentā iestāde, kas izdeva ienākšanas aizlieguma rīkojumu, var pieprasīt, ka atkārtotas inspekcijas laikā pārbaudes vajadzībām dara pieejamas noteiktas vietas uz kuģa, tostarp kravas telpas un tilpnes. |
| --- | --- |

6.

Ja viens no tās aizturēšanas iemesliem, kas bija pamatā ienākšanas aizlieguma rīkojuma izdošanai, bija kuģa konstrukcijas nepilnības, kompetentā iestāde, kas izdeva ienākšanas aizlieguma rīkojumu, var pieprasīt, ka atkārtotas inspekcijas laikā pārbaudes vajadzībām dara pieejamas noteiktas vietas uz kuģa, tostarp kravas telpas un tilpnes.

| 7. | Atkārtotu inspekciju veic tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izdeva ienākšanas aizlieguma rīkojumu, vai galamērķa ostas kompetentā iestāde pēc vienošanās ar tās dalībvalsts kompetento iestādi, kas noteica ienākšanas aizliegumu. Kompetentā iestāde var pieprasīt, lai par atkārtotu inspekciju paziņo 14 dienas iepriekš. Šai dalībvalstij jāsaņem pietiekami pierādījumi, ka kuģis pilnībā atbilst konvenciju spēkā esošajām prasībām. |
| --- | --- |

7.

Atkārtotu inspekciju veic tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izdeva ienākšanas aizlieguma rīkojumu, vai galamērķa ostas kompetentā iestāde pēc vienošanās ar tās dalībvalsts kompetento iestādi, kas noteica ienākšanas aizliegumu. Kompetentā iestāde var pieprasīt, lai par atkārtotu inspekciju paziņo 14 dienas iepriekš. Šai dalībvalstij jāsaņem pietiekami pierādījumi, ka kuģis pilnībā atbilst konvenciju spēkā esošajām prasībām.

| 8. | Atkārtota inspekcija ietver paplašinātu inspekciju, kurā ietilpst vismaz VII pielikumā minētais. |
| --- | --- |

8.

Atkārtota inspekcija ietver paplašinātu inspekciju, kurā ietilpst vismaz VII pielikumā minētais.

| 9. | Visas šādas paplašinātās inspekcijas izmaksas sedz īpašnieks vai operators. |
| --- | --- |

9.

Visas šādas paplašinātās inspekcijas izmaksas sedz īpašnieks vai operators.

| 10. | Ja paplašinātās inspekcijas rezultāti apmierina dalībvalsti saskaņā ar VII pielikumu, ienākšanas aizlieguma rīkojums ir jāatceļ un par to rakstveidā jāinformē kuģa sabiedrība. |
| --- | --- |

10.

Ja paplašinātās inspekcijas rezultāti apmierina dalībvalsti saskaņā ar VII pielikumu, ienākšanas aizlieguma rīkojums ir jāatceļ un par to rakstveidā jāinformē kuģa sabiedrība.

| 11. | Kompetentā iestāde rakstveidā informē par savu lēmumu arī karoga valsts iestādi, attiecīgo klasificēšanas sabiedrību, citas dalībvalstis, citas valstis, kas parakstījušas Parīzes SM, Komisiju, un Parīzes SM sekretariātu. Kompetentajai iestādei ir arī jāatjaunina inspekciju datubāze, nekavējoties iekļaujot tajā informāciju par ienākšanas aizlieguma atcelšanu. |
| --- | --- |

11.

Kompetentā iestāde rakstveidā informē par savu lēmumu arī karoga valsts iestādi, attiecīgo klasificēšanas sabiedrību, citas dalībvalstis, citas valstis, kas parakstījušas Parīzes SM, Komisiju, un Parīzes SM sekretariātu. Kompetentajai iestādei ir arī jāatjaunina inspekciju datubāze, nekavējoties iekļaujot tajā informāciju par ienākšanas aizlieguma atcelšanu.

| 12. | Informācija saistībā ar kuģiem, kuriem aizliegts ienākt ostās, kas atrodas Kopienā ir jāpadara pieejama inspekciju datubāzē un jāpublicē saskaņā ar XIII pielikuma 26. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

12.

Informācija saistībā ar kuģiem, kuriem aizliegts ienākt ostās, kas atrodas Kopienā ir jāpadara pieejama inspekciju datubāzē un jāpublicē saskaņā ar XIII pielikuma 26. panta noteikumiem.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisIX PIELIKUMS

INSPEKCIJAS ZIŅOJUMS

(kā minēts 17. pantā)

Inspekcijas ziņojumā jābūt vismaz šādām ziņām:

I.   Vispārīgā informācija

| 1. | Kompetenta iestāde, kas rakstījusi ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Kompetenta iestāde, kas rakstījusi ziņojumu.

| 2. | Inspekcijas laiks un vieta. |
| --- | --- |

2.

Inspekcijas laiks un vieta.

| 3. | Inspicētā kuģa vārds. |
| --- | --- |

3.

Inspicētā kuģa vārds.

| 4. | Karogs. |
| --- | --- |

4.

Karogs.

| 5. | Kuģa tips (kā norādīts kuģa drošības pārvaldības sertifikātā). |
| --- | --- |

5.

Kuģa tips (kā norādīts kuģa drošības pārvaldības sertifikātā).

| 6. | SJO identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

6.

SJO identifikācijas numurs.

| 7. | Izsaukuma signāls. |
| --- | --- |

7.

Izsaukuma signāls.

| 8. | Tilpība (bruto). |
| --- | --- |

8.

Tilpība (bruto).

| 9. | Pilna kravnesība (vajadzības gadījumā). |
| --- | --- |

9.

Pilna kravnesība (vajadzības gadījumā).

| 10. | Uzbūvēšanas gads, kas norādīts kuģa drošības sertifikātos. |
| --- | --- |

10.

Uzbūvēšanas gads, kas norādīts kuģa drošības sertifikātos.

| 11. | Attiecīgos gadījumos klasificēšanas sabiedrība vai klasificēšanas sabiedrības, kā arī jebkura cita organizācija, kuras konkrētam kuģim izdevušas klasifikācijas sertifikātus, ja tādi ir. |
| --- | --- |

11.

Attiecīgos gadījumos klasificēšanas sabiedrība vai klasificēšanas sabiedrības, kā arī jebkura cita organizācija, kuras konkrētam kuģim izdevušas klasifikācijas sertifikātus, ja tādi ir.

| 12. | Viena vai vairākas atzītās organizācijas un/vai jebkurš cits subjekts, kas konkrētam kuģim karoga valsts vārdā izdevis konvencijās paredzētos sertifikātus. |
| --- | --- |

12.

Viena vai vairākas atzītās organizācijas un/vai jebkurš cits subjekts, kas konkrētam kuģim karoga valsts vārdā izdevis konvencijās paredzētos sertifikātus.

| 13. | Kuģa sabiedrības vai operatora vārds vai nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

13.

Kuģa sabiedrības vai operatora vārds vai nosaukums un adrese.

| 14. | Ja kuģi pārvadā šķidras vai cietas kravas bez taras, fraktētāja, kas atbild par kuģa izvēli, nosaukums un adrese, un frakta tips. |
| --- | --- |

14.

Ja kuģi pārvadā šķidras vai cietas kravas bez taras, fraktētāja, kas atbild par kuģa izvēli, nosaukums un adrese, un frakta tips.

| 15. | Inspekcijas ziņojuma rakstīšanas galīgais datums. |
| --- | --- |

15.

Inspekcijas ziņojuma rakstīšanas galīgais datums.

| 16. | Norāde, ka sīku informāciju par inspekciju vai aizturēšanu var publicēt. |
| --- | --- |

16.

Norāde, ka sīku informāciju par inspekciju vai aizturēšanu var publicēt.

II.   Informācija saistībā ar inspekciju

| 1. | Sertifikāti, kas izdoti, piemērojot attiecīgās konvencijas, iestāde vai organizācija, kas izdevusi attiecīgos sertifikātus, tostarp izdošanas datums un derīguma termiņš. |
| --- | --- |

1.

Sertifikāti, kas izdoti, piemērojot attiecīgās konvencijas, iestāde vai organizācija, kas izdevusi attiecīgos sertifikātus, tostarp izdošanas datums un derīguma termiņš.

| 2. | Kuģa daļas un elementi, ko inspicēja (detalizētākas vai paplašinātas inspekcijas gadījumā). |
| --- | --- |

2.

Kuģa daļas un elementi, ko inspicēja (detalizētākas vai paplašinātas inspekcijas gadījumā).

| 3. | Osta un datums, kad veikts iepriekšējais starpposma vai ikgadējais, vai atjaunošanas apsekojums, un tās organizācijas nosaukums, kas veikusi apsekojumu. |
| --- | --- |

3.

Osta un datums, kad veikts iepriekšējais starpposma vai ikgadējais, vai atjaunošanas apsekojums, un tās organizācijas nosaukums, kas veikusi apsekojumu.

| 4. | Inspekcijas tips (inspekcija, detalizētāka inspekcija, paplašināta inspekcija). |
| --- | --- |

4.

Inspekcijas tips (inspekcija, detalizētāka inspekcija, paplašināta inspekcija).

| 5. | Trūkumu veids. |
| --- | --- |

5.

Trūkumu veids.

| 6. | Veicamie pasākumi. |
| --- | --- |

6.

Veicamie pasākumi.

III.   Papildu informācija aizturēšanas gadījumā

| 1. | Aizturēšanas rīkojuma datums. |
| --- | --- |

1.

Aizturēšanas rīkojuma datums.

| 2. | Aizturēšanas rīkojuma atcelšanas datums. |
| --- | --- |

2.

Aizturēšanas rīkojuma atcelšanas datums.

| 3. | Trūkumu, kas pamato aizturēšanas rīkojumu, raksturs (vajadzības gadījumā atsauces uz konvencijām). |
| --- | --- |

3.

Trūkumu, kas pamato aizturēšanas rīkojumu, raksturs (vajadzības gadījumā atsauces uz konvencijām).

| 4. | Vajadzības gadījumā, norāde, vai atzīta organizācija vai cita privāta struktūra, kas veikusi apsekošanu, ir atbildīga saistībā ar trūkumiem, kas katrs atsevišķi vai visi kopā devuši iemeslu aizturēšanai. |
| --- | --- |

4.

Vajadzības gadījumā, norāde, vai atzīta organizācija vai cita privāta struktūra, kas veikusi apsekošanu, ir atbildīga saistībā ar trūkumiem, kas katrs atsevišķi vai visi kopā devuši iemeslu aizturēšanai.

| 5. | Veiktie pasākumi. |
| --- | --- |

5.

Veiktie pasākumi.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisX PIELIKUMS

KUĢU AIZTURĒŠANAS KRITĒRIJI

(kā minēts 19. panta 3. punktā)

IEVADS

Pirms lemt, vai atklāto trūkumu dēļ kuģi aizturēt, inspektors piemēro turpmāk 1. un 2. punktā uzskaitītos kritērijus.

3. punktā minēti piemēri gadījumiem, kad trūkumi paši dod iemeslu kuģa aizturēšanai (skat. 19. panta 4. punktu).

Ja aizturēšanas iemesls ir bojājumi, kas radušies nejaušā nelaimes gadījumā, kurš noticis, kuģim braucot uz ostu, aizturēšanas rīkojumu neizdod, ja:

| a) | pienācīgi izpildītas prasības, kas paredzētas SOLAS 74 I/11(c) noteikumā par ziņošanu karogvalsts iestādei, ieceltajam inspektoram vai atzītai organizācijai, kura atbild par attiecīgā sertifikāta izdošanu; |
| --- | --- |

a)

pienācīgi izpildītas prasības, kas paredzētas SOLAS 74 I/11(c) noteikumā par ziņošanu karogvalsts iestādei, ieceltajam inspektoram vai atzītai organizācijai, kura atbild par attiecīgā sertifikāta izdošanu;

| b) | pirms ienākšanas ostā kuģa kapteinis vai īpašnieks par ostas valsts kontroli atbildīgai iestādei iesniedzis sīku izklāstu par nelaimes gadījuma apstākļiem un bojājumiem, kā arī informāciju par obligāto ziņošanu karoga valsts iestādei; |
| --- | --- |

b)

pirms ienākšanas ostā kuģa kapteinis vai īpašnieks par ostas valsts kontroli atbildīgai iestādei iesniedzis sīku izklāstu par nelaimes gadījuma apstākļiem un bojājumiem, kā arī informāciju par obligāto ziņošanu karoga valsts iestādei;

| c) | kuģis veic koriģējošas darbības, kas pēc iestādes ieskatiem ir pietiekamas; un |
| --- | --- |

c)

kuģis veic koriģējošas darbības, kas pēc iestādes ieskatiem ir pietiekamas; un

| d) | pēc paziņojuma par koriģējošo darbību iestāde ir pārliecinājusies, ka ir novērsti trūkumi, kas apdraudēja drošību, veselību vai vidi. |
| --- | --- |

d)

pēc paziņojuma par koriģējošo darbību iestāde ir pārliecinājusies, ka ir novērsti trūkumi, kas apdraudēja drošību, veselību vai vidi.

1.   GALVENIE KRITĒRIJI

Pieņemot profesionālu lēmumu par to, vai kuģis jāaiztur, inspektors ievēro šādus kritērijus:

Laiks:

Kuģus, kuru tālāka kuģošana nav droša, aiztur pirmās inspekcijas reizē neatkarīgi no tā, cik ilgi plānota kuģa palikšana ostā.

Kritērijs:

| | Kuģi aiztur, ja trūkumi ir pietiekami nopietni, lai pirms kuģa izbraukšanas jūrā inspektoram vēlreiz būtu jāpārbauda, vai trūkumi ir novērsti. |
| --- | --- |

Kuģi aiztur, ja trūkumi ir pietiekami nopietni, lai pirms kuģa izbraukšanas jūrā inspektoram vēlreiz būtu jāpārbauda, vai trūkumi ir novērsti.

| | Vajadzība inspektoram kuģi vēlreiz apmeklēt ir trūkuma nopietnības mēraukla. Tomēr tas nav obligāti jāievēro katrā gadījumā. Tas nozīmē, ka attiecīgai iestādei jebkuriem līdzekļiem, vislabāk kuģi vēlreiz apmeklējot, jāpārliecinās, ka konkrētais trūkums ir novērsts pirms došanās tālāk. |
| --- | --- |

Vajadzība inspektoram kuģi vēlreiz apmeklēt ir trūkuma nopietnības mēraukla. Tomēr tas nav obligāti jāievēro katrā gadījumā. Tas nozīmē, ka attiecīgai iestādei jebkuriem līdzekļiem, vislabāk kuģi vēlreiz apmeklējot, jāpārliecinās, ka konkrētais trūkums ir novērsts pirms došanās tālāk.

2.   GALVENO KRITĒRIJU PIEMĒROŠANA

Lemjot, vai atklātie trūkumi ir pietiekami nopietni, lai kuģi aizturētu, inspektors vērtē, vai:

| 1. | par kuģi ir attiecīgi derīgi dokumenti; |
| --- | --- |

1.

par kuģi ir attiecīgi derīgi dokumenti;

| 2. | kuģa apkalpe atbilst dokumentam par drošu minimālo apkalpi. |
| --- | --- |

2.

kuģa apkalpe atbilst dokumentam par drošu minimālo apkalpi.

Inspekcijas laikā inspektors papildus vērtē, vai kuģis un/vai tā apkalpe spēj:

| 3. | kuģot droši visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

3.

kuģot droši visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 4. | droši kravu apstrādāt, pārvadāt un uzraudzīt tās stāvokli visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

4.

droši kravu apstrādāt, pārvadāt un uzraudzīt tās stāvokli visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 5. | droši ekspluatēt mašīntelpu visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

5.

droši ekspluatēt mašīntelpu visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 6. | uzturēt atbilstīgu dzinējspēku un vadību visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

6.

uzturēt atbilstīgu dzinējspēku un vadību visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 7. | vajadzības gadījumā efektīvi dzēst ugunsgrēkus pilnīgi visās kuģa daļās turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

7.

vajadzības gadījumā efektīvi dzēst ugunsgrēkus pilnīgi visās kuģa daļās turpmākā pārgājiena laikā;

| 8. | vajadzības gadījumā ātri un droši pamest kuģi un veikt glābšanas darbus visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

8.

vajadzības gadījumā ātri un droši pamest kuģi un veikt glābšanas darbus visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 9. | nepieļaut vides piesārņošanu visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

9.

nepieļaut vides piesārņošanu visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 10. | uzturēt pietiekamu stabilitāti visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

10.

uzturēt pietiekamu stabilitāti visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 11. | uzturēt pietiekamu ūdensnecaurlaidību visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

11.

uzturēt pietiekamu ūdensnecaurlaidību visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 12. | briesmu situācijās vajadzības gadījumā nodrošināt saziņas iespējas visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

12.

briesmu situācijās vajadzības gadījumā nodrošināt saziņas iespējas visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 13. | nodrošināt drošus un veselībai nekaitīgus apstākļus visa turpmākā pārgājiena laikā; |
| --- | --- |

13.

nodrošināt drošus un veselībai nekaitīgus apstākļus visa turpmākā pārgājiena laikā;

| 14. | sniegt maksimāli daudz informācijas, ja notiek nelaimes gadījums. |
| --- | --- |

14.

sniegt maksimāli daudz informācijas, ja notiek nelaimes gadījums.

Ja atbilde uz jebkuru no minētajiem vērtējumiem ir negatīva, tad, ņemot vērā visus atklātos trūkumus, nopietni jāapsver, vai kuģi nevajag aizturēt. Tāpat kuģi var aizturēt, ja atklāti vairāki mazāk svarīgi trūkumi.

3.   Lai inspektoriem palīdzētu piemērot šos norādījumus, turpinājumā ir saraksts ar trūkumiem, kas sagrupēti atbilstīgi attiecīgām konvencijām un/vai kodeksiem un kurus uzskata par tik nopietniem, lai tie dotu pamatu kuģa aizturēšanai. Saraksts nav izsmeļošs.

3.1.   Vispārēji norādījumi

Nav derīgu sertifikātu un dokumentu, ko paredz attiecīgie dokumenti. Tomēr kuģiem, kas izmanto tādu valstu karogus, kas nav attiecīgo konvenciju līgumslēdzējas puses, vai kas nepiemēro kādu citu attiecīgu dokumentu, nav obligāts pienākums saņemt konvencijās vai citos attiecīgos dokumentos paredzētos sertifikātus. Tāpēc minēto sertifikātu neesamība nevar būt par iemeslu tādu kuģu aizturēšanai; tomēr, piemērojot “vienādas attieksmes” principu, pirms kuģa izbraukšanas tiek prasīta kuģa vispārēja atbilstība noteikumiem.

3.2.   Jomas, ko regulē SOLAS 74

| 1. | Pienācīgi nedarbojas dzeniekārtas vai citas būtiskas iekārtas, kā arī elektroiekārtas. |
| --- | --- |

1.

Pienācīgi nedarbojas dzeniekārtas vai citas būtiskas iekārtas, kā arī elektroiekārtas.

| 2. | Nav pietiekami tīra mašīntelpa, nosēdtilpnēs atrodas pārlieku daudz eļļaina ūdens, cauruļu izolācija, tostarp kanalizācijas cauruļu izolācija, ir piesārņota ar naftu, pienācīgi nedarbojas nosēdtilpņu sūkņu iekārtas. |
| --- | --- |

2.

Nav pietiekami tīra mašīntelpa, nosēdtilpnēs atrodas pārlieku daudz eļļaina ūdens, cauruļu izolācija, tostarp kanalizācijas cauruļu izolācija, ir piesārņota ar naftu, pienācīgi nedarbojas nosēdtilpņu sūkņu iekārtas.

| 3. | Pienācīgi nedarbojas avārijas ģenerators, apgaismojums, akumulatori un slēdži. |
| --- | --- |

3.

Pienācīgi nedarbojas avārijas ģenerators, apgaismojums, akumulatori un slēdži.

| 4. | Pienācīgi nedarbojas galvenā stūres iekārta un tās palīgiekārtas. |
| --- | --- |

4.

Pienācīgi nedarbojas galvenā stūres iekārta un tās palīgiekārtas.

| 5. | Nav dzīvības glābšanas aprīkojuma, glābšanas laivu un to palaišanas iekārtu vai tās nav pietiekami jaudīgas, vai ir vērā ņemami nolietojušās. |
| --- | --- |

5.

Nav dzīvības glābšanas aprīkojuma, glābšanas laivu un to palaišanas iekārtu vai tās nav pietiekami jaudīgas, vai ir vērā ņemami nolietojušās.

| 6. | Nav uguns detektorsistēmas, ugunsgrēka signalizācijas, ugunsdzēšanas aprīkojuma, fiksētās ugunsdzēšanas iekārtu, ventilācijas vārstu, ugunsdzēšanas līdzekļu un ātrdarbīgās noslēgšanas iekārtu vai tās neatbilst prasībām, vai arī tās ir tā nolietojušās, ka nespēj pildīt savas funkcijas. |
| --- | --- |

6.

Nav uguns detektorsistēmas, ugunsgrēka signalizācijas, ugunsdzēšanas aprīkojuma, fiksētās ugunsdzēšanas iekārtu, ventilācijas vārstu, ugunsdzēšanas līdzekļu un ātrdarbīgās noslēgšanas iekārtu vai tās neatbilst prasībām, vai arī tās ir tā nolietojušās, ka nespēj pildīt savas funkcijas.

| 7. | Uz tankkuģu kravas klāja nav ugunsaizsardzības vai tā ir vērā ņemami nolietojusies, vai nedarbojas pareizi. |
| --- | --- |

7.

Uz tankkuģu kravas klāja nav ugunsaizsardzības vai tā ir vērā ņemami nolietojusies, vai nedarbojas pareizi.

| 8. | Nav apgaismojuma, norādījuma zīmju vai skaņu signālu vai tie neatbilst prasībām, vai ir vērā ņemami nolietojušies. |
| --- | --- |

8.

Nav apgaismojuma, norādījuma zīmju vai skaņu signālu vai tie neatbilst prasībām, vai ir vērā ņemami nolietojušies.

| 9. | Nav radioiekārtu saziņai briesmu gadījumos vai drošības nolūkos vai tās nedarbojas pareizi. |
| --- | --- |

9.

Nav radioiekārtu saziņai briesmu gadījumos vai drošības nolūkos vai tās nedarbojas pareizi.

| 10. | Nav navigācijas iekārtu vai tās nedarbojas pareizi, ņemot vērā SOLAS 74 V/16.2 noteikumu. |
| --- | --- |

10.

Nav navigācijas iekārtu vai tās nedarbojas pareizi, ņemot vērā SOLAS 74 V/16.2 noteikumu.

| 11. | Netiek izmantoti navigācijas karšu pēdējie atjaunotie varianti un/vai citas attiecīgas navigācijas publikācijas, kas vajadzīgas paredzētajam pārgājienam, ņemot vērā to, ka minēto karšu vietā var izmantot arī elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmu (ECDIS), kas saņēmusi tipa apstiprinājumu un kas izmanto oficiālus datus. |
| --- | --- |

11.

Netiek izmantoti navigācijas karšu pēdējie atjaunotie varianti un/vai citas attiecīgas navigācijas publikācijas, kas vajadzīgas paredzētajam pārgājienam, ņemot vērā to, ka minēto karšu vietā var izmantot arī elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmu (ECDIS), kas saņēmusi tipa apstiprinājumu un kas izmanto oficiālus datus.

| 12. | Kravas sūkņu telpās nav nedzirksteļojošas izplūdes ventilācijas. |
| --- | --- |

12.

Kravas sūkņu telpās nav nedzirksteļojošas izplūdes ventilācijas.

| 13. | Nopietni trūkumi kuģa darbības prasībās, kas aprakstītas Parīzes SM 1. pielikuma 5.5. punktā. |
| --- | --- |

13.

Nopietni trūkumi kuģa darbības prasībās, kas aprakstītas Parīzes SM 1. pielikuma 5.5. punktā.

| 14. | Apkalpes locekļu skaits, sastāvs vai apliecības neatbilst apkalpes drošas komplektācijas dokumentam. |
| --- | --- |

14.

Apkalpes locekļu skaits, sastāvs vai apliecības neatbilst apkalpes drošas komplektācijas dokumentam.

| 15. | Nespēja īstenot paplašināto apsekošanas programmu saskaņā ar SOLAS 74 XI nodaļas 2. noteikumu. |
| --- | --- |

15.

Nespēja īstenot paplašināto apsekošanas programmu saskaņā ar SOLAS 74 XI nodaļas 2. noteikumu.

3.3.   Jomas, ko regulē IBC kodekss

| 1. | Tādu vielu pārvadāšana, kas nav minētas piemērotības sertifikātā, vai nav informācijas par kravu. |
| --- | --- |

1.

Tādu vielu pārvadāšana, kas nav minētas piemērotības sertifikātā, vai nav informācijas par kravu.

| 2. | Nav augsta spiediena drošības iekārtu vai tās ir bojātas. |
| --- | --- |

2.

Nav augsta spiediena drošības iekārtu vai tās ir bojātas.

| 3. | Nedrošas vai kodeksa prasībām neatbilstīgas elektroinstalācijas. |
| --- | --- |

3.

Nedrošas vai kodeksa prasībām neatbilstīgas elektroinstalācijas.

| 4. | Aizdedzes avotu bīstams izvietojums. |
| --- | --- |

4.

Aizdedzes avotu bīstams izvietojums.

| 5. | Īpašu prasību pārkāpumi. |
| --- | --- |

5.

Īpašu prasību pārkāpumi.

| 6. | Pārsniegts maksimāli pieļaujamais kravas daudzums uz vienu tilpni. |
| --- | --- |

6.

Pārsniegts maksimāli pieļaujamais kravas daudzums uz vienu tilpni.

| 7. | Nepietiekama jutīgu produktu siltumizolācija. |
| --- | --- |

7.

Nepietiekama jutīgu produktu siltumizolācija.

3.4.   Jomas, ko regulē IGC kodekss

| 1. | Tādu vielu pārvadāšana, kas nav minētas piemērotības sertifikātā, vai nav informācijas par kravu. |
| --- | --- |

1.

Tādu vielu pārvadāšana, kas nav minētas piemērotības sertifikātā, vai nav informācijas par kravu.

| 2. | Nav dzīvojamo vai darba telpu noslēgšanas ierīču. |
| --- | --- |

2.

Nav dzīvojamo vai darba telpu noslēgšanas ierīču.

| 3. | Starpsiena nav gāzes necaurlaidīga. |
| --- | --- |

3.

Starpsiena nav gāzes necaurlaidīga.

| 4. | Bojātas gaisa slūžas. |
| --- | --- |

4.

Bojātas gaisa slūžas.

| 5. | Nav ātrslēdzošo vārstu vai tie ir bojāti. |
| --- | --- |

5.

Nav ātrslēdzošo vārstu vai tie ir bojāti.

| 6. | Nav drošības vārstu vai tie ir bojāti. |
| --- | --- |

6.

Nav drošības vārstu vai tie ir bojāti.

| 7. | Nedrošs vai kodeksa prasībām neatbilstīgs elektroaprīkojums. |
| --- | --- |

7.

Nedrošs vai kodeksa prasībām neatbilstīgs elektroaprīkojums.

| 8. | Kravas telpās nedarbojas ventilācija. |
| --- | --- |

8.

Kravas telpās nedarbojas ventilācija.

| 9. | Nedarbojas kravas tilpņu spiediena signalizācija. |
| --- | --- |

9.

Nedarbojas kravas tilpņu spiediena signalizācija.

| 10. | Bojāts gāzes detektors un/vai toksiskās gāzes detektors. |
| --- | --- |

10.

Bojāts gāzes detektors un/vai toksiskās gāzes detektors.

| 11. | Pārvadā vielas, kuras nedrīkst pārvadāt bez attiecīgiem pavaddokumentiem. |
| --- | --- |

11.

Pārvadā vielas, kuras nedrīkst pārvadāt bez attiecīgiem pavaddokumentiem.

3.5.   Jomas, ko regulē Kravas zīmes konvencija

| 1. | Uz klāju un korpusa ievērojamām platībām atklāti bojājumi, korozija vai plākšņu un citu nostiprinājumu punktkorozija, kas ietekmē kuģa derīgumu kuģošanai vai spēju izturēt lokālas slodzes, ja vien nav veikti atbilstīgi pagaidu remontdarbi tā, lai varētu veikt pārgājienu līdz ostai pilnīgai remontdarbu veikšanai. |
| --- | --- |

1.

Uz klāju un korpusa ievērojamām platībām atklāti bojājumi, korozija vai plākšņu un citu nostiprinājumu punktkorozija, kas ietekmē kuģa derīgumu kuģošanai vai spēju izturēt lokālas slodzes, ja vien nav veikti atbilstīgi pagaidu remontdarbi tā, lai varētu veikt pārgājienu līdz ostai pilnīgai remontdarbu veikšanai.

| 2. | Nepietiekamas stabilitātes standarta gadījumi. |
| --- | --- |

2.

Nepietiekamas stabilitātes standarta gadījumi.

| 3. | Nav pietiekamas un uzticamas informācijas atzītā formā, kas ātri un vienkārši ļautu kuģa kapteinim kārtot kuģa piekraušanu un stabilizēšanu, jebkurā brīdī un mainīgos ceļošanas apstākļos saglabājot drošu stabilitātes pakāpi un izvairoties no situācijām, kas radītu nepieļaujamu slodzi kuģa konstrukcijā. |
| --- | --- |

3.

Nav pietiekamas un uzticamas informācijas atzītā formā, kas ātri un vienkārši ļautu kuģa kapteinim kārtot kuģa piekraušanu un stabilizēšanu, jebkurā brīdī un mainīgos ceļošanas apstākļos saglabājot drošu stabilitātes pakāpi un izvairoties no situācijām, kas radītu nepieļaujamu slodzi kuģa konstrukcijā.

| 4. | Nav noslēgšanas iekārtu, lūku noslēgšanas aprīkojuma un ūdensnecaurlaidīgu durvju vai tās ir vērā ņemami bojātas vai defektīvas. |
| --- | --- |

4.

Nav noslēgšanas iekārtu, lūku noslēgšanas aprīkojuma un ūdensnecaurlaidīgu durvju vai tās ir vērā ņemami bojātas vai defektīvas.

| 5. | Kuģis ir pārkrauts. |
| --- | --- |

5.

Kuģis ir pārkrauts.

| 6. | Nav iegrimes zīmju vai tās nav iespējams nolasīt. |
| --- | --- |

6.

Nav iegrimes zīmju vai tās nav iespējams nolasīt.

3.6.   Jomas, ko regulē MARPOL I pielikums

| 1. | Nav eļļainā ūdens filtrēšanas aprīkojuma, naftas izplūdes uzraudzības un kontroles sistēmas vai 15 ppm signalizācijas aprīkojuma vai tas ir nopietni nolietojies, vai nedarbojas pareizi. |
| --- | --- |

1.

Nav eļļainā ūdens filtrēšanas aprīkojuma, naftas izplūdes uzraudzības un kontroles sistēmas vai 15 ppm signalizācijas aprīkojuma vai tas ir nopietni nolietojies, vai nedarbojas pareizi.

| 2. | Sateču ūdeņu un/vai notekūdeņu tvertnes atlikušais tilpums nav pietiekams paredzētajam pārgājienam. |
| --- | --- |

2.

Sateču ūdeņu un/vai notekūdeņu tvertnes atlikušais tilpums nav pietiekams paredzētajam pārgājienam.

| 3. | Nav pieejams naftas operāciju žurnāls. |
| --- | --- |

3.

Nav pieejams naftas operāciju žurnāls.

| 4. | Ierīkots neatļauts izplūdes apvedceļš. |
| --- | --- |

4.

Ierīkots neatļauts izplūdes apvedceļš.

| 5. | Nav apsekošanas ziņojuma, vai tas neatbilst Marpol 73/78 13.G noteikuma 3. panta b) punktam. |
| --- | --- |

5.

Nav apsekošanas ziņojuma, vai tas neatbilst Marpol 73/78 13.G noteikuma 3. panta b) punktam.

3.7.   Jomas, ko regulē Marpol 73/78 II pielikums

| 1. | Nav P&A rokasgrāmatas. |
| --- | --- |

1.

Nav P&A rokasgrāmatas.

| 2. | Krava nav iedalīta kategorijās. |
| --- | --- |

2.

Krava nav iedalīta kategorijās.

| 3. | Nav pieejams kravas žurnāls. |
| --- | --- |

3.

Nav pieejams kravas žurnāls.

| 4. | Pārvadā naftai līdzīgas vielas, neievērojot attiecīgās prasības vai bez attiecīgi grozīta sertifikāta. |
| --- | --- |

4.

Pārvadā naftai līdzīgas vielas, neievērojot attiecīgās prasības vai bez attiecīgi grozīta sertifikāta.

| 5. | Ierīkots neatļauts izplūdes apvedceļš. |
| --- | --- |

5.

Ierīkots neatļauts izplūdes apvedceļš.

3.8.   Jomas, ko regulē Marpol 73/78 V pielikums

| 1. | Nav atkritumu apsaimniekošanas plāna. |
| --- | --- |

1.

Nav atkritumu apsaimniekošanas plāna.

| 2. | Nav pieejams atkritumu reģistrācijas žurnāls. |
| --- | --- |

2.

Nav pieejams atkritumu reģistrācijas žurnāls.

| 3. | Kuģa personāls nepārzina atkritumu apsaimniekošanas plānā noteiktās atkritumu savākšanas/novadīšanas prasības. |
| --- | --- |

3.

Kuģa personāls nepārzina atkritumu apsaimniekošanas plānā noteiktās atkritumu savākšanas/novadīšanas prasības.

3.9.   Jomas, ko regulē STCW un Direktīva 2001/25/EK

| 1. | Jūrniekiem, kuriem ir jābūt apliecībām, nav attiecīgo apliecību vai derīga atbrīvojuma, vai arī tie nevar uzrādīt dokumentālas liecības par to, ka karoga valsts iestādei iesniegts pieteikums pēc apstiprinājuma. |
| --- | --- |

1.

Jūrniekiem, kuriem ir jābūt apliecībām, nav attiecīgo apliecību vai derīga atbrīvojuma, vai arī tie nevar uzrādīt dokumentālas liecības par to, ka karoga valsts iestādei iesniegts pieteikums pēc apstiprinājuma.

| 2. | Pierādījums, ka apliecība ir iegūta krāpšanas ceļā vai apliecības īpašnieks nav tā persona, kam sākotnēji izdota minētā apliecība. |
| --- | --- |

2.

Pierādījums, ka apliecība ir iegūta krāpšanas ceļā vai apliecības īpašnieks nav tā persona, kam sākotnēji izdota minētā apliecība.

| 3. | Netiek ievērotas apkalpes drošas komplektēšanas prasības, ko noteikusi karoga valsts iestāde. |
| --- | --- |

3.

Netiek ievērotas apkalpes drošas komplektēšanas prasības, ko noteikusi karoga valsts iestāde.

| 4. | Klāja vai mašīnas sardzes kārtība neatbilst prasībām, kādas konkrētam kuģim noteikusi karoga valsts iestāde. |
| --- | --- |

4.

Klāja vai mašīnas sardzes kārtība neatbilst prasībām, kādas konkrētam kuģim noteikusi karoga valsts iestāde.

| 5. | Sardzē nav personas, kura būtu kvalificēta rīkoties ar aprīkojumu, kas ir būtiski svarīgs drošai kuģošanai, drošības radio sakariem vai jūras piesārņošanas novēršanai. |
| --- | --- |

5.

Sardzē nav personas, kura būtu kvalificēta rīkoties ar aprīkojumu, kas ir būtiski svarīgs drošai kuģošanai, drošības radio sakariem vai jūras piesārņošanas novēršanai.

| 6. | Nav liecību par profesionālo piemērotību veikt pienākumus, kas jūrniekiem uzdoti attiecībā uz kuģa drošību un piesārņojuma novēršanu. |
| --- | --- |

6.

Nav liecību par profesionālo piemērotību veikt pienākumus, kas jūrniekiem uzdoti attiecībā uz kuģa drošību un piesārņojuma novēršanu.

| 7. | Nespēja nodrošināt pirmo sardzi, pārgājienu sākot, vai turpmākās sardzes maiņas ar cilvēkiem, kas būtu pietiekami atpūtušies un citādi piemēroti pienākumu veikšanai. |
| --- | --- |

7.

Nespēja nodrošināt pirmo sardzi, pārgājienu sākot, vai turpmākās sardzes maiņas ar cilvēkiem, kas būtu pietiekami atpūtušies un citādi piemēroti pienākumu veikšanai.

3.10.   Jomas, ko regulē Starptautiskās darba organizācijas konvencijas

| 1. | Nepietiekami pārtikas krājumi pārgājienam līdz nākamai ostai. |
| --- | --- |

1.

Nepietiekami pārtikas krājumi pārgājienam līdz nākamai ostai.

| 2. | Nepietiekami dzeramā ūdens krājumi pārgājienam līdz nākamai ostai. |
| --- | --- |

2.

Nepietiekami dzeramā ūdens krājumi pārgājienam līdz nākamai ostai.

| 3. | Īpaši antisanitāri apstākļi. |
| --- | --- |

3.

Īpaši antisanitāri apstākļi.

| 4. | Nav apkures dzīvojamās telpās uz kuģiem, kuri kuģo apgabalos, kur var būt īpaši zema temperatūra. |
| --- | --- |

4.

Nav apkures dzīvojamās telpās uz kuģiem, kuri kuģo apgabalos, kur var būt īpaši zema temperatūra.

| 5. | Nepietiekama ventilācija dzīvojamās telpās uz kuģiem. |
| --- | --- |

5.

Nepietiekama ventilācija dzīvojamās telpās uz kuģiem.

| 6. | Pārmērīgs daudzums atkritumu, gaiteņi/dzīvojamās telpas aizsprostotas ar aprīkojumu vai kravu vai citādi nedroši apstākļi. |
| --- | --- |

6.

Pārmērīgs daudzums atkritumu, gaiteņi/dzīvojamās telpas aizsprostotas ar aprīkojumu vai kravu vai citādi nedroši apstākļi.

| 7. | Neapstrīdami pierādījumi, ka pirmajā sardzē vai turpmākajās sardzes maiņās norīkotais sardzes personāls un citi dežurējošie apkalpes locekļi ir pārguruši. |
| --- | --- |

7.

Neapstrīdami pierādījumi, ka pirmajā sardzē vai turpmākajās sardzes maiņās norīkotais sardzes personāls un citi dežurējošie apkalpes locekļi ir pārguruši.

3.11.   Pārkāpumi, kuru dēļ nav vajadzīgs kuģi aizturēt, bet, piemēram, jāpārtrauc kravas operācijas.

Ja pareizi nedarbojas (vai nav pienācīgi uzturēta) inertās gāzes sistēma, ar kravu saistīts aprīkojums vai mehānismi, tad to uzskata par pietiekamu pamatu kravas operāciju pārtraukšanai.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisXI PIELIKUMS

OBLIGĀTIE KRITĒRIJI INSPEKTORIEM

(kā minēts 22. panta 1. un 5. punktā)

| 1. | Inspektoriem jābūt atbilstīgām teorētiskām zināšanām un praktiskai pieredzei par kuģiem un to ekspluatāciju. Viņiem jābūt kompetentiem konvenciju prasību un attiecīgo ostas valsts kontroles procedūru īstenošanā. Šīs zināšanas un kompetence starptautisko prasību un Kopienas prasību īstenošanā jāiegūst dokumentētās apmācību programmās. |
| --- | --- |

1.

Inspektoriem jābūt atbilstīgām teorētiskām zināšanām un praktiskai pieredzei par kuģiem un to ekspluatāciju. Viņiem jābūt kompetentiem konvenciju prasību un attiecīgo ostas valsts kontroles procedūru īstenošanā. Šīs zināšanas un kompetence starptautisko prasību un Kopienas prasību īstenošanā jāiegūst dokumentētās apmācību programmās.

| 2. | Inspektori obligāti ir vismaz:






  a) | ieguvuši atbilstīgu kvalifikāciju, ko piešķīrusi jūras vai navigācijas iestāde, un attiecīgu pieredzi jūras kuģošanā kā sertificēti kuģa virsnieki, kam ir vai ir bijusi derīga STCW II/2 vai III/2 kompetences apliecība, bez ierobežojumiem attiecībā uz darbības apgabalu, dzinēja jaudu vai kuģa tilpību; vai |
| --- | --- | --- |

2.

Inspektori obligāti ir vismaz:

a)

ieguvuši atbilstīgu kvalifikāciju, ko piešķīrusi jūras vai navigācijas iestāde, un attiecīgu pieredzi jūras kuģošanā kā sertificēti kuģa virsnieki, kam ir vai ir bijusi derīga STCW II/2 vai III/2 kompetences apliecība, bez ierobežojumiem attiecībā uz darbības apgabalu, dzinēja jaudu vai kuģa tilpību; vai

| b) | nolikuši kompetentās iestādes atzītu kuģu būvētāja, inženiera mehāniķa vai inženiera eksāmenu saistībā ar jūrniecību un kādā no šiem amatiem nostrādājis vismaz piecus gadus; vai |
| --- | --- |

b)

nolikuši kompetentās iestādes atzītu kuģu būvētāja, inženiera mehāniķa vai inženiera eksāmenu saistībā ar jūrniecību un kādā no šiem amatiem nostrādājis vismaz piecus gadus; vai

| c) | ieguvuši attiecīgu universitātes grādu vai līdzvērtīgu izglītību, kā arī pienācīgi mācījušies un ieguvuši kvalifikāciju kā kuģu drošības inspektori. |
| --- | --- |

c)

ieguvuši attiecīgu universitātes grādu vai līdzvērtīgu izglītību, kā arī pienācīgi mācījušies un ieguvuši kvalifikāciju kā kuģu drošības inspektori.

| 3. | Inspektors:






  — | vismaz vienu gadu ir strādājis par karoga valsts inspektoru, kura amata pienākumos ir bijuši vai nu apsekojumi un sertifikātu piešķiršana atbilstīgi konvencijām, vai kas ir bijuši iesaistīti tādu atzītu organizāciju darbību pārraudzībā, kam ir deleģēti tiesību aktā paredzētie uzdevumi, vai |
| --- | --- | --- |

3.

Inspektors:

—

vismaz vienu gadu ir strādājis par karoga valsts inspektoru, kura amata pienākumos ir bijuši vai nu apsekojumi un sertifikātu piešķiršana atbilstīgi konvencijām, vai kas ir bijuši iesaistīti tādu atzītu organizāciju darbību pārraudzībā, kam ir deleģēti tiesību aktā paredzētie uzdevumi, vai

| — | ir ieguvis līdzvērtīgu kompetences līmeni, vismaz vienu gadu strādājot praksē, piedaloties ostas valsts kontroles inspekcijās pieredzējušu ostas valsts kontroles amatpersonu vadībā. |
| --- | --- |

—

ir ieguvis līdzvērtīgu kompetences līmeni, vismaz vienu gadu strādājot praksē, piedaloties ostas valsts kontroles inspekcijās pieredzējušu ostas valsts kontroles amatpersonu vadībā.

| 4. | Inspektoriem, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā, ir vismaz piecu gadu pieredze jūrniecības jomā, ieskaitot periodus, kad tie strādājuši kā amatpersonas vai nu klāja vai tehniskajā nodaļā, vai kā karoga valsts inspektori vai ostas valsts kontroles inspektora palīgi. Šādai pieredzei jāietver vismaz divu gadu darbs uz jūras, strādājot par stūrmani vai kuģa tehnisko darbinieku. |
| --- | --- |

4.

Inspektoriem, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā, ir vismaz piecu gadu pieredze jūrniecības jomā, ieskaitot periodus, kad tie strādājuši kā amatpersonas vai nu klāja vai tehniskajā nodaļā, vai kā karoga valsts inspektori vai ostas valsts kontroles inspektora palīgi. Šādai pieredzei jāietver vismaz divu gadu darbs uz jūras, strādājot par stūrmani vai kuģa tehnisko darbinieku.

| 5. | Inspektoram jāspēj mutiski un rakstiski sazināties ar jūrniekiem valodā, kas ir visplašāk lietotā valoda uz jūras. |
| --- | --- |

5.

Inspektoram jāspēj mutiski un rakstiski sazināties ar jūrniekiem valodā, kas ir visplašāk lietotā valoda uz jūras.

| 6. | Pieļaujami ir arī tādi inspektori, kuri neatbilst iepriekš uzskaitītajiem kritērijiem, bet kuri dalībvalsts kompetentās iestādes dienestā ostas valsts kontrolēs strādājuši šīs direktīvas pieņemšanas dienā. |
| --- | --- |

6.

Pieļaujami ir arī tādi inspektori, kuri neatbilst iepriekš uzskaitītajiem kritērijiem, bet kuri dalībvalsts kompetentās iestādes dienestā ostas valsts kontrolēs strādājuši šīs direktīvas pieņemšanas dienā.

| 7. | Ja kādā dalībvalstī 15. panta 1. un 2. punktā minētās inspekcijas veic ostas valsts kontroles inspektori, šiem inspektoriem ir atbilstīga kvalifikācija, kura ietver pietiekamas teorētiskās zināšanas un praktisko pieredzi jūras satiksmes drošuma jomā. Kvalifikācija ietver:






  a) | labu izpratni par jūras satiksmes drošumu un tās piemērošanu operācijām, kuras inspicē; |
| --- | --- | --- |

7.

Ja kādā dalībvalstī 15. panta 1. un 2. punktā minētās inspekcijas veic ostas valsts kontroles inspektori, šiem inspektoriem ir atbilstīga kvalifikācija, kura ietver pietiekamas teorētiskās zināšanas un praktisko pieredzi jūras satiksmes drošuma jomā. Kvalifikācija ietver:

a)

labu izpratni par jūras satiksmes drošumu un tās piemērošanu operācijām, kuras inspicē;

| b) | labas praktiskās zināšanas par drošuma tehnoloģijām un metodēm; |
| --- | --- |

b)

labas praktiskās zināšanas par drošuma tehnoloģijām un metodēm;

| c) | zināšanas par inspekciju principiem, procedūrām un metodēm; |
| --- | --- |

c)

zināšanas par inspekciju principiem, procedūrām un metodēm;

| d) | praktiskās zināšanas par operācijām, kuras inspicē. |
| --- | --- |

d)

praktiskās zināšanas par operācijām, kuras inspicē.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisXII PIELIKUMS

INSPEKCIJU DATUBĀZES FUNKCIJAS

(kā minēts 24. panta 1. punktā)

| 1. | Inspekciju datubāzei ir vismaz šādas funkcijas:






  — | Tajā iekļauti dalībvalstu un visu Parīzes SM pušu inspekciju dati. |
| --- | --- | --- |

1.

Inspekciju datubāzei ir vismaz šādas funkcijas:

—

Tajā iekļauti dalībvalstu un visu Parīzes SM pušu inspekciju dati.

| — | Tā sniedz informāciju par kuģa riska profilu un par kuģiem, kas jāinspicē. |
| --- | --- |

—

Tā sniedz informāciju par kuģa riska profilu un par kuģiem, kas jāinspicē.

| — | Ar to var aprēķināt katras dalībvalsts obligāto inspekciju daudzumu. |
| --- | --- |

—

Ar to var aprēķināt katras dalībvalsts obligāto inspekciju daudzumu.

| — | Tā sniedz informāciju par karoga valstu balto, pelēko un melno sarakstu, kā minēts 16. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

—

Tā sniedz informāciju par karoga valstu balto, pelēko un melno sarakstu, kā minēts 16. panta 1. punktā.

| — | Tā sniedz informāciju par sabiedrības darbību. |
| --- | --- |

—

Tā sniedz informāciju par sabiedrības darbību.

| — | Ar to var apzināt vietas, kas ir riska zonā un kuras jāpārbauda katrā inspekcijā. |
| --- | --- |

—

Ar to var apzināt vietas, kas ir riska zonā un kuras jāpārbauda katrā inspekcijā.

| 2. | Inspekciju datubāzi ir iespējams pielāgot nākotnes attīstībai, un tai ir saskarne ar citām Kopienas jūras satiksmes drošības datubāzēm, tostarp SafeSeaNet, ar ko sniedz informāciju par reizēm, kad kuģis faktiski ir ienācis dalībvalstu ostās, kā arī, attiecīgā gadījumā, to iespējams pielāgot atbilstīgām valsts informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

2.

Inspekciju datubāzi ir iespējams pielāgot nākotnes attīstībai, un tai ir saskarne ar citām Kopienas jūras satiksmes drošības datubāzēm, tostarp SafeSeaNet, ar ko sniedz informāciju par reizēm, kad kuģis faktiski ir ienācis dalībvalstu ostās, kā arī, attiecīgā gadījumā, to iespējams pielāgot atbilstīgām valsts informācijas sistēmām.

| 3. | Jānodrošina spēcīgas hipersaites starp inspekciju datubāzi un Equasis informācijas sistēmu. Dalībvalstis mudina inspektorus izmantot publiskas un privātas datubāzes, kas ir saistītas ar kuģu inspekcijām un pieejamas Equasis informācijas sistēmā. |
| --- | --- |

3.

Jānodrošina spēcīgas hipersaites starp inspekciju datubāzi un Equasis informācijas sistēmu. Dalībvalstis mudina inspektorus izmantot publiskas un privātas datubāzes, kas ir saistītas ar kuģu inspekcijām un pieejamas Equasis informācijas sistēmā.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisXIII PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS PUBLICĒŠANA PAR INSPEKCIJĀM, AIZTURĒŠANĀM UN IENĀKŠANAS AIZLIEGUMIEM DALĪBVALSTU OSTĀS

(kā minēts 26. pantā)

| 1. | Informācijā, ko publicē saskaņā ar 26. pantu, jāiekļauj šādas ziņas:






  a) | kuģa vārds; |
| --- | --- | --- |

1.

Informācijā, ko publicē saskaņā ar 26. pantu, jāiekļauj šādas ziņas:

a)

kuģa vārds;

| b) | SJO identifikācijas numurs; |
| --- | --- |

b)

SJO identifikācijas numurs;

| c) | kuģa tips; |
| --- | --- |

c)

kuģa tips;

| d) | tilpība (bruto); |
| --- | --- |

d)

tilpība (bruto);

| e) | uzbūvēšanas gads, kas norādīts kuģa drošības sertifikātos; |
| --- | --- |

e)

uzbūvēšanas gads, kas norādīts kuģa drošības sertifikātos;

| f) | kuģa sabiedrības nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

f)

kuģa sabiedrības nosaukums un adrese;

| g) | ja kuģi pārvadā šķidras vai cietas kravas bez taras, fraktētāja, kas atbild par kuģa izvēli, nosaukums un adrese, un frakta tips; |
| --- | --- |

g)

ja kuģi pārvadā šķidras vai cietas kravas bez taras, fraktētāja, kas atbild par kuģa izvēli, nosaukums un adrese, un frakta tips;

| h) | karoga valsts; |
| --- | --- |

h)

karoga valsts;

| i) | klasifikācijas sertifikāti un normatīvie sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar attiecīgām konvencijām, un iestāde vai organizācija, kas izdevusi katru attiecīgo sertifikātu, tostarp izdošanas datums un derīguma termiņš; |
| --- | --- |

i)

klasifikācijas sertifikāti un normatīvie sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar attiecīgām konvencijām, un iestāde vai organizācija, kas izdevusi katru attiecīgo sertifikātu, tostarp izdošanas datums un derīguma termiņš;

| j) | osta un diena, kad veikts i) apakšpunktā minēto sertifikātu iepriekšējais starpposma vai gada apsekojums, un tās iestādes vai organizācijas nosaukums, kas veikusi apsekojumu; |
| --- | --- |

j)

osta un diena, kad veikts i) apakšpunktā minēto sertifikātu iepriekšējais starpposma vai gada apsekojums, un tās iestādes vai organizācijas nosaukums, kas veikusi apsekojumu;

| k) | aizturēšanas datums, valsts, osta. |
| --- | --- |

k)

aizturēšanas datums, valsts, osta.

| 2. | Saskaņā ar 26. pantu publicētajā informācijā par kuģiem, kas tikuši aizturēti, jāiekļauj arī šādas ziņas:






  a) | aizturēšanas reižu skaits iepriekšējos 36 mēnešos; |
| --- | --- | --- |

2.

Saskaņā ar 26. pantu publicētajā informācijā par kuģiem, kas tikuši aizturēti, jāiekļauj arī šādas ziņas:

a)

aizturēšanas reižu skaits iepriekšējos 36 mēnešos;

| b) | datums, kad atcelts lēmums par aizturēšanu; |
| --- | --- |

b)

datums, kad atcelts lēmums par aizturēšanu;

| c) | aizturēšanas ilgums dienās; |
| --- | --- |

c)

aizturēšanas ilgums dienās;

| d) | skaidri izklāstīti aizturēšanas iemesli; |
| --- | --- |

d)

skaidri izklāstīti aizturēšanas iemesli;

| e) | norāde, vai atzītā organizācija, kas veikusi attiecīgo apsekošanu, ir atbildīga saistībā ar trūkumiem, kas katrs atsevišķi vai visi kopā bijuši par iemeslu aizturēšanai; |
| --- | --- |

e)

norāde, vai atzītā organizācija, kas veikusi attiecīgo apsekošanu, ir atbildīga saistībā ar trūkumiem, kas katrs atsevišķi vai visi kopā bijuši par iemeslu aizturēšanai;

| f) | to pasākumu apraksts, kas veikti gadījumos, kad kuģim dota atļauja pārbraukt uz tuvāko piemēroto remonta rūpnīcu; |
| --- | --- |

f)

to pasākumu apraksts, kas veikti gadījumos, kad kuģim dota atļauja pārbraukt uz tuvāko piemēroto remonta rūpnīcu;

| g) | gadījumos, kad kuģim liegta ienākšana visās Kopienas ostās — skaidri izklāstīti pasākuma iemesli. |
| --- | --- |

g)

gadījumos, kad kuģim liegta ienākšana visās Kopienas ostās — skaidri izklāstīti pasākuma iemesli.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisXIV PIELIKUMS

DATI, KO SNIEDZ SAKARĀ AR ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBU

(kā minēts 29. pantā)

| 1. | Katru gadu dalībvalstīm vēlākais līdz 1. aprīlim ir jāsniedz Komisijai šādi dati par iepriekšējo gadu.






  1.1. | To inspektoru skaits, kuri darbojas to vārdā ostas valsts kontroles sistēmā.
  Šī informācija Kopienai ir jāsniedz, izmantojot šādu tabulas paraugu (1)
   (2)










  Osta/reģions | Pilna laika inspektoru skaits (A) | Nepilna laika inspektoru skaits (B) | (B) pārrēķins uz pilnu laiku (C) | Kopā (A+C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X osta/vai X reģions ... | | | | |
| Y osta/vai Y reģions ... | | | | |
| KOPĀ | | | | |

1.

Katru gadu dalībvalstīm vēlākais līdz 1. aprīlim ir jāsniedz Komisijai šādi dati par iepriekšējo gadu.

1.1.

To inspektoru skaits, kuri darbojas to vārdā ostas valsts kontroles sistēmā.

Šī informācija Kopienai ir jāsniedz, izmantojot šādu tabulas paraugu (1)
   (2)

Osta/reģions

Pilna laika inspektoru skaits (A)

Nepilna laika inspektoru skaits (B)

(B) pārrēķins uz pilnu laiku (C)

Kopā (A+C)

X osta/vai X reģions ...

Y osta/vai Y reģions ...

KOPĀ

| 1.2. | Atsevišķu kuģu, kas ienākuši to ostās, skaits, valsts līmenī. Šis skaitlis ir to kuģu skaits, uz kuriem attiecas šī direktīva un kuri ienākuši to ostās, valsts līmenī katru šādu kuģi skaitot tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

1.2.

Atsevišķu kuģu, kas ienākuši to ostās, skaits, valsts līmenī. Šis skaitlis ir to kuģu skaits, uz kuriem attiecas šī direktīva un kuri ienākuši to ostās, valsts līmenī katru šādu kuģi skaitot tikai vienu reizi.

| 2. | Dalībvalstīm:






  a) | reizi sešos mēnešos jāsniedz Komisijai atsevišķu kuģu ostās ienākšanas saraksts ārpus regulārās pasažieru un kravas prāmju satiksmes, kas ienākuši to ostās vai paziņojuši ostas iestādei vai struktūrai par to ienākšanu enkurvietā, norādot katrai kuģa kustībai tās SJO identifikācijas numuru, ienākšanas datumu, un ostu Saraksts jāiesniedz izklājlapas programmas formātā, tādējādi nodrošinot iepriekš minētās informācijas automātiskas izguves un apstrādes iespēju. Šo sarakstu iesniedz četru mēnešu laikā pēc tā perioda beigām, uz kuru attiecas dati,
  kā arī |
| --- | --- | --- |

2.

Dalībvalstīm:

a)

reizi sešos mēnešos jāsniedz Komisijai atsevišķu kuģu ostās ienākšanas saraksts ārpus regulārās pasažieru un kravas prāmju satiksmes, kas ienākuši to ostās vai paziņojuši ostas iestādei vai struktūrai par to ienākšanu enkurvietā, norādot katrai kuģa kustībai tās SJO identifikācijas numuru, ienākšanas datumu, un ostu Saraksts jāiesniedz izklājlapas programmas formātā, tādējādi nodrošinot iepriekš minētās informācijas automātiskas izguves un apstrādes iespēju. Šo sarakstu iesniedz četru mēnešu laikā pēc tā perioda beigām, uz kuru attiecas dati,

kā arī

| b) | jāsniedz Komisijai atsevišķi regulārās pasažieru prāmju satiksmes saraksti un regulārās kravas prāmju satiksmes saraksti, kas minēti a) punktā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs direktīvas īstenošanas, un pēc tam katru reizi, kad šajā satiksmē ir izmaiņas. Sarakstā norāda katra kuģa SJO identifikācijas numuru, tā nosaukumu un kuģa nobraukto maršrutu. Saraksts jāiesniedz izklājlapas programmas formātā, tādējādi nodrošinot iepriekš minētās informācijas automātiskas izguves un apstrādes iespēju. |
| --- | --- |

b)

jāsniedz Komisijai atsevišķi regulārās pasažieru prāmju satiksmes saraksti un regulārās kravas prāmju satiksmes saraksti, kas minēti a) punktā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs direktīvas īstenošanas, un pēc tam katru reizi, kad šajā satiksmē ir izmaiņas. Sarakstā norāda katra kuģa SJO identifikācijas numuru, tā nosaukumu un kuģa nobraukto maršrutu. Saraksts jāiesniedz izklājlapas programmas formātā, tādējādi nodrošinot iepriekš minētās informācijas automātiskas izguves un apstrādes iespēju.

---

(1)  Ja inspekcijas, ko veic sakarā ar ostas valsts kontroli, ir tikai daļa no inspektoru darba, kopējais inspektoru skaits ir jāpārvērš skaitā, kas līdzvērtīgs pilna laika inspektoru skaitam. Ja tas pats inspektors strādā vairāk nekā vienā ostā vai ģeogrāfiskā apgabalā, attiecīgo nepilna laika ekvivalentu pieskaita katrā ostā.

(2)  Šī informācija ir jāsniedz valsts līmenī un par katru attiecīgās dalībvalsts ostu. Šajā pielikumā osta nozīmē atsevišķu ostu vai ģeogrāfisku apgabalu, kurā darbojas inspektors vai inspektoru komanda, vajadzības gadījumā aptverot vairākas atsevišķas ostas.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisXV PIELIKUMS

A DAĻA

ATCELTĀ DIREKTĪVA AR SEKOJOŠIEM GROZĪJUMIEM

(kā minēts 37. pantā)

| Padomes Direktīva 95/21/EK | (OV L 157, 7.7.1995., 1. lpp.) |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 98/25/EK | (OV L 133, 7.5.1998., 19. lpp.) |
| Komisijas Direktīva 98/42/EK | (OV L 184, 27.6.1998., 40. lpp.) |
| Komisijas Direktīva 1999/97/EK | (OV L 331, 23.12.1999., 67. lpp.) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/106/EK | (OV L 19, 22.1.2002., 17. lpp.) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK | (OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.)
  tikai 4. pants |

Padomes Direktīva 95/21/EK

(OV L 157, 7.7.1995., 1. lpp.)

Padomes Direktīva 98/25/EK

(OV L 133, 7.5.1998., 19. lpp.)

Komisijas Direktīva 98/42/EK

(OV L 184, 27.6.1998., 40. lpp.)

Komisijas Direktīva 1999/97/EK

(OV L 331, 23.12.1999., 67. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/106/EK

(OV L 19, 22.1.2002., 17. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK

(OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.)

tikai 4. pants

B DAĻA

TERMIŅU SARAKSTS TRANSPONĒŠANAI VALSTS TIESĪBU AKTOS

(kā minēts 37. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| Direktīva 95/21/EK | 1996. gada 30. jūnijs |
| Direktīva 98/25/EK | 1998. gada 30. jūnijs |
| Direktīva 98/42/EK | 1998. gada 30. septembris |
| Direktīva 1999/97/EK | 2000. gada 13. decembris |
| Direktīva 2001/106/EK | 2003. gada 22. jūlijs |
| Direktīva 2002/84/EK | 2003. gada 23. novembris |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

Direktīva 95/21/EK

1996. gada 30. jūnijs

Direktīva 98/25/EK

1998. gada 30. jūnijs

Direktīva 98/42/EK

1998. gada 30. septembris

Direktīva 1999/97/EK

2000. gada 13. decembris

Direktīva 2001/106/EK

2003. gada 22. jūlijs

Direktīva 2002/84/EK

2003. gada 23. novembris

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisXVI PIELIKUMS

ATBILSMJU TABULA

(kā minēts 37. pantā)

| Direktīva 95/21/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants, ievadvārdi | 1. pants, ievadvārdi |
| 1. panta pirmais ievilkums | 1. panta a) apakšpunkts |
| 1. panta otrais ievilkums | 1. panta b) apakšpunkts |
| — | 1. panta c) apakšpunkts |
| 2. pants, ievadvārdi | 2. pants, ievadvārdi |
| 2. panta 1. punkts, ievadvārdi | 2. panta 1. punkts, ievadvārdi |
| 2. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta otrais ievilkums | 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta trešais ievilkums | 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta ceturtais ievilkums | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta piektais ievilkums | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta sestais ievilkums | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta septītais ievilkums | 2. panta 1. punkta g) apakšpunkts |
| — | 2. panta 1. punkta h) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta pēdējais teikums | — |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta 2. punkts |
| — | 2. panta 3. punkts |
| — | 2. panta 4. punkts |
| — | 2. panta 5. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 2. panta 6. punkts |
| 2. panta 4. punkts | — |
| — | 2. panta 7. punkts |
| — | 2. panta 8. punkts |
| 2. panta 5. punkts | 2. panta 9. punkts |
| — | 2. panta 10. punkts |
| — | 2. panta 11. punkts |
| 2. panta 6. punkts | 2. panta 12. punkts |
| 2. panta 7. punkts | 2. panta 13. punkts |
| 2. panta 8. punkts | 2. panta 14. punkts |
| — | 2. panta 15. punkts |
| 2. panta 9. punkts | 2. panta 16. punkts |
| — | 2. panta 17. punkts |
| 2. panta 10. punkts | 2. panta 18. punkts |
| — | 2. panta 19. punkts |
| — | 2. panta 20. punkts |
| — | 2. panta 21. punkts |
| — | 2. panta 22. punkts |
| — | 2. panta 23. punkts |
| — | 2. panta 24. punkts |
| 3. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums | 3. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 3. panta 1. punkta pirmās daļas otrais ievilkums | 3. panta 1. punkta otrā daļa |
| — | 3. panta 1. punkta trešā daļa |
| 3. panta 1. punkta otrā daļa | 3. panta 1. punkta ceturtā daļa |
| — | 3. panta 1. punkta piektā daļa |
| 3. panta 2. līdz 4. punkts | 3. panta 2. līdz 4. punkts |
| — | 4. panta 1. punkts |
| 4. pants | 4. panta 2. punkts |
| 5. pants | — |
| — | 6. pants |
| — | 7. pants |
| — | 8. pants |
| — | 9. pants |
| — | 10. pants |
| — | 11. pants |
| — | 12. pants |
| 6. panta 1. punkts, ievadvārdi | — |
| — | 13. panta 1. punkts, ievadvārdi |
| 6. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 13. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| — | 13. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 13. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkts | — |
| — | 13. panta 2. punkts |
| 6. panta 3. punkts | 13. panta 3. punkts |
| 6. panta 4. punkts | — |
| 7. pants | — |
| 7.a pants | — |
| 7.b pants | — |
| — | 14. pants |
| — | 15. pants |
| — | 16. pants |
| 8. pants | 17. pants |
| — | 18. pants |
| 9. panta 1. un 2. punkts | 19. panta 1. un 2. punkts |
| 9. panta 3. punkta pirmais teikums | 19. panta 3. punkts |
| 9. panta 3. punkta otrais līdz ceturtais teikums | 19. panta 4. punkts |
| 9. panta 4. līdz 7. punkts | 19. panta 5. līdz 8. punkts |
| — | 19. panta 9. punkts |
| 9.a pants | — |
| 0. panta 1. līdz 3. punkts | 20. panta 1. līdz 3. punkts |
| — | 20. panta 4. punkts |
| 11. panta 1. punkts | 21. panta 1. punkts |
| — | 21. panta 2. punkts |
| 11. panta 2. punkts | 21. panta 3. punkta pirmā daļa |
| 11. panta 3. punkta pirmā daļa | — |
| 11. panta 3. punkta otrā daļa | 21. panta 3. punkta otrā daļa |
| 11. panta 4. līdz 6. punkts | 22. panta 4. līdz 6. punkts |
| 12. panta 1. līdz 3. punkts | 22. panta 1. līdz 3. punkts |
| 12. panta 4. punkts | 22. panta 4. punkts |
| — | 22. panta 5. līdz 7. punkts |
| 13. panta 1. līdz 2. punkts | 23. panta 1. līdz 2. punkts |
| — | 23. panta 3. līdz 5. punkts |
| 14. pants | — |
| 15. pants | — |
| — | 24. pants |
| — | 25. pants |
| — | 26. pants |
| — | 27. pants |
| 16. panta 1. un 2. punkts | 28. panta 1. un 2. punkts |
| 16. panta 2.a punkts | 28. panta 3. punkts |
| 16. panta 3. punkts | 28. panta 4. punkts |
| 17. pants | 29. pants |
| — | 30. pants |
| 18. pants | 32. pants |
| 19. pants | 33. pants |
| — | 33. pants |
| 19.a pants | 34. pants |
| — | 35. pants |
| 20. pants | 36. pants |
| — | 37. pants |
| 21. pants | 38. pants |
| 22. pants | 39. pants |
| I pielikums | — |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |
| — | III pielikums |
| II pielikums | IV pielikums |
| III pielikums | V pielikums |
| IV pielikums | VI pielikums |
| V pielikums | VII pielikums |
| VI pielikums | X pielikums |
| VII pielikums | XI pielikums |
| — | XII pielikums |
| VIII pielikums | XIII pielikums |
| IX pielikums | IX pielikums |
| X pielikums | XIV pielikums |
| XI pielikums | VIII pielikums |
| XII pielikums | — |
| — | XV pielikums |
| — | XVI pielikums |

Direktīva 95/21/EK

Šī direktīva

1. pants, ievadvārdi

1. pants, ievadvārdi

1. panta pirmais ievilkums

1. panta a) apakšpunkts

1. panta otrais ievilkums

1. panta b) apakšpunkts

—

1. panta c) apakšpunkts

2. pants, ievadvārdi

2. pants, ievadvārdi

2. panta 1. punkts, ievadvārdi

2. panta 1. punkts, ievadvārdi

2. panta 1. punkta pirmais ievilkums

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts

2. panta 1. punkta otrais ievilkums

2. panta 1. punkta b) apakšpunkts

2. panta 1. punkta trešais ievilkums

2. panta 1. punkta c) apakšpunkts

2. panta 1. punkta ceturtais ievilkums

2. panta 1. punkta d) apakšpunkts

2. panta 1. punkta piektais ievilkums

2. panta 1. punkta e) apakšpunkts

2. panta 1. punkta sestais ievilkums

2. panta 1. punkta f) apakšpunkts

2. panta 1. punkta septītais ievilkums

2. panta 1. punkta g) apakšpunkts

—

2. panta 1. punkta h) apakšpunkts

2. panta 1. punkta pēdējais teikums

—

2. panta 2. punkts

2. panta 2. punkts

—

2. panta 3. punkts

—

2. panta 4. punkts

—

2. panta 5. punkts

2. panta 3. punkts

2. panta 6. punkts

2. panta 4. punkts

—

—

2. panta 7. punkts

—

2. panta 8. punkts

2. panta 5. punkts

2. panta 9. punkts

—

2. panta 10. punkts

—

2. panta 11. punkts

2. panta 6. punkts

2. panta 12. punkts

2. panta 7. punkts

2. panta 13. punkts

2. panta 8. punkts

2. panta 14. punkts

—

2. panta 15. punkts

2. panta 9. punkts

2. panta 16. punkts

—

2. panta 17. punkts

2. panta 10. punkts

2. panta 18. punkts

—

2. panta 19. punkts

—

2. panta 20. punkts

—

2. panta 21. punkts

—

2. panta 22. punkts

—

2. panta 23. punkts

—

2. panta 24. punkts

3. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums

3. panta 1. punkta pirmā daļa

3. panta 1. punkta pirmās daļas otrais ievilkums

3. panta 1. punkta otrā daļa

—

3. panta 1. punkta trešā daļa

3. panta 1. punkta otrā daļa

3. panta 1. punkta ceturtā daļa

—

3. panta 1. punkta piektā daļa

3. panta 2. līdz 4. punkts

3. panta 2. līdz 4. punkts

—

4. panta 1. punkts

4. pants

4. panta 2. punkts

5. pants

—

—

6. pants

—

7. pants

—

8. pants

—

9. pants

—

10. pants

—

11. pants

—

12. pants

6. panta 1. punkts, ievadvārdi

—

—

13. panta 1. punkts, ievadvārdi

6. panta 1. punkta a) apakšpunkts

13. panta 1. punkta a) apakšpunkts

—

13. panta 1. punkta b) apakšpunkts

6. panta 1. punkta b) apakšpunkts

13. panta 1. punkta c) apakšpunkts

6. panta 2. punkts

—

—

13. panta 2. punkts

6. panta 3. punkts

13. panta 3. punkts

6. panta 4. punkts

—

7. pants

—

7.a pants

—

7.b pants

—

—

14. pants

—

15. pants

—

16. pants

8. pants

17. pants

—

18. pants

9. panta 1. un 2. punkts

19. panta 1. un 2. punkts

9. panta 3. punkta pirmais teikums

19. panta 3. punkts

9. panta 3. punkta otrais līdz ceturtais teikums

19. panta 4. punkts

9. panta 4. līdz 7. punkts

19. panta 5. līdz 8. punkts

—

19. panta 9. punkts

9.a pants

—

0. panta 1. līdz 3. punkts

20. panta 1. līdz 3. punkts

—

20. panta 4. punkts

11. panta 1. punkts

21. panta 1. punkts

—

21. panta 2. punkts

11. panta 2. punkts

21. panta 3. punkta pirmā daļa

11. panta 3. punkta pirmā daļa

—

11. panta 3. punkta otrā daļa

21. panta 3. punkta otrā daļa

11. panta 4. līdz 6. punkts

22. panta 4. līdz 6. punkts

12. panta 1. līdz 3. punkts

22. panta 1. līdz 3. punkts

12. panta 4. punkts

22. panta 4. punkts

—

22. panta 5. līdz 7. punkts

13. panta 1. līdz 2. punkts

23. panta 1. līdz 2. punkts

—

23. panta 3. līdz 5. punkts

14. pants

—

15. pants

—

—

24. pants

—

25. pants

—

26. pants

—

27. pants

16. panta 1. un 2. punkts

28. panta 1. un 2. punkts

16. panta 2.a punkts

28. panta 3. punkts

16. panta 3. punkts

28. panta 4. punkts

17. pants

29. pants

—

30. pants

18. pants

32. pants

19. pants

33. pants

—

33. pants

19.a pants

34. pants

—

35. pants

20. pants

36. pants

—

37. pants

21. pants

38. pants

22. pants

39. pants

I pielikums

—

—

I pielikums

—

II pielikums

—

III pielikums

II pielikums

IV pielikums

III pielikums

V pielikums

IV pielikums

VI pielikums

V pielikums

VII pielikums

VI pielikums

X pielikums

VII pielikums

XI pielikums

—

XII pielikums

VIII pielikums

XIII pielikums

IX pielikums

IX pielikums

X pielikums

XIV pielikums

XI pielikums

VIII pielikums

XII pielikums

—

—

XV pielikums

—

XVI pielikums

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/261

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisOrganizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) ***II

P6_TA(2008)0447

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāta versija) (5724/2/2008 — C6-0222/2008 — 2005/0237A(COD))

2010/C 8 E/43

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (5724/2/2008 — C6-0222/2008) (1),

ņemot vērā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0587),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0331/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 184 E, 22.7.2008., 11. lpp.

(2)  OV C 74 E, 20.3.2008, 632. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC2-COD(2005)0237A

Eiropas parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par atbilstību karoga valsts prasībām un par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāts)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (4), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir veicami turpmāki grozījumi. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (4), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir veicami turpmāki grozījumi.

| (2) | Ņemot vērā Direktīvas 94/57/EK noteikumu būtību, šķiet ║ piemēroti tās noteikumus pārstrādāt divos Kopienas tiesību aktos, proti, direktīvā un regulā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Direktīvas 94/57/EK noteikumu būtību, šķiet ║ piemēroti tās noteikumus pārstrādāt divos Kopienas tiesību aktos, proti, direktīvā un regulā.

| (3) | Padome 1993. gada 8. jūnija rezolūcijā par kopīgu jūru drošības politiku (5) ir noteikusi mērķi izvest no Kopienas ūdeņiem ║ visus standartiem neatbilstošos kuģus, un tā piešķīra prioritāti Kopienas darbībai, kas paredzēta, lai nodrošinātu efektīvu un vienveidīgu starptautisko noteikumu īstenošanu, ║ izstrādājot kopīgus standartus klasificēšanas sabiedrībām
  , kas definētas kā organizācijas, kuras pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (turpmāk — “atzītās organizācijas”). |
| --- | --- |

(3)

Padome 1993. gada 8. jūnija rezolūcijā par kopīgu jūru drošības politiku (5) ir noteikusi mērķi izvest no Kopienas ūdeņiem ║ visus standartiem neatbilstošos kuģus, un tā piešķīra prioritāti Kopienas darbībai, kas paredzēta, lai nodrošinātu efektīvu un vienveidīgu starptautisko noteikumu īstenošanu, ║ izstrādājot kopīgus standartus klasificēšanas sabiedrībām
  , kas definētas kā organizācijas, kuras pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (turpmāk — “atzītās organizācijas”).

| (4) | Drošību un piesārņojuma novēršanu jūrā var efektīvi pastiprināt, stingri piemērojot starptautiskas konvencijas, kodeksus un rezolūcijas, vienlaikus sekmējot arī pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi. |
| --- | --- |

(4)

Drošību un piesārņojuma novēršanu jūrā var efektīvi pastiprināt, stingri piemērojot starptautiskas konvencijas, kodeksus un rezolūcijas, vienlaikus sekmējot arī pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi.

| (5) | Kontrolēt, vai kuģis atbilst vienotiem starptautiskiem jūras drošības un piesārņojuma novēršanas standartiem, ir karoga un ostas valstu pienākums. |
| --- | --- |

(5)

Kontrolēt, vai kuģis atbilst vienotiem starptautiskiem jūras drošības un piesārņojuma novēršanas standartiem, ir karoga un ostas valstu pienākums.

| (6) | Dalībvalstis atbild par tādu starptautisku drošības un piesārņojuma novēršanas apliecību izdošanu, kas paredzētas, piemēram, 1974. gada 1. novembra Starptautiskajā Konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā Konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL), kā arī par šo konvenciju īstenošanu. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstis atbild par tādu starptautisku drošības un piesārņojuma novēršanas apliecību izdošanu, kas paredzētas, piemēram, 1974. gada 1. novembra Starptautiskajā Konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā Konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL), kā arī par šo konvenciju īstenošanu.

| (7) | Atbilstīgi šādām konvencijām visas dalībvalstis var ║ dažādās pakāpēs apstiprināt atzītās organizācijas, lai tās sertificētu šādu atbilstību, un var deleģēt tām attiecīgu drošības un piesārņojuma novēršanas apliecību izdošanu ║. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstīgi šādām konvencijām visas dalībvalstis var ║ dažādās pakāpēs apstiprināt atzītās organizācijas, lai tās sertificētu šādu atbilstību, un var deleģēt tām attiecīgu drošības un piesārņojuma novēršanas apliecību izdošanu ║.

| (8) | Daudzās pasaulē pastāvošās
  atzītās organizācijas,

  darbojoties valsts administrācijas vārdā, nenodrošina ne ║noteikumu atbilstīgu izpildi, ne arī
  nepieciešamo

  ticamību, ║ jo tām nav ▐ atbilstīgu struktūru un pieredzes, kas ļautu tām pildīt savus
  uzdevumus
  augsti profesionālā līmenī. |
| --- | --- |

(8)

Daudzās pasaulē pastāvošās
  atzītās organizācijas,

  darbojoties valsts administrācijas vārdā, nenodrošina ne ║noteikumu atbilstīgu izpildi, ne arī
  nepieciešamo

  ticamību, ║ jo tām nav ▐ atbilstīgu struktūru un pieredzes, kas ļautu tām pildīt savus
  uzdevumus
  augsti profesionālā līmenī.

| (9) | Turklāt, šīs atzītās organizācijas
  izstrādā un īsteno kuģu konstrukcijai, būvēšanai, apkopei un inspekcijām piemērojamos noteikumus un tās ir atbildīgas par kuģu inspekcijām karoga valsts vārdā un par šo kuģu sertificēšanu, apliecinot, ka tie atbilst starptautisko konvenciju prasībām par attiecīgo apliecību izdošanu. Lai tās varētu apmierinoši veikt šo pienākumu, tām jābūt pilnīgi neatkarīgām, ar ļoti specializētu tehnisko kompetenci un stingru kvalitātes vadību. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, šīs atzītās organizācijas
  izstrādā un īsteno kuģu konstrukcijai, būvēšanai, apkopei un inspekcijām piemērojamos noteikumus un tās ir atbildīgas par kuģu inspekcijām karoga valsts vārdā un par šo kuģu sertificēšanu, apliecinot, ka tie atbilst starptautisko konvenciju prasībām par attiecīgo apliecību izdošanu. Lai tās varētu apmierinoši veikt šo pienākumu, tām jābūt pilnīgi neatkarīgām, ar ļoti specializētu tehnisko kompetenci un stingru kvalitātes vadību.

| (10) | Atzītajām organizācijām
  būtu jāspēj piedāvāt savus pakalpojumus visā Kopienā un konkurēt citai ar citu, nodrošinot līdzvērtīgu drošības un vides aizsardzības līmeni. Tādēļ ║ to darbībai vajadzīgie profesionālie standarti būtu vienveidīgi jānosaka un jāpiemēro visā Kopienā. |
| --- | --- |

(10)

Atzītajām organizācijām
  būtu jāspēj piedāvāt savus pakalpojumus visā Kopienā un konkurēt citai ar citu, nodrošinot līdzvērtīgu drošības un vides aizsardzības līmeni. Tādēļ ║ to darbībai vajadzīgie profesionālie standarti būtu vienveidīgi jānosaka un jāpiemēro visā Kopienā.

| (11) | Kravas kuģu radiosakaru drošības apliecības izdošanu var uzticēt privātām struktūrām, kam ir pietiekama kompetence un kvalificēts personāls. |
| --- | --- |

(11)

Kravas kuģu radiosakaru drošības apliecības izdošanu var uzticēt privātām struktūrām, kam ir pietiekama kompetence un kvalificēts personāls.

| (12) | Dalībvalsts var ierobežot tās apstiprinātu atzīto organizāciju skaitu, atbilstīgi savām vajadzībām, balstoties uz objektīviem un pārredzamiem apsvērumiem, ko kontrolē Komisija saskaņā ar komitejas procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalsts var ierobežot tās apstiprinātu atzīto organizāciju skaitu, atbilstīgi savām vajadzībām, balstoties uz objektīviem un pārredzamiem apsvērumiem, ko kontrolē Komisija saskaņā ar komitejas procedūru.

| (13) | Ar šo direktīvu būtu jānodrošina pakalpojumu sniegšanas brīvība Kopienā, attiecīgi,
  Komisijai

  vajadzētu būt pilnvarotai risināt sarunas ar trešām valstīm, kurās atrodas dažas no atzītajām organizācijām,
  par

  vienlīdzīgu attieksmi pret tādām atzītajām organizācijām, kas
  reģistrētas
  Kopienā. |
| --- | --- |

(13)

Ar šo direktīvu būtu jānodrošina pakalpojumu sniegšanas brīvība Kopienā, attiecīgi,
  Komisijai

  vajadzētu būt pilnvarotai risināt sarunas ar trešām valstīm, kurās atrodas dažas no atzītajām organizācijām,
  par

  vienlīdzīgu attieksmi pret tādām atzītajām organizācijām, kas
  reģistrētas
  Kopienā.

| (14) | Valstu administrāciju cieša iesaistīšanās kuģu inspekcijās un attiecīgu apliecību izdošana ir vajadzīga, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību starptautiskajiem drošības noteikumiem pat tad, ja dalībvalstis uztic veikt ar likumu noteiktos pienākumus tādām atzītajām organizācijām, kas nav to valsts pārvaldes iestādes. Tādēļ ir piemēroti izveidot ciešus darba sakarus starp administrācijām un to pilnvarotajām atzītajām organizācijām, un, lai to panāktu, var būt nepieciešams, lai atzītajām organizācijām būtu vietēja pārstāvniecība tās dalībvalsts teritorijā, kuras vārdā tā pilda savus pienākumus. |
| --- | --- |

(14)

Valstu administrāciju cieša iesaistīšanās kuģu inspekcijās un attiecīgu apliecību izdošana ir vajadzīga, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību starptautiskajiem drošības noteikumiem pat tad, ja dalībvalstis uztic veikt ar likumu noteiktos pienākumus tādām atzītajām organizācijām, kas nav to valsts pārvaldes iestādes. Tādēļ ir piemēroti izveidot ciešus darba sakarus starp administrācijām un to pilnvarotajām atzītajām organizācijām, un, lai to panāktu, var būt nepieciešams, lai atzītajām organizācijām būtu vietēja pārstāvniecība tās dalībvalsts teritorijā, kuras vārdā tā pilda savus pienākumus.

| (15) | Atšķirības finansiālās atbildības režīmu

  ziņā starp

  atzītajām organizācijām, kuras darbojas dalībvalstu vārdā, kavētu šīs direktīvas pienācīgu piemērošanu. Lai dotu ieguldījumu šīs problēmas risināšanā, ir piemēroti panākt zināmu saskaņotību Kopienas līmenī attiecībā uz atbildību, kas iestājas saistībā ar jebkādu kuģu negadījumu, ko ir izraisījusi atzītā organizācija, ja tas atzīts saskaņā ar tiesas nolēmumu, tostarp arī, kad strīds tiek izšķirts šķīrējtiesā. |
| --- | --- |

(15)

Atšķirības finansiālās atbildības režīmu

  ziņā starp

  atzītajām organizācijām, kuras darbojas dalībvalstu vārdā, kavētu šīs direktīvas pienācīgu piemērošanu. Lai dotu ieguldījumu šīs problēmas risināšanā, ir piemēroti panākt zināmu saskaņotību Kopienas līmenī attiecībā uz atbildību, kas iestājas saistībā ar jebkādu kuģu negadījumu, ko ir izraisījusi atzītā organizācija, ja tas atzīts saskaņā ar tiesas nolēmumu, tostarp arī, kad strīds tiek izšķirts šķīrējtiesā.

| 16) | ║ Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

16)

║ Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (17) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai iestrādātu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(17)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai iestrādātu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (18) | Tomēr būtu jāatstāj dalībvalstīm iespēja apturēt ▐ pilnvarojumu, ko

  tās

  piešķīrušas atzītai organizācijai ║ , ja pastāv

  nopietni draudi drošībai vai videi. Komisijai saskaņā ar komitejas procedūru nekavējoties būtu jāizlemj, vai būtu jānoraida šāds valsts pasākums
  . |
| --- | --- |

(18)

Tomēr būtu jāatstāj dalībvalstīm iespēja apturēt ▐ pilnvarojumu, ko

  tās

  piešķīrušas atzītai organizācijai ║ , ja pastāv

  nopietni draudi drošībai vai videi. Komisijai saskaņā ar komitejas procedūru nekavējoties būtu jāizlemj, vai būtu jānoraida šāds valsts pasākums
  .

| (19) | Dalībvalstīm būtu periodiski jāizvērtē tādu atzīto organizāciju darbība, kuras darbojas to vārdā, un jāsniedz Komisijai un visām pārējām dalībvalstīm precīza informācija par šādu darbību. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm būtu periodiski jāizvērtē tādu atzīto organizāciju darbība, kuras darbojas to vārdā, un jāsniedz Komisijai un visām pārējām dalībvalstīm precīza informācija par šādu darbību.

| (20) | Dalībvalstīm kā ostu pārvaldītājām ir jāpastiprina drošība un piesārņojuma novēršana Kopienas ūdeņos, pirmām kārtām veicot inspekcijas uz kuģiem, kuriem ir apliecības, ko izdevušas organizācijas, kuras neatbilst kopīgajiem kritērijiem, tādējādi nodrošinot, ka kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu, vairs nav labvēlīgākos apstākļos. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm kā ostu pārvaldītājām ir jāpastiprina drošība un piesārņojuma novēršana Kopienas ūdeņos, pirmām kārtām veicot inspekcijas uz kuģiem, kuriem ir apliecības, ko izdevušas organizācijas, kuras neatbilst kopīgajiem kritērijiem, tādējādi nodrošinot, ka kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu, vairs nav labvēlīgākos apstākļos.

| (21) | Pašlaik nav vienotu starptautisku standartu, kam visiem kuģiem būtu jāatbilst to būvēšanas laikā vai visā turpmākajā mūžā, attiecībā uz korpusu, mehānismiem, elektriskajām un vadības iekārtām. Šādus standartus var noteikt saskaņā ar atzītu organizāciju noteikumiem vai līdzvērtīgiem standartiem, ko pieņem valstu administrācijas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (7). |
| --- | --- |

(21)

Pašlaik nav vienotu starptautisku standartu, kam visiem kuģiem būtu jāatbilst to būvēšanas laikā vai visā turpmākajā mūžā, attiecībā uz korpusu, mehānismiem, elektriskajām un vadības iekārtām. Šādus standartus var noteikt saskaņā ar atzītu organizāciju noteikumiem vai līdzvērtīgiem standartiem, ko pieņem valstu administrācijas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (7).

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kuri dalībvalstīm jāievēro to attiecībās ar organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kuri dalībvalstīm jāievēro to attiecībās ar organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (23) | Pienākumam transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecas tikai uz tiem noteikumiem, kas salīdzinājumā ar Direktīvu 94/57/EK ir būtiski atšķirīgi. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no minētās direktīvas. |
| --- | --- |

(23)

Pienākumam transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecas tikai uz tiem noteikumiem, kas salīdzinājumā ar Direktīvu 94/57/EK ir būtiski atšķirīgi. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no minētās direktīvas.

| (24) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz I pielikuma B daļā noteiktajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(24)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz I pielikuma B daļā noteiktajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

| (25) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas.

| (26) | Pasākumi, kas jāievēro

  atzītajām organizācijām
  , ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... (9)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates]
   (10) ║, |
| --- | --- |

(26)

Pasākumi, kas jāievēro

  atzītajām organizācijām
  , ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... (9)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates]
   (10) ║,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Šīs direktīvas mērķis ir:

| a) | nodrošināt, lai dalībvalstis efektīvi un konsekventi pilda savus karoga valsts pienākumus saskaņā ar starptautiskām konvencijām; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, lai dalībvalstis efektīvi un konsekventi pilda savus karoga valsts pienākumus saskaņā ar starptautiskām konvencijām;

| b) | noteikt pasākumus
  , kas ║dalībvalstīm jāievēro attiecībās ar
  atzītajām
  organizācijām, ko tās pilnvarojušas veikt kuģu inspekciju, apskati un ║sertifikāciju atbilstīgi starptautiskajām konvencijām par drošību jūrā un jūras piesārņojuma novēršanu, un ar ko vienlaikus atbalsta pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi. Šis

  process
  ietver arī drošības prasību izstrādi un īstenošanu attiecībā uz kuģu korpusu, mehānismiem, kā arī elektriskajām,
  radiotelefona
  un vadības iekārtām
  minēto
  starptautisko konvenciju darbības jomā. |
| --- | --- |

b)

noteikt pasākumus
  , kas ║dalībvalstīm jāievēro attiecībās ar
  atzītajām
  organizācijām, ko tās pilnvarojušas veikt kuģu inspekciju, apskati un ║sertifikāciju atbilstīgi starptautiskajām konvencijām par drošību jūrā un jūras piesārņojuma novēršanu, un ar ko vienlaikus atbalsta pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi. Šis

  process
  ietver arī drošības prasību izstrādi un īstenošanu attiecībā uz kuģu korpusu, mehānismiem, kā arī elektriskajām,
  radiotelefona
  un vadības iekārtām
  minēto
  starptautisko konvenciju darbības jomā.

2. pants

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kuģis” ir kuģis, uz ko attiecas starptautiskās konvencijas; |
| --- | --- |

a)

“kuģis” ir kuģis, uz ko attiecas starptautiskās konvencijas;

| b) | “kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu”, ir kuģis, kurš reģistrēts dalībvalstī un kuģo ar tās karogu saskaņā ar tās tiesību aktiem. Kuģus, kas neatbilst šai definīcijai, pielīdzina kuģiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu; |
| --- | --- |

b)

“kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu”, ir kuģis, kurš reģistrēts dalībvalstī un kuģo ar tās karogu saskaņā ar tās tiesību aktiem. Kuģus, kas neatbilst šai definīcijai, pielīdzina kuģiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu;

| c) | “inspekcijas un apskates” ir inspekcijas un apskates, kas ir obligātas saskaņā ar starptautiskajām konvencijām
  , šo direktīvu un citiem Kopienas tiesību aktiem, kuri attiecas uz kuģošanas drošību
  ; |
| --- | --- |

c)

“inspekcijas un apskates” ir inspekcijas un apskates, kas ir obligātas saskaņā ar starptautiskajām konvencijām
  , šo direktīvu un citiem Kopienas tiesību aktiem, kuri attiecas uz kuģošanas drošību
  ;

| d) | “starptautiskās konvencijas” ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74) ▐ ,1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi, ║ 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (Marpol)
  , 1969. gada Starptautiskā kuģu tonnāžas noteikšanas konvencija (Tonnage 69), 1978. gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW 1978) un 1972. gada Konvencija par starptautiskajiem noteikumiem kuģu sadursmju novēršanai uz jūras (COLREG 72)
  kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī ar tiem saistītiem visās dalībvalstīs obligātiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

d)

“starptautiskās konvencijas” ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74) ▐ ,1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi, ║ 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (Marpol)
  , 1969. gada Starptautiskā kuģu tonnāžas noteikšanas konvencija (Tonnage 69), 1978. gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW 1978) un 1972. gada Konvencija par starptautiskajiem noteikumiem kuģu sadursmju novēršanai uz jūras (COLREG 72)
  kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī ar tiem saistītiem visās dalībvalstīs obligātiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā;

| e) | “karoga valsts kodekss” ir 1. un 2. daļa SJO obligāto instrumentu īstenošanas kodeksā, ko SJO pieņēma 2007. gada 29. novembrī ar Asamblejas Rezolūciju A.996(25), tā jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

e)

“karoga valsts kodekss” ir 1. un 2. daļa SJO obligāto instrumentu īstenošanas kodeksā, ko SJO pieņēma 2007. gada 29. novembrī ar Asamblejas Rezolūciju A.996(25), tā jaunākajā redakcijā;

| f) | “administrācija” ir tās dalībvalsts kompetentās iestādes, ar kuras karogu kuģis kuģo, tostarp departamenti, aģentūras un struktūras, kas ir atbildīgas par SJO konvencijās paredzēto ar karoga valsti saistīto noteikumu izpildi; |
| --- | --- |

f)

“administrācija” ir tās dalībvalsts kompetentās iestādes, ar kuras karogu kuģis kuģo, tostarp departamenti, aģentūras un struktūras, kas ir atbildīgas par SJO konvencijās paredzēto ar karoga valsti saistīto noteikumu izpildi;

| g) | “organizācija” ir juridiska persona, tās meitasuzņēmumi vai citas tās kontrolē esošas organizācijas, kuras kopīgi vai atsevišķi veic uzdevumus, uz ko attiecas šīs direktīva; |
| --- | --- |

g)

“organizācija” ir juridiska persona, tās meitasuzņēmumi vai citas tās kontrolē esošas organizācijas, kuras kopīgi vai atsevišķi veic uzdevumus, uz ko attiecas šīs direktīva;

| h) | “kontrole”g) punkta nozīmē ir tiesības, līgumi vai jebkādi citi tiesiski vai faktiski līdzekļi, kas vai nu atsevišķi ║ vai apvienojumā dod iespēju realizēt izšķirošu ietekmi uz juridisku personu vai dod iespēju šai organizācijai veikt uzdevumus, uz kuriem attiecas šīs direktīva; |
| --- | --- |

h)

“kontrole”g) punkta nozīmē ir tiesības, līgumi vai jebkādi citi tiesiski vai faktiski līdzekļi, kas vai nu atsevišķi ║ vai apvienojumā dod iespēju realizēt izšķirošu ietekmi uz juridisku personu vai dod iespēju šai organizācijai veikt uzdevumus, uz kuriem attiecas šīs direktīva;

| i) | “atzītā organizācija” ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../... (11)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates]; |
| --- | --- |

i)

“atzītā organizācija” ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../... (11)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates];

| j) | “pilnvarojums” ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvaro atzīto organizāciju vai deleģē tai pilnvaras ║; |
| --- | --- |

j)

“pilnvarojums” ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvaro atzīto organizāciju vai deleģē tai pilnvaras ║;

| k) | “konvencionālā apliecība” ir apliecība, ko izdevusi karoga valsts vai kas izdota tās vārdā saskaņā ar starptautiskām konvencijām; |
| --- | --- |

k)

“konvencionālā apliecība” ir apliecība, ko izdevusi karoga valsts vai kas izdota tās vārdā saskaņā ar starptautiskām konvencijām;

| l) | “noteikumi un procedūras” ir atzītās organizācijas prasības attiecībā uz kuģu konstrukciju, būvniecību, iekārtām, apkopi un apskatēm; |
| --- | --- |

l)

“noteikumi un procedūras” ir atzītās organizācijas prasības attiecībā uz kuģu konstrukciju, būvniecību, iekārtām, apkopi un apskatēm;

| m) | “klasifikācijas apliecība” ir atzītās organizācijas izdots dokuments, kas apliecina, ka kuģis pēc tā uzbūves un mehāniskajām īpašībām ir piemērots konkrētam mērķim vai pakalpojumam saskaņā ar šīs atzītās organizācijas publiski pieejamiem normatīviem un
  noteikumiem
  ; |
| --- | --- |

m)

“klasifikācijas apliecība” ir atzītās organizācijas izdots dokuments, kas apliecina, ka kuģis pēc tā uzbūves un mehāniskajām īpašībām ir piemērots konkrētam mērķim vai pakalpojumam saskaņā ar šīs atzītās organizācijas publiski pieejamiem normatīviem un
  noteikumiem
  ;

| n) | “kravas kuģa radiosakaru drošības apliecība” ir apliecība, kas ieviests ar 1988. gada Protokolu, ar kuru groza SOLAS, ko pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). |
| --- | --- |

n)

“kravas kuģa radiosakaru drošības apliecība” ir apliecība, kas ieviests ar 1988. gada Protokolu, ar kuru groza SOLAS, ko pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO).

3. pants

1.   Pildot savus pienākumus un saistības saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, dalībvalstis gādā, lai to kompetentās administrācijas varētu nodrošināt starptautisko konvenciju noteikumu pienācīgu izpildi
  saskaņā ar 2. līdz 4. punktu.

2.
     
  Dalībvalstis piemēro karoga valsts kodeksa noteikumus.

3.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to administrācijai tiek veikta neatkarīga revīzija vismaz reizi piecos gados saskaņā ar Rezolūciju A.974(24), ko SJO Asambleja pieņēmusi 2005. gada 1. decembrī. Ņemot vērā revīzijas rezultātus, dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgā gadījumā saskaņā ar minētās rezolūcijas pielikuma II daļas 8. iedaļu tiek izstrādāts visaptverošs korektīvs plāns, un nodrošina tā laicīgu un efektīvu īstenošanu
  .

4.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus attiecībā uz kuģu pārbaudi un apskatēm, kā arī konvencionālo apliecību un atbrīvojuma apliecību izsniegšanu, kā paredzēts starptautiskajās konvencijās.

5.   Ja 1. punkta izpildes nolūkos dalībvalsts nolemj attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu:

| i) | pilnvarot organizācijas veikt pilnīgas vai daļējas inspekcijas un apskates attiecībā uz konvencionālajām apliecībām, tostarp apliecībām, ka apliecina atbilstību 15. panta 2. punktā minētajiem noteikumiem, un vajadzības gadījumā izdot vai pagarināt attiecīgās apliecības; vai |
| --- | --- |

i)

pilnvarot organizācijas veikt pilnīgas vai daļējas inspekcijas un apskates attiecībā uz konvencionālajām apliecībām, tostarp apliecībām, ka apliecina atbilstību 15. panta 2. punktā minētajiem noteikumiem, un vajadzības gadījumā izdot vai pagarināt attiecīgās apliecības; vai

| ii) | pilnīgi vai daļēji nodot
  atzīto
  organizāciju ziņā
  uzdevumu rīkot
  inspekcijas un apskates, kas minētas i)apakšpunktā; |
| --- | --- |

ii)

pilnīgi vai daļēji nodot
  atzīto
  organizāciju ziņā
  uzdevumu rīkot
  inspekcijas un apskates, kas minētas i)apakšpunktā;

tā uztic šos pienākumus vienīgi atzītām organizācijām.

Kompetentā administrācija visos gadījumos apstiprina atbrīvojuma apliecību pirmo izdošanu.

Tomēr attiecībā uz kravas kuģu radiosakaru drošības apliecību šos pienākumus var uzticēt privātai struktūrai, ko atzinusi kompetenta administrācija un kam ir pietiekamas speciālās zināšanas un kvalificēts personāls, lai veiktu īpašu radiosakaru drošības novērtēšanu tās vārdā.

6.   Šis pants neattiecas uz kuģu iekārtu atsevišķu vienību sertifikāciju.

4. pants

Karoga valsts prasības

1.
     
  Pirms kuģim, kam ir piešķirtas tiesības kuģot ar dalībvalsts karogu, dod atļauju darboties, konkrētā dalībvalsts veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgais kuģis atbilst piemērojamiem starptautiskiem normatīviem un noteikumiem. Tā jo īpaši pārbauda datus par kuģa drošību, izmantojot visus pienācīgos līdzekļus. Vajadzības gadījumā tā sazinās ar iepriekšējās karoga valsts administrāciju, lai noskaidrotu, vai joprojām ir neatrisināti kādi trūkumi vai ar drošību saistīti jautājumi, ko minētā administrācija ir konstatējusi.

2.
     
  Ja karoga valsts pieprasa informāciju par kuģi, kas iepriekš ir kuģojis ar dalībvalsts karogu, dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, nekavējoties sniedz pieprasītājai karoga valstij informāciju par jebkādiem neizlabotiem trūkumiem un visu citu būtisku ar drošību saistīto informāciju.

3.
     
  Kad administrāciju informē, ka kuģi, kas kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu, ir aizturējusi ostas valsts, tā pārrauga atbilstošos korekcijas pasākumus, lai panāktu kuģa atbilstību piemērojamiem noteikumiem un SJO konvencijām. Šajā nolūkā administrācija paredz piemērojamās procedūras.

5. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka to valsts iestāde tiešā kontrolē glabā un jebkurā laikā, izmantojot attiecīgus elektroniskās saziņas līdzekļus, administrācijai dara pieejamu vismaz šādu informāciju par kuģiem, kas kuģo ar to karogu:

| a) | dati par kuģi (nosaukums, SJO numurs utt.); |
| --- | --- |

a)

dati par kuģi (nosaukums, SJO numurs utt.);

| b) | datumi, kad veiktas apskates, tostarp papildu apskates, ja tādas veiktas, un veikto revīziju datumi; |
| --- | --- |

b)

datumi, kad veiktas apskates, tostarp papildu apskates, ja tādas veiktas, un veikto revīziju datumi;

| c) | dati, kas ļauj identificēt atzītās organizācijas, kuras ir bijušas iesaistītas kuģa sertifikācijā un klasificēšanā; |
| --- | --- |

c)

dati, kas ļauj identificēt atzītās organizācijas, kuras ir bijušas iesaistītas kuģa sertifikācijā un klasificēšanā;

| d) | informācija par struktūru, kas veikusi kuģa inspekciju saskaņā ar ostas valsts kontroles noteikumiem, un inspekciju datumi; |
| --- | --- |

d)

informācija par struktūru, kas veikusi kuģa inspekciju saskaņā ar ostas valsts kontroles noteikumiem, un inspekciju datumi;

| e) | ostas valsts kontroles inspekciju rezultāti (trūkumi ir atklāti/nav atklāti, kuģis ir aizturēts/nav aizturēts); |
| --- | --- |

e)

ostas valsts kontroles inspekciju rezultāti (trūkumi ir atklāti/nav atklāti, kuģis ir aizturēts/nav aizturēts);

| f) | informācija par negadījumiem; |
| --- | --- |

f)

informācija par negadījumiem;

| g) | dati par kuģiem, kas iepriekšējo 12 mēnešu laikā beiguši kuģot ar attiecīgās dalībvalsts karogu. |
| --- | --- |

g)

dati par kuģiem, kas iepriekšējo 12 mēnešu laikā beiguši kuģot ar attiecīgās dalībvalsts karogu.

Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma dara tai zināmus iepriekš minētos datus.

6. pants

1.
     
  Katra dalībvalsts saskaņā ar savu kvalitātes vadības sistēmu pastāvīgi izvērtē un pārskata darbības, ko tā veic kā karoga valsts. Šajos izvērtējumos par [36] mēnešu periodu ietver visus kvalitātes vadības sistēmas aspektus attiecībā uz administrācijas darbībām.

Izvērtējumā aplūko vismaz šādus darbības kvalitātes parametrus:

| — | cik reižu kuģus ir aizturējušas ostas valsts uzraudzības iestādes, |
| --- | --- |

—

cik reižu kuģus ir aizturējušas ostas valsts uzraudzības iestādes,

| — | karoga valsts veikto inspekciju rezultātus, un |
| --- | --- |

—

karoga valsts veikto inspekciju rezultātus, un

| — | tādus darbības kvalitātes parametrus, kādi var būt vajadzīgi, lai noteiktu, vai personāla atlases, resursu nodrošinājuma un administratīvās procedūras ir pietiekamas, lai veiktu karoga valsts pienākumus
  . |
| --- | --- |

—

tādus darbības kvalitātes parametrus, kādi var būt vajadzīgi, lai noteiktu, vai personāla atlases, resursu nodrošinājuma un administratīvās procedūras ir pietiekamas, lai veiktu karoga valsts pienākumus
  .

2.
     
  Dalībvalstis, kas ir veikušas izvērtējumus saskaņā ar 1. punkta otro daļu un ir iekļautas melnajā [vai pelēkajā] sarakstā, kuru publicē Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli ikgadējā ziņojumā tā gada 1. jūlijā, kad izvērtējumi pabeigti, iesniedz Komisijai ziņojumu par savas kā karoga valsts darbības kvalitāti ne vēlāk kā izvērtējumu pabeigšanas gada 1. novembrī.

Ziņojumā norāda un analizē galvenos iemeslus, kāpēc veikto darbību kvalitāte nav pietiekama; tajā ietver arī korekcijas pasākumu plānu, tostarp vajadzības gadījumā papildu apskates, ko veic cik drīz vien iespējams.

3.
     
  Kvalitātes vadības sistēmu izveido un sertificē
  ... (12).

7. pants

Komisija līdz [2010.] gada beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, vai ir lietderīgi izstrādāt Saprašanās memorandu par karoga valstu pienākumiem veikt kontroli, lai nodrošinātu vienādus spēles noteikumus visām karoga valstīm, kuras ir apņēmušās obligāti īstenot starptautisko SJO karoga valsts kodeksu un kuras ir piekritušas, ka tajās veic revīziju saskaņā ar SJO Asamblejas 2005. gada 1. decembra Rezolūciju A.974(24).

8. pants

Attiecības ar atzītām organizācijām

1.   Piemērojot 3. panta 5. punktu, dalībvalstis principā neatsaka nevienai no atzītajām organizācijām pilnvarojumu šādu funkciju veikšanai, ievērojot šā panta 2. punktu un 9. un 13. pantu. Taču tās atbilstīgi savām vajadzībām drīkst ierobežot to organizāciju skaitu, kam tiek piešķirts pilnvarojums, ja vien šādai rīcībai ir labi pārredzams un objektīvs pamatojums.

Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija pieņem atbilstīgus pasākumus saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru ║ .

2.   Pirms dalībvalsts piekrīt tam, ka atzītā organizācija, kas atrodas trešā valstī,
  savā vārdā
  ║ veic 3. pantā minētos pienākumus
  vai daļu no tiem
  , tā var
  pieprasīt
  , lai minētā trešā valsts nodrošinātu līdzvērtīgu režīmu tām atzītajām organizācijām, kuras atrodas Kopienā.

Turklāt Kopiena var pieprasīt, lai trešā valsts, kurā atrodas atzītā organizācija, nodrošina līdzvērtīgu režīmu tām atzītajām organizācijām, kas atrodas Kopienā.

9. pants

1.   Dalībvalstis, kas pieņem lēmumu rīkoties tā, kā aprakstīts 3. panta 5. punktā, izveido “darba attiecības” starp to kompetento administrāciju un organizācijām, kas darbojas to vārdā.

2.   Darba attiecības reglamentē ar oficiālu rakstisku un nediskriminējošu nolīgumu vai līdzvērtīgiem juridiskiem līdzekļiem, kuros noteikti konkrēti pienākumi un funkcijas, ko uzņemas organizācijas, un kuros ietver vismaz:

| a) | noteikumus, kas ir izklāstīti II pielikumā SJO Rezolūcijai A.739(18) par pamatnostādnēm, piešķirot pilnvarojumu organizācijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, tajā pašā laikā vadoties pēc pielikuma, pielikuma papildinājumiem un papildinājuma, kas pievienots SJO MSC/Apkārtrakstam 710 un MEPC/Apkārtrakstam 307 par nolīguma paraugu saistībā ar tādu atzīto organizāciju pilnvarošanu, kuras darbojas administrācijas vārdā;

  Tādējādi tad, kad atzītā organizācija, tās inspektori vai tehniskais personāls administrācijas vārdā izsniedz vajadzīgās apliecības, uz tiem attiecas tādas pašas juridiskās garantijas un tiesiskā aizsardzība, tostarp arī jebkuru aizsardzības darbību īstenošana, kuras izmantotu administrācija un tās locekļi, gadījumā, ja administrācija pati būtu izsniegusi minētās vajadzīgās apliecības; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, kas ir izklāstīti II pielikumā SJO Rezolūcijai A.739(18) par pamatnostādnēm, piešķirot pilnvarojumu organizācijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, tajā pašā laikā vadoties pēc pielikuma, pielikuma papildinājumiem un papildinājuma, kas pievienots SJO MSC/Apkārtrakstam 710 un MEPC/Apkārtrakstam 307 par nolīguma paraugu saistībā ar tādu atzīto organizāciju pilnvarošanu, kuras darbojas administrācijas vārdā;

| b) | šādus finansiālas atbildības noteikumus:






  i) | ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem un cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās struktūrvienību, darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, tīšas darbības vai bezdarbības vai rupjas neuzmanības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu, bojājumus, traumas vai nāvi; |
| --- | --- | --- |

b)

šādus finansiālas atbildības noteikumus:

i)

ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem un cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās struktūrvienību, darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, tīšas darbības vai bezdarbības vai rupjas neuzmanības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu, bojājumus, traumas vai nāvi;

| ii) | ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura kuģu negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām
  , kas nav izraisījušas nāvi,
  tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga
  pieprasīt
  finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minētās cilvēku traumas
  , kas nav izraisījušas
  nāvi; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, ║ tomēr tai jābūt līdzvērtīgai vismaz 4 miljoniem EUR
  , izņemot gadījumus, kad tiesas spriedumā vai šķīrējtiesas nolēmumā noteiktā summa ir mazāka — tādā gadījumā šī mazākā summa arī ir jākompensē
  ; |
| --- | --- |

ii)

ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura kuģu negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām
  , kas nav izraisījušas nāvi,
  tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga
  pieprasīt
  finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minētās cilvēku traumas
  , kas nav izraisījušas
  nāvi; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, ║ tomēr tai jābūt līdzvērtīgai vismaz 4 miljoniem EUR
  , izņemot gadījumus, kad tiesas spriedumā vai šķīrējtiesas nolēmumā noteiktā summa ir mazāka — tādā gadījumā šī mazākā summa arī ir jākompensē
  ;

| iii) | ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura kuģu negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga
  pieprasīt
  finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu vai bojājumus; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tai tomēr jābūt līdzvērtīgai vismaz 2 miljoniem EUR
  , izņemot gadījumus, kad tiesas spriedumā vai šķīrējtiesas nolēmumā noteiktā summa ir mazāka — tādā gadījumā šī mazākā summa arī ir jākompensē
  ; |
| --- | --- |

iii)

ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura kuģu negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga
  pieprasīt
  finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu vai bojājumus; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tai tomēr jābūt līdzvērtīgai vismaz 2 miljoniem EUR
  , izņemot gadījumus, kad tiesas spriedumā vai šķīrējtiesas nolēmumā noteiktā summa ir mazāka — tādā gadījumā šī mazākā summa arī ir jākompensē
  ;

| c) | noteikumus, ka administrācija vai tās izraudzīta neieinteresēta neatkarīga iestāde regulāri revidē pienākumus, ko organizācijas apņemas veikt tās vārdā, kā tas minēts 13. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

c)

noteikumus, ka administrācija vai tās izraudzīta neieinteresēta neatkarīga iestāde regulāri revidē pienākumus, ko organizācijas apņemas veikt tās vārdā, kā tas minēts 13. panta 1. punktā;

| d) | iespēju veikt izlases veida un detalizētas kuģu inspekcijas; |
| --- | --- |

d)

iespēju veikt izlases veida un detalizētas kuģu inspekcijas;

| e) | noteikumus par
  obligātu
  būtiskas informācijas sniegšanu par saviem klasificētajiem kuģiem ║ , klasifikācijas izmaiņām, ║ apturēšanu un atsaukšanu. |
| --- | --- |

e)

noteikumus par
  obligātu
  būtiskas informācijas sniegšanu par saviem klasificētajiem kuģiem ║ , klasifikācijas izmaiņām, ║ apturēšanu un atsaukšanu.

3.   Ar vienošanos vai ar līdzvērtīgiem juridiskiem līdzekļiem var noteikt prasību, ka atzītajai organizācijai jābūt vietējai pārstāvniecībai tās dalībvalsts teritorijā, kuras vārdā tā pilda pienākumus, kas minēti 3. pantā. Šādai prasībai var atbilst vietēja pārstāvniecība, kurai ir juridiskas personas statuss saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem un kas ir valsts tiesas jurisdikcijā.

4.   Katra dalībvalsts sniedz Komisijai precīzu informāciju par darba attiecībām, kas izveidotas saskaņā ar šo pantu. Komisija pēc tam par to informē pārējās dalībvalstis.

10. pants

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (13).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais periods ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

11. pants

1.   Šo direktīvu, nepaplašinot tās darbības jomu, var grozīt, lai

| a) | šīs direktīvas vajadzībām iestrādātu turpmākos grozījumus, kas izdarīti 2. panta d) punktā, 3. panta 1. punktā un 9. panta 2. punktā minētajās starptautiskajās konvencijās un ar tām saistītajos protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kuri stājušies spēkā; |
| --- | --- |

a)

šīs direktīvas vajadzībām iestrādātu turpmākos grozījumus, kas izdarīti 2. panta d) punktā, 3. panta 1. punktā un 9. panta 2. punktā minētajās starptautiskajās konvencijās un ar tām saistītajos protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kuri stājušies spēkā;

| b) | grozītu 9. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) daļā norādītās summas. |
| --- | --- |

b)

grozītu 9. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) daļā norādītās summas.

Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Pēc jaunu instrumentu vai 2. panta d) apakšpunktā minēto starptautisko konvenciju protokolu pieņemšanas Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ņemot vērā dalībvalstu parlamentārās procedūras, kā arī attiecīgās SJO procedūras, pieņem lēmumu par šo jauno instrumentu vai protokolu sīki izstrādātu ratificēšanas kārtību, nodrošinot, ka dalībvalstīs tos piemēro vienveidīgi un vienlaicīgi.

Uz grozījumiem starptautisko tiesību instrumentos, kas minēti 2. panta d) apakšpunktā un 9. pantā, šo direktīvu var neattiecināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu.

12. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. .../... (14)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates] I pielikumā norādītos ▐ kritērijus, ja dalībvalsts uzskata, ka atzītajai organizācijai nedrīkst turpmāk ļaut tās vārdā veikt uzdevumus, kuri noteikti 3. pantā, tā var apturēt ▐ pilnvarojumu
  saskaņā ar šādu procedūru
  :

| a) | dalībvalsts tūlīt informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu lēmumu un sniedz pietiekamu pamatojumu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts tūlīt informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu lēmumu un sniedz pietiekamu pamatojumu;

| b) | Komisijai no drošības un piesārņojuma novēršanas viedokļa jānovērtē dalībvalsts sniegtie iemesli atzītās organizācijas pilnvarojuma apturēšanai; |
| --- | --- |

b)

Komisijai no drošības un piesārņojuma novēršanas viedokļa jānovērtē dalībvalsts sniegtie iemesli atzītās organizācijas pilnvarojuma apturēšanai;

| c) | saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru Komisija informē dalībvalsti par to, vai tās lēmumu apturēt pilnvarojumu ir pietiekami pamatots, jo pastāv nopietni draudi drošībai un apkārtējai videi. Ja tas ir nepamatots, Komisija prasa dalībvalstij atcelt apturēšanu. Ja lēmums ir pamatots un ja dalībvalsts saskaņā ar 8. panta 1. punktu ir ierobežojusi to atzīto organizāciju skaitu, kas darbojas tās vārdā, Komisija prasa, lai dalībvalsts piešķir jaunu pilnvarojumu citai atzītajai organizācijai, lai aizstātu atzīto organizāciju, kurai apturēts pilnvarojums
  . |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru Komisija informē dalībvalsti par to, vai tās lēmumu apturēt pilnvarojumu ir pietiekami pamatots, jo pastāv nopietni draudi drošībai un apkārtējai videi. Ja tas ir nepamatots, Komisija prasa dalībvalstij atcelt apturēšanu. Ja lēmums ir pamatots un ja dalībvalsts saskaņā ar 8. panta 1. punktu ir ierobežojusi to atzīto organizāciju skaitu, kas darbojas tās vārdā, Komisija prasa, lai dalībvalsts piešķir jaunu pilnvarojumu citai atzītajai organizācijai, lai aizstātu atzīto organizāciju, kurai apturēts pilnvarojums
  .

13. pants

1.   Katra dalībvalsts
  pārbauda
  , vai atzītās organizācijas, kas darbojas tās vārdā ║ 3. panta 5. punkta mērķiem, efektīvi veic minētajā pantā norādītās funkcijas, apmierinot savas kompetentās administrācijas prasības.

2.   Katra dalībvalsts
  pārrauga katru organizāciju, kas darbojas tās vārdā,
  vismaz vienreiz divos gados un, vēlākais, līdz 31. martam gadā, kas seko gadam, kurā
  pārraudzība ir veikta
  , nodod pārējām dalībvalstīm un Komisijai ziņojumu, kurā apkopoti
  minēto pārraudzības darbību
  rezultāti.

14. pants

Īstenojot savas ostas valstu inspekcijas tiesības un pienākumus, dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, kā arī attiecīgajai karoga valstij par atklātajiem gadījumiem, kad atzītās organizācijas, kas darbojas karoga valsts vārdā, ir izdevušas derīgas konvencionālās apliecības kuģiem, kuri neatbilst starptautisko konvenciju prasībām, vai par jebkuru nepilnību, ko pieļāvis kuģis ar derīgu klasifikācijas apliecību jomā, uz kuru attiecas šī apliecība. Saistībā ar šo pantu ziņo tikai par gadījumiem, kas radījuši nopietnus draudus drošībai un videi, vai kad fakti liecina par atzītās organizācijas īpaši nolaidīgu rīcību. Attiecīgo atzīto organizāciju informē par šo gadījumu sākotnējās inspekcijas laikā, lai tā varētu tūlīt veikt vajadzīgus turpmākus pasākumus.

15. pants

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka kuģi, kas kuģo ar tās karogu, tiek konstruēti, būvēti, aprīkoti un to apkope tiek veikta saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas saistītas ar prasībām, ko korpusam, mehānismiem, elektriskajām un vadības ierīcēm izvirza atzītā organizācija.

2.   Dalībvalsts var nolemt izmantot noteikumus un procedūras, ko uzskata par līdzvērtīgām tām, ko izmanto atzītā organizācija, vienīgi ar nosacījumu, ka tā saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK noteikto procedūru nekavējoties par to paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm un pret šiem noteikumiem neiebilst neviena cita dalībvalsts vai Komisija, un netiek konstatēts, izmantojot šīs direktīvas 10. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru, ka tie nav līdzvērtīgi.

3.   Dalībvalstis sadarbojas ar to pilnvarotajām atzītajām organizācijām, lai izstrādātu šo ║ organizāciju noteikumus un procedūras. Tās apspriežas ar atzītajām organizācijām, lai panāktu starptautisko konvenciju saskaņotu interpretāciju.

16. pants

Nobeiguma noteikumi

Komisija reizi divos gados informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā noris direktīvas īstenošana dalībvalstīs.

17. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu
  [...]. pantu un Ipielikuma [...]. punktu [panti, vai to daļas un pielikumu punkti, kuri ir grozīti pēc būtības salīdzinājumā ar Direktīvu 94/57/EK]
  ... (15). Dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par tiem
  un turklāt sniedz minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

. Dalībvalstīm pieņemot minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tajos iekļauj arī norādi, ka atsauces spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

18. pants

Direktīva 94/57/EK, kurā grozījumi izdarīti ar direktīvām, kas minētas I pielikuma A daļā, tiek atcelta no... (16), neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā noteikto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

19. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

20. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļaNostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 632. lpp.), Padomes 2008. gada 6. jūnija Kopējā Nostāja (OV C 184 E, 22.7.2008., 11. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

3

Nostāja

2008. gada 6. jūnija

(OV C 184 E, 22.7.2008., 11. lpp.)

2008. gada 24. septembra

(4)  OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. ║ .

4

(5)  

  OV C 271, 7.10.1993., 1. lpp.

5

OV C 271, 7.10.1993., 1. lpp.

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

6

(7)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. ║.

7

(8)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

8

(9)  OV ... ║.

9

(10)  OV L ...

10

(11)  OV ... ║.

11

(12)  
  Trīs gadu laikā no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

12

Trīs gadu laikā no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.). ║ .

13

COSS

(14)  OV ... ║.

14

(15)  
  18 mēnešu laikā
  pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

15

18 mēnešu laikā

(16)  ║ Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

16

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisI PIELIKUMS

A   DAĻA

ATCELTĀ DIREKTĪVA AR TURPMĀKIEM GROZĪJUMIEM

(kā minēts 18. pantā)

| Padomes Direktīva 94/57/EK | OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. |
| --- | --- |
| Komisijas Direktīva 97/58/EK | OV L 274, 7.10.1997., 8. lpp. |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/105/EK | OV L 19, 22.1.2002., 9. lpp. |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK | OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp. |

Padomes Direktīva 94/57/EK

OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.

Komisijas Direktīva 97/58/EK

OV L 274, 7.10.1997., 8. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/105/EK

OV L 19, 22.1.2002., 9. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK

OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.

B   DAĻA

TERMIŅU SARAKSTS TRANSPONĒŠANAI VALSTS TIESĪBU AKTOS

(kā minēts 18. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 94/57/EK | 1995. gada 31. decembris |
| 97/58/EK | 1998. gada 30. septembris |
| 2001/105/EK | 2003. gada 22. jūlijs |
| 2002/84/EK | 2003. gada 23. novembris |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

94/57/EK

1995. gada 31. decembris

97/58/EK

1998. gada 30. septembris

2001/105/EK

2003. gada 22. jūlijs

2002/84/EK

2003. gada 23. novembris

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 94/57/EK | Šī direktīva | Regula (EK) Nr. .../... (1) [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates] |
| --- | --- | --- |
| 1. pants | 1. pants | 1. pants |
| 2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts |
| 2. panta b) punkts | 2. panta b) punkts | — |
| 2. panta c) punkts | 2. panta c) punkts | — |
| 2. panta d) punkts | 2. panta d) punkts | 2. panta b) punkts |
| 2. panta e) punkts | 2. panta g) punkts | 2. panta c) punkts |
| — | 2. panta h) punkts | 2. panta d) punkts |
| 2. panta f) punkts | 2. panta i) punkts | 2. panta e) punkts |
| 2. panta g) punkts | 2. panta j) punkts | 2. panta f) punkts |
| 2. panta h) punkts | 2. panta k) punkts | 2. panta g) punkts |
| 2. panta i) punkts | 2. panta m) punkts | 2. panta i) punkts |
| — | 2. panta l) punkts | 2. panta h) punkts |
| 2. panta j) punkts | 2. panta n) punkts | — |
| 2. panta k) punkts | — | 2. panta j) punkts |
| 3. pants | 3. pants | — |
| 4. panta 1. punkta pirmais teikums | — | 3. panta 1. punkts |
| 4. panta 1. punkta otrais teikums | — | 3. panta 2. punkts |
| 4. panta 1. punkta trešais teikums | — | — |
| 4. panta 1. punkta ceturtais teikums | — | 4. panta 1. punkts |
| — | — | 3. panta 3. punkts |
| — | — | 4. panta 2., 3. un 4. punkts |
| — | — | 5. pants |
| — | — | 6. pants |
| — | — | 7. pants |
| 5. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts | — |
| 5. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkts | — |
| 6. panta 1., 2., 3. un 4. punkts | 9. panta 1., 2., 3. un 4. punkts | — |
| 6. panta 5. punkts | — | — |
| 7. pants | 10. pants | 12. pants |
| 8. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 11. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts | — |
| 8. panta 1. punkta otrais ievilkums | — | 13. panta 1. punkts |
| 8. panta 1. punkta trešais ievilkums | 11. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts | — |
| — | 11. panta 1. punkta otrā daļa | 13. panta 1. punkta otrā daļa |
| 8. panta 2. punkts | 11. panta 2. punkts | — |
| 8. panta 2. punkta otrā daļa | — | 13. panta 2. punkts |
| 9. panta 1. punkts | — | — |
| 9. panta 2. punkts | — | — |
| 10. panta 1. punkta ievadvārdi | 12. pants | — |
| 10. panta 1. punkta a), b), c) apakšpunkts, 2., 3. un 4. punkts | — | — |
| 11. panta 1. un 2. punkts | 13. panta 1., 2. punkts | — |
| 11. panta 3. un 4. punkts | — | 8. panta 1. un 2. punkts |
| 12. pants | 14. pants | — |
| 13. pants | — | — |
| 14. pants | 15. panta 1. un 2. punkts | — |
| — | 15. panta 3. punkts | — |
| 16. pants | — | — |
| — | 9. pants | 15. panta 1. punkts |
| — | — | — |
| — | 10. panta 1. un 2. punkts | 15. panta 2. punkts |
| — | 10. panta 3. punkts | 15. panta 3. punkts |
| — | 10. panta 4. punkts | 15. panta 4. punkts |
| — | 10. panta 5. punkts | 15. panta 5. punkts |
| — | 10. panta 6. punkta pirmā, otrā, trešā, piektā daļa | — |
| — | — | 10. panta 6. punkta ceturtā daļa |
| 16. pants | 17. pants | — |
| 17. pants | 20. pants | — |
| — | 18. pants | — |
| — | 19. pants | — |
| — | — | 11. pants |
| — | — | 14. pants |
| — | — | 15. pants |
| — | — | 16. pants |
| — | — | 17. pants |
| — | — | 18. pants |
| — | — | 19. pants |
| Pielikums | — | I pielikums |
| — | I pielikums | — |
| — | II pielikums | II pielikums |

Direktīva 94/57/EK

Šī direktīva

Regula (EK) Nr. .../... (1) [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates]

1. pants

1. pants

1. pants

2. panta a) punkts

2. panta a) punkts

2. panta a) punkts

2. panta b) punkts

2. panta b) punkts

—

2. panta c) punkts

2. panta c) punkts

—

2. panta d) punkts

2. panta d) punkts

2. panta b) punkts

2. panta e) punkts

2. panta g) punkts

2. panta c) punkts

—

2. panta h) punkts

2. panta d) punkts

2. panta f) punkts

2. panta i) punkts

2. panta e) punkts

2. panta g) punkts

2. panta j) punkts

2. panta f) punkts

2. panta h) punkts

2. panta k) punkts

2. panta g) punkts

2. panta i) punkts

2. panta m) punkts

2. panta i) punkts

—

2. panta l) punkts

2. panta h) punkts

2. panta j) punkts

2. panta n) punkts

—

2. panta k) punkts

—

2. panta j) punkts

3. pants

3. pants

—

4. panta 1. punkta pirmais teikums

—

3. panta 1. punkts

4. panta 1. punkta otrais teikums

—

3. panta 2. punkts

4. panta 1. punkta trešais teikums

—

—

4. panta 1. punkta ceturtais teikums

—

4. panta 1. punkts

—

—

3. panta 3. punkts

—

—

4. panta 2., 3. un 4. punkts

—

—

5. pants

—

—

6. pants

—

—

7. pants

5. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

—

5. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

—

6. panta 1., 2., 3. un 4. punkts

9. panta 1., 2., 3. un 4. punkts

—

6. panta 5. punkts

—

—

7. pants

10. pants

12. pants

8. panta 1. punkta pirmais ievilkums

11. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts

—

8. panta 1. punkta otrais ievilkums

—

13. panta 1. punkts

8. panta 1. punkta trešais ievilkums

11. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

—

—

11. panta 1. punkta otrā daļa

13. panta 1. punkta otrā daļa

8. panta 2. punkts

11. panta 2. punkts

—

8. panta 2. punkta otrā daļa

—

13. panta 2. punkts

9. panta 1. punkts

—

—

9. panta 2. punkts

—

—

10. panta 1. punkta ievadvārdi

12. pants

—

10. panta 1. punkta a), b), c) apakšpunkts, 2., 3. un 4. punkts

—

—

11. panta 1. un 2. punkts

13. panta 1., 2. punkts

—

11. panta 3. un 4. punkts

—

8. panta 1. un 2. punkts

12. pants

14. pants

—

13. pants

—

—

14. pants

15. panta 1. un 2. punkts

—

—

15. panta 3. punkts

—

16. pants

—

—

—

9. pants

15. panta 1. punkts

—

—

—

—

10. panta 1. un 2. punkts

15. panta 2. punkts

—

10. panta 3. punkts

15. panta 3. punkts

—

10. panta 4. punkts

15. panta 4. punkts

—

10. panta 5. punkts

15. panta 5. punkts

—

10. panta 6. punkta pirmā, otrā, trešā, piektā daļa

—

—

—

10. panta 6. punkta ceturtā daļa

16. pants

17. pants

—

17. pants

20. pants

—

—

18. pants

—

—

19. pants

—

—

—

11. pants

—

—

14. pants

—

—

15. pants

—

—

16. pants

—

—

17. pants

—

—

18. pants

—

—

19. pants

Pielikums

—

I pielikums

—

I pielikums

—

—

II pielikums

II pielikums

---

(1)  OV ... ║.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/275 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/275

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisOrganizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) ***II

P6_TA(2008)0448

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija) (5726/2/2008 — C6-0223/2008 — 2005/0237B(COD))

2010/C 8 E/44

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (5726/2/2008 — C6-0223/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0587),

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0330/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 190 E, 29.7.2008., 1. lpp.

(2)  OV C 74 E, 20.3.2008., 632. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC2-COD(2005)0237B

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1)
  ,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (4), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir veicami turpmāki grozījumi. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (4), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir veicami turpmāki grozījumi.

| (2) | Ņemot vērā ║Direktīvas 94/57/EK noteikumu būtību, šķiet ║ piemēroti tās noteikumus pārstrādāt divos Kopienas tiesību aktos, proti, direktīvā un regulā.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā ║Direktīvas 94/57/EK noteikumu būtību, šķiet ║ piemēroti tās noteikumus pārstrādāt divos Kopienas tiesību aktos, proti, direktīvā un regulā.

▐

| (3) | Organizācijām, kas veic kuģu inspekcijas un apskates, būtu jāspēj piedāvāt savus pakalpojumus visā Kopienā un konkurēt citai ar citu, nodrošinot līdzvērtīgu drošības un vides aizsardzības līmeni. Tādēļ to darbībai vajadzīgie ║profesionālie standarti būtu vienveidīgi jānosaka un jāpiemēro visā Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Organizācijām, kas veic kuģu inspekcijas un apskates, būtu jāspēj piedāvāt savus pakalpojumus visā Kopienā un konkurēt citai ar citu, nodrošinot līdzvērtīgu drošības un vides aizsardzības līmeni. Tādēļ to darbībai vajadzīgie ║profesionālie standarti būtu vienveidīgi jānosaka un jāpiemēro visā Kopienā.

| (4) | Šis mērķis būtu jāsasniedz ar pasākumiem, kas ir atbilstoši saistīti ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) darbu un
  pasākumiem
  , kā arī attiecīgā gadījumā pamatojas uz tiem
  un
  tos
  papildina. |
| --- | --- |

(4)

Šis mērķis būtu jāsasniedz ar pasākumiem, kas ir atbilstoši saistīti ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) darbu un
  pasākumiem
  , kā arī attiecīgā gadījumā pamatojas uz tiem
  un
  tos
  papildina.

| (5) | Būtu jānosaka organizāciju atzīšanas minimālie kritēriji, lai uzlabotu kuģu drošību un novērstu to radītu piesārņojumu. Tādēļ būtu jāstiprina Direktīvā 94/57/EK noteiktie minimālie kritēriji. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jānosaka organizāciju atzīšanas minimālie kritēriji, lai uzlabotu kuģu drošību un novērstu to radītu piesārņojumu. Tādēļ būtu jāstiprina Direktīvā 94/57/EK noteiktie minimālie kritēriji.

| (6) | Piešķirot sākotnēju atzīšanu organizācijām, kas vēlas saņemt pilnvarojumu darboties dalībvalstu vārdā, šajā regulā noteikto minimālo kritēriju ievērošanu varētu daudz efektīvāk izvērtēt, ja to saskaņoti un centralizēti darītu Komisija kopā ar dalībvalstīm, kuras pieprasa atzīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Piešķirot sākotnēju atzīšanu organizācijām, kas vēlas saņemt pilnvarojumu darboties dalībvalstu vārdā, šajā regulā noteikto minimālo kritēriju ievērošanu varētu daudz efektīvāk izvērtēt, ja to saskaņoti un centralizēti darītu Komisija kopā ar dalībvalstīm, kuras pieprasa atzīšanu.

| (7) | Atzīšana būtu jāpiešķir, tikai pamatojoties uz
  attiecīgās
  organizācijas veikumu kvalitātes un drošības jomā. Būtu jānodrošina, lai minētās atzīšanas pakāpe visos gadījumos atbilstu šīs organizācijas faktiskajai darbspējai. Turklāt, piešķirot atzīšanu
  ,
  būtu jāņem vērā atzīto organizāciju atšķirības juridiskajā statusā un korporatīvajā struktūrā, vienlaikus turpinot nodrošināt
  iepriekšminēto
  minimālo kritēriju vienveidīgu piemērošanu un Kopienas pārbaužu efektivitāti. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Atzīšana būtu jāpiešķir, tikai pamatojoties uz
  attiecīgās
  organizācijas veikumu kvalitātes un drošības jomā. Būtu jānodrošina, lai minētās atzīšanas pakāpe visos gadījumos atbilstu šīs organizācijas faktiskajai darbspējai. Turklāt, piešķirot atzīšanu
  ,
  būtu jāņem vērā atzīto organizāciju atšķirības juridiskajā statusā un korporatīvajā struktūrā, vienlaikus turpinot nodrošināt
  iepriekšminēto
  minimālo kritēriju vienveidīgu piemērošanu un Kopienas pārbaužu efektivitāti. ▐

| (8) | Pasākumi, kas ir vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(8)

Pasākumi, kas ir vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (9) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo regulu, lai iestrādātu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, lai atjauninātu I pielikumā ietvertos minimālos kritērijus un lai pieņemtu kritērijus noteikumu un procedūru efektivitātes noteikšanai, kā arī atzīto organizāciju veikuma novērtēšanai attiecībā uz to klasificēto kuģu drošību un to izraisīta piesārņojuma novēršanu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas ║elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ║jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(9)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo regulu, lai iestrādātu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, lai atjauninātu I pielikumā ietvertos minimālos kritērijus un lai pieņemtu kritērijus noteikumu un procedūru efektivitātes noteikšanai, kā arī atzīto organizāciju veikuma novērtēšanai attiecībā uz to klasificēto kuģu drošību un to izraisīta piesārņojuma novēršanu. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas ║elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ║jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (10) | Ir ārkārtīgi svarīgi, lai uz atzītās organizācijas nespēju izpildīt pienākumus varētu reaģēt ātri, efektīvi un samērīgi. Galvenais mērķis būtu labot trūkumus, lai laicīgi novērstu iespējamus draudus drošībai vai videi. Tādēļ Komisijai būtu jāpiešķir vajadzīgās pilnvaras prasīt, lai atzītā organizācija īstenotu vajadzīgo preventīvo un korektīvo darbību un kā piespiedu pasākumus noteikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus. Komisijai būtu jāīsteno šīs pilnvaras atbilstīgi pamattiesībām un būtu jānodrošina organizācijas tiesības tikt uzklausītai visā procedūras laikā. |
| --- | --- |

(10)

Ir ārkārtīgi svarīgi, lai uz atzītās organizācijas nespēju izpildīt pienākumus varētu reaģēt ātri, efektīvi un samērīgi. Galvenais mērķis būtu labot trūkumus, lai laicīgi novērstu iespējamus draudus drošībai vai videi. Tādēļ Komisijai būtu jāpiešķir vajadzīgās pilnvaras prasīt, lai atzītā organizācija īstenotu vajadzīgo preventīvo un korektīvo darbību un kā piespiedu pasākumus noteikt naudas sodus un periodiskus soda maksājumus. Komisijai būtu jāīsteno šīs pilnvaras atbilstīgi pamattiesībām un būtu jānodrošina organizācijas tiesības tikt uzklausītai visā procedūras laikā.

| (11) | Saskaņā ar vienoto pieeju, kas aptver visu Kopienu, lēmums atsaukt organizācijas atzīšanu, ja tā nav izpildījusi šajā regulā izklāstītos pienākumus gadījumos, kad iepriekš minētie pasākumi izrādās neefektīvi vai organizācija kā citādi rada nepieļaujamu draudu drošībai vai videi, ir jāpieņem Kopienas līmenī, un tāpēc tas jādara Komisijai, izmantojot komitejas procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar vienoto pieeju, kas aptver visu Kopienu, lēmums atsaukt organizācijas atzīšanu, ja tā nav izpildījusi šajā regulā izklāstītos pienākumus gadījumos, kad iepriekš minētie pasākumi izrādās neefektīvi vai organizācija kā citādi rada nepieļaujamu draudu drošībai vai videi, ir jāpieņem Kopienas līmenī, un tāpēc tas jādara Komisijai, izmantojot komitejas procedūru.

| (12) | Rīkojoties saskaņoti un centralizēti, var daudz efektīvāk veikt atzīto organizāciju pastāvīgu uzraudzību a posteriori, lai izvērtētu šīs regulas ievērošanu. Tāpēc būtu atbilstoši Kopienas vārdā šo uzdevumu uzticēt Komisijai kopā ar dalībvalsti, kas pieprasa atzīšanu. |
| --- | --- |

(12)

Rīkojoties saskaņoti un centralizēti, var daudz efektīvāk veikt atzīto organizāciju pastāvīgu uzraudzību a posteriori, lai izvērtētu šīs regulas ievērošanu. Tāpēc būtu atbilstoši Kopienas vārdā šo uzdevumu uzticēt Komisijai kopā ar dalībvalsti, kas pieprasa atzīšanu.

| (13) | Ir būtiski, lai Komisijas inspektoriem, uzraugot atzīto organizāciju darbības, būtu pieeja kuģiem un kuģu dokumentiem neatkarīgi no kuģa karoga, lai pārliecinātos vai atzītās organizācijas ievēro šajā regulā noteiktos minimālos kritērijus attiecībā uz visiem kuģiem atbilstīgi to klasifikācijai. |
| --- | --- |

(13)

Ir būtiski, lai Komisijas inspektoriem, uzraugot atzīto organizāciju darbības, būtu pieeja kuģiem un kuģu dokumentiem neatkarīgi no kuģa karoga, lai pārliecinātos vai atzītās organizācijas ievēro šajā regulā noteiktos minimālos kritērijus attiecībā uz visiem kuģiem atbilstīgi to klasifikācijai.

| (14) | Atzītu organizāciju
  spēja
  ātri atklāt un izlabot savu noteikumu, procesu un iekšējās kontroles nepilnības ir būtiska to kuģu drošībai, ko tās pārbauda un sertificē. Šo spēju vajadzētu stiprināt ar tādas
  vērtēšanas komitejas
  palīdzību, kura
  rīkojas neatkarīgi un var ierosināt
  rīcību, lai nepārtraukti pilnveidotu visas atzītās organizācijas un nodrošinātu produktīvu
  mijiedarbību
  ar Komisiju. |
| --- | --- |

(14)

Atzītu organizāciju
  spēja
  ātri atklāt un izlabot savu noteikumu, procesu un iekšējās kontroles nepilnības ir būtiska to kuģu drošībai, ko tās pārbauda un sertificē. Šo spēju vajadzētu stiprināt ar tādas
  vērtēšanas komitejas
  palīdzību, kura
  rīkojas neatkarīgi un var ierosināt
  rīcību, lai nepārtraukti pilnveidotu visas atzītās organizācijas un nodrošinātu produktīvu
  mijiedarbību
  ar Komisiju.

| (15) | Atzīto organizāciju noteikumi un procedūras ir būtisks faktors drošības paaugstināšanai un nelaimes gadījumu un piesārņojuma novēršanai. Atzītās organizācijas ir aizsākušas procesu, kam būtu jāizraisa to noteikumu un procedūru saskaņošana. Šis process būtu jāsekmē un jāatbalsta Kopienas tiesību aktos, jo tam būtu pozitīvi jāietekmē jūrniecības drošība un arī Eiropas kuģubūves nozares konkurētspēja.
  ▐ |
| --- | --- |

(15)

Atzīto organizāciju noteikumi un procedūras ir būtisks faktors drošības paaugstināšanai un nelaimes gadījumu un piesārņojuma novēršanai. Atzītās organizācijas ir aizsākušas procesu, kam būtu jāizraisa to noteikumu un procedūru saskaņošana. Šis process būtu jāsekmē un jāatbalsta Kopienas tiesību aktos, jo tam būtu pozitīvi jāietekmē jūrniecības drošība un arī Eiropas kuģubūves nozares konkurētspēja.

▐

| (16) | Atzītām organizācijām būtu jāuzliek par pienākumu atjaunināt savus tehniskos standartus un īstenot tos vienoti, lai saskaņotu drošības noteikumus un nodrošinātu starptautisko noteikumu vienveidīgu izpildi Kopienā. Ja atzīto organizāciju tehniskie standarti ir identiski vai ļoti līdzīgi, jāapsver savstarpēja materiālu, iekārtu un sastāvdaļu apliecību atzīšana attiecīgos gadījumos, vadoties pēc stingrākajiem un precīzākajiem standartiem.
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Atzītām organizācijām būtu jāuzliek par pienākumu atjaunināt savus tehniskos standartus un īstenot tos vienoti, lai saskaņotu drošības noteikumus un nodrošinātu starptautisko noteikumu vienveidīgu izpildi Kopienā. Ja atzīto organizāciju tehniskie standarti ir identiski vai ļoti līdzīgi, jāapsver savstarpēja materiālu, iekārtu un sastāvdaļu apliecību atzīšana attiecīgos gadījumos, vadoties pēc stingrākajiem un precīzākajiem standartiem.

▐

| (17) | Ņemot vērā to, ka pārredzamībai un informācijas apmaiņai ieinteresēto personu starpā, kā arī sabiedrības tiesībām iegūt informāciju ir būtiska nozīme avāriju novēršanā uz jūras, atzītajām organizācijām būtu jānodrošina ostas valstu uzraudzības iestādes ar visu tiesību aktos paredzēto noderīgo informāciju par kuģu stāvokli atbilstīgi katrai klasifikācijai un tā būtu jādara pieejama atklātībā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka pārredzamībai un informācijas apmaiņai ieinteresēto personu starpā, kā arī sabiedrības tiesībām iegūt informāciju ir būtiska nozīme avāriju novēršanā uz jūras, atzītajām organizācijām būtu jānodrošina ostas valstu uzraudzības iestādes ar visu tiesību aktos paredzēto noderīgo informāciju par kuģu stāvokli atbilstīgi katrai klasifikācijai un tā būtu jādara pieejama atklātībā.

| (18) | Ar mērķi nepieļaut kuģu
  klasifikācijas
  maiņu, ko izdara, lai izvairītos no remontdarbiem,
  kurus inspekcijas laikā pieprasīja atzīta organizācija,
  atzītajām organizācijām
  būtu iepriekš
  savstarpēji
  jāapmainās ar visu būtisko informāciju par to kuģu stāvokli,
  kuri vēlas mainīt klasifikāciju
  , un vajadzības gadījumā jāiesaista karoga
  valsts
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Ar mērķi nepieļaut kuģu
  klasifikācijas
  maiņu, ko izdara, lai izvairītos no remontdarbiem,
  kurus inspekcijas laikā pieprasīja atzīta organizācija,
  atzītajām organizācijām
  būtu iepriekš
  savstarpēji
  jāapmainās ar visu būtisko informāciju par to kuģu stāvokli,
  kuri vēlas mainīt klasifikāciju
  , un vajadzības gadījumā jāiesaista karoga
  valsts
  .

▐

| (19) | Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (6), būtu jāsniedz vajadzīgais atbalsts, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(19)

Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (6), būtu jāsniedz vajadzīgais atbalsts, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kuri jāievēro organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādējādi minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kuri jāievēro organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādējādi minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (21) | Pasākumi, kas jāizpilda dalībvalstīm to attiecībās ar organizācijām, kuras veic kuģu inspekcijas un apskates, ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā Nr. .../.../EK ... (7)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā]
   (8), |
| --- | --- |

(21)

Pasākumi, kas jāizpilda dalībvalstīm to attiecībās ar organizācijām, kuras veic kuģu inspekcijas un apskates, ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā Nr. .../.../EK ... (7)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā]
   (8),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā ir noteikti pasākumi, kas jāizpilda organizācijām, kuras pilnvarotas veikt kuģu inspekciju, apskati un ║sertifikāciju atbilstīgi starptautiskajām konvencijām par drošību jūrā un jūras piesārņojuma novēršanu, tuvinot pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi. Tas ietver arī drošības prasību izstrādi un īstenošanu attiecībā uz kuģu korpusu, mehānismiem, kā arī elektriskajām un vadības iekārtām starptautisko konvenciju darbības jomā.

2. pants

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | kuģis” ir kuģis, uz ko attiecas starptautiskās konvencijas; |
| --- | --- |

a)

kuģis” ir kuģis, uz ko attiecas starptautiskās konvencijas;

| b) | “starptautiskās konvencijas” ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), izņemot tās pielikuma XI-2 nodaļu un, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī ar tiem saistītiem visās dalībvalstīs obligātiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

b)

“starptautiskās konvencijas” ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), izņemot tās pielikuma XI-2 nodaļu un, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī ar tiem saistītiem visās dalībvalstīs obligātiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā;

| c) | “organizācija” ir juridiska persona, tās meitasuzņēmumi vai citas tās kontrolē esošas organizācijas, kuras kopīgi vai atsevišķi veic uzdevumus, uz ko attiecas šī regula; |
| --- | --- |

c)

“organizācija” ir juridiska persona, tās meitasuzņēmumi vai citas tās kontrolē esošas organizācijas, kuras kopīgi vai atsevišķi veic uzdevumus, uz ko attiecas šī regula;

| d) | “kontrole” c) punkta nozīmē ir tiesības, līgumi vai jebkādi citi ║tiesiski vai faktiski līdzekļi, kas vai nu atsevišķi vai apvienojumā dod iespēju realizēt izšķirošu ietekmi uz juridisku personu vai dod iespēju šai organizācijai veikt uzdevumus, uz kuriem attiecas šī regula; |
| --- | --- |

d)

“kontrole” c) punkta nozīmē ir tiesības, līgumi vai jebkādi citi ║tiesiski vai faktiski līdzekļi, kas vai nu atsevišķi vai apvienojumā dod iespēju realizēt izšķirošu ietekmi uz juridisku personu vai dod iespēju šai organizācijai veikt uzdevumus, uz kuriem attiecas šī regula;

| e) | “atzītā organizācija” ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

e)

“atzītā organizācija” ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar šo regulu;

| f) | “pilnvarojums” ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvaro atzīto organizāciju vai deleģē tai pilnvaras ║; |
| --- | --- |

f)

“pilnvarojums” ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvaro atzīto organizāciju vai deleģē tai pilnvaras ║;

| g) | “konvencionālā apliecība” ir apliecība, ko izdevusi karoga valsts vai kas izdota tās vārdā saskaņā ar starptautiskajām konvencijām; |
| --- | --- |

g)

“konvencionālā apliecība” ir apliecība, ko izdevusi karoga valsts vai kas izdota tās vārdā saskaņā ar starptautiskajām konvencijām;

| h) | “noteikumi un procedūras” ir atzītās organizācijas prasības attiecībā uz kuģu konstrukciju, būvniecību, iekārtām, apkopi un apskatēm; |
| --- | --- |

h)

“noteikumi un procedūras” ir atzītās organizācijas prasības attiecībā uz kuģu konstrukciju, būvniecību, iekārtām, apkopi un apskatēm;

| i) | “klasifikācijas apliecība” ir atzītas organizācijas izdots dokuments, kas apliecina, ka kuģis pēc tā uzbūves un mehāniskajām īpašībām ir piemērots konkrētam mērķim vai pakalpojumam saskaņā ar šīs atzītās organizācijas publiski pieejamiem noteikumiem un
  normatīviem
  ; |
| --- | --- |

i)

“klasifikācijas apliecība” ir atzītas organizācijas izdots dokuments, kas apliecina, ka kuģis pēc tā uzbūves un mehāniskajām īpašībām ir piemērots konkrētam mērķim vai pakalpojumam saskaņā ar šīs atzītās organizācijas publiski pieejamiem noteikumiem un
  normatīviem
  ;

| j) | “atrašanās vietas valsts”
  ir
  valsts, kurā ir reģistrēta atzītās
  organizācijas juridiskā adrese, valdes atrašanās vieta vai galvenā uzņēmējdarbības vieta. |
| --- | --- |

j)

“atrašanās vietas valsts”
  ir
  valsts, kurā ir reģistrēta atzītās
  organizācijas juridiskā adrese, valdes atrašanās vieta vai galvenā uzņēmējdarbības vieta.

3. pants

1.   Dalībvalstis, kas vēlas piešķirt pilnvarojumu kādai pagaidām neatzītai organizācijai, iesniedz atzīšanas lūgumu Komisijai, pievienojot tam pilnīgu informāciju un pierādījumus, kas apliecina organizācijas atbilstību I pielikumā izklāstītajiem minimālajiem kritērijiem, kā arī attiecībā uz prasību un tās apņemšanos ievērot 8. panta 4. punkta, 9., 10. un 11. panta noteikumus.

2.   Komisija kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm, kas ir iesniegušas pieprasījumu, novērtē organizācijas, par kuru atzīšanu ir iesniegts pieprasījums, lai pārliecinātos, ka šīs organizācijas atbilst šā panta 1. punktā minētajām prasībām un apņemas tās ievērot.

3.   Komisija saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru atsakās atzīt organizācijas, kuras neatbilst šā panta1. punktā minētajām prasībām vai kuru darbība tiek uzskatīta par nepieļaujamu draudu drošībai vai videi, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti saskaņā ar 14. pantu.

4. pants

1.   Atzīšanu piešķir Komisija saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru.

▐

2.   Atzīšanu piešķir attiecīgai juridiskai personai, kas ir ║mātes organizācija visām juridiskajām personām, kuras ir atzītās organizācijas sastāvā. Atzīšana attiecas uz visām juridiskajām personām, kas palīdz nodrošināt to, ka minētā organizācija nodrošina to pakalpojumus pasaules mērogā.

3.   Komisija ║ saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru ║ var ierobežot atzīšanu, nosakot to attiecībā uz noteiktiem kuģu tipiem, noteikta izmēra kuģiem, noteiktiem izmantošanas veidiem vai to apvienojumu saskaņā ar attiecīgās organizācijas pierādīto darbspēju un pieredzi. Šādā gadījumā Komisija paziņo iemeslus šādam ierobežojumam un nosacījumus, ar kuriem ierobežojumu atceļ vai var paplašināt. Šo ierobežojumu var pārskatīt jebkurā laikā.

4.   Komisija sagatavo un regulāri atjaunina to organizāciju sarakstu, kas atzītas saskaņā ar šo pantu. Minēto sarakstu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Ja Komisija uzskata, ka atzītā organizācija vairs neatbilst I pielikumā izklāstītajiem minimālajiem kritērijiem vai nepilda savus pienākumus atbilstīgi šai regulai vai ka atzītās organizācijas drošības un piesārņojuma novēršanas rādītāji ir ievērojami pasliktinājušies, tomēr neradot nepieļaujamu draudu drošībai vai videi, tā prasa attiecīgajai atzītajai organizācijai noteiktā termiņā veikt vajadzīgo preventīvo un korektīvo darbību, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību minētajiem minimālajiem kritērijiem un visu pienākumu izpildi, un jo īpaši novērst iespējamu draudu drošībai vai videi vai citādi novērst šādas rādītāju pasliktināšanās iemeslus.

Preventīvā un korektīvā darbība var būt arī pagaidu aizsardzības pasākumi, ja iespējamais drauds drošībai vai videi ir tūlītējs.

Tomēr, neatkarīgi no nepieciešamības veikt pasākumu tūlītēju izpildi, Komisija visām dalībvalstīm, kuras attiecīgai organizācijai ir devušas pilnvarojumu, sniedz iepriekšēju paziņojumu par pasākumiem, ko tā paredzējusi veikt.

6. pants

1.   Papildus pasākumiem, kas veikti atbilstīgi 5. pantam, Komisija saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto konsultāciju procedūru var noteikt naudas sodus atzītajai organizācijai:

| a) | kura nopietni vai atkārtoti nav pildījusi I pielikumā izklāstītos minimālos kritērijus vai savus pienākumus atbilstīgi 8. panta 4. punktam, 9., 10. un 11. pantam vai kuras pasliktinošies rādītāji atklāj ļoti nopietnus tās struktūras, sistēmu, procedūru vai iekšējās kontroles trūkumus; vai |
| --- | --- |

a)

kura nopietni vai atkārtoti nav pildījusi I pielikumā izklāstītos minimālos kritērijus vai savus pienākumus atbilstīgi 8. panta 4. punktam, 9., 10. un 11. pantam vai kuras pasliktinošies rādītāji atklāj ļoti nopietnus tās struktūras, sistēmu, procedūru vai iekšējās kontroles trūkumus; vai

| b) | kura saskaņā ar 8. panta 1. punktu veiktās novērtēšanas laikā apzināti sniegusi Komisijai nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju vai kā citādi kavējusi minēto novērtēšanu. |
| --- | --- |

b)

kura saskaņā ar 8. panta 1. punktu veiktās novērtēšanas laikā apzināti sniegusi Komisijai nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju vai kā citādi kavējusi minēto novērtēšanu.

2.   Neskarot šā panta 1. punktu, Komisija var noteikt minētajai atzītajai organizācijai periodiskus soda maksājumus, ja organizācija neīsteno Komisijas pieprasīto preventīvo un korektīvo darbību vai nepamatoti kavējas, līdz prasītā darbība tiek pilnībā īstenota.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie naudas sodi un periodiskie soda maksājumi ir efektīvi un samērīgi gan attiecībā uz lietas smaguma pakāpi, gan attiecībā uz attiecīgās atzītās organizācijas saimniecisko stāvokli, ņemot vērā, jo īpaši, cik lielā mērā bijusi apdraudēta drošība vai vides aizsardzība.

Tos uzliek tikai pēc tam, kad attiecīgajai atzītajai organizācijai un attiecīgajām dalībvalstīm bijusi dota iespēja iesniegt savus apsvērumus.

Kopējā uzlikto naudas sodu un periodisko soda maksājumu summa nepārsniedz 5 % no atzītās organizācijas vidējā kopējā apgrozījuma iepriekšējo trīs gadu laikā, veicot tādu saimniecisko darbību, uz kuru attiecas šī regula.

▐

7. pants

1.   Komisija atsauc tādu organizāciju atzīšanu:

| a) | kuras nopietni vai atkārtoti nav pildījušas I pielikumā izklāstītos minimālos kritērijus vai savus pienākumus atbilstīgi šai regulai tādā apjomā, ka rodas nepieļaujams drauds drošībai vai videi; |
| --- | --- |

a)

kuras nopietni vai atkārtoti nav pildījušas I pielikumā izklāstītos minimālos kritērijus vai savus pienākumus atbilstīgi šai regulai tādā apjomā, ka rodas nepieļaujams drauds drošībai vai videi;

| b) | kuru atkārtotas un nopietnas nespējas garantēt drošību un novērst piesārņojumu dēļ rodas nepieļaujams drauds drošībai vai videi; |
| --- | --- |

b)

kuru atkārtotas un nopietnas nespējas garantēt drošību un novērst piesārņojumu dēļ rodas nepieļaujams drauds drošībai vai videi;

| c) | kuras neļauj vai atkārtoti kavē Komisiju veikt to novērtējumu; vai |
| --- | --- |

c)

kuras neļauj vai atkārtoti kavē Komisiju veikt to novērtējumu; vai

| d) | kuras nemaksā naudas sodus un/vai periodiskos soda maksājumus, kas minēti 6. panta 1. un 2. punktā. ║ |
| --- | --- |

d)

kuras nemaksā naudas sodus un/vai periodiskos soda maksājumus, kas minēti 6. panta 1. un 2. punktā. ║

▐

2.   Saistībā ar šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu Komisija pieņem lēmumu, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp

| a) | sava attiecīgās atzītās organizācijas novērtējuma rezultātiem, kas veikts saskaņā ar 8. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

sava attiecīgās atzītās organizācijas novērtējuma rezultātiem, kas veikts saskaņā ar 8. panta 1. punktu;

| b) | ziņojumiem, ko iesniegušas dalībvalstis saskaņā ar 14. pantu Direktīvā .../.../EK (9)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates] ║; |
| --- | --- |

b)

ziņojumiem, ko iesniegušas dalībvalstis saskaņā ar 14. pantu Direktīvā .../.../EK (9)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates] ║;

| c) | tādu nelaimes gadījumu analīzi, kuros iesaistīti kuģi, kurus klasificējusi atzītā organizācija; |
| --- | --- |

c)

tādu nelaimes gadījumu analīzi, kuros iesaistīti kuģi, kurus klasificējusi atzītā organizācija;

| d) | jebkuru 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto nepilnību atkārtošanos; |
| --- | --- |

d)

jebkuru 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto nepilnību atkārtošanos;

| e) | to, cik lielā mērā ir ietekmēta atzītās organizācijas klasificētā flote; un |
| --- | --- |

e)

to, cik lielā mērā ir ietekmēta atzītās organizācijas klasificētā flote; un

| f) | 6. panta 2. punktā minēto pasākumu neefektivitāti. |
| --- | --- |

f)

6. panta 2. punktā minēto pasākumu neefektivitāti.

3.   Par atzīšanas atsaukšanu lemj Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts lūguma saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru un pēc tam, kad attiecīgajai atzītajai organizācijai bijusi dota iespēja iesniegt savus apsvērumus.

8. pants

1.   Komisija kopā ar dalībvalsti, kas iesniegusi attiecīgo atzīšanas pieprasījumu, regulāri un ne retāk kā vienreiz divos gados novērtē visas atzītās organizācijas, lai pārliecinātos, ka tās pilda pienākumus saskaņā ar šo regulu, un atbilst I pielikumā izklāstītajiem minimālajiem kritērijiem. Novērtējumu veic tikai attiecībā uz tām organizācijas darbībām, uz kurām attiecas šīs regulas darbības joma.

2.   Izvēloties atzītās organizācijas novērtēšanai, Komisija velta īpašu uzmanību atzītās organizācijas drošības un piesārņojuma novēršanas rādītājiem, nelaimes gadījumu skaitam un ziņojumiem, ko ir sagatavojušas dalībvalstis saskaņā ar 14. pantu Direktīvā .../.../EK (10)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates] ║.

3.   Veicot šo novērtējumu, var apmeklēt atzītās organizācijas reģionālās filiāles, kā arī izlases veidā veikt gan ekspluatācijā nodotu, gan pašlaik būvētu kuģu inspekcijas nolūkā revidēt atzītās organizācijas darbu. Šajā gadījumā Komisija, atkarībā no apstākļiem, informē dalībvalsti, kurā atrodas reģionālā filiāle. Komisija nodod dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem.

4.   Katra atzītā organizācija ik gadu nodod 12. panta 1. punktā minētās komitejas rīcībā savas kvalitātes nodrošinājuma sistēmas pārskatīšanas rezultātus.

9. pants

1.   
  Nevar atsaukties uz klauzulām atzītas
  organizācijas
  līgumā ar trešo pusi vai pilnvarojuma līgumā ar karoga valsti, lai ierobežotu Komisijas
  piekļuvi informācijai, kas vajadzīga, lai veiktu 8. panta 1. punktā minēto novērtējumu. ▐

2.   Atzītās organizācijas savos līgumos ar trešām pusēm par konvencionālo apliecību vai klasifikācijas apliecību izdošanu kuģim nodrošina, ka šāda izdošana notiek ar nosacījumu, ka puses neiebilst pret Kopienas inspektoru piekļuvi minētajam kuģim ║ 8. panta 1. punkta nolūkiem.

10. pants

1.   Atzītās organizācijas regulāri apspriežas savā starpā, lai nodrošinātu noteikumu un
  normatīvu
  savstarpēju atbilstību un mēģinātu tos saskaņot un piemērot. Tās savstarpēji sadarbojas, lai panāktu ║starptautisko konvenciju saskaņotu interpretāciju, neskarot karoga valstu pilnvaras. Atzītās organizācijas attiecīgos gadījumos vienojas par tehniskiem un procedūras nosacījumiem, ar kādiem tās savstarpēji atzīst savas
  attiecīgās
  klasifikācijas apliecības
  , kas
  pamatojas
  uz līdzvērtīgiem standartiem,
  kā paraugu ņemot vērā visprasīgākos un stingrākos standartus un jo īpaši ņemot vērā kuģu aprīkojumu ar atbilstības marķējumu, saskaņā ar Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvu 96/98/EK par kuģu aprīkojumu

   (11).

▐

Atzītās organizācijas klasifikācijas vajadzībām atzīst apliecības kuģu aprīkojumam ar stūres rata marķējumu, saskaņā ar ║Direktīvu 96/98/EK ║.

Tās iesniedz Komisijai un dalībvalstīm regulārus ziņojumus par galvenajiem sasniegumiem standartu izstrādē un materiālu, iekārtu un sastāvdaļu apliecību savstarpējā atzīšanā.

2.   Komisija līdz ... (12), pamatojoties uz neatkarīgi veiktu pētījumu, ║iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par noteikumu un
  normatīvu
  saskaņošanas gaitu un par savstarpējo atzīšanu.
  Ja atzītās organizācijas neatbilst šajā pantā izklāstītajiem noteikumiem, Komisija ierosina Eiropas Parlamentam un Padomei nepieciešamos pasākumus.

3.   Atzītās organizācijas sadarbojas ar ostas valsts kontroles iestādēm gadījumos, kad ir iesaistīts kāds to klasifikācijas kuģis, jo īpaši, lai atvieglotu ziņoto trūkumu vai citu neatbilstību izlabošanu.

4.   Atzītās organizācijas nosūta visām dalībvalstu administrācijām, kas ir piešķīrušas 3. pantā Direktīvā .../.../EK
   (13)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates] paredzētos pilnvarojumus, un Komisijai visas vajadzīgās ziņas par saviem reģistrētajiem kuģiem, klasifikācijas nodošanu citai organizācijai, maiņu, apturēšanu un atcelšanu neatkarīgi no tā, ar kādu karogu šie kuģi kuģo.

Informāciju par klasifikācijas nodošanu citai organizācijai, maiņu, apturēšanu un atcelšanu, arī informāciju par nokavētām apskatēm, neievērotiem ieteikumiem, klasifikācijas nosacījumiem, ekspluatācijas apstākļiem vai ekspluatācijas ierobežojumiem, kas noteikti attiecībā uz to reģistrētajiem kuģiem neatkarīgi no tā, ar kādu karogu tie kuģo, elektroniski paziņo arī kopīgajai pārbaužu datubāzei, ko dalībvalstis izmanto, lai īstenotu Direktīvu .../.../EK [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates], to dara tajā pašā laikā, kad to reģistrē atzītā organizācija pati savā sistēmām, un nekādā gadījumā vēlāk par 72 stundām pēc notikuma, par kuru ir pienākums sniegt informāciju. Minēto informāciju, izņemot tos ieteikumus un nosacījumus attiecībā uz klasifikāciju, kas vēl ir spēkā, ievieto atzīto organizāciju interneta mājas lapā.

5.   Atzītās organizācijas neizdod konvencionālās apliecības tiem kuģiem, neatkarīgi no to karoga, kam ir noņemta klasifikācija vai tiek mainīta klasifikācija ║drošības apsvērumu dēļ, kamēr karoga valsts kompetentajai administrācijai nav dota iespēja piemērotā termiņā sniegt atzinumu par to, vai ir vajadzīga vispusīga inspekcija.

6.   Klasifikāciju nododot no vienas atzītās organizācijas citai, nodošanas organizācija bez liekas kavēšanās sniedz saņēmējai organizācijai pilnu kuģa dokumentāciju un jo īpaši to informē par:

| a) | jebkādām nokavētām apskatēm; |
| --- | --- |

a)

jebkādām nokavētām apskatēm;

| b) | jebkādiem neievērotiem ieteikumiem vai klasifikācijas nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

jebkādiem neievērotiem ieteikumiem vai klasifikācijas nosacījumiem;

| c) | ekspluatācijas nosacījumiem, kas ieviesti attiecībā uz šo kuģi; un |
| --- | --- |

c)

ekspluatācijas nosacījumiem, kas ieviesti attiecībā uz šo kuģi; un

| d) | ekspluatācijas ierobežojumiem, kas ieviesti attiecībā uz šo kuģi. |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijas ierobežojumiem, kas ieviesti attiecībā uz šo kuģi.

Saņēmēja organizācija var izdot jaunas kuģa apliecības tikai pēc veiksmīgas visu nokavēto apskašu veikšanas un visu to neievēroto ieteikumu vai klasifikācijas nosacījumu izpildes, kas sniegti attiecībā uz kuģi, kā to ir norādījusi nodošanas organizācija.

Pirms
  jauno
  sertifikātu
  ieviešanas
  ieguvējai organizācijai ir jāpaziņo zaudētājai organizācijai par
  to
  izdošanas datumu un
  tai
  jāapstiprina sakarā ar katru nokavēto apsekojumu, neievēroto ieteikumu un neievērotiem klasifikācijas nosacījumiem
  veiktie pasākumi, to vieta un veiksmīgas īstenošanas uzsākšanas un pabeigšanas diena
  .

Atzītās organizācijas nosaka un īsteno atbilstīgas kopējas prasības attiecībā uz klasifikācijas nodošanu, ja vajadzīgi īpaši piesardzības pasākumi. Minētie gadījumi attiecas vismaz uz klasifikācijas nodošanu kuģiem, kas ir 15 gadus veci un vecāki, kā arī uz klasifikācijas nodošanu no neatzītās organizācijas atzītajai organizācijai.

Atzītās organizācijas savstarpēji sadarbojas, lai panāktu šā punkta pienācīgu izpildi.

11. pants

1.   
  Dalībvalstis kopā ar atzītajām organizācijām līdz ...

   (14)

  izveido vērtēšanas komiteju saskaņā ar EN 45012 kvalitātes standartiem. Tajā kā
  padomdevēji var piedalīties attiecīgas profesionālas apvienības, kas darbojas kuģniecības nozarē.

2.   
  Vērtēšanas komiteja
  veic šādus uzdevumus:

| a) | atzīto organizāciju kvalitātes vadības sistēmu
  reglamentēšana un nepārtraukta
  novērtēšana saskaņā ar ISO 9001 kvalitātes standartu kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

atzīto organizāciju kvalitātes vadības sistēmu
  reglamentēšana un nepārtraukta
  novērtēšana saskaņā ar ISO 9001 kvalitātes standartu kritērijiem;

| b) | atzīto organizāciju kvalitātes
  sistēmas
  sertificēšana ▐; |
| --- | --- |

b)

atzīto organizāciju kvalitātes
  sistēmas
  sertificēšana ▐;

| c) | saistošu
  starptautiski atzītu kvalitātes vadības standartu interpretāciju izdošana, jo īpaši, lai ņemot vērā atzītu organizāciju būtības un pienākumu īpatnības; un |
| --- | --- |

c)

saistošu
  starptautiski atzītu kvalitātes vadības standartu interpretāciju izdošana, jo īpaši, lai ņemot vērā atzītu organizāciju būtības un pienākumu īpatnības; un

| d) | individuālu un kolektīvu ieteikumu
  pieņemšana atzītas organizācijas noteikumu
  , procesu un iekšējās kontroles mehānismu uzlabošanai. |
| --- | --- |

d)

individuālu un kolektīvu ieteikumu
  pieņemšana atzītas organizācijas noteikumu
  , procesu un iekšējās kontroles mehānismu uzlabošanai.

3.   
  Vērtēšanas komiteja ir neatkarīga un tai ir nepieciešamās
  pilnvaras, lai tā darbotos neatkarīgi no atzītajām organizācijām, un tai
  pašai
  ir vajadzīgie līdzekļi, lai veiktu pienākumus efektīvi un atbilstīgi augstākajiem profesionālajiem standartiem.
  Vērtēšanas komiteja nosaka
  savas darba metodes un reglamentu.

▐

4.   
  Vērtēšanas komiteja
  sniedz ieinteresētajām personām, tostarp ▐ Komisijai
  ,
  pilnīgu informāciju par savu gada darba plānu, kā arī par saviem atzinumiem un ieteikumiem jo īpaši attiecībā uz situācijām, kad drošība varētu būt apdraudēta.

5.   Komisija periodiski
  veic Vērtēšanas komitejas revīziju un saskaņā ar12. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieprasīt, lai Vērtēšanas komiteja pieņem pasākumus, kurus Komisija uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību 1. punktam.

6.   Komisija ziņo dalībvalstīm par sava novērtējuma rezultātiem un turpmākiem pasākumiem pēc novērtējuma.

12. pants

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (15).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais periods ir trīs mēneši.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

13. pants

1.   Šo regulu, nepaplašinot tās piemērošanas jomu,
  saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru
  var grozīt, lai atjauninātu I pielikumā iekļautos minimālos kritērijus, jo īpaši ņemot vērā attiecīgos SJO lēmumus.

Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas ║elementus, pieņem saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Grozījumus starptautiskajās konvencijās, kas noteiktas šīs regulas 2. panta b) punktā, var neattiecināt uz šīs regulas darbības jomu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu.

14. pants

1.   Komisija pieņem un publicē:

| a) | kritērijus atzīto organizāciju noteikumu un procedūru, kā arī veikuma novērtēšanai attiecībā uz drošību un piesārņojuma novēršanu no to klasificētiem kuģiem, īpaši ņemot vērā datus, kas iegūti, izmantojot Parīzes Saprašanās memorandu par valsts kontroli ostās un/vai tamlīdzīgas shēmas; un |
| --- | --- |

a)

kritērijus atzīto organizāciju noteikumu un procedūru, kā arī veikuma novērtēšanai attiecībā uz drošību un piesārņojuma novēršanu no to klasificētiem kuģiem, īpaši ņemot vērā datus, kas iegūti, izmantojot Parīzes Saprašanās memorandu par valsts kontroli ostās un/vai tamlīdzīgas shēmas; un

| b) | kritērijus, lai noteiktu gadījumus, kad šāds veikums uzskatāms par nepieļaujamu draudu drošībai vai un kuri var ņemt vērā īpašus apstākļus, kas ietekmē mazākas vai šauri specializētas organizācijas ║. |
| --- | --- |

b)

kritērijus, lai noteiktu gadījumus, kad šāds veikums uzskatāms par nepieļaujamu draudu drošībai vai un kuri var ņemt vērā īpašus apstākļus, kas ietekmē mazākas vai šauri specializētas organizācijas ║.

Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas ║elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas ║elementus, to papildinot, attiecībā uz 6. panta un, attiecīgā gadījumā, uz 7. panta īstenošanu, pieņem saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Neskarot I pielikumā iekļauto minimālo kritēriju tūlītēju piemērošanu, Komisija saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieņemt noteikumus par to interpretāciju un var apsvērt mērķu noteikšanu vispārīgajiem minimālajiem kritērijiem, kas izklāstīti I pielikuma A daļas 3. punktā.

15. pants

1.   Organizācijām, kam, šai regulai stājoties spēkā, ir piešķirta atzīšana saskaņā ar Direktīvu 94/57/EK, saglabā savu atzīšanu, ievērojot 2. punktu.

2.   Neskarot 5. un 7. pantu, Komisija līdz ... (16) atkārtoti pārbauda visas ierobežotās atzīšanas, kas piešķirtas atbilstīgi Direktīvai 94/57/EK, ņemot vērā šīs regulas 4. panta 2. punktu, lai saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru lemtu, vai ierobežojumi jāaizstāj ar citiem vai jāatceļ. Ierobežojumi paliek spēkā līdz Komisijas lēmuma pieņemšanai.

16. pants

Veicot novērtēšanu atbilstīgi 8. panta 1. punktam, Komisija pārliecinās, vai atzīšanas turētājs ir organizācijas attiecīgā juridiskā persona, uz kuru attiecas šīs regulas noteikumi. Ja tā nav, Komisija, pieņem lēmumu, grozot minēto atzīšanu.

Ja Komisija groza atzīšanu, dalībvalstis pielāgo savus līgumus ar organizāciju, lai ņemtu vērā grozījumu.

17. pants

Komisija reizi divos gados informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šīs regulas piemērošanu.

18. pants

Atsauces Kopienas un valstu tiesību aktos uz Direktīvu 94/57/EK uzskata attiecīgi par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saistībā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

19. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.09.2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļaNostāja (OV C 74 E, 20.3.2008., 632. lpp.), Padomes 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (OV C 190 E, 29.7.2008., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

3

Nostāja

2008. gada 6. jūnija

(OV C 190 E, 29.7.2008., 1. lpp.)

2008. gada 24. septembra

(4)  OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. ║.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

5

(6)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. ║.

6

(7)  OV ... ║.

7

(8)  OV L ...

8

(9)  OV ... ║.

9

(10)  OV ... ║.

10

(11)  

  OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.

11

OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.

(12)  
  Trīs gadi
  no šīs regulas stāšanās spēkā.

12

Trīs gadi

(13)  OV ... ║.

13

(14)  
  18 mēneši
  no šīs regulas stāšanās spēkā ║.

14

18 mēneši

(15)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. ║.

15

(16)  ║ Divpadsmit mēneši no šīs regulas stāšanās spēkā.

16

no

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisI PIELIKUMS

MINIMĀLIE KRITĒRIJI ORGANIZĀCIJĀM

(KĀ MINĒTS 3. PANTĀ)

A.   VISPĀRĪGIE MINIMĀLIE KRITĒRIJI

| 1. | Lai varētu saņemt vai saglabāt Kopienas atzīšanu,
  atzītai organizācijai jābūt juridiskai personai valstī, kurā tā atrodas. Tās pārskati ir neatkarīga revidenta apliecināti. |
| --- | --- |

1.

Lai varētu saņemt vai saglabāt Kopienas atzīšanu,
  atzītai organizācijai jābūt juridiskai personai valstī, kurā tā atrodas. Tās pārskati ir neatkarīga revidenta apliecināti.

| 2. | Atzītajai organizācijai ir ar dokumentiem jāpierāda plaša pieredze tirdzniecības kuģu projektēšanas un uzbūves novērtēšanā. |
| --- | --- |

2.

Atzītajai organizācijai ir ar dokumentiem jāpierāda plaša pieredze tirdzniecības kuģu projektēšanas un uzbūves novērtēšanā.

| 3. | Atzītajai organizācijai pastāvīgi jābūt ievērojamam vadības, tehniskajam, apkalpes un izpētes personālam, kas atbilst flotes lielumam tās kuģu klasifikācijā, flotes sastāvam un organizācijas dalībai kuģu būvē un pārveidošanā. Atzītajai organizācijai, kad vajadzīgs ║ un pēc vajadzības jāspēj atvēlēt katrai darba vietai līdzekļus un personālu, kas atbilst uzdevumiem, kuri veicami saskaņā ar 6. un 7. vispārīgo minimālo kritēriju un ar īpašajiem minimālajiem kritērijiem, kā norādīts B daļā. |
| --- | --- |

3.

Atzītajai organizācijai pastāvīgi jābūt ievērojamam vadības, tehniskajam, apkalpes un izpētes personālam, kas atbilst flotes lielumam tās kuģu klasifikācijā, flotes sastāvam un organizācijas dalībai kuģu būvē un pārveidošanā. Atzītajai organizācijai, kad vajadzīgs ║ un pēc vajadzības jāspēj atvēlēt katrai darba vietai līdzekļus un personālu, kas atbilst uzdevumiem, kuri veicami saskaņā ar 6. un 7. vispārīgo minimālo kritēriju un ar īpašajiem minimālajiem kritērijiem, kā norādīts B daļā.

| 4. | Atzītajai organizācijai ir jābūt un tai jāpiemēro pašas vispārēju tirdzniecības kuģu projektēšanas, uzbūves un regulāras apskates noteikumu un procedūru kopums, kas atbilst starptautiskiem standartiem, vai tai ir jāpierāda savas spējas pieņemt un piemērot šādu noteikumu kopumu. Noteikumus un procedūras jāpublicē un periodiski jāprecizē un jāuzlabo, izmantojot pētniecības un attīstības programmas. |
| --- | --- |

4.

Atzītajai organizācijai ir jābūt un tai jāpiemēro pašas vispārēju tirdzniecības kuģu projektēšanas, uzbūves un regulāras apskates noteikumu un procedūru kopums, kas atbilst starptautiskiem standartiem, vai tai ir jāpierāda savas spējas pieņemt un piemērot šādu noteikumu kopumu. Noteikumus un procedūras jāpublicē un periodiski jāprecizē un jāuzlabo, izmantojot pētniecības un attīstības programmas.

| 5. | Atzītajai organizācijai jābūt savam kuģu reģistram, ko tā publicē katru gadu vai ko uztur publiski pieejamā elektroniskā datu bāzē. |
| --- | --- |

5.

Atzītajai organizācijai jābūt savam kuģu reģistram, ko tā publicē katru gadu vai ko uztur publiski pieejamā elektroniskā datu bāzē.

| 6. | Atzītā organizācija nedrīkst būt atkarīga no kuģu īpašniekiem vai būvētājiem un citām personām, kas kā uzņēmēji piedalās kuģu būvēšanā, aprīkošanā, remontdarbos vai ekspluatācijā. Atzītās organizācijas ieņēmumi nedrīkst būt būtiski atkarīgi tikai no viena komercuzņēmuma. Atzītā organizācija nedrīkst veikt atbilstīgi klasifikācijai vai tiesību aktos noteiktos uzdevumus, ja tā ir kuģu īpašniece vai operators un ja to saista lietišķas, personiskas vai radnieciskas attiecības ar kuģu īpašnieku vai operatoru. Šis nesaderības noteikums attiecas arī uz inspektoriem, ko nodarbina atzītā organizācija. |
| --- | --- |

6.

Atzītā organizācija nedrīkst būt atkarīga no kuģu īpašniekiem vai būvētājiem un citām personām, kas kā uzņēmēji piedalās kuģu būvēšanā, aprīkošanā, remontdarbos vai ekspluatācijā. Atzītās organizācijas ieņēmumi nedrīkst būt būtiski atkarīgi tikai no viena komercuzņēmuma. Atzītā organizācija nedrīkst veikt atbilstīgi klasifikācijai vai tiesību aktos noteiktos uzdevumus, ja tā ir kuģu īpašniece vai operators un ja to saista lietišķas, personiskas vai radnieciskas attiecības ar kuģu īpašnieku vai operatoru. Šis nesaderības noteikums attiecas arī uz inspektoriem, ko nodarbina atzītā organizācija.

| 7. | Atzītajai organizācijai jādarbojas saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā SJO Rezolūcijai A.789(19) par tādu atzīto organizāciju apskates un sertificēšanas funkcijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, ciktāl tie attiecas uz jautājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

7.

Atzītajai organizācijai jādarbojas saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā SJO Rezolūcijai A.789(19) par tādu atzīto organizāciju apskates un sertificēšanas funkcijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, ciktāl tie attiecas uz jautājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā.

B.   ĪPAŠIE MINIMĀLIE KRITĒRIJI

| 1. | Atzītā organizācija nodrošina ar
  savu īpašo
  tehnisko personālu vai
  pienācīgi pamatotos gadījumos citu ▐ organizāciju īpašo
  tehnisko personālu
  visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.

Atzītā organizācija nodrošina ar
  savu īpašo
  tehnisko personālu vai
  pienācīgi pamatotos gadījumos citu ▐ organizāciju īpašo
  tehnisko personālu
  visā pasaulē.

| 2. | Atzītās organizācijas darbību jāreglamentē ar ētikas kodeksu. |
| --- | --- |

2.

Atzītās organizācijas darbību jāreglamentē ar ētikas kodeksu.

| 3. | Atzīto organizāciju jāvada un jāpārvalda tā, lai nodrošinātu informācijas konfidencialitāti, ko prasa administrācija. |
| --- | --- |

3.

Atzīto organizāciju jāvada un jāpārvalda tā, lai nodrošinātu informācijas konfidencialitāti, ko prasa administrācija.

| 4. | Atzītajai organizācijai jāsniedz administrācijai, Komisijai un interesentiem būtiska informācija. |
| --- | --- |

4.

Atzītajai organizācijai jāsniedz administrācijai, Komisijai un interesentiem būtiska informācija.

| 5. | Atzītā organizācija, tās inspektori un tehniskais personāls darbojas, nenodarot kaitējumu kuģu būvētavu, iekārtu piegādātāju un kuģu īpašnieku intelektuālā īpašuma tiesībām, tostarp patentiem, zinātībai vai jebkādām citām zināšanām, kuru izmantojums ir tiesiski aizsargāts Kopienas vai valstu mērogā; neskarot dalībvalstu un Komisijas vērtēšanas pilnvaras, jo īpaši saskaņā ar 9. pantu, attiecīga atzītā organizācija vai tās nodarbināti inspektori un tehniskais personāls nekādā gadījumā nedrīkst nodod citām personām vai izpaust komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta, veicot kuģu būvēšanas vai remonta inspekciju, pārbaudi vai pārraudzību. |
| --- | --- |

5.

Atzītā organizācija, tās inspektori un tehniskais personāls darbojas, nenodarot kaitējumu kuģu būvētavu, iekārtu piegādātāju un kuģu īpašnieku intelektuālā īpašuma tiesībām, tostarp patentiem, zinātībai vai jebkādām citām zināšanām, kuru izmantojums ir tiesiski aizsargāts Kopienas vai valstu mērogā; neskarot dalībvalstu un Komisijas vērtēšanas pilnvaras, jo īpaši saskaņā ar 9. pantu, attiecīga atzītā organizācija vai tās nodarbināti inspektori un tehniskais personāls nekādā gadījumā nedrīkst nodod citām personām vai izpaust komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta, veicot kuģu būvēšanas vai remonta inspekciju, pārbaudi vai pārraudzību.

| 6. | Atzītās organizācijas vadībai rakstiski jāformulē sava stratēģija un mērķi, kā arī saistības attiecībā uz kvalitāti un jānodrošina to, ka šo stratēģiju apzinās, ievēro un atbalsta jebkurā atzītās organizācijas līmenī. Atzītās organizācijas stratēģijai jāattiecas uz drošības un piesārņojuma novēršanas mērķiem un rādītājiem. |
| --- | --- |

6.

Atzītās organizācijas vadībai rakstiski jāformulē sava stratēģija un mērķi, kā arī saistības attiecībā uz kvalitāti un jānodrošina to, ka šo stratēģiju apzinās, ievēro un atbalsta jebkurā atzītās organizācijas līmenī. Atzītās organizācijas stratēģijai jāattiecas uz drošības un piesārņojuma novēršanas mērķiem un rādītājiem.

| 7. | Atzītajai organizācijai jānodrošina, ka:






  a) | tās noteikumus un procedūras izstrādā un izmanto plānveidīgi; |
| --- | --- | --- |

7.

Atzītajai organizācijai jānodrošina, ka:

a)

tās noteikumus un procedūras izstrādā un izmanto plānveidīgi;

| b) | tās noteikumus un procedūras ievēro, un pastāv iekšēja sistēma pakalpojumu kvalitātes noteikšanai saistībā ar šiem noteikumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

b)

tās noteikumus un procedūras ievēro, un pastāv iekšēja sistēma pakalpojumu kvalitātes noteikšanai saistībā ar šiem noteikumiem un procedūrām;

| c) | ievēro prasības, kas izriet no obligātajiem pienākumiem, kuru veikšanai atzītā organizācija ir saņēmusi pilnvarojumu, un pastāv iekšēja sistēma pakalpojumu kvalitātes noteikšanai saistībā ar starptautisko konvenciju izpildi; |
| --- | --- |

c)

ievēro prasības, kas izriet no obligātajiem pienākumiem, kuru veikšanai atzītā organizācija ir saņēmusi pilnvarojumu, un pastāv iekšēja sistēma pakalpojumu kvalitātes noteikšanai saistībā ar starptautisko konvenciju izpildi;

| d) | ir rakstiski noteikta to darbinieku kompetence, pilnvaras un savstarpējās saistības, kuru darbs ietekmē atzītās organizācijas pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

d)

ir rakstiski noteikta to darbinieku kompetence, pilnvaras un savstarpējās saistības, kuru darbs ietekmē atzītās organizācijas pakalpojumu kvalitāti;

| e) | jebkuru darbu veic kontrolētos apstākļos; |
| --- | --- |

e)

jebkuru darbu veic kontrolētos apstākļos;

| f) | pastāv uzraudzības sistēma, ar ko pārrauga inspektoru, tehniskā un administratīvā personāla rīcību un darbu, kuri ir nodarbināti atzītajā organizācijā; |
| --- | --- |

f)

pastāv uzraudzības sistēma, ar ko pārrauga inspektoru, tehniskā un administratīvā personāla rīcību un darbu, kuri ir nodarbināti atzītajā organizācijā;

| g) | inspektori sīki pārzina konkrēto kuģu tipu, uz kura viņi veic savus pienākumus saistībā ar veicamo apskati un attiecīgām piemērojamām prasībām; |
| --- | --- |

g)

inspektori sīki pārzina konkrēto kuģu tipu, uz kura viņi veic savus pienākumus saistībā ar veicamo apskati un attiecīgām piemērojamām prasībām;

| h) | ir īstenota sistēma inspektoru kvalifikācijai un to zināšanu pastāvīgai atjaunošanai; |
| --- | --- |

h)

ir īstenota sistēma inspektoru kvalifikācijai un to zināšanu pastāvīgai atjaunošanai;

| i) | tiek glabāti uzskaites dati, kas atspoguļo vajadzīgo standartu ievērošanu saistībā ar veiktajiem pakalpojumiem, un efektīvi darbojas kvalitātes nodrošināšanas sistēma; |
| --- | --- |

i)

tiek glabāti uzskaites dati, kas atspoguļo vajadzīgo standartu ievērošanu saistībā ar veiktajiem pakalpojumiem, un efektīvi darbojas kvalitātes nodrošināšanas sistēma;

| j) | visās nodaļās pastāv vispārēja plānotas un dokumentāri apstiprinātas iekšējās revīzijas sistēma attiecībā uz darbībām, kas vērstas uz kvalitātes nodrošināšanu; |
| --- | --- |

j)

visās nodaļās pastāv vispārēja plānotas un dokumentāri apstiprinātas iekšējās revīzijas sistēma attiecībā uz darbībām, kas vērstas uz kvalitātes nodrošināšanu;

| k) | obligātās apskates un inspekcijas, kas noteiktas Saskaņotajā apskates un sertifikācijas sistēmā, kuru veikšanai atzītā organizācija ir saņēmusi pilnvarojumu, veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā un papildinājumā SJO Rezolūcijai A.948(23) par Apskates pamatnostādnēm atbilstīgi Saskaņotajai apskates un sertifikācijas sistēmai; |
| --- | --- |

k)

obligātās apskates un inspekcijas, kas noteiktas Saskaņotajā apskates un sertifikācijas sistēmā, kuru veikšanai atzītā organizācija ir saņēmusi pilnvarojumu, veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā un papildinājumā SJO Rezolūcijai A.948(23) par Apskates pamatnostādnēm atbilstīgi Saskaņotajai apskates un sertifikācijas sistēmai;

| l) | pastāv skaidra un tieša pienākumu sadale un to pārraudzība starp atzītās organizācijas centrālo un reģionālajām nodaļām, kā arī starp atzītajām organizācijām un to inspektoriem. |
| --- | --- |

l)

pastāv skaidra un tieša pienākumu sadale un to pārraudzība starp atzītās organizācijas centrālo un reģionālajām nodaļām, kā arī starp atzītajām organizācijām un to inspektoriem.

| 8. | ▐Organizācijai jābūt izstrādātai, īstenotai un uzturētai efektīvai iekšējai kvalitātes sistēmai, kas pamatojas uz starptautiski atzītu kvalitātes standartu attiecīgajām daļām, kā arī atbilst EN ISO/IEC 17020:2004 (inspekcijas iestādes) un EN ISO 9001:2000 standartiem, kurus interpretējusi un sertificējusi
  vērtēšanas komiteja
  , kas minēta 11. panta 1. punktā.


  Vērtēšanas komiteja rīkojas neatkarīgi, un tādēļ tai ir jābūt pieejamiem visiem vajadzīgajiem līdzekļiem tās pienācīgai darbībai un darba rūpīgai un nepārtrauktai veikšanai. Tai ir jābūt ļoti specializētām un plašām tehniskām zināšanām un rīcības kodeksam, kas garantē revidentu darbības neatkarību. |
| --- | --- |

8.

▐Organizācijai jābūt izstrādātai, īstenotai un uzturētai efektīvai iekšējai kvalitātes sistēmai, kas pamatojas uz starptautiski atzītu kvalitātes standartu attiecīgajām daļām, kā arī atbilst EN ISO/IEC 17020:2004 (inspekcijas iestādes) un EN ISO 9001:2000 standartiem, kurus interpretējusi un sertificējusi
  vērtēšanas komiteja
  , kas minēta 11. panta 1. punktā.

Vērtēšanas komiteja rīkojas neatkarīgi, un tādēļ tai ir jābūt pieejamiem visiem vajadzīgajiem līdzekļiem tās pienācīgai darbībai un darba rūpīgai un nepārtrauktai veikšanai. Tai ir jābūt ļoti specializētām un plašām tehniskām zināšanām un rīcības kodeksam, kas garantē revidentu darbības neatkarību.

| 9. | ▐Organizācijas
  noteikumi un normatīvi jā īsteno
  tā, lai organizācija, pamatojoties pati uz savām zināšanām un spriedumu, varētu sagatavot uzticamu un objektīvu deklarāciju par attiecīgo kuģu drošību, izmantojot
  klasifikācijas apliecības
  , uz
  kurām
  pamatojoties var izdot
  konvencionālās
  apliecības. |
| --- | --- |

9.

▐Organizācijas
  noteikumi un normatīvi jā īsteno
  tā, lai organizācija, pamatojoties pati uz savām zināšanām un spriedumu, varētu sagatavot uzticamu un objektīvu deklarāciju par attiecīgo kuģu drošību, izmantojot
  klasifikācijas apliecības
  , uz
  kurām
  pamatojoties var izdot
  konvencionālās
  apliecības.

| 10. | Atzītajai organizācijai jābūt nepieciešamajiem līdzekļiem, lai, izmantojot augstas kvalifikācijas profesionāļus, un saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā SJO Rezolūcijai A.913(22) par pamatnostādnēm, administrācijām ieviešot Starptautisko drošības vadības (ISM) kodeksu, novērtētu drošības vadības sistēmas izmantošanu un uzturēšanu gan krastā, gan uz kuģiem, kuri būtu jāsertificē. |
| --- | --- |

10.

Atzītajai organizācijai jābūt nepieciešamajiem līdzekļiem, lai, izmantojot augstas kvalifikācijas profesionāļus, un saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā SJO Rezolūcijai A.913(22) par pamatnostādnēm, administrācijām ieviešot Starptautisko drošības vadības (ISM) kodeksu, novērtētu drošības vadības sistēmas izmantošanu un uzturēšanu gan krastā, gan uz kuģiem, kuri būtu jāsertificē.

| 11. | Atzītajai organizācijai ir jāļauj administrācijas pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm piedalīties savu noteikumu un procedūru izstrādāšanā. |
| --- | --- |

11.

Atzītajai organizācijai ir jāļauj administrācijas pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm piedalīties savu noteikumu un procedūru izstrādāšanā.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisII PIELIKUMS

ATBILSMJU TABULA

| Direktīva 94/ 57/EK | Direktīva Nr. .../.../EK (1)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā] | Šī regula |
| --- | --- | --- |
| 1. pants | 1. pants | 1. pants |
| 2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts |
| 2. panta b) punkts | 2. panta b) punkts | — |
| 2. panta c) punkts | 2. panta c) punkts | — |
| 2. panta d) punkts | 2. panta d) punkts | 2. panta b) punkts |
| 2. panta e) punkts | 2. panta g) punkts | 2. panta c) punkts |
| — | 2. panta h) punkts | 2. panta d) punkts |
| 2. panta f) punkts | 2. panta i) punkts | 2. panta e) punkts |
| 2. panta g) punkts | 2. panta j) punkts | 2. panta f) punkts |
| 2. panta h) punkts | 2. panta k) punkts | 2. panta g) punkts |
| 2. panta i) punkts | 2. panta m) punkts | 2. panta i) punkts |
| — | 2. panta j) punkts | 2. panta h) punkts |
| 2. panta j) punkts | 2. panta n) punkts | — |
| 2. panta k) punkts | — | 2. panta j) punkts |
| 3. pants | 3. pants | — |
| 4. panta 1. punkta pirmais teikums | — | 3. panta 1. punkts |
| 4. panta 1. punkta otrais teikums | — | 3. panta 2. punkts |
| 4. panta 1. punkta trešais teikums | — | — |
| 4. panta 1. punkta ceturtais teikums | — | 4. panta 1. punkts |
| — | — | 3. panta 3. punkts |
| — | — | 4. panta 2., 3., 4. punkts |
| — | — | 5. pants |
| — | — | 6. pants |
| — | — | 7. pants |
| 5. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts | — |
| 5. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkts | — |
| 6. panta 1., 2., 3., 4. punkts | 9. panta 1., 2., 3., 4. punkts | — |
| 6. panta 5. punkts | — | — |
| 7. pants | 10. pants | 12. pants |
| 8. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 11. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts | — |
| 8. panta 1. punkta otrais ievilkums | — | 13. panta 1. punkts |
| 8. panta 1. punkta trešais ievilkums | 11. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts | — |
| — | 11. panta 1. punkta otrā daļa | 13. panta 1. punkta otrā daļa |
| 8. panta 2. punkts | 11. panta 2. punkts | — |
| 8. panta 2. punkta otrā daļa | — | 13. panta 2. punkts |
| 9. panta 1. punkts | — | — |
| 9. panta 2. punkts | — | — |
| 10. panta 1. punkta ievadvārdi | 12. pants | — |
| 10. panta 1. punkta a), b), c) apakšpunkts, 2., 3., 4. punkts | — | — |
| 11. panta 1., 2. punkts | 13. panta 1., 2. punkts | — |
| 11. panta 3., 4. punkts | — | 8. panta 1., 2. punkts |
| 12. pants | 14. pants | — |
| 13. pants | — | — |
| 14. pants | 15. panta 1. un 2. punkts | — |
| — | 15. panta 3. punkts | — |
| — | 16. pants | — |
| — | | 9. pants |
| 15. panta 1. punkts | | |
| | | 10. panta 1., 2. punkts |
| 15. panta 2. punkts | | 10. panta 3. punkts |
| 15. panta 3. punkts | — | 10. panta 4. punkts |
| 15. panta 4. punkts | | 10. panta 5. punkts |
| 15. panta 5. punkts | | 10. panta 6. punkta pirmā, otrā, trešā, piektā daļa |
| — | | 10. panta 6. punkta ceturtā daļa |
| 16. pants | 17. pants | — |
| 17. pants | 20. pants | — |
| — | 18. pants | — |
| — | 19. pants | — |
| | | 11. pants |
| | | 14. pants |
| | | 15. pants |
| | | 16. pants |
| | | 17. pants |
| | | 18. pants |
| | | 19. pants |
| Pielikums | | I pielikums |
| | I pielikums | |
| | II pielikums | II pielikums |

Direktīva 94/ 57/EK

Direktīva Nr. .../.../EK (1)
  [par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā]

Šī regula

1. pants

1. pants

1. pants

2. panta a) punkts

2. panta a) punkts

2. panta a) punkts

2. panta b) punkts

2. panta b) punkts

—

2. panta c) punkts

2. panta c) punkts

—

2. panta d) punkts

2. panta d) punkts

2. panta b) punkts

2. panta e) punkts

2. panta g) punkts

2. panta c) punkts

—

2. panta h) punkts

2. panta d) punkts

2. panta f) punkts

2. panta i) punkts

2. panta e) punkts

2. panta g) punkts

2. panta j) punkts

2. panta f) punkts

2. panta h) punkts

2. panta k) punkts

2. panta g) punkts

2. panta i) punkts

2. panta m) punkts

2. panta i) punkts

—

2. panta j) punkts

2. panta h) punkts

2. panta j) punkts

2. panta n) punkts

—

2. panta k) punkts

—

2. panta j) punkts

3. pants

3. pants

—

4. panta 1. punkta pirmais teikums

—

3. panta 1. punkts

4. panta 1. punkta otrais teikums

—

3. panta 2. punkts

4. panta 1. punkta trešais teikums

—

—

4. panta 1. punkta ceturtais teikums

—

4. panta 1. punkts

—

—

3. panta 3. punkts

—

—

4. panta 2., 3., 4. punkts

—

—

5. pants

—

—

6. pants

—

—

7. pants

5. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

—

5. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

—

6. panta 1., 2., 3., 4. punkts

9. panta 1., 2., 3., 4. punkts

—

6. panta 5. punkts

—

—

7. pants

10. pants

12. pants

8. panta 1. punkta pirmais ievilkums

11. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts

—

8. panta 1. punkta otrais ievilkums

—

13. panta 1. punkts

8. panta 1. punkta trešais ievilkums

11. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

—

—

11. panta 1. punkta otrā daļa

13. panta 1. punkta otrā daļa

8. panta 2. punkts

11. panta 2. punkts

—

8. panta 2. punkta otrā daļa

—

13. panta 2. punkts

9. panta 1. punkts

—

—

9. panta 2. punkts

—

—

10. panta 1. punkta ievadvārdi

12. pants

—

10. panta 1. punkta a), b), c) apakšpunkts, 2., 3., 4. punkts

—

—

11. panta 1., 2. punkts

13. panta 1., 2. punkts

—

11. panta 3., 4. punkts

—

8. panta 1., 2. punkts

12. pants

14. pants

—

13. pants

—

—

14. pants

15. panta 1. un 2. punkts

—

—

15. panta 3. punkts

—

—

16. pants

—

—

9. pants

15. panta 1. punkts

10. panta 1., 2. punkts

15. panta 2. punkts

10. panta 3. punkts

15. panta 3. punkts

—

10. panta 4. punkts

15. panta 4. punkts

10. panta 5. punkts

15. panta 5. punkts

10. panta 6. punkta pirmā, otrā, trešā, piektā daļa

—

10. panta 6. punkta ceturtā daļa

16. pants

17. pants

—

17. pants

20. pants

—

—

18. pants

—

—

19. pants

—

11. pants

14. pants

15. pants

16. pants

17. pants

18. pants

19. pants

Pielikums

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

---

(1)  OV ... ║ .

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/291 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/291

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisElektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***I

P6_TA(2008)0449

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (COM(2007)0697 — C6-0427/2007 — 2007/0247(COD))

2010/C 8 E/45

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0697),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0427/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0321/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu Parlamentā, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu Parlamentā, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC1-COD(2007)0247

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai noteiktu to, vai ir nepieciešams izdarīt grozījumus, ņemot vērā tehnoloģijas un tirgus attīstību, Komisija regulāri pārskata piecas direktīvas, kas veido pašreizējo tiesisko regulējumu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (4) (“Pamatdirektīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (5) (“Piekļuves direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (6) (“Atļauju izsniegšanas direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (7) (“Universālā pakalpojuma direktīva”) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (8) (“Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju”) (kopā sauktas kā “Pamatdirektīva un īpašās direktīvas”). |
| --- | --- |

(1)

Lai noteiktu to, vai ir nepieciešams izdarīt grozījumus, ņemot vērā tehnoloģijas un tirgus attīstību, Komisija regulāri pārskata piecas direktīvas, kas veido pašreizējo tiesisko regulējumu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (4) (“Pamatdirektīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (5) (“Piekļuves direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (6) (“Atļauju izsniegšanas direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (7) (“Universālā pakalpojuma direktīva”) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (8) (“Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju”) (kopā sauktas kā “Pamatdirektīva un īpašās direktīvas”).

| (2) | Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīva 89/552/EK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīva

   (9))
  tika pārskatīta 2007. gadā, lai nodrošinātu optimālus konkurences apstākļus un juridisko noteiktību attiecībā uz informācijas tehnoloģijas un plašsaziņas līdzekļu nozari un to pakalpojumiem Eiropas Savienībā, kā arī panāktu kultūru un valodu dažādības respektēšanu. Šajā kontekstā taisnīgi un līdzsvaroti noteikumi, kas reglamentē elektroniskās komunikācijas tīklus un pakalpojumus, ir būtisks elements visā ES audiovizuālajā nozarē. |
| --- | --- |

(2)

Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīva 89/552/EK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīva

   (9))
  tika pārskatīta 2007. gadā, lai nodrošinātu optimālus konkurences apstākļus un juridisko noteiktību attiecībā uz informācijas tehnoloģijas un plašsaziņas līdzekļu nozari un to pakalpojumiem Eiropas Savienībā, kā arī panāktu kultūru un valodu dažādības respektēšanu. Šajā kontekstā taisnīgi un līdzsvaroti noteikumi, kas reglamentē elektroniskās komunikācijas tīklus un pakalpojumus, ir būtisks elements visā ES audiovizuālajā nozarē.

| (3) | Komisija sākotnējos konstatējumus šajā sakarā izklāstīja 2006. gada 29. jūnija Paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu”. Pamatojoties uz šiem sākotnējiem konstatējumiem, tika sarīkota sabiedriskā apspriešana, kuras gaitā izkristalizējās vissvarīgākā risināmā problēma, proti, elektronisko komunikāciju jomā vēl joprojām nav izveidots iekšējais tirgus. Īpaši tika uzsvērts tas, ka regulējuma sadrumstalotība un valsts regulatīvo iestāžu rīcības nekonsekvence ne tikai apdraud attiecīgās nozares konkurētspēju, bet arī neļauj patērētājiem izmantot ievērojamās priekšrocības, ko sniedz pārrobežu konkurence. |
| --- | --- |

(3)

Komisija sākotnējos konstatējumus šajā sakarā izklāstīja 2006. gada 29. jūnija Paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu”. Pamatojoties uz šiem sākotnējiem konstatējumiem, tika sarīkota sabiedriskā apspriešana, kuras gaitā izkristalizējās vissvarīgākā risināmā problēma, proti, elektronisko komunikāciju jomā vēl joprojām nav izveidots iekšējais tirgus. Īpaši tika uzsvērts tas, ka regulējuma sadrumstalotība un valsts regulatīvo iestāžu rīcības nekonsekvence ne tikai apdraud attiecīgās nozares konkurētspēju, bet arī neļauj patērētājiem izmantot ievērojamās priekšrocības, ko sniedz pārrobežu konkurence.

| (4) | Tādēļ ir jāreformē ES tiesiskais regulējums elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā, lai pilnveidotu elektronisko komunikāciju iekšējo tirgu, nostiprinot Kopienas mehānismu to operatoru darbības regulēšanai, kuriem ir būtiska ietekme galvenajos tirgos. ▐ Reformas gaitā tiks izstrādāta arī efektīvas
  un saskaņotas
  radiofrekvenču spektra pārvaldības stratēģija, lai radītu vienotu Eiropas informācijas telpu un paredzētu stingrākus noteikumus attiecībā uz lietotājiem invalīdiem, tādējādi veidojot iekļaujošu informācijas sabiedrību. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir jāreformē ES tiesiskais regulējums elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā, lai pilnveidotu elektronisko komunikāciju iekšējo tirgu, nostiprinot Kopienas mehānismu to operatoru darbības regulēšanai, kuriem ir būtiska ietekme galvenajos tirgos. ▐ Reformas gaitā tiks izstrādāta arī efektīvas
  un saskaņotas
  radiofrekvenču spektra pārvaldības stratēģija, lai radītu vienotu Eiropas informācijas telpu un paredzētu stingrākus noteikumus attiecībā uz lietotājiem invalīdiem, tādējādi veidojot iekļaujošu informācijas sabiedrību.

| (5) | ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma galvenais mērķis ir izveidot ilgtspējīgu elektronisko komunikāciju “ekosistēmu”, kas balstās uz piedāvājumu un pieprasījumu, proti, piedāvājumu sekmē konkurētspējīga infrastruktūras un pakalpojumu tirgus veidošana, bet pieprasījumu — norises informācijas sabiedrībā. |
| --- | --- |

(5)

ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma galvenais mērķis ir izveidot ilgtspējīgu elektronisko komunikāciju “ekosistēmu”, kas balstās uz piedāvājumu un pieprasījumu, proti, piedāvājumu sekmē konkurētspējīga infrastruktūras un pakalpojumu tirgus veidošana, bet pieprasījumu — norises informācijas sabiedrībā.

| (6) | Tālāks ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma mērķis ir līdz ar konkurences pilnveidošanos elektronisko komunikāciju tirgū pakāpeniski samazināt īpašus nozares ex ante noteikumus un, galvenais, panākt, lai elektronisko komunikāciju jomu reglamentētu tikai un vienīgi konkurences tiesības. Lai gan elektronisko komunikāciju tirgus konkurētspēja pēdējos gados dinamiski palielinājusies, ir ļoti svarīgi, ka regulējošas ex ante saistības piemēro tikai, ja nav efektīvas un ilgtspējīgas konkurences. Ex ante regulējuma nepieciešamību pārskata ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Tālāks ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma mērķis ir līdz ar konkurences pilnveidošanos elektronisko komunikāciju tirgū pakāpeniski samazināt īpašus nozares ex ante noteikumus un, galvenais, panākt, lai elektronisko komunikāciju jomu reglamentētu tikai un vienīgi konkurences tiesības. Lai gan elektronisko komunikāciju tirgus konkurētspēja pēdējos gados dinamiski palielinājusies, ir ļoti svarīgi, ka regulējošas ex ante saistības piemēro tikai, ja nav efektīvas un ilgtspējīgas konkurences. Ex ante regulējuma nepieciešamību pārskata ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas.

| (7) | Lai nodrošinātu regulējuma proporcionalitāti un piemērotu pieeju dažādiem konkurences apstākļiem, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāspēj noteikt vietējos tirgus un atcelt reglamentējošās saistības tirgos vai ģeogrāfiskajās zonās, kurās ir efektīva infrastruktūras konkurence. Tas jāpiemēro pat tad, ja ģeogrāfiskās zonas nav noteiktas kā atsevišķi tirgi. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu regulējuma proporcionalitāti un piemērotu pieeju dažādiem konkurences apstākļiem, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāspēj noteikt vietējos tirgus un atcelt reglamentējošās saistības tirgos vai ģeogrāfiskajās zonās, kurās ir efektīva infrastruktūras konkurence. Tas jāpiemēro pat tad, ja ģeogrāfiskās zonas nav noteiktas kā atsevišķi tirgi.

| (8) | Lai sasniegtu Lisabonas darba kārtības mērķus, nepieciešams pienācīgi stimulēt ieguldījumus ātrgaitas tīklos, kuros var ieviest jauninājumus, kas saistīti ar satura ziņā daudzveidīga interneta pakalpojumiem un stiprinātu Eiropas Savienības konkurētspēju starptautiskajā līmenī. Šiem tīkliem ir lielas iespējas sniegt priekšrocības patērētājiem visā Eiropas Savienībā. Tādēļ ir svarīgi, izmantojot regulatīvo noteikumu skaidrību un konsekvenci, veicināt iltspējīgus ieguldījumus šādu tīklu attīstībā, vienlaikus nodrošinot konkurenci un sekmējot patērētāju izvēli. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu Lisabonas darba kārtības mērķus, nepieciešams pienācīgi stimulēt ieguldījumus ātrgaitas tīklos, kuros var ieviest jauninājumus, kas saistīti ar satura ziņā daudzveidīga interneta pakalpojumiem un stiprinātu Eiropas Savienības konkurētspēju starptautiskajā līmenī. Šiem tīkliem ir lielas iespējas sniegt priekšrocības patērētājiem visā Eiropas Savienībā. Tādēļ ir svarīgi, izmantojot regulatīvo noteikumu skaidrību un konsekvenci, veicināt iltspējīgus ieguldījumus šādu tīklu attīstībā, vienlaikus nodrošinot konkurenci un sekmējot patērētāju izvēli.

| (9) | Komisija 2006. gada 20. marta paziņojumā “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”

   (10)

  atzina, ka Eiropas Savienībā pastāv teritoriāla šķirtne attiecībā uz piekļuvi ātrdarbīgiem platjoslas pakalpojumiem. Neskatoties uz platjoslas savienojumu skaita vispārējo pieaugumu, piekļuve dažādos apgabalos vēl arvien ir ierobežota dēļ augstām izmaksām, kas rodas zema iedzīvotāju blīvuma un lielu attālumu dēļ. Komerciāli stimuli bieži vien izrādās nepietiekami, lai veicinātu ieguldījumus platjoslas attīstībā šajos apgabalos. Tomēr tehnoloģiski jauninājumi samazina izvēršanas izmaksas. Lai nodrošinātu ieguldījumus jaunās tehnoloģijās nepietiekami attīstītos apgabalos, elektronisko telekomunikāciju regulējumam būtu jāatbilst citiem stratēģiskajiem virzieniem, piemēram, valsts atbalsta politikai, struktūrfondiem vai plašākiem industriālās politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2006. gada 20. marta paziņojumā “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā”

   (10)

  atzina, ka Eiropas Savienībā pastāv teritoriāla šķirtne attiecībā uz piekļuvi ātrdarbīgiem platjoslas pakalpojumiem. Neskatoties uz platjoslas savienojumu skaita vispārējo pieaugumu, piekļuve dažādos apgabalos vēl arvien ir ierobežota dēļ augstām izmaksām, kas rodas zema iedzīvotāju blīvuma un lielu attālumu dēļ. Komerciāli stimuli bieži vien izrādās nepietiekami, lai veicinātu ieguldījumus platjoslas attīstībā šajos apgabalos. Tomēr tehnoloģiski jauninājumi samazina izvēršanas izmaksas. Lai nodrošinātu ieguldījumus jaunās tehnoloģijās nepietiekami attīstītos apgabalos, elektronisko telekomunikāciju regulējumam būtu jāatbilst citiem stratēģiskajiem virzieniem, piemēram, valsts atbalsta politikai, struktūrfondiem vai plašākiem industriālās politikas mērķiem.

| (10) | Ieguldījumi pētniecībā un attīstībā ir ļoti svarīgi, lai nākamās paaudzes optisko šķiedru tīkli pilnveidotos un lai elastīgā un efektīvā veidā nodrošinātu piekļuvi radiosakaru tīkliem, kas sekmē konkurenci, novatoriskus lietojumus un pakalpojumus, nodrošinot patērētājiem priekšrocības. Galvenais uzdevums ir nodrošināt jaunās paaudzes pieejamu un saistītu tīklu un pakalpojumu infrastruktūru elektroniskiem sakariem, informācijas tehnoloģijām un medijiem. |
| --- | --- |

(10)

Ieguldījumi pētniecībā un attīstībā ir ļoti svarīgi, lai nākamās paaudzes optisko šķiedru tīkli pilnveidotos un lai elastīgā un efektīvā veidā nodrošinātu piekļuvi radiosakaru tīkliem, kas sekmē konkurenci, novatoriskus lietojumus un pakalpojumus, nodrošinot patērētājiem priekšrocības. Galvenais uzdevums ir nodrošināt jaunās paaudzes pieejamu un saistītu tīklu un pakalpojumu infrastruktūru elektroniskiem sakariem, informācijas tehnoloģijām un medijiem.

| (11) | Valsts politika ir svarīgs faktors efektīvi funkcionējoša elektronisko komunikāciju tirgus papildināšanā, pievēršoties jautājumam par pieprasījumu un piedāvājumu, lai stimulētu sekmīgas attīstības ciklu, kurā labāka satura un pakalpojumu pilnveidošana ir atkarīga no infrastruktūras izvietošanas un otrādi. Valsts intervencei vajadzētu būt samērīgai, un tā nedrīkstētu ne radīt konkurences kropļojumus, ne arī kavēt privātos ieguldījumus, turklāt tai vajadzētu būt tādai, kas mudina veikt ieguldījumus un novērš šķēršļus ienākšanai tirgū. Šajā sakarā valsts iestādes var atbalstīt nākotnē derīgas un jaudīgas infrastruktūras veidošanas sākšanu. To darot, valsts atbalsts jāpiešķir, izmantojot atklātas, pārredzamas un uz konkurenci balstītas procedūras, turklāt nedrīkst piešķirt nekādas priekšrocības nevienai noteiktai tehnoloģijai a priori, un piekļuve infrastruktūrai jānodrošina, ievērojot nediskriminācijas principus. |
| --- | --- |

(11)

Valsts politika ir svarīgs faktors efektīvi funkcionējoša elektronisko komunikāciju tirgus papildināšanā, pievēršoties jautājumam par pieprasījumu un piedāvājumu, lai stimulētu sekmīgas attīstības ciklu, kurā labāka satura un pakalpojumu pilnveidošana ir atkarīga no infrastruktūras izvietošanas un otrādi. Valsts intervencei vajadzētu būt samērīgai, un tā nedrīkstētu ne radīt konkurences kropļojumus, ne arī kavēt privātos ieguldījumus, turklāt tai vajadzētu būt tādai, kas mudina veikt ieguldījumus un novērš šķēršļus ienākšanai tirgū. Šajā sakarā valsts iestādes var atbalstīt nākotnē derīgas un jaudīgas infrastruktūras veidošanas sākšanu. To darot, valsts atbalsts jāpiešķir, izmantojot atklātas, pārredzamas un uz konkurenci balstītas procedūras, turklāt nedrīkst piešķirt nekādas priekšrocības nevienai noteiktai tehnoloģijai a priori, un piekļuve infrastruktūrai jānodrošina, ievērojot nediskriminācijas principus.

| (12) | Ar ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesisko regulējumu jāveicina patērētāju aizsardzība elektronisko komunikāciju nozarē, nodrošinot precīzu un plašu informāciju ar visiem iespējamiem līdzekļiem, lai nodrošinātu maksājumu un nodevu pārredzamību un lai sniegtu kvalitatīvus pakalpojumus. Šajā tiesiskajā regulējumā arī pilnībā jāatzīst patērētāju apvienību nozīme sabiedriskās apspriešanās laikā un jānodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir nepieciešamās pilnvaras, lai kavētu iespējamu krāpniecību un atbilstīgi rīkotos, lai likvidētu jebkādus krāpšanas gadījumus
  . |
| --- | --- |

(12)

Ar ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesisko regulējumu jāveicina patērētāju aizsardzība elektronisko komunikāciju nozarē, nodrošinot precīzu un plašu informāciju ar visiem iespējamiem līdzekļiem, lai nodrošinātu maksājumu un nodevu pārredzamību un lai sniegtu kvalitatīvus pakalpojumus. Šajā tiesiskajā regulējumā arī pilnībā jāatzīst patērētāju apvienību nozīme sabiedriskās apspriešanās laikā un jānodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir nepieciešamās pilnvaras, lai kavētu iespējamu krāpniecību un atbilstīgi rīkotos, lai likvidētu jebkādus krāpšanas gadījumus
  .

| (13) | Pieņemot lēmumus saskaņā ar šo direktīvu un izmantojot iespēju efektīvi apspriesties, lai nodrošinātu pārredzamību un proporcionalitāti, Komisijai ir jāņem vērā valsts regulatīvo iestāžu un nozares ieinteresēto personu viedoklis. Komisijai jāsagatavo detalizēti apspriešanās dokumenti, kurā skaidroti dažādi rīcības modeļi, savukārt ieinteresētajām personām ir jādod pieņemams termiņš atbildes sniegšanai. Pēc konsultēšanās un ņemot vērā sniegtās atbildes, Komisija pamato pieņemto lēmumu paziņojumā, ieskaitot aprakstu par to, kā ir ņemti vērā respondentu viedokļi. |
| --- | --- |

(13)

Pieņemot lēmumus saskaņā ar šo direktīvu un izmantojot iespēju efektīvi apspriesties, lai nodrošinātu pārredzamību un proporcionalitāti, Komisijai ir jāņem vērā valsts regulatīvo iestāžu un nozares ieinteresēto personu viedoklis. Komisijai jāsagatavo detalizēti apspriešanās dokumenti, kurā skaidroti dažādi rīcības modeļi, savukārt ieinteresētajām personām ir jādod pieņemams termiņš atbildes sniegšanai. Pēc konsultēšanās un ņemot vērā sniegtās atbildes, Komisija pamato pieņemto lēmumu paziņojumā, ieskaitot aprakstu par to, kā ir ņemti vērā respondentu viedokļi.

| (14) | Lai visas valsts regulatīvās iestādes varētu sasniegt Pamatdirektīvā un īpašajās direktīvās izklāstītos mērķus, jo īpaši tos, kas saistīti ar savstarpējo savietojamību, ir jāpaplašina Pamatdirektīvas darbības joma, lai tā attiektos arī uz radioiekārtām un telekomunikāciju termināliekārtām, kā tās definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (11), kā arī uz patērētāju ierīcēm, ko izmanto ciparu televīzijai. |
| --- | --- |

(14)

Lai visas valsts regulatīvās iestādes varētu sasniegt Pamatdirektīvā un īpašajās direktīvās izklāstītos mērķus, jo īpaši tos, kas saistīti ar savstarpējo savietojamību, ir jāpaplašina Pamatdirektīvas darbības joma, lai tā attiektos arī uz radioiekārtām un telekomunikāciju termināliekārtām, kā tās definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (11), kā arī uz patērētāju ierīcēm, ko izmanto ciparu televīzijai.

| (15) | Neierobežojot Direktīvu 1999/5/EK, ir jāprecizē daži termināla iekārtu aspekti par galalietotāju-invalīdu piekļuvi, lai nodrošinātu termināla iekārtu un elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu savstarpēju savietojamību. |
| --- | --- |

(15)

Neierobežojot Direktīvu 1999/5/EK, ir jāprecizē daži termināla iekārtu aspekti par galalietotāju-invalīdu piekļuvi, lai nodrošinātu termināla iekārtu un elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu savstarpēju savietojamību.

| (16) | Dažas definīcijas ir jāprecizē vai jāmaina, lai ņemtu vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību un novērstu nenoteiktību, kas konstatēta tiesiskā regulējuma īstenošanā. |
| --- | --- |

(16)

Dažas definīcijas ir jāprecizē vai jāmaina, lai ņemtu vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību un novērstu nenoteiktību, kas konstatēta tiesiskā regulējuma īstenošanā.

| (17) | ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma ietvaros veiktie valsts regulatīvo iestāžu un Eiropas Komisijas pasākumi veicina plašākas politikas īstenošanu valsts politikas uzdevumu izpildes, kultūras, nodarbinātības, vides, sociālās kohēzijas, reģionu attīstības un pilsētu un lauku plānošanas jomās. |
| --- | --- |

(17)

ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma ietvaros veiktie valsts regulatīvo iestāžu un Eiropas Komisijas pasākumi veicina plašākas politikas īstenošanu valsts politikas uzdevumu izpildes, kultūras, nodarbinātības, vides, sociālās kohēzijas, reģionu attīstības un pilsētu un lauku plānošanas jomās.

| (18) | Valstu elektroniskās komunikācijas tirgi Eiropas Savienībā joprojām būs atšķirīgi. Tādēļ ir ļoti svarīgi, ka valsts regulatīvajām iestādēm un Eiropas elektronisko sakaru regulatoru organizācijai (BERT) ir nepieciešamās pilnvaras, lai veidotu konkurētspējīgu ES elektronisko komunikāciju tirgu un pakalpojumu ekosistēmu, vienlaikus izprotot valstu un reģionu atšķirības, kā arī ievērojot subsidiaritātes prasības. |
| --- | --- |

(18)

Valstu elektroniskās komunikācijas tirgi Eiropas Savienībā joprojām būs atšķirīgi. Tādēļ ir ļoti svarīgi, ka valsts regulatīvajām iestādēm un Eiropas elektronisko sakaru regulatoru organizācijai (BERT) ir nepieciešamās pilnvaras, lai veidotu konkurētspējīgu ES elektronisko komunikāciju tirgu un pakalpojumu ekosistēmu, vienlaikus izprotot valstu un reģionu atšķirības, kā arī ievērojot subsidiaritātes prasības.

| (19) | Jānostiprina valsts regulatīvo iestāžu neatkarība, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma efektīvāku piemērošanu, palielinātu to autoritāti un lēmumu paredzamību. Šajā nolūkā valsts tiesību aktos ir jāiestrādā īpašs noteikums, lai panāktu to, ka valsts regulatīvās iestādes uzdevumu pildīšanā ir pasargātas no ārējas iejaukšanās vai politiska spiediena, kas varētu apdraudēt to spēju neatkarīgi izvērtēt tām uzticētos jautājumus. Šādas ārējās ietekmes rezultātā valsts likumdevēja iestāde vairs nespēj veikt valsts regulatīvās iestādes funkcijas saskaņā ar tiesisko regulējumu. Šim nolūkam jau iepriekš ir jāparedz noteikumi par valsts regulatīvās iestādes vadītāja atlaišanas iemesliem, lai novērstu visas pamatotās šaubas par minētās iestādes neitralitāti un tās spēju pretoties ārējiem faktoriem. Svarīgi ir tas, lai valsts regulatīvajām iestādēm būtu pašām savs budžets, kas pirmām kārtām ļautu tām pieņemt darbā pietiekamu skaitu kvalificētu darbinieku. Pārredzamības nolūkos budžets ir jāpublicē katru gadu. |
| --- | --- |

(19)

Jānostiprina valsts regulatīvo iestāžu neatkarība, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma efektīvāku piemērošanu, palielinātu to autoritāti un lēmumu paredzamību. Šajā nolūkā valsts tiesību aktos ir jāiestrādā īpašs noteikums, lai panāktu to, ka valsts regulatīvās iestādes uzdevumu pildīšanā ir pasargātas no ārējas iejaukšanās vai politiska spiediena, kas varētu apdraudēt to spēju neatkarīgi izvērtēt tām uzticētos jautājumus. Šādas ārējās ietekmes rezultātā valsts likumdevēja iestāde vairs nespēj veikt valsts regulatīvās iestādes funkcijas saskaņā ar tiesisko regulējumu. Šim nolūkam jau iepriekš ir jāparedz noteikumi par valsts regulatīvās iestādes vadītāja atlaišanas iemesliem, lai novērstu visas pamatotās šaubas par minētās iestādes neitralitāti un tās spēju pretoties ārējiem faktoriem. Svarīgi ir tas, lai valsts regulatīvajām iestādēm būtu pašām savs budžets, kas pirmām kārtām ļautu tām pieņemt darbā pietiekamu skaitu kvalificētu darbinieku. Pārredzamības nolūkos budžets ir jāpublicē katru gadu.

| (20) | Pārsūdzības iestādes ir ļoti atšķirīgi piemērojušas pagaidu pasākumus valsts regulatīvo iestāžu lēmumu apturēšanai. Lai panāktu konsekventāku pieeju, ir jāpiemēro kopīgs standarts saskaņā ar Kopienas judikatūru. Ņemot vērā pārsūdzību nozīmi tiesiskā regulējuma vispārējā darbībā, ir jāizveido mehānisms, lai visās dalībvalstīs vāktu informāciju par pārsūdzībām un lēmumiem, ar ko aptur valsts regulatīvo iestāžu pieņemtos lēmumus, un minēto informāciju paziņotu Komisijai. |
| --- | --- |

(20)

Pārsūdzības iestādes ir ļoti atšķirīgi piemērojušas pagaidu pasākumus valsts regulatīvo iestāžu lēmumu apturēšanai. Lai panāktu konsekventāku pieeju, ir jāpiemēro kopīgs standarts saskaņā ar Kopienas judikatūru. Ņemot vērā pārsūdzību nozīmi tiesiskā regulējuma vispārējā darbībā, ir jāizveido mehānisms, lai visās dalībvalstīs vāktu informāciju par pārsūdzībām un lēmumiem, ar ko aptur valsts regulatīvo iestāžu pieņemtos lēmumus, un minēto informāciju paziņotu Komisijai.

| (21) | Lai regulēšanas uzdevumus būtu iespējams veikt pilnvērtīgi, datos, kuri jāvāc valsts regulatīvajām iestādēm, ir jāiekļauj uzskaites dati par mazumtirdzniecības tirgiem, kas ir saistīti ar vairumtirdzniecības tirgiem, kuros darbojas operators ar būtisku ietekmi tirgū un kurus attiecīgi regulē valsts regulatīvā iestāde, un jāietver arī dati, ar kuru palīdzību valsts regulatīvās iestādes var izvērtēt to, kā plānotā tīkla topoloģijas modernizācija vai pārmaiņas varētu ietekmēt konkurences attīstību vai vairumtirdzniecības produktus, ko piedāvā citiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(21)

Lai regulēšanas uzdevumus būtu iespējams veikt pilnvērtīgi, datos, kuri jāvāc valsts regulatīvajām iestādēm, ir jāiekļauj uzskaites dati par mazumtirdzniecības tirgiem, kas ir saistīti ar vairumtirdzniecības tirgiem, kuros darbojas operators ar būtisku ietekmi tirgū un kurus attiecīgi regulē valsts regulatīvā iestāde, un jāietver arī dati, ar kuru palīdzību valsts regulatīvās iestādes var izvērtēt to, kā plānotā tīkla topoloģijas modernizācija vai pārmaiņas varētu ietekmēt konkurences attīstību vai vairumtirdzniecības produktus, ko piedāvā citiem tirgus dalībniekiem.

| (22) | Apspriešanās valsts mērogā, kas paredzēta Pamatdirektīvas 6. pantā, ir jāsarīko pirms apspriešanās Kopienas mērogā, kura paredzēta minētās direktīvas 7. pantā, lai Kopienā organizētajā apspriešanā tiktu atspoguļoti visu ieinteresēto aprindu viedokļi. Šādā veidā varētu izvairīties arī no vajadzības rīkot otru apspriešanos Kopienā, ja valsts mēroga apspriešanās rezultātā tiktu ieviestas izmaiņas plānotajā pasākumā. |
| --- | --- |

(22)

Apspriešanās valsts mērogā, kas paredzēta Pamatdirektīvas 6. pantā, ir jāsarīko pirms apspriešanās Kopienas mērogā, kura paredzēta minētās direktīvas 7. pantā, lai Kopienā organizētajā apspriešanā tiktu atspoguļoti visu ieinteresēto aprindu viedokļi. Šādā veidā varētu izvairīties arī no vajadzības rīkot otru apspriešanos Kopienā, ja valsts mēroga apspriešanās rezultātā tiktu ieviestas izmaiņas plānotajā pasākumā.

| (23) | Valsts regulatīvo iestāžu rīcības brīvībai ir jābūt līdzsvarā ar konsekventas regulējuma prakses izveidi un tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu, lai efektīvi veicinātu iekšējā tirgus attīstību un pilnveidi. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm ir jāatbalsta darbības, ko iekšējā tirgus jomā veic Komisija un
  BERT
  , kurai jākalpo kā īpašam forumam valsts regulatīvo iestāžu sadarbībai to pienākumu veikšanā saskaņā ar tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(23)

Valsts regulatīvo iestāžu rīcības brīvībai ir jābūt līdzsvarā ar konsekventas regulējuma prakses izveidi un tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu, lai efektīvi veicinātu iekšējā tirgus attīstību un pilnveidi. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm ir jāatbalsta darbības, ko iekšējā tirgus jomā veic Komisija un
  BERT
  , kurai jākalpo kā īpašam forumam valsts regulatīvo iestāžu sadarbībai to pienākumu veikšanā saskaņā ar tiesisko regulējumu.

| (24) | Kopienas mehānisms, ar kura palīdzību Komisija var pieprasīt valsts regulatīvajām iestādēm anulēt plānotos pasākumus, kas saistīti ar tirgus noteikšanu un operatoru atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, ir lielā mērā palīdzējis panākt konsekventu pieeju to apstākļu noteikšanai, kādos var piemērot ex-ante regulējumu un operatoriem piemēro šādu regulējumu. Savukārt attiecībā uz piemērojamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem līdzvērtīgs mehānisms nav izveidots. Komisijas veiktā tirgus uzraudzība un jo īpaši pieredze ar Pamatdirektīvas 7. pantā paredzēto procedūru liecina, ka nekonsekvence, ar kādu valsts regulatīvās iestādes piemēro tiesiskās aizsardzības līdzekļus pat līdzīgos tirgus apstākļos, kavē elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus izveidi, nenodrošina līdzvērtīgus konkurences apstākļus operatoriem, kas veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs, un traucē patērētājiem gūt priekšrocības no pārrobežu konkurences un pakalpojumiem. Ir jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieprasīt valsts regulatīvajām iestādēm anulēt pasākumu projektus par to izvēlēto tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu. Lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu Kopienā, Komisijai pirms lēmuma pieņemšanas ir jāapspriežas ar
  BERT
  . |
| --- | --- |

(24)

Kopienas mehānisms, ar kura palīdzību Komisija var pieprasīt valsts regulatīvajām iestādēm anulēt plānotos pasākumus, kas saistīti ar tirgus noteikšanu un operatoru atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, ir lielā mērā palīdzējis panākt konsekventu pieeju to apstākļu noteikšanai, kādos var piemērot ex-ante regulējumu un operatoriem piemēro šādu regulējumu. Savukārt attiecībā uz piemērojamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem līdzvērtīgs mehānisms nav izveidots. Komisijas veiktā tirgus uzraudzība un jo īpaši pieredze ar Pamatdirektīvas 7. pantā paredzēto procedūru liecina, ka nekonsekvence, ar kādu valsts regulatīvās iestādes piemēro tiesiskās aizsardzības līdzekļus pat līdzīgos tirgus apstākļos, kavē elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus izveidi, nenodrošina līdzvērtīgus konkurences apstākļus operatoriem, kas veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs, un traucē patērētājiem gūt priekšrocības no pārrobežu konkurences un pakalpojumiem. Ir jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieprasīt valsts regulatīvajām iestādēm anulēt pasākumu projektus par to izvēlēto tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu. Lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu Kopienā, Komisijai pirms lēmuma pieņemšanas ir jāapspriežas ar
  BERT
  .

| (25) | Ir svarīgi, lai tiesiskais regulējums tiktu īstenots laikus. Ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu, ar ko valsts regulatīvajai iestādei pieprasa anulēt plānotu pasākumu, valsts regulatīvajām iestādēm ir jāiesniedz Komisijai pārskatīts pasākuma projekts. Ir jānosaka termiņš pārskatītā pasākuma paziņošanai Komisijai saskaņā ar Pamatdirektīvas 7. pantu, lai tirgus dalībnieki varētu zināt tirgus analīzes ilgumu un lai palielinātu juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

(25)

Ir svarīgi, lai tiesiskais regulējums tiktu īstenots laikus. Ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu, ar ko valsts regulatīvajai iestādei pieprasa anulēt plānotu pasākumu, valsts regulatīvajām iestādēm ir jāiesniedz Komisijai pārskatīts pasākuma projekts. Ir jānosaka termiņš pārskatītā pasākuma paziņošanai Komisijai saskaņā ar Pamatdirektīvas 7. pantu, lai tirgus dalībnieki varētu zināt tirgus analīzes ilgumu un lai palielinātu juridisko noteiktību.

| (26) | Turklāt, ņemot vērā vajadzību nepieļaut regulējuma trūkumu nozarē, kam raksturīgas straujas pārmaiņas, ir jānodrošina iespēja Komisijai pēc apspriešanās ar
  BERT
  pieprasīt attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei noteiktā termiņā piemērot konkrētu tiesiskās aizsardzības līdzekli, ja arī atkārtoti paziņotā pasākuma projekta pieņemšana radītu šķērsli vienotajam tirgum vai nebūtu saderīga ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt, ņemot vērā vajadzību nepieļaut regulējuma trūkumu nozarē, kam raksturīgas straujas pārmaiņas, ir jānodrošina iespēja Komisijai pēc apspriešanās ar
  BERT
  pieprasīt attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei noteiktā termiņā piemērot konkrētu tiesiskās aizsardzības līdzekli, ja arī atkārtoti paziņotā pasākuma projekta pieņemšana radītu šķērsli vienotajam tirgum vai nebūtu saderīga ar Kopienas tiesību aktiem.

| (27) | Ņemot vērā īsos termiņus, kādi paredzēti Kopienas mēroga apspriešanās vajadzībām, ir jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai vienkāršotu procedūras informācijas apmaiņai starp Komisiju un valsts regulatīvajām iestādēm, piemēram, gadījumos, kas attiecas uz stabiliem tirgiem vai kas saistīti tikai ar nelielām pārmaiņām iepriekš paziņotos pasākumos, vai lai atļautu paredzēt izņēmumu no paziņošanas prasības, tādējādi atsevišķos gadījumos racionalizējot procedūras. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā īsos termiņus, kādi paredzēti Kopienas mēroga apspriešanās vajadzībām, ir jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai vienkāršotu procedūras informācijas apmaiņai starp Komisiju un valsts regulatīvajām iestādēm, piemēram, gadījumos, kas attiecas uz stabiliem tirgiem vai kas saistīti tikai ar nelielām pārmaiņām iepriekš paziņotos pasākumos, vai lai atļautu paredzēt izņēmumu no paziņošanas prasības, tādējādi atsevišķos gadījumos racionalizējot procedūras.

| (28) | Saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju Konvencijā par invalīdu tiesībām, tiesiskajam regulējumam ir jānodrošina tas, ka kvalitatīvi pakalpojumi par pieņemamām cenām ir viegli pieejami visiem lietotājiem, tostarp galalietotājiem invalīdiem, gados vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām. Amsterdamas akta galīgajai redakcijai pievienotajā Deklarācijā Nr. 22 ir paredzēts, ka Kopienas iestādēm, izstrādājot pasākumus saskaņā ar Līguma 95. pantu, ir jāņem vērā invalīdu vajadzības. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju Konvencijā par invalīdu tiesībām, tiesiskajam regulējumam ir jānodrošina tas, ka kvalitatīvi pakalpojumi par pieņemamām cenām ir viegli pieejami visiem lietotājiem, tostarp galalietotājiem invalīdiem, gados vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām. Amsterdamas akta galīgajai redakcijai pievienotajā Deklarācijā Nr. 22 ir paredzēts, ka Kopienas iestādēm, izstrādājot pasākumus saskaņā ar Līguma 95. pantu, ir jāņem vērā invalīdu vajadzības.

| (29) | Radiofrekvences ir jāuzskata par ierobežotu sabiedrisko resursu, kam ir būtiska — gan sabiedriska, gan tirgus — vērtība. Sabiedrības interesēs ir panākt to, lai radiofrekvenču spektra pārvaldība, ņemot vērā kultūras mērķus un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, būtu iespējami efektīva un pilnvērtīga no ekonomiskā, sociālā un vides aspekta,
  kā arī ņemot vērā kultūru daudzveidības un mediju plurālisma mērķus,
  un lai pakāpeniski tiktu likvidēti šķēršļi tā efektīvai izmantošanai. |
| --- | --- |

(29)

Radiofrekvences ir jāuzskata par ierobežotu sabiedrisko resursu, kam ir būtiska — gan sabiedriska, gan tirgus — vērtība. Sabiedrības interesēs ir panākt to, lai radiofrekvenču spektra pārvaldība, ņemot vērā kultūras mērķus un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, būtu iespējami efektīva un pilnvērtīga no ekonomiskā, sociālā un vides aspekta,
  kā arī ņemot vērā kultūru daudzveidības un mediju plurālisma mērķus,
  un lai pakāpeniski tiktu likvidēti šķēršļi tā efektīvai izmantošanai.

| (30) | Lai gan ar spektra pārvaldību saistīti jautājumi ir dalībvalstu kompetencē, vienīgi ar koordinēšanu un attiecīgā gadījumā ar saskaņošanu Kopienas mērogā var panākt to, ka spektra izmantotāji iekšējā tirgū gūst pilnīgas priekšrocības un ka ES intereses var efektīvi aizstāvēt pasaulē. |
| --- | --- |

(30)

Lai gan ar spektra pārvaldību saistīti jautājumi ir dalībvalstu kompetencē, vienīgi ar koordinēšanu un attiecīgā gadījumā ar saskaņošanu Kopienas mērogā var panākt to, ka spektra izmantotāji iekšējā tirgū gūst pilnīgas priekšrocības un ka ES intereses var efektīvi aizstāvēt pasaulē.

| (31) | Šīs direktīvas noteikumiem par spektra pārvaldību jābūt saskaņā ar starptautisko un reģionālo organizāciju (piemēram, Starptautiskās Elektrosakaru savienības (ITU) un Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferences (CEPT)) darbu jautājumos par radiofrekvenču pārvaldību, lai Kopienā un pasaulē nodrošinātu radiofrekvenču spektra efektīvu pārvaldību un tā izmantošanas saskaņošanu. |
| --- | --- |

(31)

Šīs direktīvas noteikumiem par spektra pārvaldību jābūt saskaņā ar starptautisko un reģionālo organizāciju (piemēram, Starptautiskās Elektrosakaru savienības (ITU) un Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferences (CEPT)) darbu jautājumos par radiofrekvenču pārvaldību, lai Kopienā un pasaulē nodrošinātu radiofrekvenču spektra efektīvu pārvaldību un tā izmantošanas saskaņošanu.

| (32) | Lai veicinātu Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. paunkta a) apakšpunktā noteiktos mērķus, 2010. gadā jāsasauc dalībvalstu augsta līmeņa sanāksme par radiofrekvenču spektra jautājumiem, iesaistot Eiropas Parlamentu, Komisiju un visus dalībniekus. Augsta līmeņa sanāksme jo īpaši jāveicina lielāka Eiropas politiku saskaņotību vispārējā radiofrekvenču spektra jomā, sniedzot norādījumus attiecībā uz pāreju no analogās uz digitālo zemes apraides televīziju un piešķirot spektru jauniem komunikāciju pakalpojumiem pēc tam, kad būs notikusi pāreja uz digitālo apraidi
  . |
| --- | --- |

(32)

Lai veicinātu Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. paunkta a) apakšpunktā noteiktos mērķus, 2010. gadā jāsasauc dalībvalstu augsta līmeņa sanāksme par radiofrekvenču spektra jautājumiem, iesaistot Eiropas Parlamentu, Komisiju un visus dalībniekus. Augsta līmeņa sanāksme jo īpaši jāveicina lielāka Eiropas politiku saskaņotību vispārējā radiofrekvenču spektra jomā, sniedzot norādījumus attiecībā uz pāreju no analogās uz digitālo zemes apraides televīziju un piešķirot spektru jauniem komunikāciju pakalpojumiem pēc tam, kad būs notikusi pāreja uz digitālo apraidi
  .

| (33) | Pārejas rezultātā no analogās uz ciparu zemes televīziju digitālo tehnoloģiju augstākas datu pārraides efektivitātes dēļ, Eiropas Savienībās atbrīvosies liels daudzums radiofrekvenču spektra tā saucamās “digitālās dividendes”. dalībvalstīm jāatbrīvot savas digitālās dividendes, cik ātri vien iespējams, sniedzot Eiropas pilsoņiem iespēju gūt labumu no jaunu, inovatīvu un konkurētspējīgu pakalpojumu ieviešanas. Šai nolūkā jānovērš šķēršļi valstu līmenī attiecībā uz efektīvu digitālo dividenžu piešķiršanu vai pārdali un jāīsteno saskaņotāka un integrēta pieeja digitālo dividenžu piešķiršanai Kopienā. |
| --- | --- |

(33)

Pārejas rezultātā no analogās uz ciparu zemes televīziju digitālo tehnoloģiju augstākas datu pārraides efektivitātes dēļ, Eiropas Savienībās atbrīvosies liels daudzums radiofrekvenču spektra tā saucamās “digitālās dividendes”. dalībvalstīm jāatbrīvot savas digitālās dividendes, cik ātri vien iespējams, sniedzot Eiropas pilsoņiem iespēju gūt labumu no jaunu, inovatīvu un konkurētspējīgu pakalpojumu ieviešanas. Šai nolūkā jānovērš šķēršļi valstu līmenī attiecībā uz efektīvu digitālo dividenžu piešķiršanu vai pārdali un jāīsteno saskaņotāka un integrēta pieeja digitālo dividenžu piešķiršanai Kopienā.

| (34) | Radiofrekvenču pārvaldībai ir jānodrošina kaitīgu traucējumu novēršana. Tādēļ,
  ņemot vērā pašreizējos starptautiski atzītos frekvenču plānus
  , ir jāizstrādā precīza kaitīgo traucējumu definīcija, lai nodrošinātu to, ka regulatīvā iejaukšanās notiek tikai tiktāl, ciktāl vajadzīgs šādu traucējumu novēršanai. |
| --- | --- |

(34)

Radiofrekvenču pārvaldībai ir jānodrošina kaitīgu traucējumu novēršana. Tādēļ,
  ņemot vērā pašreizējos starptautiski atzītos frekvenču plānus
  , ir jāizstrādā precīza kaitīgo traucējumu definīcija, lai nodrošinātu to, ka regulatīvā iejaukšanās notiek tikai tiktāl, ciktāl vajadzīgs šādu traucējumu novēršanai.

| (35) | Pašreizējā radiofrekvenču spektra pārvaldības un sadalījuma sistēma principā pamatojas uz administratīviem lēmumiem, kas nav pietiekami elastīgi, lai pielāgotos tehnoloģiskajām un ekonomiskajām pārmaiņām, jo īpaši straujajai attīstībai bezvadu tehnoloģijas jomā un pieaugošajam platjoslas pieprasījumam. Pārlieku atšķirīgā politika dažādās valstīs ir cēlonis lielākām izmaksām un zaudētām tirgus iespējām radiofrekvenču spektra lietotājiem, sadrumstalotība palēnina arī inovācijas tempus un kaitē iekšējam tirgum, patērētājiem un tautsaimniecībai kopumā. Turklāt radiofrekvenču piekļuves un izmantošanas nosacījumi var atšķirties atkarībā no operatora veida, savukārt šo operatoru nodrošinātie elektroniskie pakalpojumi lielā mērā pārklājas, tādējādi radot nesaskaņas tiesību turētāju starpā, atšķirības spektra piekļuves izmaksās un iespējamus traucējumus iekšējā tirgus darbībā. |
| --- | --- |

(35)

Pašreizējā radiofrekvenču spektra pārvaldības un sadalījuma sistēma principā pamatojas uz administratīviem lēmumiem, kas nav pietiekami elastīgi, lai pielāgotos tehnoloģiskajām un ekonomiskajām pārmaiņām, jo īpaši straujajai attīstībai bezvadu tehnoloģijas jomā un pieaugošajam platjoslas pieprasījumam. Pārlieku atšķirīgā politika dažādās valstīs ir cēlonis lielākām izmaksām un zaudētām tirgus iespējām radiofrekvenču spektra lietotājiem, sadrumstalotība palēnina arī inovācijas tempus un kaitē iekšējam tirgum, patērētājiem un tautsaimniecībai kopumā. Turklāt radiofrekvenču piekļuves un izmantošanas nosacījumi var atšķirties atkarībā no operatora veida, savukārt šo operatoru nodrošinātie elektroniskie pakalpojumi lielā mērā pārklājas, tādējādi radot nesaskaņas tiesību turētāju starpā, atšķirības spektra piekļuves izmaksās un iespējamus traucējumus iekšējā tirgus darbībā.

| (36) | Valstu robežas kļūst arvien maznozīmīgākas optimālas radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikšanai. Radiofrekvenču spektra piekļuves tiesību sadrumstalota pārvaldība ierobežo investīcijas un inovācijas un traucē operatoriem un iekārtu ražotājiem izmantot apjomradītus ietaupījumus, tādā veidā neļaujot izveidot iekšējo tirgu elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kam izmanto radiofrekvenču spektru. |
| --- | --- |

(36)

Valstu robežas kļūst arvien maznozīmīgākas optimālas radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikšanai. Radiofrekvenču spektra piekļuves tiesību sadrumstalota pārvaldība ierobežo investīcijas un inovācijas un traucē operatoriem un iekārtu ražotājiem izmantot apjomradītus ietaupījumus, tādā veidā neļaujot izveidot iekšējo tirgu elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kam izmanto radiofrekvenču spektru.

| (37) | Ir jāpanāk elastīgāka spektra pārvaldība un piekļuve spektram, izsniedzot atļaujas neatkarīgi no tehnoloģijas un pakalpojuma, lai spektra lietotāji varētu izvēlēties labākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas izmantojami
  frekvenču joslās , kas ir pieejamas elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā tas noteikts valstu frekvenču piešķīrumu plānos un Starptautiskās telekomunikāciju apvienības (ITU) noteikumos par radiosakariem
  (turpmāk tekstā — “tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes princips”). Tehnoloģiju un pakalpojumu administratīva noteikšana
  ir jāpiemēro, kad vien tiek skarti vispārējo interešu mērķi
  . |
| --- | --- |

(37)

Ir jāpanāk elastīgāka spektra pārvaldība un piekļuve spektram, izsniedzot atļaujas neatkarīgi no tehnoloģijas un pakalpojuma, lai spektra lietotāji varētu izvēlēties labākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas izmantojami
  frekvenču joslās , kas ir pieejamas elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā tas noteikts valstu frekvenču piešķīrumu plānos un Starptautiskās telekomunikāciju apvienības (ITU) noteikumos par radiosakariem
  (turpmāk tekstā — “tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes princips”). Tehnoloģiju un pakalpojumu administratīva noteikšana
  ir jāpiemēro, kad vien tiek skarti vispārējo interešu mērķi
  .

| (38) | Tehnoloģiju neitralitātes principa
  ierobežojumiem
  jābūt
  atbilstošiem
  un šādu ierobežojumu pamatā ir jābūt vajadzībai novērst kaitīgus traucējumus, piemēram, nosakot emisiju maskas un jaudas līmeņus, vai nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību, ierobežojot elektromagnētisko lauku ietekmi uz sabiedrību, vai nodrošināt spektra pareizu koplietošanu, jo īpaši tad, ja tā izmantošanai ir izsniegtas tikai vispārējas atļaujas
  vai lai atbilstu vispārējas nozīmes mērķim saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(38)

Tehnoloģiju neitralitātes principa
  ierobežojumiem
  jābūt
  atbilstošiem
  un šādu ierobežojumu pamatā ir jābūt vajadzībai novērst kaitīgus traucējumus, piemēram, nosakot emisiju maskas un jaudas līmeņus, vai nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību, ierobežojot elektromagnētisko lauku ietekmi uz sabiedrību, vai nodrošināt spektra pareizu koplietošanu, jo īpaši tad, ja tā izmantošanai ir izsniegtas tikai vispārējas atļaujas
  vai lai atbilstu vispārējas nozīmes mērķim saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| (39) | Ir jāparedz arī iespēja radiofrekvenču spektra lietotājiem brīvi izvēlēties pakalpojumus, kurus tie vēlas piedāvāt spektrā atkarībā no pārejas pasākumiem, kas paredzēti, lai
  risinātu
  jautājumus saistībā ar iepriekš iegūtām tiesībām,
  kā arī atkarībā no valsts frekvenču piešķiršanas plānos ietvertajiem noteikumiem un Starptautiskās telekomunikāciju apvienības (ITU) noteikumiem par radiosakariem
  . Ir jāparedz iespēja, ja nepieciešams, pieļaut tādus izņēmumus no pakalpojumu neitralitātes principa, ar kuriem pieprasa nodrošināt konkrētu pakalpojumu,
  lai ņemtu vērā valsts sabiedriskās politikas apsvērumus vai
  lai izpildītu skaidri noteiktus vispārējo interešu mērķus, piemēram, dzīvības aizsardzība, vajadzība veicināt sociālo, reģionālo un teritoriālo kohēziju, vai radiofrekvenču efektīva izmantošana un spektra efektīva pārvaldība
  . Minēto mērķu vidū ir jābūt
  valsts audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas,
  kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanai, kā paredzēts valsts tiesību aktos saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Izņemot gadījumus, kad ir jāaizsargā dzīvība
  vai jānodrošina šo mērķu izpilde,
  izņēmumi nedrīkst būt par cēloni konkrētu pakalpojumu ekskluzīvai izmantošanai, bet tikai piešķirt tiem prioritāti, lai citi pakalpojumi vai tehnoloģijas varētu līdzāspastāvēt tajā pašā radiofrekvenču joslā. Lai atļaujas turētājs varētu brīvi izvēlēties visefektīvākos līdzekļus, ar kuriem piedāvātā pakalpojuma saturu pārraidīt radiofrekvencēs, saturu nevajadzētu regulēt ar radiofrekvenču izmantošanas atļaujām. |
| --- | --- |

(39)

Ir jāparedz arī iespēja radiofrekvenču spektra lietotājiem brīvi izvēlēties pakalpojumus, kurus tie vēlas piedāvāt spektrā atkarībā no pārejas pasākumiem, kas paredzēti, lai
  risinātu
  jautājumus saistībā ar iepriekš iegūtām tiesībām,
  kā arī atkarībā no valsts frekvenču piešķiršanas plānos ietvertajiem noteikumiem un Starptautiskās telekomunikāciju apvienības (ITU) noteikumiem par radiosakariem
  . Ir jāparedz iespēja, ja nepieciešams, pieļaut tādus izņēmumus no pakalpojumu neitralitātes principa, ar kuriem pieprasa nodrošināt konkrētu pakalpojumu,
  lai ņemtu vērā valsts sabiedriskās politikas apsvērumus vai
  lai izpildītu skaidri noteiktus vispārējo interešu mērķus, piemēram, dzīvības aizsardzība, vajadzība veicināt sociālo, reģionālo un teritoriālo kohēziju, vai radiofrekvenču efektīva izmantošana un spektra efektīva pārvaldība
  . Minēto mērķu vidū ir jābūt
  valsts audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas,
  kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanai, kā paredzēts valsts tiesību aktos saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Izņemot gadījumus, kad ir jāaizsargā dzīvība
  vai jānodrošina šo mērķu izpilde,
  izņēmumi nedrīkst būt par cēloni konkrētu pakalpojumu ekskluzīvai izmantošanai, bet tikai piešķirt tiem prioritāti, lai citi pakalpojumi vai tehnoloģijas varētu līdzāspastāvēt tajā pašā radiofrekvenču joslā. Lai atļaujas turētājs varētu brīvi izvēlēties visefektīvākos līdzekļus, ar kuriem piedāvātā pakalpojuma saturu pārraidīt radiofrekvencēs, saturu nevajadzētu regulēt ar radiofrekvenču izmantošanas atļaujām.

| (40) | Dalībvalstu kompetencē ir noteikt darbības jomu un būtību visiem izņēmumiem, kas attiecas uz kultūras un valodu daudzveidības,
  valsts audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas
  un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(40)

Dalībvalstu kompetencē ir noteikt darbības jomu un būtību visiem izņēmumiem, kas attiecas uz kultūras un valodu daudzveidības,
  valsts audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas
  un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

| (41) | Tā kā radiofrekvenču spektra sadalījums konkrētām tehnoloģijām vai pakalpojumiem ir izņēmums no tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principa un ierobežo brīvību izvēlēties piedāvāto pakalpojumu vai izmantoto tehnoloģiju, visiem priekšlikumiem par šādu sadalījumu jābūt pārredzamiem, un ir jārīko to sabiedriskā apspriešana. |
| --- | --- |

(41)

Tā kā radiofrekvenču spektra sadalījums konkrētām tehnoloģijām vai pakalpojumiem ir izņēmums no tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principa un ierobežo brīvību izvēlēties piedāvāto pakalpojumu vai izmantoto tehnoloģiju, visiem priekšlikumiem par šādu sadalījumu jābūt pārredzamiem, un ir jārīko to sabiedriskā apspriešana.

| (42) | Elastīguma un efektivitātes labad valsts regulatīvajām iestādēm joslās, kuras noteiks harmonizēti, ir jāatļauj spektra lietotājiem arī brīvi nodot vai iznomāt savas izmantošanas tiesības trešām personām, tādā veidā paverot iespēju radiofrekvenču spektra novērtēšanai tirgū. Valsts regulatīvajām iestādēm, ņemot vērā to pilnvaras nodrošināt spektra faktisku izmantošana, ir jārīkojas, lai panāktu to, ka tirdzniecības dēļ netiek traucēta konkurence, kā rezultātā spektrs paliek neizmantots.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Elastīguma un efektivitātes labad valsts regulatīvajām iestādēm joslās, kuras noteiks harmonizēti, ir jāatļauj spektra lietotājiem arī brīvi nodot vai iznomāt savas izmantošanas tiesības trešām personām, tādā veidā paverot iespēju radiofrekvenču spektra novērtēšanai tirgū. Valsts regulatīvajām iestādēm, ņemot vērā to pilnvaras nodrošināt spektra faktisku izmantošana, ir jārīkojas, lai panāktu to, ka tirdzniecības dēļ netiek traucēta konkurence, kā rezultātā spektrs paliek neizmantots.

▐

| (43) | Turklāt iekšējā tirgus nolūkos var būt nepieciešams visā Kopienā harmonizēt tirgojamu frekvenču joslu noteikšanu, tirgojamības nosacījumus vai pāreju uz tirgojamām tiesībām konkrētās joslās, tirgojamu tiesību minimālo apjomu, prasības nodrošināt spektra tirdzniecībai vajadzīgās informācijas centralizētu pieejamību, piekļuvi un drošticamību un prasības aizsargāt konkurenci un novērst spektra izmantošanas tiesību uzkrāšanu. Tādēļ Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras pieņemt pasākumus minētās harmonizācijas īstenošanai. Šādos īstenošanas pasākumos ir pienācīgi jāņem vērā, vai individuālās izmantošanas tiesības ir piešķirtas uz komerciāla vai nekomerciāla pamata. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt iekšējā tirgus nolūkos var būt nepieciešams visā Kopienā harmonizēt tirgojamu frekvenču joslu noteikšanu, tirgojamības nosacījumus vai pāreju uz tirgojamām tiesībām konkrētās joslās, tirgojamu tiesību minimālo apjomu, prasības nodrošināt spektra tirdzniecībai vajadzīgās informācijas centralizētu pieejamību, piekļuvi un drošticamību un prasības aizsargāt konkurenci un novērst spektra izmantošanas tiesību uzkrāšanu. Tādēļ Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras pieņemt pasākumus minētās harmonizācijas īstenošanai. Šādos īstenošanas pasākumos ir pienācīgi jāņem vērā, vai individuālās izmantošanas tiesības ir piešķirtas uz komerciāla vai nekomerciāla pamata.

| (44) | Tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes un spēkā esošu spektra izmantošanas tiesību tirdzniecības ieviešanai var būt vajadzīgi pārejas noteikumi, tostarp pasākumi godīgas konkurences nodrošināšanai, jo jaunajā sistēmā dažiem spektra lietotājiem var pavērties iespēja konkurēt ar spektra lietotājiem, kuri spektra izmantošanas tiesības ir ieguvuši saskaņā ar daudz apgrūtinošākiem noteikumiem un nosacījumiem. Turpretī tad, ja tiesības vispārējo interešu mērķu sasniegšanas nolūkā ir piešķirtas, atkāpjoties no vispārējiem noteikumiem, vai saskaņā ar tādiem kritērijiem, kas nav objektīvi, pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, šādu tiesību turētāju stāvokli, kaitējot viņu jaunajiem konkurentiem, nedrīkst uzlabot vairāk, nekā tas ir nepieciešams šādu vispārējo interešu mērķu sasniegšanai. Ikvienu radiofrekvenču spektru, kas vairs nav vajadzīgs vispārējo interešu mērķu sasniegšanai, ir jāatbrīvo un no jauna jāpiešķir saskaņā ar Atļauju izsniegšanas direktīvu. |
| --- | --- |

(44)

Tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes un spēkā esošu spektra izmantošanas tiesību tirdzniecības ieviešanai var būt vajadzīgi pārejas noteikumi, tostarp pasākumi godīgas konkurences nodrošināšanai, jo jaunajā sistēmā dažiem spektra lietotājiem var pavērties iespēja konkurēt ar spektra lietotājiem, kuri spektra izmantošanas tiesības ir ieguvuši saskaņā ar daudz apgrūtinošākiem noteikumiem un nosacījumiem. Turpretī tad, ja tiesības vispārējo interešu mērķu sasniegšanas nolūkā ir piešķirtas, atkāpjoties no vispārējiem noteikumiem, vai saskaņā ar tādiem kritērijiem, kas nav objektīvi, pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, šādu tiesību turētāju stāvokli, kaitējot viņu jaunajiem konkurentiem, nedrīkst uzlabot vairāk, nekā tas ir nepieciešams šādu vispārējo interešu mērķu sasniegšanai. Ikvienu radiofrekvenču spektru, kas vairs nav vajadzīgs vispārējo interešu mērķu sasniegšanai, ir jāatbrīvo un no jauna jāpiešķir saskaņā ar Atļauju izsniegšanas direktīvu.

| (45) | Lai veicinātu iekšējā tirgus darbību un atbalstītu pārrobežu pakalpojumu izveidi, Komisijai jābūt
  iespējai
  apspriesties ar
  BERT saistībā ar numerāciju. Turklāt, lai dalībvalstu iedzīvotāji, tostarp ceļotāji un lietotāji invalīdi, konkrētus dienestus visās dalībvalstīs varētu izsaukt par līdzīgām cenām, izmantojot vienus un tos pašus zināmos numurus, Komisijas pilnvarām pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus vajadzības gadījumā ir jāaptver arī piemērojamie tarifikācijas principi vai mehānismi,
  kā arī vienota ES piekļuves telefona numura izveidi, kas lietotājiem nodrošina ērtu piekļuvi šiem pakalpojumiem
  . |
| --- | --- |

(45)

Lai veicinātu iekšējā tirgus darbību un atbalstītu pārrobežu pakalpojumu izveidi, Komisijai jābūt
  iespējai
  apspriesties ar
  BERT saistībā ar numerāciju. Turklāt, lai dalībvalstu iedzīvotāji, tostarp ceļotāji un lietotāji invalīdi, konkrētus dienestus visās dalībvalstīs varētu izsaukt par līdzīgām cenām, izmantojot vienus un tos pašus zināmos numurus, Komisijas pilnvarām pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus vajadzības gadījumā ir jāaptver arī piemērojamie tarifikācijas principi vai mehānismi,
  kā arī vienota ES piekļuves telefona numura izveidi, kas lietotājiem nodrošina ērtu piekļuvi šiem pakalpojumiem
  .

| (46) | Atļaujas, kas izsniegtas uzņēmumiem, kuri nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus, un kas ļauj tiem iegūt piekļuvi sabiedriskam vai privātam īpašumam, ir būtisks faktors elektronisko komunikāciju tīklu vai jaunu tīkla elementu izveidei. Tādēļ nevajadzīgi sarežģītas un lēnas procedūras ceļa tiesību piešķiršanai var radīt ievērojamu šķērsli konkurences attīstībai. Tādēļ ir jāvienkāršo veids, kādā pilnvaroti uzņēmumi iegūst ceļa tiesības. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt iespējai koordinēt ceļa tiesību iegūšanu, sniedzot attiecīgu informāciju savās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

(46)

Atļaujas, kas izsniegtas uzņēmumiem, kuri nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus, un kas ļauj tiem iegūt piekļuvi sabiedriskam vai privātam īpašumam, ir būtisks faktors elektronisko komunikāciju tīklu vai jaunu tīkla elementu izveidei. Tādēļ nevajadzīgi sarežģītas un lēnas procedūras ceļa tiesību piešķiršanai var radīt ievērojamu šķērsli konkurences attīstībai. Tādēļ ir jāvienkāršo veids, kādā pilnvaroti uzņēmumi iegūst ceļa tiesības. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt iespējai koordinēt ceļa tiesību iegūšanu, sniedzot attiecīgu informāciju savās tīmekļa vietnēs.

| (47) | Ir jāpastiprina dalībvalstu pilnvaras attiecībā uz ceļa tiesību turētājiem, lai nodrošinātu jauna tīkla ierīkošanu vai paplašināšanu
  godīgā, efektīvā unvidei nekaitīgā veidā
  un neatkarīgi no pienākuma, kas uzlikts operatoram ar būtisku ietekmi tirgū, proti, piešķirt piekļuvi tā elektronisko komunikāciju tīkliem. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt iespējai, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, pieprasīt
  tīkla sastāvdaļu un ar to saistīto iekārtu, piemēram
  , stabu un antenu, un ievadu ēkās koplietošanu un inženiertehnisko būvdarbu labāku koordinēšanu. Pilnveidojot iekārtu koplietošanu, iespējams būtiski uzlabot konkurenci un samazināt uzņēmumiem vispārējās finansiālās un vides izmaksas par elektronisko komunikāciju infrastruktūras ierīkošanu,
  galvenokārt par jaunu optiskās šķiedras piekļuves tīklu izveidi. Turklāt valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt tiesībām pieprasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir būtiska tirgus daļa, iesniedz standartpiedāvājumu par piekļuves nodrošināšanu viņu rīcībā esošai kabeļu kanalizācijai godīgā un nediskriminējošā veidā. |
| --- | --- |

(47)

Ir jāpastiprina dalībvalstu pilnvaras attiecībā uz ceļa tiesību turētājiem, lai nodrošinātu jauna tīkla ierīkošanu vai paplašināšanu
  godīgā, efektīvā unvidei nekaitīgā veidā
  un neatkarīgi no pienākuma, kas uzlikts operatoram ar būtisku ietekmi tirgū, proti, piešķirt piekļuvi tā elektronisko komunikāciju tīkliem. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt iespējai, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, pieprasīt
  tīkla sastāvdaļu un ar to saistīto iekārtu, piemēram
  , stabu un antenu, un ievadu ēkās koplietošanu un inženiertehnisko būvdarbu labāku koordinēšanu. Pilnveidojot iekārtu koplietošanu, iespējams būtiski uzlabot konkurenci un samazināt uzņēmumiem vispārējās finansiālās un vides izmaksas par elektronisko komunikāciju infrastruktūras ierīkošanu,
  galvenokārt par jaunu optiskās šķiedras piekļuves tīklu izveidi. Turklāt valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt tiesībām pieprasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir būtiska tirgus daļa, iesniedz standartpiedāvājumu par piekļuves nodrošināšanu viņu rīcībā esošai kabeļu kanalizācijai godīgā un nediskriminējošā veidā.

| (48) | Uzticama un droša informācijas nodošana elektronisko komunikāciju tīklos ieņem arvien nozīmīgāku vietu visā tautsaimniecībā un sabiedrībā. Sistēmas sarežģītība, tehniskas kļūmes vai cilvēku kļūdas, negadījumi vai uzbrukumi — tie visi var ietekmēt tās fiziskās infrastruktūras darbību un pieejamību, ar kuras palīdzību ES iedzīvotājiem tiek nodrošināti svarīgi pakalpojumi, tostarp e-pārvaldes pakalpojumi. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm ir jānodrošina publisko komunikāciju tīklu integritāte un drošība.
  Eiropas tīklu informācijas drošības aģentūrai (ENISA)

   (12) ir jāpalīdz nodrošināt augsta elektronisko komunikāciju drošības pakāpe, cita starpā daloties pieredzē un sniedzot atzinumus, kā arī veicinot apmaiņu ar labāko praksi. Gan
  ENISA
  , gan valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir jābūt to pienākumu pildīšanai vajadzīgajiem līdzekļiem, tostarp pilnvarām saņemt pietiekamu informāciju, lai varētu novērtēt tīklu vai pakalpojumu drošības pakāpi, kā arī iegūt visaptverošus un drošticamus datus par aktuāliem drošības incidentiem, kas ir būtiski ietekmējuši tīklu vai pakalpojumu darbību. Ņemot vērā to, ka atbilstīgas drošības pakāpes veiksmīga izvēle nav vienreizējs pasākums, bet gan nepārtraukts īstenošanas, pārskatīšanas un atjaunināšanas process, ir jāpieprasa elektronisko komunikāciju tīklu nodrošinātājiem un pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, lai aizsargātu to integritāti un drošību saskaņā ar novērtētajiem apdraudējumiem, ņemot vērā jaunākos sasniegumus šajā jomā. |
| --- | --- |

(48)

Uzticama un droša informācijas nodošana elektronisko komunikāciju tīklos ieņem arvien nozīmīgāku vietu visā tautsaimniecībā un sabiedrībā. Sistēmas sarežģītība, tehniskas kļūmes vai cilvēku kļūdas, negadījumi vai uzbrukumi — tie visi var ietekmēt tās fiziskās infrastruktūras darbību un pieejamību, ar kuras palīdzību ES iedzīvotājiem tiek nodrošināti svarīgi pakalpojumi, tostarp e-pārvaldes pakalpojumi. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm ir jānodrošina publisko komunikāciju tīklu integritāte un drošība.
  Eiropas tīklu informācijas drošības aģentūrai (ENISA)

   (12) ir jāpalīdz nodrošināt augsta elektronisko komunikāciju drošības pakāpe, cita starpā daloties pieredzē un sniedzot atzinumus, kā arī veicinot apmaiņu ar labāko praksi. Gan
  ENISA
  , gan valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir jābūt to pienākumu pildīšanai vajadzīgajiem līdzekļiem, tostarp pilnvarām saņemt pietiekamu informāciju, lai varētu novērtēt tīklu vai pakalpojumu drošības pakāpi, kā arī iegūt visaptverošus un drošticamus datus par aktuāliem drošības incidentiem, kas ir būtiski ietekmējuši tīklu vai pakalpojumu darbību. Ņemot vērā to, ka atbilstīgas drošības pakāpes veiksmīga izvēle nav vienreizējs pasākums, bet gan nepārtraukts īstenošanas, pārskatīšanas un atjaunināšanas process, ir jāpieprasa elektronisko komunikāciju tīklu nodrošinātājiem un pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, lai aizsargātu to integritāti un drošību saskaņā ar novērtētajiem apdraudējumiem, ņemot vērā jaunākos sasniegumus šajā jomā.

| (49) | Ja ir jāpanāk vienošanās par kopīgām drošības prasībām, Komisija ir jāpilnvaro pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai panāktu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu pienācīgu drošības pakāpi iekšējā tirgū.
  ENISA
  iestādei ir jāiesaistās piemērotu tehnisku un organizatorisku drošības pasākumu harmonizācijā, nodrošinot speciālistu ieteikumus. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt pilnvarotām izdot saistošas instrukcijas par tehniskiem īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi Pamatdirektīvai. Lai tās varētu veikt savus pienākumus, tām ir jābūt pilnvarotām veikt izmeklēšanu un uzlikt sodus noteikumu neievērošanas gadījumos. |
| --- | --- |

(49)

Ja ir jāpanāk vienošanās par kopīgām drošības prasībām, Komisija ir jāpilnvaro pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai panāktu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu pienācīgu drošības pakāpi iekšējā tirgū.
  ENISA
  iestādei ir jāiesaistās piemērotu tehnisku un organizatorisku drošības pasākumu harmonizācijā, nodrošinot speciālistu ieteikumus. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt pilnvarotām izdot saistošas instrukcijas par tehniskiem īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi Pamatdirektīvai. Lai tās varētu veikt savus pienākumus, tām ir jābūt pilnvarotām veikt izmeklēšanu un uzlikt sodus noteikumu neievērošanas gadījumos.

| (50) | Tiesiskā regulējuma īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka tirgus, uz kuru tiek paplašināta būtiska ietekme tirgū, nav problēmas cēlonis, bet gan tās ietekmes rezultāts. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm pasākumi attiecībā uz būtisku ietekmi tirgū ir jāveic tajā tirgū, kurā tā izveidojusies, bet ne saistītajos tirgos, kuros jūtama tās ietekme. |
| --- | --- |

(50)

Tiesiskā regulējuma īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka tirgus, uz kuru tiek paplašināta būtiska ietekme tirgū, nav problēmas cēlonis, bet gan tās ietekmes rezultāts. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm pasākumi attiecībā uz būtisku ietekmi tirgū ir jāveic tajā tirgū, kurā tā izveidojusies, bet ne saistītajos tirgos, kuros jūtama tās ietekme.

| (51) | Attiecībā uz tirgiem, kuri ir noteikti kā vairāku valstu tirgi, ir jāvienkāršo tirgus analīzes procedūra, un tā jāpilnveido, ļaujot Komisijai, ņemot vērā BERT
  atzinumu, atzīt uzņēmumu vai uzņēmumus par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, un uzlikt vienu vai vairākus īpašus pienākumus, tādā veidā panākot to, ka tieši Komisija risina regulējuma jautājumus, kas skar vairākas valstis. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz tirgiem, kuri ir noteikti kā vairāku valstu tirgi, ir jāvienkāršo tirgus analīzes procedūra, un tā jāpilnveido, ļaujot Komisijai, ņemot vērā BERT
  atzinumu, atzīt uzņēmumu vai uzņēmumus par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, un uzlikt vienu vai vairākus īpašus pienākumus, tādā veidā panākot to, ka tieši Komisija risina regulējuma jautājumus, kas skar vairākas valstis.

| (52) | Lai tirgus dalībnieki varētu rēķināties ar noteiktību regulatīvo nosacījumu jomā, jānosaka laika limits tirgus analīzes veikšanai. Ir svarīgi veikt regulāras tirgus analīzes pieņemamā un piemērotā termiņā. Nosakot šo termiņu, ir jāņem vērā tas, vai iepriekš ir veikta konkrētā tirgus analīze un vai par to ir pienācīgi paziņots. Ja valsts regulatīvā iestāde neveic tirgus analīzi noteiktajā termiņā, tas var apdraudēt iekšējo tirgu, un parastās noteikumu neizpildes procedūras var laikus neradīt vēlamo efektu. Tādēļ Komisijai ir jābūt iespējai pieprasīt, lai
  BERT
  palīdz attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pildīt tās uzdevumus un jo īpaši izdod atzinumu, iekļaujot pasākumu projektu, konkrētā tirgus analīzi un atbilstīgos pienākumus, kurus pēc tam varētu uzlikt Komisija. |
| --- | --- |

(52)

Lai tirgus dalībnieki varētu rēķināties ar noteiktību regulatīvo nosacījumu jomā, jānosaka laika limits tirgus analīzes veikšanai. Ir svarīgi veikt regulāras tirgus analīzes pieņemamā un piemērotā termiņā. Nosakot šo termiņu, ir jāņem vērā tas, vai iepriekš ir veikta konkrētā tirgus analīze un vai par to ir pienācīgi paziņots. Ja valsts regulatīvā iestāde neveic tirgus analīzi noteiktajā termiņā, tas var apdraudēt iekšējo tirgu, un parastās noteikumu neizpildes procedūras var laikus neradīt vēlamo efektu. Tādēļ Komisijai ir jābūt iespējai pieprasīt, lai
  BERT
  palīdz attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pildīt tās uzdevumus un jo īpaši izdod atzinumu, iekļaujot pasākumu projektu, konkrētā tirgus analīzi un atbilstīgos pienākumus, kurus pēc tam varētu uzlikt Komisija.

| (53) | Sakarā ar tehnoloģiskās inovācijas augsto līmeni un izteikto dinamiku elektronisko komunikāciju nozares tirgos ir jānodrošina iespēja visā Eiropā ātri, koordinēti un harmonizēti pielāgot regulējumu, jo pieredze liecina, ka atšķirības veidā, kā valsts regulatīvās iestādes īsteno tiesisko regulējumu, var radīt šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai. Tādēļ Komisija ir jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus tādās jomās kā jaunu pakalpojumu, numerācijas, nominācijas un adresācijas, ar lietotājiem saistītu jautājumu, tostarp e-pieejamības, regulēšana un pasākumus attiecībā uz grāmatvedības uzskaiti regulēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(53)

Sakarā ar tehnoloģiskās inovācijas augsto līmeni un izteikto dinamiku elektronisko komunikāciju nozares tirgos ir jānodrošina iespēja visā Eiropā ātri, koordinēti un harmonizēti pielāgot regulējumu, jo pieredze liecina, ka atšķirības veidā, kā valsts regulatīvās iestādes īsteno tiesisko regulējumu, var radīt šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai. Tādēļ Komisija ir jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus tādās jomās kā jaunu pakalpojumu, numerācijas, nominācijas un adresācijas, ar lietotājiem saistītu jautājumu, tostarp e-pieejamības, regulēšana un pasākumus attiecībā uz grāmatvedības uzskaiti regulēšanas vajadzībām.

| (54) | Nozīmīgs uzdevums, kas uzticēts
  BERT
  , ir vajadzības gadījumā izdot atzinumus par pārrobežu strīdiem. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm šādos gadījumos ir jāņem vērā ikviens
  BERT
  atzinums. |
| --- | --- |

(54)

Nozīmīgs uzdevums, kas uzticēts
  BERT
  , ir vajadzības gadījumā izdot atzinumus par pārrobežu strīdiem. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm šādos gadījumos ir jāņem vērā ikviens
  BERT
  atzinums.

| (55) | Tiesiskā regulējuma īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka spēkā esošie noteikumi, ar kādiem valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas uzlikt sodus, nav izrādījušies pietiekams stimuls ievērot regulējuma prasības. Paredzot pienācīgas izpildes pilnvaras, var panākt tiesiskā regulējuma laicīgu īstenošanu un tādā veidā veicināt regulējuma noteiktību, kas ir svarīgs investīciju stimuls. Visam tiesiskajam regulējumam ir raksturīgs tas, ka trūkst pilnvērtīga mehānisma rīcībai noteikumu neievērošanas gadījumos. Tādēļ ieviešot Pamatdirektīvā jaunu noteikumu par to, kā rīkoties Pamatdirektīvas vai īpašo direktīvu noteikumu pārkāpuma gadījumā, ir jānodrošina tas, ka visā tiesiskajā regulējumā tiek piemēroti konsekventi un saskanīgi noteikumu izpildes un pārkāpumu sodīšanas principi. |
| --- | --- |

(55)

Tiesiskā regulējuma īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka spēkā esošie noteikumi, ar kādiem valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas uzlikt sodus, nav izrādījušies pietiekams stimuls ievērot regulējuma prasības. Paredzot pienācīgas izpildes pilnvaras, var panākt tiesiskā regulējuma laicīgu īstenošanu un tādā veidā veicināt regulējuma noteiktību, kas ir svarīgs investīciju stimuls. Visam tiesiskajam regulējumam ir raksturīgs tas, ka trūkst pilnvērtīga mehānisma rīcībai noteikumu neievērošanas gadījumos. Tādēļ ieviešot Pamatdirektīvā jaunu noteikumu par to, kā rīkoties Pamatdirektīvas vai īpašo direktīvu noteikumu pārkāpuma gadījumā, ir jānodrošina tas, ka visā tiesiskajā regulējumā tiek piemēroti konsekventi un saskanīgi noteikumu izpildes un pārkāpumu sodīšanas principi.

| (56) | Jāveicina gan ieguldījumi, gan konkurence, lai nodrošinātu patērētājiem izvēli. |
| --- | --- |

(56)

Jāveicina gan ieguldījumi, gan konkurence, lai nodrošinātu patērētājiem izvēli.

| (57) | Spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā bija iekļauti konkrēti noteikumi, lai veicinātu pāreju no vecā 1998. gada tiesiskā regulējuma uz jauno 2002. gada regulējumu. Šī pāreja ir pabeigta visās dalībvalstīs, un minētie noteikumi ir jāatceļ, jo tie ir kļuvuši lieki. |
| --- | --- |

(57)

Spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā bija iekļauti konkrēti noteikumi, lai veicinātu pāreju no vecā 1998. gada tiesiskā regulējuma uz jauno 2002. gada regulējumu. Šī pāreja ir pabeigta visās dalībvalstīs, un minētie noteikumi ir jāatceļ, jo tie ir kļuvuši lieki.

| (58) | Pamatdirektīvas I pielikumā ir norādīts saraksts ar tirgiem, kuri jāiekļauj Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem, kuros var būt vajadzīgs ex-ante regulējums. Šis pielikums ir jāatceļ, jo ir izpildīts tā mērķis, proti, kalpot par pamatu ieteikuma (13) sākotnējās redakcijas sagatavošanai. |
| --- | --- |

(58)

Pamatdirektīvas I pielikumā ir norādīts saraksts ar tirgiem, kuri jāiekļauj Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem, kuros var būt vajadzīgs ex-ante regulējums. Šis pielikums ir jāatceļ, jo ir izpildīts tā mērķis, proti, kalpot par pamatu ieteikuma (13) sākotnējās redakcijas sagatavošanai.

| (59) | Pamatdirektīvas II pielikumā ir norādīti kritēriji, kas valsts regulatīvajām iestādēm jāizmanto, novērtējot kolektīvo dominanci saskaņā ar minētās direktīvas 14. panta 2. punkta otro daļu. Šis pielikums var radīt pārpratumus, valsts regulatīvajām iestādēm veicot tirgus analīzi. Turklāt kolektīvās dominances jēdziens ir atkarīgs arī no Eiropas Kopienu Tiesas prakses. Tādēļ II pielikums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(59)

Pamatdirektīvas II pielikumā ir norādīti kritēriji, kas valsts regulatīvajām iestādēm jāizmanto, novērtējot kolektīvo dominanci saskaņā ar minētās direktīvas 14. panta 2. punkta otro daļu. Šis pielikums var radīt pārpratumus, valsts regulatīvajām iestādēm veicot tirgus analīzi. Turklāt kolektīvās dominances jēdziens ir atkarīgs arī no Eiropas Kopienu Tiesas prakses. Tādēļ II pielikums būtu jāgroza.

| (60) | Funkcionālo nošķiršanu, kad vertikāli integrētam operatoram pieprasa izveidot uzņēmējdarbības vienības, kuru darbība ir nošķirta, veic ar mērķi panākt pilnīgi līdzvērtīgu piekļuves produktu piedāvājumu visiem nākamā tirgus posma operatoriem, tostarp paša vertikāli integrētā operatora struktūrvienībām, kas darbojas nākamajā tirgus posmā. Funkcionālā nošķiršana
  varētu
  uzlabot konkurenci vairākos konkrētajos tirgos, ievērojami samazinot diskrimināciju veicinošos faktorus un atvieglojot iespējas pārbaudīt un nostiprināt nediskriminējošas attieksmes noteikumu ievērošanu. ▐ Lai novērstu konkurences traucēšanu iekšējā tirgū, ierosinājumus par funkcionālo nošķiršanu iepriekš ir jāapstiprina Komisijai. |
| --- | --- |

(60)

Funkcionālo nošķiršanu, kad vertikāli integrētam operatoram pieprasa izveidot uzņēmējdarbības vienības, kuru darbība ir nošķirta, veic ar mērķi panākt pilnīgi līdzvērtīgu piekļuves produktu piedāvājumu visiem nākamā tirgus posma operatoriem, tostarp paša vertikāli integrētā operatora struktūrvienībām, kas darbojas nākamajā tirgus posmā. Funkcionālā nošķiršana
  varētu
  uzlabot konkurenci vairākos konkrētajos tirgos, ievērojami samazinot diskrimināciju veicinošos faktorus un atvieglojot iespējas pārbaudīt un nostiprināt nediskriminējošas attieksmes noteikumu ievērošanu. ▐ Lai novērstu konkurences traucēšanu iekšējā tirgū, ierosinājumus par funkcionālo nošķiršanu iepriekš ir jāapstiprina Komisijai.

| (61) | Funkcionālās nošķiršanas īstenošana nedrīkst traucēt piemērotu mehānismu izveidi dažādu nošķirto uzņēmējdarbības vienību koordinācijai, lai nodrošinātu to, ka tiek aizsargātas mātesuzņēmuma ekonomiskās un pārvaldības uzraudzības tiesības. |
| --- | --- |

(61)

Funkcionālās nošķiršanas īstenošana nedrīkst traucēt piemērotu mehānismu izveidi dažādu nošķirto uzņēmējdarbības vienību koordinācijai, lai nodrošinātu to, ka tiek aizsargātas mātesuzņēmuma ekonomiskās un pārvaldības uzraudzības tiesības.

| (62) | Lai iekšējā tirgū turpinātos elektronisko sakaru pakalpojumu un tīklu tirgu integrācija, ir ciešāk jākoordinē ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesisko regulējuma ietvaros noteiktā ex ante regulējuma piemērošana. |
| --- | --- |

(62)

Lai iekšējā tirgū turpinātos elektronisko sakaru pakalpojumu un tīklu tirgu integrācija, ir ciešāk jākoordinē ES elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tiesisko regulējuma ietvaros noteiktā ex ante regulējuma piemērošana.

| (63) | Ja vertikāli integrēts uzņēmums nolemj nodot ievērojamu daļu vietējā piekļuves tīkla aktīvu vai visus minētos aktīvus atsevišķai uzņēmējdarbības vienībai, kam ir cits īpašnieks, vai izveidot atsevišķu uzņēmējdarbības vienību, kas darbojas ar piekļuves produktiem, valsts regulatīvajai iestādei ir jānovērtē plānotā darījuma ietekme uz visiem pašreizējiem pienākumiem, kas regulēšanas vajadzībām uzlikti vertikāli integrētam operatoram, lai nodrošinātu jaunās kārtības atbilstību Direktīvai 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) un Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva). Attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei ir jāveic jauna to tirgu analīze, kurā darbojas nošķirtā uzņēmējdarbības vienība, un attiecīgi jāuzliek, jāsaglabā, jāmaina vai jāanulē minētie pienākumi. Šajā nolūkā valsts regulatīvajai iestādei ir jābūt iespējai pieprasīt informāciju no uzņēmuma. |
| --- | --- |

(63)

Ja vertikāli integrēts uzņēmums nolemj nodot ievērojamu daļu vietējā piekļuves tīkla aktīvu vai visus minētos aktīvus atsevišķai uzņēmējdarbības vienībai, kam ir cits īpašnieks, vai izveidot atsevišķu uzņēmējdarbības vienību, kas darbojas ar piekļuves produktiem, valsts regulatīvajai iestādei ir jānovērtē plānotā darījuma ietekme uz visiem pašreizējiem pienākumiem, kas regulēšanas vajadzībām uzlikti vertikāli integrētam operatoram, lai nodrošinātu jaunās kārtības atbilstību Direktīvai 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) un Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva). Attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei ir jāveic jauna to tirgu analīze, kurā darbojas nošķirtā uzņēmējdarbības vienība, un attiecīgi jāuzliek, jāsaglabā, jāmaina vai jāanulē minētie pienākumi. Šajā nolūkā valsts regulatīvajai iestādei ir jābūt iespējai pieprasīt informāciju no uzņēmuma.

| (64) | Kaut gan zināmos apstākļos valsts regulatīvajai iestādei ir lietderīgi uzlikt pienākumus operatoriem, kuriem nav būtiskas ietekmes tirgū, lai izpildītu tādus mērķus kā pakalpojumu savstarpēja savienojamība un savietojamība,
  lai sekmētu efektivitāti, ilgtspējīgu konkurenci un lai galalietotājiem nodrošinātu maksimālu labumu
  , tomēr ir jānodrošina tas, ka šādus pienākumus uzliek saskaņā ar tiesisko regulējumu un jo īpaši ar tajā paredzētajām paziņošanas procedūrām. |
| --- | --- |

(64)

Kaut gan zināmos apstākļos valsts regulatīvajai iestādei ir lietderīgi uzlikt pienākumus operatoriem, kuriem nav būtiskas ietekmes tirgū, lai izpildītu tādus mērķus kā pakalpojumu savstarpēja savienojamība un savietojamība,
  lai sekmētu efektivitāti, ilgtspējīgu konkurenci un lai galalietotājiem nodrošinātu maksimālu labumu
  , tomēr ir jānodrošina tas, ka šādus pienākumus uzliek saskaņā ar tiesisko regulējumu un jo īpaši ar tajā paredzētajām paziņošanas procedūrām.

| (65) | Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas pasākumus, ņemot vērā vajadzību pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai I pielikumā izklāstītos nosacījumus par piekļuvi ciparu televīzijas un radio pakalpojumiem. Tas pats attiecas arī uz II pielikumā iekļauto obligāto kritēriju sarakstu, kas ir jāpublisko, lai izpildītu noteikumu par pārredzamību. |
| --- | --- |

(65)

Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas pasākumus, ņemot vērā vajadzību pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai I pielikumā izklāstītos nosacījumus par piekļuvi ciparu televīzijas un radio pakalpojumiem. Tas pats attiecas arī uz II pielikumā iekļauto obligāto kritēriju sarakstu, kas ir jāpublisko, lai izpildītu noteikumu par pārredzamību.

| (66) | Komisijai ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikums, lai pieņemtu tos Kopienas elektroniskās komunikācijas politikas īstenošanas saskaņošanas pasākumus, kas pārsniedz tehniskās izpildes pasākumus. |
| --- | --- |

(66)

Komisijai ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikums, lai pieņemtu tos Kopienas elektroniskās komunikācijas politikas īstenošanas saskaņošanas pasākumus, kas pārsniedz tehniskās izpildes pasākumus.

| (67) | Atvieglojot tirgus dalībnieku piekļuvi radiofrekvenču resursiem, tiks novērsti šķēršļi ienākšanai tirgū. Turklāt tehnoloģiskā progresa rezultātā mazinās kaitīgu traucējumu risks konkrētās frekvenču joslās, un tādēļ mazinās vajadzība iegūt individuālas izmantošanas tiesības. Tādēļ elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai lietotā radiofrekvenču spektra izmantošanas nosacījumi jāiekļauj vispārējās atļaujās, ja vien, ņemot vērā spektra izmantošanu, aizsardzībai pret kaitīgiem traucējumiem vai konkrēta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai nav vajadzīgas individuālas tiesības. Lēmumi par individuālu tiesību nepieciešamību ir jāpieņem pārredzamā un samērīgā veidā. |
| --- | --- |

(67)

Atvieglojot tirgus dalībnieku piekļuvi radiofrekvenču resursiem, tiks novērsti šķēršļi ienākšanai tirgū. Turklāt tehnoloģiskā progresa rezultātā mazinās kaitīgu traucējumu risks konkrētās frekvenču joslās, un tādēļ mazinās vajadzība iegūt individuālas izmantošanas tiesības. Tādēļ elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai lietotā radiofrekvenču spektra izmantošanas nosacījumi jāiekļauj vispārējās atļaujās, ja vien, ņemot vērā spektra izmantošanu, aizsardzībai pret kaitīgiem traucējumiem vai konkrēta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai nav vajadzīgas individuālas tiesības. Lēmumi par individuālu tiesību nepieciešamību ir jāpieņem pārredzamā un samērīgā veidā.

| (68) | Ieviešot pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes prasības attiecībā uz lēmumiem par piešķīrumiem un sadalījumu, vienlaikus nodrošinot lielākas iespējas nodot tiesības uzņēmumu starpā, ir jāpalielina brīvība un līdzekļi izplatīt elektroniskus paziņojumus un nodrošināt audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumus sabiedrībai, tādā veidā veicinot arī vispārējo interešu mērķu sasniegšanu.
  Tomēr , lai izpildītu
  konkrētus vispārējo interešu pienākumus, kas apraides organizācijām uzlikti attiecībā uz audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu izplatīšanu,
  var nākties izmantot īpašus radiofrekvenču spektru piešķiršanas kritērijus gadījumos, kad tas ir būtiski , lai sasniegtu konkrētu vispārējas nozīmes mērķi, kas noteikts valsts tiesību aktos. Procedūrām, kas saistītas ar vispārējo interešu mērķu sasniegšanu, jebkuros apstākļos ir jābūt pārredzamām, objektīvām, samērīgām un nediskriminējošām. |
| --- | --- |

(68)

Ieviešot pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes prasības attiecībā uz lēmumiem par piešķīrumiem un sadalījumu, vienlaikus nodrošinot lielākas iespējas nodot tiesības uzņēmumu starpā, ir jāpalielina brīvība un līdzekļi izplatīt elektroniskus paziņojumus un nodrošināt audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumus sabiedrībai, tādā veidā veicinot arī vispārējo interešu mērķu sasniegšanu.
  Tomēr , lai izpildītu
  konkrētus vispārējo interešu pienākumus, kas apraides organizācijām uzlikti attiecībā uz audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu izplatīšanu,
  var nākties izmantot īpašus radiofrekvenču spektru piešķiršanas kritērijus gadījumos, kad tas ir būtiski , lai sasniegtu konkrētu vispārējas nozīmes mērķi, kas noteikts valsts tiesību aktos. Procedūrām, kas saistītas ar vispārējo interešu mērķu sasniegšanu, jebkuros apstākļos ir jābūt pārredzamām, objektīvām, samērīgām un nediskriminējošām.

| (69) | Ikvienam pilnīgam vai daļējam atbrīvojumam
  no pienākuma maksāt nodevas vai maksājumus, kas paredzēti par spektra izmantošanu,
  ir jābūt objektīvam, pārredzamam un pamatotam uz pārējiem valsts tiesību aktos noteiktajiem vispārējo interešu pienākumiem. |
| --- | --- |

(69)

Ikvienam pilnīgam vai daļējam atbrīvojumam
  no pienākuma maksāt nodevas vai maksājumus, kas paredzēti par spektra izmantošanu,
  ir jābūt objektīvam, pārredzamam un pamatotam uz pārējiem valsts tiesību aktos noteiktajiem vispārējo interešu pienākumiem.

| (70) | Ir jānosaka netirgojamu individuālo izmantošanas tiesību derīguma termiņš, ņemot vērā to, ka tās ierobežo brīvu piekļuvi radiofrekvencēm. Ja izmantošanas tiesībās ir iekļauts noteikums par to termiņa pagarināšanu, dalībvalstīm vispirms ir jāveic pārskatīšana, kura ietver sabiedrisko apspriešanu, ņemot vērā tirgus, pārklājuma un tehnoloģiju attīstību. Ņemot vērā to, ka spektrs ir ierobežots resurss, ir regulāri jāpārskata uzņēmumiem piešķirtās individuālās tiesības. Veicot minēto pārskatīšanu, dalībvalstīm ir jāpanāk līdzsvars starp tiesību turētāju interesēm un vajadzību veicināt radiofrekvenču spektra tirdzniecības ieviešanu, kā arī spektra elastīgāku izmantošanu, iespējami vairāk izsniedzot vispārējas atļaujas. |
| --- | --- |

(70)

Ir jānosaka netirgojamu individuālo izmantošanas tiesību derīguma termiņš, ņemot vērā to, ka tās ierobežo brīvu piekļuvi radiofrekvencēm. Ja izmantošanas tiesībās ir iekļauts noteikums par to termiņa pagarināšanu, dalībvalstīm vispirms ir jāveic pārskatīšana, kura ietver sabiedrisko apspriešanu, ņemot vērā tirgus, pārklājuma un tehnoloģiju attīstību. Ņemot vērā to, ka spektrs ir ierobežots resurss, ir regulāri jāpārskata uzņēmumiem piešķirtās individuālās tiesības. Veicot minēto pārskatīšanu, dalībvalstīm ir jāpanāk līdzsvars starp tiesību turētāju interesēm un vajadzību veicināt radiofrekvenču spektra tirdzniecības ieviešanu, kā arī spektra elastīgāku izmantošanu, iespējami vairāk izsniedzot vispārējas atļaujas.

| (71) | Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt pilnvarotām panākt radiofrekvenču spektra un numuru faktisku izmantošanu un gadījumos, kad spektra vai numerācijas resursi netiek izmantoti, rīkoties tā, lai novērstu izmantošanas tiesību uzkrāšanu, kas kavē konkurenci un varētu traucēt jauna dalībnieka ienākšanu tirgū. |
| --- | --- |

(71)

Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt pilnvarotām panākt radiofrekvenču spektra un numuru faktisku izmantošanu un gadījumos, kad spektra vai numerācijas resursi netiek izmantoti, rīkoties tā, lai novērstu izmantošanas tiesību uzkrāšanu, kas kavē konkurenci un varētu traucēt jauna dalībnieka ienākšanu tirgū.

| (72) | Novēršot Eiropas mēroga juridiskos un administratīvos šķēršļus vispārējām atļaujām vai tiesībām izmantot spektru vai numurus, ir jāveicina tehnoloģiju un pakalpojumu attīstība un jāpanāk spraigāka konkurence. Kaut gan radiofrekvenču pieejamības un efektīvas izmantošanas tehnisko nosacījumu koordinēšana tiek organizēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums)
   (14), iekšējā tirgus mērķu sasniegšanai var būt nepieciešams arī koordinēt vai harmonizēt atlases procedūras un nosacījumus, kas piemērojami tiesībām un atļaujām konkrētās frekvenču joslās, numuru izmantošanas tiesībām un vispārējām atļaujām. Tas jo īpaši attiecas uz elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, ko piedāvā iekšējā tirgū vai kam piemīt pārrobežu pakalpojumu potenciāls, piemēram, satelītu pakalpojumi, kuru attīstību traucētu dalībvalstīs pastāvošās atšķirības spektra piešķiršanā,
  vai atšķirības starp ES un trešām valstīm, ņemot vērā Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (STS) un Eiropas Pasta un telekomunikāciju pārvalžu konferences (EPTPC) lēmumus.
  Tādēļ Komisijai ir jābūt iespējai ar Komunikāciju komitejas palīdzību pieņemt tehniskos īstenošanas pasākumus šādu mērķu sasniegšanai, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu. Komisijas pieņemtajos īstenošanas pasākumos var pieprasīt, ka dalībvalstīm spektra un/vai numuru izmantošanas tiesības ir jādara pieejamas visā to teritorijā un vajadzības gadījumā jāanulē citas valstī spēkā esošas izmantošanas tiesības. Šādos gadījumos dalībvalstis nedrīkst piešķirt jaunas tiesības izmantot attiecīgo frekvenču joslu vai numuru sēriju, piemērojot valsts procedūras. |
| --- | --- |

(72)

Novēršot Eiropas mēroga juridiskos un administratīvos šķēršļus vispārējām atļaujām vai tiesībām izmantot spektru vai numurus, ir jāveicina tehnoloģiju un pakalpojumu attīstība un jāpanāk spraigāka konkurence. Kaut gan radiofrekvenču pieejamības un efektīvas izmantošanas tehnisko nosacījumu koordinēšana tiek organizēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums)
   (14), iekšējā tirgus mērķu sasniegšanai var būt nepieciešams arī koordinēt vai harmonizēt atlases procedūras un nosacījumus, kas piemērojami tiesībām un atļaujām konkrētās frekvenču joslās, numuru izmantošanas tiesībām un vispārējām atļaujām. Tas jo īpaši attiecas uz elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, ko piedāvā iekšējā tirgū vai kam piemīt pārrobežu pakalpojumu potenciāls, piemēram, satelītu pakalpojumi, kuru attīstību traucētu dalībvalstīs pastāvošās atšķirības spektra piešķiršanā,
  vai atšķirības starp ES un trešām valstīm, ņemot vērā Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (STS) un Eiropas Pasta un telekomunikāciju pārvalžu konferences (EPTPC) lēmumus.
  Tādēļ Komisijai ir jābūt iespējai ar Komunikāciju komitejas palīdzību pieņemt tehniskos īstenošanas pasākumus šādu mērķu sasniegšanai, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu. Komisijas pieņemtajos īstenošanas pasākumos var pieprasīt, ka dalībvalstīm spektra un/vai numuru izmantošanas tiesības ir jādara pieejamas visā to teritorijā un vajadzības gadījumā jāanulē citas valstī spēkā esošas izmantošanas tiesības. Šādos gadījumos dalībvalstis nedrīkst piešķirt jaunas tiesības izmantot attiecīgo frekvenču joslu vai numuru sēriju, piemērojot valsts procedūras.

| (73) | Tehnoloģijas un tirgus attīstība ir pavērusi iespēju izveidot elektronisko komunikāciju pakalpojumus, kas sniedzas pāri dalībvalstu ģeogrāfiskajām robežām. Atļauju izsniegšanas direktīvas 16. pantā ir noteikts, ka Komisijai ir jāpārskata valsts atļauju izsniegšanas sistēmu darbība un pārrobežu pakalpojumu nodrošināšanas attīstība Kopienā. Atļauju izsniegšanas direktīvas 8. pantā paredzētie noteikumi par radiofrekvenču harmonizētu piešķiršanu, ir izrādījušies neefektīvi attiecībā uz to uzņēmumu vajadzībām, kuri vēlas sniegt pakalpojumus dažādās Kopienas valstīs, tādēļ šie noteikumi ir jāgroza. |
| --- | --- |

(73)

Tehnoloģijas un tirgus attīstība ir pavērusi iespēju izveidot elektronisko komunikāciju pakalpojumus, kas sniedzas pāri dalībvalstu ģeogrāfiskajām robežām. Atļauju izsniegšanas direktīvas 16. pantā ir noteikts, ka Komisijai ir jāpārskata valsts atļauju izsniegšanas sistēmu darbība un pārrobežu pakalpojumu nodrošināšanas attīstība Kopienā. Atļauju izsniegšanas direktīvas 8. pantā paredzētie noteikumi par radiofrekvenču harmonizētu piešķiršanu, ir izrādījušies neefektīvi attiecībā uz to uzņēmumu vajadzībām, kuri vēlas sniegt pakalpojumus dažādās Kopienas valstīs, tādēļ šie noteikumi ir jāgroza.

| (74) | Atļauju piešķiršanai un izmantošanas nosacījumu ievērošanas pārraudzībai arī turpmāk jāpaliek katras dalībvalsts kompetencē, taču dalībvalstīm ir jāatturas no tādu papildu nosacījumu, kritēriju vai procedūru ieviešanas, kuras ierobežotu, mainītu vai aizkavētu harmonizētas vai koordinētas atlases vai atļauju izsniegšanas procedūras pareizu īstenošanu. Ja to pamato pasākumu īstenošanas atvieglošana, šādos koordinācijas vai harmonizācijas pasākumos var paredzēt pagaidu atkāpes vai — attiecībā uz spektru — pārejas mehānismus spektra koplietošanai, tādējādi atbrīvojot dalībvalsti no šādu pasākumu piemērošanas, ar nosacījumu, ka tas nerada konkurences vai regulējumu pārmērīgas atšķirības dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(74)

Atļauju piešķiršanai un izmantošanas nosacījumu ievērošanas pārraudzībai arī turpmāk jāpaliek katras dalībvalsts kompetencē, taču dalībvalstīm ir jāatturas no tādu papildu nosacījumu, kritēriju vai procedūru ieviešanas, kuras ierobežotu, mainītu vai aizkavētu harmonizētas vai koordinētas atlases vai atļauju izsniegšanas procedūras pareizu īstenošanu. Ja to pamato pasākumu īstenošanas atvieglošana, šādos koordinācijas vai harmonizācijas pasākumos var paredzēt pagaidu atkāpes vai — attiecībā uz spektru — pārejas mehānismus spektra koplietošanai, tādējādi atbrīvojot dalībvalsti no šādu pasākumu piemērošanas, ar nosacījumu, ka tas nerada konkurences vai regulējumu pārmērīgas atšķirības dažādās dalībvalstīs.

| (75) | Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt tiesīgām efektīvi rīkoties, lai pārraudzītu un panāktu ar vispārējām atļaujām vai izmantošanas tiesībām saistītu noteikumu un nosacījumu ievērošanu, tām jābūt pilnvarotām uzlikt reālus finansiālus sodus un/vai piemērot administratīvas sankcijas par šo noteikumu un nosacījumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(75)

Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt tiesīgām efektīvi rīkoties, lai pārraudzītu un panāktu ar vispārējām atļaujām vai izmantošanas tiesībām saistītu noteikumu un nosacījumu ievērošanu, tām jābūt pilnvarotām uzlikt reālus finansiālus sodus un/vai piemērot administratīvas sankcijas par šo noteikumu un nosacījumu pārkāpumiem.

| (76) | Nosacījumos, kurus var piemērot atļaujām, ir jāiekļauj konkrēti nosacījumi, ar kuriem reglamentē pieejamību lietotājiem invalīdiem un valsts iestāžu
  un ārkārtas situāciju dienestu
  nepieciešamību sazināties
  savā starpā un
  ar plašu sabiedrību pirms lielām katastrofām, to laikā un pēc tām. Turklāt, ņemot vērā tehnisko inovāciju nozīmību, dalībvalstīm ir jābūt iespējai izsniegt atļaujas spektra izmantošanai eksperimentālos nolūkos, paredzot tajās īpašus ierobežojumus un nosacījumus, kurus pamato šādu tiesību eksperimentālais raksturs. |
| --- | --- |

(76)

Nosacījumos, kurus var piemērot atļaujām, ir jāiekļauj konkrēti nosacījumi, ar kuriem reglamentē pieejamību lietotājiem invalīdiem un valsts iestāžu
  un ārkārtas situāciju dienestu
  nepieciešamību sazināties
  savā starpā un
  ar plašu sabiedrību pirms lielām katastrofām, to laikā un pēc tām. Turklāt, ņemot vērā tehnisko inovāciju nozīmību, dalībvalstīm ir jābūt iespējai izsniegt atļaujas spektra izmantošanai eksperimentālos nolūkos, paredzot tajās īpašus ierobežojumus un nosacījumus, kurus pamato šādu tiesību eksperimentālais raksturs.

| (77) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 2887/2000 par neierobežotu piekļuvi vietējai sakaru līnijai (15) bija lietderīga sākotnējā tirgus atvēršanas posmā. Pamatdirektīvā Komisija ir aicināta pārraudzīt pāreju no 1998. gada tiesiskā regulējuma uz 2002. gada regulējumu un piemērotā brīdī ierosināt priekšlikumus par minētās regulas atcelšanu. Saskaņā ar 2002. gada regulējumu valsts regulatīvajām iestādēm ir pienākums analizēt vairumtirdzniecības tirgu atsaistītai piekļuvei metāla vadu līnijām un apakšlīnijām platjoslas un balss pakalpojumu nodrošināšanai, kā noteikts Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem. Tā kā visas dalībvalstis vismaz vienreiz ir veikušas šā tirgus analīzi un ir ieviesti attiecīgie pienākumi, kuru pamatā ir 2002. gada regulējums, Regula (EK) Nr. 2887/2000 ir kļuvusi nevajadzīga, un tādēļ tā jāatceļ. |
| --- | --- |

(77)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 2887/2000 par neierobežotu piekļuvi vietējai sakaru līnijai (15) bija lietderīga sākotnējā tirgus atvēršanas posmā. Pamatdirektīvā Komisija ir aicināta pārraudzīt pāreju no 1998. gada tiesiskā regulējuma uz 2002. gada regulējumu un piemērotā brīdī ierosināt priekšlikumus par minētās regulas atcelšanu. Saskaņā ar 2002. gada regulējumu valsts regulatīvajām iestādēm ir pienākums analizēt vairumtirdzniecības tirgu atsaistītai piekļuvei metāla vadu līnijām un apakšlīnijām platjoslas un balss pakalpojumu nodrošināšanai, kā noteikts Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem. Tā kā visas dalībvalstis vismaz vienreiz ir veikušas šā tirgus analīzi un ir ieviesti attiecīgie pienākumi, kuru pamatā ir 2002. gada regulējums, Regula (EK) Nr. 2887/2000 ir kļuvusi nevajadzīga, un tādēļ tā jāatceļ.

| (78) | Pamatdirektīvas, Piekļuves direktīvas un Atļauju izsniegšanas direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16). |
| --- | --- |

(78)

Pamatdirektīvas, Piekļuves direktīvas un Atļauju izsniegšanas direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).

| (79) | Jo īpaši Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus attiecībā uz paziņojumiem saskaņā ar Pamatdirektīvas 7. pantu; harmonizāciju spektra un numerācijas jomā, kā arī ar tīklu un pakalpojumu drošību saistītos jautājumos; vairāku valstu tirgu noteikšanu; standartu ieviešanu; tiesiskā regulējuma noteikumu saskaņotu piemērošanu. Turklāt ir jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai Piekļuves direktīvas I un II pielikumu atjauninātu atbilstīgi tirgus un tehnoloģijas attīstībai, un pieņemt īstenošanas pasākumus, lai harmonizētu atļauju izsniegšanas noteikumus, procedūras un nosacījumus attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaujām. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šo direktīvu elementus, tās papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, tie ir jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā.
  Ņemot vērā to, ka noteiktās ārkārtas situācijās regulatīvā kontroles procedūra
  parastos
  termiņos
  var
  aizkavēt īstenošanas pasākumu laicīgu pieņemšanu, Eiropas Parlamentam, Padomei
  un Komisijai
  ir jārīkojas ātri, lai nodrošinātu šo pasākumu laicīgu pieņemšanu
  , |
| --- | --- |

(79)

Jo īpaši Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus attiecībā uz paziņojumiem saskaņā ar Pamatdirektīvas 7. pantu; harmonizāciju spektra un numerācijas jomā, kā arī ar tīklu un pakalpojumu drošību saistītos jautājumos; vairāku valstu tirgu noteikšanu; standartu ieviešanu; tiesiskā regulējuma noteikumu saskaņotu piemērošanu. Turklāt ir jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai Piekļuves direktīvas I un II pielikumu atjauninātu atbilstīgi tirgus un tehnoloģijas attīstībai, un pieņemt īstenošanas pasākumus, lai harmonizētu atļauju izsniegšanas noteikumus, procedūras un nosacījumus attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaujām. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šo direktīvu elementus, tās papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, tie ir jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā.
  Ņemot vērā to, ka noteiktās ārkārtas situācijās regulatīvā kontroles procedūra
  parastos
  termiņos
  var
  aizkavēt īstenošanas pasākumu laicīgu pieņemšanu, Eiropas Parlamentam, Padomei
  un Komisijai
  ir jārīkojas ātri, lai nodrošinātu šo pasākumu laicīgu pieņemšanu
  ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/21/EK (Pamatdirektīva)

Direktīvā 2002/21/EK izdara turpmāk minētos grozījumus.

| 1) | Direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ar šo direktīvu izveido elektronisko komunikāciju pakalpojumu, elektronisko komunikāciju tīklu, saistītu iekārtu un saistītu pakalpojumu, kā arī konkrētu, ar termināliekārtām saistītu aspektu saskaņotu regulējumu,
  lai atvieglotu piekļuvi invalīdiem un veicinātu elektronisko telekomunikāciju izmantošanu mazāk priviliģēto lietotāju vidū.
  Tajā nosaka valsts regulatīvo iestāžu uzdevumus un izveido procedūru kopumu, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma saskaņotu piemērošanu visā Kopienā.” |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo direktīvu izveido elektronisko komunikāciju pakalpojumu, elektronisko komunikāciju tīklu, saistītu iekārtu un saistītu pakalpojumu, kā arī konkrētu, ar termināliekārtām saistītu aspektu saskaņotu regulējumu,
  lai atvieglotu piekļuvi invalīdiem un veicinātu elektronisko telekomunikāciju izmantošanu mazāk priviliģēto lietotāju vidū.
  Tajā nosaka valsts regulatīvo iestāžu uzdevumus un izveido procedūru kopumu, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma saskaņotu piemērošanu visā Kopienā.”

| 2) | Direktīvas 2. pantu groza šādi.






  a) | Panta b) punktu aizstāj ar šādu:






  “b) | “vairāku valstu tirgi” ir tirgi, kas aptver Kopienu vai ievērojamu tās daļu, kura atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 2. pantu groza šādi.

a)

Panta b) punktu aizstāj ar šādu:

“b)

“vairāku valstu tirgi” ir tirgi, kas aptver Kopienu vai ievērojamu tās daļu, kura atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī;”

| b) | Panta d) punktu aizstāj ar šādu:






  “d) | “publiskais komunikāciju tīkls” ir elektronisko komunikāciju tīkls, ko pilnībā vai galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, kuri atbalsta informāciju pārraidīšanu starp tīkla pieslēguma punktiem, šī definīcija aptver arī tīkla pasīvos elementus;” |
| --- | --- | --- |

b)

Panta d) punktu aizstāj ar šādu:

“d)

“publiskais komunikāciju tīkls” ir elektronisko komunikāciju tīkls, ko pilnībā vai galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, kuri atbalsta informāciju pārraidīšanu starp tīkla pieslēguma punktiem, šī definīcija aptver arī tīkla pasīvos elementus;”

| c) | Panta e) punktu aizstāj ar šādu:






  “e) | “saistītās iekārtas” ir iekārtas un aprīkojums, kas saistīts ar elektronisko komunikāciju tīklu un/vai ar elektronisko komunikāciju pakalpojumu un kas pieļauj un/vai atbalsta pakalpojumu nodrošināšanu ar minētā tīkla un/vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām darbībām vajadzīgais potenciāls; tās ietver numuru vai adrešu translācijas sistēmas, nosacītās piekļuves sistēmas un elektroniskos programmu ceļvežus, kā arī fizisko infrastruktūru, piemēram,
  ēku ieejas, elektroinstalāciju, torņus un citas atbalsta konstrukcijas
  , kabeļu kanalizāciju,
  kabeļu kanalizāciju
  , stabus,
  antenas, kabeļu akas
  un
  citus neaktīvus tīkla elementus;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

Panta e) punktu aizstāj ar šādu:

“e)

“saistītās iekārtas” ir iekārtas un aprīkojums, kas saistīts ar elektronisko komunikāciju tīklu un/vai ar elektronisko komunikāciju pakalpojumu un kas pieļauj un/vai atbalsta pakalpojumu nodrošināšanu ar minētā tīkla un/vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām darbībām vajadzīgais potenciāls; tās ietver numuru vai adrešu translācijas sistēmas, nosacītās piekļuves sistēmas un elektroniskos programmu ceļvežus, kā arī fizisko infrastruktūru, piemēram,
  ēku ieejas, elektroinstalāciju, torņus un citas atbalsta konstrukcijas
  , kabeļu kanalizāciju,
  kabeļu kanalizāciju
  , stabus,
  antenas, kabeļu akas
  un
  citus neaktīvus tīkla elementus;
  ”

| d) | Panta l) punktu aizstāj ar šādu:






  “l) | “īpašās direktīvas” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), Direktīva 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), Direktīva 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (║ Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (17) |
| --- | --- | --- |

d)

Panta l) punktu aizstāj ar šādu:

“l)

“īpašās direktīvas” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), Direktīva 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), Direktīva 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (║ Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (17)

| e) | Iekļauj šādu q), r) un s) punktu:






  “q) | “sadalījums” ir noteiktas frekvenču joslas vai numuru sērijas atvēlēšana vienam vai vairākiem pakalpojumu veidiem, vajadzības gadījumā paredzot konkrētus nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

e)

Iekļauj šādu q), r) un s) punktu:

“q)

“sadalījums” ir noteiktas frekvenču joslas vai numuru sērijas atvēlēšana vienam vai vairākiem pakalpojumu veidiem, vajadzības gadījumā paredzot konkrētus nosacījumus;

| r) | “piešķīrums” ir valsts regulatīvās iestādes izdota atļauja juridiskai personai vai fiziskai personai izmantot radiofrekvenci vai radiofrekvenču kanālu, vai numuru (vai vienu vai vairākus numuru blokus); |
| --- | --- |

r)

“piešķīrums” ir valsts regulatīvās iestādes izdota atļauja juridiskai personai vai fiziskai personai izmantot radiofrekvenci vai radiofrekvenču kanālu, vai numuru (vai vienu vai vairākus numuru blokus);

| s) | “kaitīgi traucējumi” ir traucējumi, kas apdraud radionavigācijas pakalpojuma vai citu drošības pakalpojumu nodrošināšanu vai kas citādi nopietni pasliktina, traucē vai vairākkārt pārtrauc radiosakaru pakalpojumu, kurš nodrošināts saskaņā ar piemērojamajiem
  starptautiskajiem,
  Kopienas vai valsts tiesību aktiem.” |
| --- | --- |

s)

“kaitīgi traucējumi” ir traucējumi, kas apdraud radionavigācijas pakalpojuma vai citu drošības pakalpojumu nodrošināšanu vai kas citādi nopietni pasliktina, traucē vai vairākkārt pārtrauc radiosakaru pakalpojumu, kurš nodrošināts saskaņā ar piemērojamajiem
  starptautiskajiem,
  Kopienas vai valsts tiesību aktiem.”

| 3) | Direktīvas 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes savas pilnvaras īsteno neatkarīgi, objektīvi, pārredzami
  un savlaicīgi
  . Valsts regulatīvās iestādes nelūdz un neizpilda citu struktūru norādījumus par to, kā veikt ikdienas uzdevumus, kuri tām uzticēti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno Kopienas tiesību aktus. Tikai pārsūdzības iestādes, kas izveidotas saskaņā ar 4. pantu, vai valsts tiesas ir pilnvarotas apturēt vai anulēt valsts regulatīvo iestāžu lēmumus.
  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes vadītāju vai viņa aizstājēju var atlaist tikai tad, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai pildītu valsts tiesību aktos iepriekš noteiktos pienākumus, vai tad, ja viņš atzīts par vainīgu nopietnā pārkāpumā. Lēmumā par valsts regulatīvās iestādes vadītāja atlaišanu izklāsta tā pamatojumu, un to publicē atlaišanas dienā.
  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir tām uzticēto uzdevumu veikšanai pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi un ka tām ir atsevišķi gada budžeti. Budžetus dara zināmus atklātībai.


  3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācijas (BERT) mērķus labākas regulatīvās koordinācijas un saskaņas veicināšanai aktīvi atbalsta valsts regulatīvās iestādes.




  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir tām uzticēto uzdevumu veikšanai pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, lai tās varētu aktīvi iesaistīties un dot ieguldījumu BERT. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt atsevišķiem gada budžetiem, un šiem budžetiem jābūt publiski pieejamiem.




  3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes, pieņemot lēmumus par vietējiem tirgiem, maksimāli ņem vērā BERT kopējās nostājās.
  ” |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes savas pilnvaras īsteno neatkarīgi, objektīvi, pārredzami
  un savlaicīgi
  . Valsts regulatīvās iestādes nelūdz un neizpilda citu struktūru norādījumus par to, kā veikt ikdienas uzdevumus, kuri tām uzticēti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno Kopienas tiesību aktus. Tikai pārsūdzības iestādes, kas izveidotas saskaņā ar 4. pantu, vai valsts tiesas ir pilnvarotas apturēt vai anulēt valsts regulatīvo iestāžu lēmumus.

Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes vadītāju vai viņa aizstājēju var atlaist tikai tad, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai pildītu valsts tiesību aktos iepriekš noteiktos pienākumus, vai tad, ja viņš atzīts par vainīgu nopietnā pārkāpumā. Lēmumā par valsts regulatīvās iestādes vadītāja atlaišanu izklāsta tā pamatojumu, un to publicē atlaišanas dienā.

Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir tām uzticēto uzdevumu veikšanai pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi un ka tām ir atsevišķi gada budžeti. Budžetus dara zināmus atklātībai.

3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācijas (BERT) mērķus labākas regulatīvās koordinācijas un saskaņas veicināšanai aktīvi atbalsta valsts regulatīvās iestādes.

Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir tām uzticēto uzdevumu veikšanai pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, lai tās varētu aktīvi iesaistīties un dot ieguldījumu BERT. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt atsevišķiem gada budžetiem, un šiem budžetiem jābūt publiski pieejamiem.

3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes, pieņemot lēmumus par vietējiem tirgiem, maksimāli ņem vērā BERT kopējās nostājās.
  ”

| 4) | Direktīvas 4. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valstī darbojas efektīvs mehānisms, lai jebkuram lietotājam vai uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un/vai pakalpojumus un ko ir ietekmējis valsts regulatīvās iestādes lēmums, būtu tiesības pārsūdzēt lēmumu pārsūdzības iestādē, kas ir neatkarīga no iesaistītajām pusēm. Šai iestādei, kas var būt tiesa, ir attiecīga lietpratība, lai tā varētu
  efektīvi
  pildīt savas funkcijas. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiek pienācīgi ņemti vērā lietas apstākļi, ka ir izveidots efektīvs pārsūdzības mehānisms
  un ka procedūra attiecīgajā pārsūdzības iestāde nav nepamatoti gara. Dalībvalstis nosaka termiņu šādu pārsūdzības rakstu izskatīšanai.


  Kamēr nav zināms pārsūdzības rezultāts, valsts regulatīvās iestādes lēmums paliek spēkā, ja vien netiek noteikti pagaidu pasākumi. Pagaidu pasākumus var noteikt
  saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem
  , ja ir steidzama vajadzība apturēt lēmuma darbību, lai nepieļautu būtisku un neatgriezenisku kaitējumu pusei, kura pieprasa šos pasākumus, un ja tas nepieciešams interešu līdzsvara nodrošināšanai.” |
| --- | --- | --- |

4)

Direktīvas 4. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valstī darbojas efektīvs mehānisms, lai jebkuram lietotājam vai uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un/vai pakalpojumus un ko ir ietekmējis valsts regulatīvās iestādes lēmums, būtu tiesības pārsūdzēt lēmumu pārsūdzības iestādē, kas ir neatkarīga no iesaistītajām pusēm. Šai iestādei, kas var būt tiesa, ir attiecīga lietpratība, lai tā varētu
  efektīvi
  pildīt savas funkcijas. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiek pienācīgi ņemti vērā lietas apstākļi, ka ir izveidots efektīvs pārsūdzības mehānisms
  un ka procedūra attiecīgajā pārsūdzības iestāde nav nepamatoti gara. Dalībvalstis nosaka termiņu šādu pārsūdzības rakstu izskatīšanai.

Kamēr nav zināms pārsūdzības rezultāts, valsts regulatīvās iestādes lēmums paliek spēkā, ja vien netiek noteikti pagaidu pasākumi. Pagaidu pasākumus var noteikt
  saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem
  , ja ir steidzama vajadzība apturēt lēmuma darbību, lai nepieļautu būtisku un neatgriezenisku kaitējumu pusei, kura pieprasa šos pasākumus, un ja tas nepieciešams interešu līdzsvara nodrošināšanai.”

| b) | Iekļauj šādus punktus:


  “
  3.
     
  Pārsūdzības struktūras ir tiesīgas prasīt BERT atzinumu pirms lēmuma pieņemšanas pārsūdzības procesa laikā.



  4.   Dalībvalstis apkopo informāciju par pārsūdzību iemesliem, iesniegto pārsūdzību skaitu, pārsūdzības procesu ilgumu, to lēmumu skaitu, ar ko nosaka pagaidu pasākumus saskaņā ar 1. punktu, un šādu lēmumu pamatojumu. Dalībvalstis katru gadu šo informāciju nosūta Komisijai un
  BERT
  .” |
| --- | --- |

b)

Iekļauj šādus punktus:

“
  3.
     
  Pārsūdzības struktūras ir tiesīgas prasīt BERT atzinumu pirms lēmuma pieņemšanas pārsūdzības procesa laikā.

4.   Dalībvalstis apkopo informāciju par pārsūdzību iemesliem, iesniegto pārsūdzību skaitu, pārsūdzības procesu ilgumu, to lēmumu skaitu, ar ko nosaka pagaidu pasākumus saskaņā ar 1. punktu, un šādu lēmumu pamatojumu. Dalībvalstis katru gadu šo informāciju nosūta Komisijai un
  BERT
  .”

| 5) | Direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, sniedz visu informāciju, ieskaitot finanšu informāciju, kura nepieciešama valsts regulatīvajām iestādēm, lai tās varētu panākt atbilstību šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem vai saskaņā ar tām pieņemtiem lēmumiem. Šie uzņēmumi pēc pieprasījuma nekavējoties sniedz šādu informāciju, ievērojot valsts regulatīvās iestādes norādītos termiņus un detalizētības pakāpi. Valsts regulatīvās iestādes pieprasītā informācija ir samērīga ar iestādes veicamo uzdevumu. Valsts regulatīvā iestāde norāda iemeslus, kas pamato informācijas pieprasījumu,
  un ņem vērā Kopienas un valsts tiesību aktus par uzņēmējdarbības konfidencialitāti.
  ” |
| --- | --- |

5)

Direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, sniedz visu informāciju, ieskaitot finanšu informāciju, kura nepieciešama valsts regulatīvajām iestādēm, lai tās varētu panākt atbilstību šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem vai saskaņā ar tām pieņemtiem lēmumiem. Šie uzņēmumi pēc pieprasījuma nekavējoties sniedz šādu informāciju, ievērojot valsts regulatīvās iestādes norādītos termiņus un detalizētības pakāpi. Valsts regulatīvās iestādes pieprasītā informācija ir samērīga ar iestādes veicamo uzdevumu. Valsts regulatīvā iestāde norāda iemeslus, kas pamato informācijas pieprasījumu,
  un ņem vērā Kopienas un valsts tiesību aktus par uzņēmējdarbības konfidencialitāti.
  ”

| 6) | Direktīvas 6. un 7. pantu aizstāj šādi:
  “6. pants


  Apspriešanas un pārredzamības mehānisms

  Izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 7. panta 10. punkts, 20. vai 21. pants, un ja vien atbilstīgi 9.c pantam pieņemtajos īstenošanas pasākumos nav paredzēts citādi, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes dod ieinteresētajām aprindām iespēju pieņemamā termiņā izteikt komentārus par pasākuma projektu, ja minētās iestādes plāno saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām veikt pasākumus vai arī plāno noteikt ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. punktu un 9. panta 4. punktu,
  kuram ir būtiska ietekme uz konkrēto tirgu.



  Valsts regulatīvās iestādes dara zināmas valstī piemērojamās apspriešanas procedūras.
  Dalībvalstis nodrošina vienota informācijas centra izveidi, ar kura starpniecību ir pieejamas visas pašreizējās apspriešanas.
  Valsts regulatīvā iestāde publisko apspriešanas rezultātus, izņemot gadījumus, kad informācija ir konfidenciāla saskaņā ar Kopienas un valsts tiesību aktiem par uzņēmējdarbības konfidencialitāti.
  Konfidenciālas informācijas nepamatotas izplatīšanas gadījumā valsts regulatīvās iestādes pēc attiecīgo uzņēmumu pieprasījuma nodrošina, lai nekavējoties tiktu pieņemti atbilstoši pasākumi.



  7. pants


  Elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus konsolidācija

  1.   Pildot uzdevumus saskaņā ar šo direktīvu un īpašajām direktīvām, valsts regulatīvās iestādes maksimāli ņem vērā 8. pantā izklāstītos mērķus, ciktāl tie attiecas uz iekšējā tirgus darbību.
  2.   Valsts regulatīvās iestādes,
  pārredzami
  sadarbojoties ar Komisiju un
  BERT,
  veicina iekšējā tirgus attīstību, lai nodrošinātu šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumu konsekventu piemērošanu visās dalībvalstīs. Tālab tās jo īpaši sadarbojas ar Komisiju un
  BERT
  , lai noteiktu instrumentus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir vislabāk piemēroti konkrētu situāciju risināšanai tirgū.
  3.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 7.b pantu pieņemtajos īstenošanas noteikumos ir paredzēts citādi, ja valsts regulatīvā iestāde pēc 6. pantā minētās apspriešanas beigām plāno veikt pasākumu:






  a) | uz ko attiecas šīs direktīvas 15. vai 16. pants vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. vai 8. pants un |
| --- | --- | --- |

6)

Direktīvas 6. un 7. pantu aizstāj šādi:

“6. pants

Apspriešanas un pārredzamības mehānisms

Izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 7. panta 10. punkts, 20. vai 21. pants, un ja vien atbilstīgi 9.c pantam pieņemtajos īstenošanas pasākumos nav paredzēts citādi, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes dod ieinteresētajām aprindām iespēju pieņemamā termiņā izteikt komentārus par pasākuma projektu, ja minētās iestādes plāno saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām veikt pasākumus vai arī plāno noteikt ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. punktu un 9. panta 4. punktu,
  kuram ir būtiska ietekme uz konkrēto tirgu.

Valsts regulatīvās iestādes dara zināmas valstī piemērojamās apspriešanas procedūras.

Dalībvalstis nodrošina vienota informācijas centra izveidi, ar kura starpniecību ir pieejamas visas pašreizējās apspriešanas.

Valsts regulatīvā iestāde publisko apspriešanas rezultātus, izņemot gadījumus, kad informācija ir konfidenciāla saskaņā ar Kopienas un valsts tiesību aktiem par uzņēmējdarbības konfidencialitāti.
  Konfidenciālas informācijas nepamatotas izplatīšanas gadījumā valsts regulatīvās iestādes pēc attiecīgo uzņēmumu pieprasījuma nodrošina, lai nekavējoties tiktu pieņemti atbilstoši pasākumi.

7. pants

Elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus konsolidācija

1.   Pildot uzdevumus saskaņā ar šo direktīvu un īpašajām direktīvām, valsts regulatīvās iestādes maksimāli ņem vērā 8. pantā izklāstītos mērķus, ciktāl tie attiecas uz iekšējā tirgus darbību.

2.   Valsts regulatīvās iestādes,
  pārredzami
  sadarbojoties ar Komisiju un
  BERT,
  veicina iekšējā tirgus attīstību, lai nodrošinātu šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumu konsekventu piemērošanu visās dalībvalstīs. Tālab tās jo īpaši sadarbojas ar Komisiju un
  BERT
  , lai noteiktu instrumentus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir vislabāk piemēroti konkrētu situāciju risināšanai tirgū.

3.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 7.b pantu pieņemtajos īstenošanas noteikumos ir paredzēts citādi, ja valsts regulatīvā iestāde pēc 6. pantā minētās apspriešanas beigām plāno veikt pasākumu:

a)

uz ko attiecas šīs direktīvas 15. vai 16. pants vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. vai 8. pants un

| b) | kas ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm, |
| --- | --- |

b)

kas ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm,

tā saskaņā ar 5. panta 3. punktu dara pasākuma projektu pieejamu Komisijai,
  BERT
  un valsts regulatīvajām iestādēm citās dalībvalstīs,
  vienlaikus
  pievienojot projektam pasākuma pamatojumu, un informē par to Komisiju
  BERT
  un citas valsts regulatīvās iestādes. Valsts regulatīvās iestādes, BERT
  un Komisija var izteikt komentārus attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei tikai viena mēneša laikā. Viena mēneša laikposmu nevar pagarināt.

4.   Ja plānotais pasākums atbilst 3. punkta kritērijiem un tā mērķis ir:

| a) | noteikt konkrētu tirgu, kas nav viens no tirgiem, kuri norādīti ieteikumā saskaņā ar 15. panta 1. punktu, vai |
| --- | --- |

a)

noteikt konkrētu tirgu, kas nav viens no tirgiem, kuri norādīti ieteikumā saskaņā ar 15. panta 1. punktu, vai

| b) | saskaņā ar 16. panta 3., 4. vai 5. punktu pieņemt lēmumu par to, vai uzņēmumu atzīt vai neatzīt par tādu, kam atsevišķi vai kopā ar citiem ir būtiska ietekme tirgū, |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 16. panta 3., 4. vai 5. punktu pieņemt lēmumu par to, vai uzņēmumu atzīt vai neatzīt par tādu, kam atsevišķi vai kopā ar citiem ir būtiska ietekme tirgū,

▐

un šis pasākums ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm, un Komisija ir norādījusi valsts regulatīvajai iestādei, ka tā uzskata, ka projektā paredzētais pasākums radītu šķērsli vienotajam tirgum vai ka tai ir radušās nopietnas šaubas par tā saderību ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši 8. pantā minētajiem mērķiem, pasākuma projektu nepieņem vēl divus mēnešus. Šo laikposmu nevar pagarināt.

5.   Divu mēnešu laikposmā, kas minēts 4. punktā, Komisija var pieņemt lēmumu, ar ko attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pieprasa anulēt pasākuma projektu. Komisija pirms lēmuma pieņemšanas maksimāli ņem vērā
  BERT
  atzinumu, kas iesniegts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas EK Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT)]
   (18) 5. pantu. Šim lēmumam pievieno sīki izstrādātu un objektīvu analīzi par to, kāpēc Komisija uzskata, ka pasākuma projektu nevajadzētu pieņemt, pievienojot konkrētus priekšlikumus par pasākuma projekta grozīšanu.

6.   Ja Komisija trīs mēnešu laikā saskaņā ar 5. punktu izdod lēmumu, ar ko attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pieprasa anulēt pasākuma projektu, valsts regulatīvā iestāde groza vai anulē minēto pasākuma projektu. Ja pasākuma projektu groza, valsts regulatīvā iestāde organizē sabiedrisku apspriešanu saskaņā ar 6. pantā minētajām procedūrām, un saskaņā ar 3. punkta noteikumiem atkārtoti paziņo Komisijai grozīto pasākuma projektu.

7.   Attiecīgā valsts regulatīvā iestāde maksimāli ņem vērā citu valsts regulatīvo iestāžu,
  BERT
  un Komisijas komentārus, un, izņemot 4. punktā minētos gadījumus, tā var pieņemt grozīto pasākuma projektu un, ja tā pasākuma projektu pieņem, par to paziņo Komisijai. Turklāt visas citas valsts iestādes, kas darbojas saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām, maksimāli ņem vērā Komisijas komentārus.

▐

8.   Izņēmuma gadījumā, ja valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka ir steidzama vajadzība rīkoties ║, tā, atkāpjoties no 3. un 4. punktā izklāstītās procedūras, var nekavējoties pieņemt samērīgus un provizoriskus pasākumus, lai nodrošinātu konkurenci un aizsargātu lietotāju intereses. Tā tūlīt paziņo Komisijai, citām valsts regulatīvajām iestādēm un
  BERT
  minētos pasākumus, izklāstot to pilnīgu pamatojumu. Valsts regulatīvās iestādes lēmums šādus pasākumus padarīt par pastāvīgiem vai pagarināt laikposmu, kādā tie ir piemērojami, ir pakļauts 3. un 4. punkta noteikumiem.

| 7) | Iekļauj šādus pantus
  :
  “7.a pants


  Tiesiskās aizsardzības līdzekļu konsekventas piemērošanas kārtība



  1.
     
  Ja valsts regulatīvā iestāde ir nodomājusi veikt pasākumus, lai uzliktu, grozītu vai atceltu operatora pienākumus, piemērojot 16. pantu saistībā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. pantu, 9.—13. pantu, 13.a un 13.b pantu un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu, Komisijai un valsts regulatīvajām iestādēm citās dalībvalstīs ir viens mēnesis laika, sākot no pasākuma projekta paziņošanas dienas, lai attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei nosūtītu piezīmes.




  2.
     
  Ja pasākuma projektā ir paredzēts uzlikt, grozīt vai atcelt citus operatora pienākumus, bet ne tos, kas minēti Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīvas) 13.a un 13.b pantā, Komisija tādā pašā laika periodā var darīt zināmus attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei un BERT iemeslus, kādēļ tā uzskata, ka pasākuma projekta pieņemšana radīs šķēršļus vienotā tirgus izveidei, un kādēļ tai ir nopietnas bažas par pasākuma projekta atbilstību Kopienas tiesībām. Šajā gadījumā saskaņā ar Komisijas paziņojumu pasākuma projektu nepieņem vēl divus mēnešus.




  Ja šāda paziņojuma nav, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var pieņemt pasākuma projektu, maksimāli ņemot vērā jebkādas piezīmes, kuras ir iesniegusi Komisija vai kāda cita valsts regulatīvā iestāde.




  3.
     
  Divu mēnešu laikā, kā noteikts 2. punktā, Komisija, BERT un attiecīgā valsts regulatīvā iestāde cieši sadarbojas nolūkā noteikt vispiemērotākos un visefektīvākos pasākumus, ņemot vērā 8. pantā noteiktos mērķus, kā arī pienācīgi ņemot vērā tirgus dalībnieku viedokli un nepieciešamību nodrošināt regulējuma prakses konsekvenci.




  Šo pašu divu mēnešu laikā BERT, pamatojoties uz absolūtu balsu vairākumu, sniedz atzinumu, kurā apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti vai norāda, ka pasākuma projektā jāizdara izmaiņas, un tādēļ šajā sakarā iesniedz īpašu priekšlikumu. Atzinums ir jāpublisko.




  Ja BERT ir sniegusi pamatotu atzinumu, kurā tā apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde, maksimāli ņemot vērā visus Komisijas un BERT ieteikumus, var pieņemt pasākuma projektu. Valsts regulatīvā iestāde publisko, kādā veidā šie komentāri ir ņemti vērā.




  Ja BERT ir sniegusi pamatotu atzinumu, kurā tā norāda, ka pasākuma projektā jāizdara izmaiņas, Komisija, maksimāli ņemot vērā šo atzinumu, var pieņemt pamatotu lēmumu, kurā Komisija attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei prasa grozīt pasākuma projektu, un šajā sakarā sniedz īpašu priekšlikumu.




  4.
     
  Ja pasākuma projektā ir paredzēts uzlikt, grozīt vai atcelt kādu pienākumu, kas minēts Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīvas) 13.a pantā, pasākuma projektu nepieņem vēl divus mēnešus pēc 1. punktā norādītā perioda beigām.




  Pirmajā apakšpunktā minēto divu mēnešu laikā Komisija, BERT un attiecīgā valsts regulatīvā iestāde cieši sadarbojas, lai noteiktu, vai piedāvātais pasākumu plāna projekts atbilst Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 13.a panta noteikumiem un jo īpaši, lai noteiktu, vai tas ir vispiemērotākais un efektīvākais pasākumu plāns. Šajā nolūkā pienācīgi ņem vērā tirgus dalībnieku viedokli, kā arī nepieciešamību nodrošināt saskanīgas regulatīvās prakses attīstību. Balstoties uz BERT vai Komisijas pamatota lūguma, šo divu mēnešu termiņu pagarina līdz nākamiem diviem mēnešiem.




  2. punktā norādītajā laikposmā BERT, pamatojoties uz absolūto balsu vairākumu, sniedz atzinumu, kurā apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti vai norāda, ka pasākuma projekts nav pieņamams. Šim atzinumam jābūt pamatotam un tas jāpublisko.




  Tikai tad, ja Komisija un BERT apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde, maksimāli ņemot vērā visus Komisijas un BERT ieteikumus, var pieņemt pasākuma projektu. Valsts regulatīvā iestāde publisko, kādā veidā šie komentāri ir ņemti vērā.




  5.
     
  Trīs mēnešu laikā, sākot no dienas, kad Komisija saskaņā ar 3. punkta 4. apakšpunktu izdod pamatotu lēmumu, ar ko attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pieprasa izdarīt izmaiņas pasākuma projektā, valsts regulatīvā iestāde groza vai anulē minēto pasākuma projektu. Ja pasākuma projekts jāgroza, valsts regulatīvā iestāde organizē sabiedrisku apspriešanu saskaņā ar 6. pantā minēto kārtību un saskaņā ar 7. punkta noteikumiem atkārtoti informē Komisiju par grozīto pasākuma projektu.




  6.
     
  Valsts regulatīvajai iestādei ir tiesības anulēt pasākuma projektu jebkurā procedūras posmā.


  7.b pants

  Īstenošanas noteikumi

  ║ Attiecībā uz 7. pantu Komisija,
  maksimāli ņemot vērā BERT viedokli,
  var pieņemt
  ieteikumus un/vai norādes,
  kurās paredz formu, saturu un detalizētības pakāpi paziņojumiem, kas sniedzami saskaņā ar 7. panta 3. punktu, apstākļus, kādos šādi paziņojumi netiktu pieprasīti, un plānotos termiņus.
  ▐” |
| --- | --- |

7)

Iekļauj šādus pantus
  :

“7.a pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļu konsekventas piemērošanas kārtība

1.
     
  Ja valsts regulatīvā iestāde ir nodomājusi veikt pasākumus, lai uzliktu, grozītu vai atceltu operatora pienākumus, piemērojot 16. pantu saistībā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. pantu, 9.—13. pantu, 13.a un 13.b pantu un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu, Komisijai un valsts regulatīvajām iestādēm citās dalībvalstīs ir viens mēnesis laika, sākot no pasākuma projekta paziņošanas dienas, lai attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei nosūtītu piezīmes.

2.
     
  Ja pasākuma projektā ir paredzēts uzlikt, grozīt vai atcelt citus operatora pienākumus, bet ne tos, kas minēti Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīvas) 13.a un 13.b pantā, Komisija tādā pašā laika periodā var darīt zināmus attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei un BERT iemeslus, kādēļ tā uzskata, ka pasākuma projekta pieņemšana radīs šķēršļus vienotā tirgus izveidei, un kādēļ tai ir nopietnas bažas par pasākuma projekta atbilstību Kopienas tiesībām. Šajā gadījumā saskaņā ar Komisijas paziņojumu pasākuma projektu nepieņem vēl divus mēnešus.

Ja šāda paziņojuma nav, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var pieņemt pasākuma projektu, maksimāli ņemot vērā jebkādas piezīmes, kuras ir iesniegusi Komisija vai kāda cita valsts regulatīvā iestāde.

3.
     
  Divu mēnešu laikā, kā noteikts 2. punktā, Komisija, BERT un attiecīgā valsts regulatīvā iestāde cieši sadarbojas nolūkā noteikt vispiemērotākos un visefektīvākos pasākumus, ņemot vērā 8. pantā noteiktos mērķus, kā arī pienācīgi ņemot vērā tirgus dalībnieku viedokli un nepieciešamību nodrošināt regulējuma prakses konsekvenci.

Šo pašu divu mēnešu laikā BERT, pamatojoties uz absolūtu balsu vairākumu, sniedz atzinumu, kurā apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti vai norāda, ka pasākuma projektā jāizdara izmaiņas, un tādēļ šajā sakarā iesniedz īpašu priekšlikumu. Atzinums ir jāpublisko.

Ja BERT ir sniegusi pamatotu atzinumu, kurā tā apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde, maksimāli ņemot vērā visus Komisijas un BERT ieteikumus, var pieņemt pasākuma projektu. Valsts regulatīvā iestāde publisko, kādā veidā šie komentāri ir ņemti vērā.

Ja BERT ir sniegusi pamatotu atzinumu, kurā tā norāda, ka pasākuma projektā jāizdara izmaiņas, Komisija, maksimāli ņemot vērā šo atzinumu, var pieņemt pamatotu lēmumu, kurā Komisija attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei prasa grozīt pasākuma projektu, un šajā sakarā sniedz īpašu priekšlikumu.

4.
     
  Ja pasākuma projektā ir paredzēts uzlikt, grozīt vai atcelt kādu pienākumu, kas minēts Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīvas) 13.a pantā, pasākuma projektu nepieņem vēl divus mēnešus pēc 1. punktā norādītā perioda beigām.

Pirmajā apakšpunktā minēto divu mēnešu laikā Komisija, BERT un attiecīgā valsts regulatīvā iestāde cieši sadarbojas, lai noteiktu, vai piedāvātais pasākumu plāna projekts atbilst Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 13.a panta noteikumiem un jo īpaši, lai noteiktu, vai tas ir vispiemērotākais un efektīvākais pasākumu plāns. Šajā nolūkā pienācīgi ņem vērā tirgus dalībnieku viedokli, kā arī nepieciešamību nodrošināt saskanīgas regulatīvās prakses attīstību. Balstoties uz BERT vai Komisijas pamatota lūguma, šo divu mēnešu termiņu pagarina līdz nākamiem diviem mēnešiem.

2. punktā norādītajā laikposmā BERT, pamatojoties uz absolūto balsu vairākumu, sniedz atzinumu, kurā apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti vai norāda, ka pasākuma projekts nav pieņamams. Šim atzinumam jābūt pamatotam un tas jāpublisko.

Tikai tad, ja Komisija un BERT apstiprina pasākuma projekta piemērotību un efektivitāti, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde, maksimāli ņemot vērā visus Komisijas un BERT ieteikumus, var pieņemt pasākuma projektu. Valsts regulatīvā iestāde publisko, kādā veidā šie komentāri ir ņemti vērā.

5.
     
  Trīs mēnešu laikā, sākot no dienas, kad Komisija saskaņā ar 3. punkta 4. apakšpunktu izdod pamatotu lēmumu, ar ko attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pieprasa izdarīt izmaiņas pasākuma projektā, valsts regulatīvā iestāde groza vai anulē minēto pasākuma projektu. Ja pasākuma projekts jāgroza, valsts regulatīvā iestāde organizē sabiedrisku apspriešanu saskaņā ar 6. pantā minēto kārtību un saskaņā ar 7. punkta noteikumiem atkārtoti informē Komisiju par grozīto pasākuma projektu.

6.
     
  Valsts regulatīvajai iestādei ir tiesības anulēt pasākuma projektu jebkurā procedūras posmā.

7.b pants

Īstenošanas noteikumi

║ Attiecībā uz 7. pantu Komisija,
  maksimāli ņemot vērā BERT viedokli,
  var pieņemt
  ieteikumus un/vai norādes,
  kurās paredz formu, saturu un detalizētības pakāpi paziņojumiem, kas sniedzami saskaņā ar 7. panta 3. punktu, apstākļus, kādos šādi paziņojumi netiktu pieprasīti, un plānotos termiņus.

▐”

| 8) | Direktīvas 8. pantu groza šādi.






  a) | ║ 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja vien 9. pantā par radiofrekvencēm nav norādīts citādi
  vai ja vien nav prasības rīkoties citādi, lai nodrošinātu 2.—4. punktā norādīto mērķu izpildi
  , dalībvalstis maksimāli ņem vērā nepieciešamību panākt tehnoloģiskā ziņā neitrālus noteikumus un nodrošina to, ka tāpat rīkojas arī valsts regulatīvās iestādes, veicot šajā direktīvā un īpašajās direktīvās noteiktos regulēšanas uzdevumus, jo īpaši tos, kas paredzēti pilnvērtīgas konkurences nodrošināšanai.” |
| --- | --- | --- |

8)

Direktīvas 8. pantu groza šādi.

a)

║ 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ja vien 9. pantā par radiofrekvencēm nav norādīts citādi
  vai ja vien nav prasības rīkoties citādi, lai nodrošinātu 2.—4. punktā norādīto mērķu izpildi
  , dalībvalstis maksimāli ņem vērā nepieciešamību panākt tehnoloģiskā ziņā neitrālus noteikumus un nodrošina to, ka tāpat rīkojas arī valsts regulatīvās iestādes, veicot šajā direktīvā un īpašajās direktīvās noteiktos regulēšanas uzdevumus, jo īpaši tos, kas paredzēti pilnvērtīgas konkurences nodrošināšanai.”

| b) | ║ 2. punkta a) un b)
  un c)
  apakšpunktu aizstāj šādi:






  “a) | nodrošinot to, ka lietotājiem, tostarp lietotājiem invalīdiem, gados vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām, tiek sagādātas maksimālas priekšrocības izvēles cenas un kvalitātes ziņā un
  ka tiek kompensētas visas piegādātāju papildu neto izmaksas, ja viņi pierādīt, ka tās ir radušās šādu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes dēļ
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

║ 2. punkta a) un b)
  un c)
  apakšpunktu aizstāj šādi:

“a)

nodrošinot to, ka lietotājiem, tostarp lietotājiem invalīdiem, gados vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām, tiek sagādātas maksimālas priekšrocības izvēles cenas un kvalitātes ziņā un
  ka tiek kompensētas visas piegādātāju papildu neto izmaksas, ja viņi pierādīt, ka tās ir radušās šādu sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes dēļ
  ;

| b) | panākot to, ka elektronisko komunikāciju nozarē un jo īpaši satura izplatīšanas un
  piekļūšanas
  , kā arī piekļuves
  pakalpojumiem visos tīklos
  jomā netiek traucēta vai ierobežota konkurence; |
| --- | --- |

b)

panākot to, ka elektronisko komunikāciju nozarē un jo īpaši satura izplatīšanas un
  piekļūšanas
  , kā arī piekļuves
  pakalpojumiem visos tīklos
  jomā netiek traucēta vai ierobežota konkurence;

| c) | sekmējot un veicinot efektīvas un tirgus pieprasītas investīcijas, kā arī veicinot inovāciju; un
  ” |
| --- | --- |

c)

sekmējot un veicinot efektīvas un tirgus pieprasītas investīcijas, kā arī veicinot inovāciju; un
  ”

| c) | 3. punktu groza šādi:










  i) | c) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- | --- |

c)

3. punktu groza šādi:

i)

c) apakšpunktu svītro;

| ii) | d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | sadarbojoties ar Komisiju un
  BERT
  , lai nodrošinātu saskanīgas regulējuma prakses izveidi un šīs direktīvas un īpašo direktīvu konsekventu piemērošanu.” |
| --- | --- | --- |

ii)

d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

sadarbojoties ar Komisiju un
  BERT
  , lai nodrošinātu saskanīgas regulējuma prakses izveidi un šīs direktīvas un īpašo direktīvu konsekventu piemērošanu.”

| d) | ║ 4. punktu groza šādi:







  i) | e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | pievēršoties vajadzībām, kas raksturīgas īpašām sociālajām grupām, jo īpaši lietotājiem invalīdiem, gados vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām;” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

║ 4. punktu groza šādi:

i)

e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

pievēršoties vajadzībām, kas raksturīgas īpašām sociālajām grupām, jo īpaši lietotājiem invalīdiem, gados vecākiem lietotājiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām;”

| ii) | pievieno šādu g)
  un h
  ) apakšpunktu:






  “g) | piemērojot principu, ka galalietotājiem ir jābūt iespējai pēc izvēles piekļūt jebkādam likumīgam saturam un izplatīt to, un izmantot visas likumīgās lietotnes un/vai pakalpojumus,
  šai nolūkā veicinot likumīga satura izplatīšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 33. pantam. |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu g)
  un h
  ) apakšpunktu:

“g)

piemērojot principu, ka galalietotājiem ir jābūt iespējai pēc izvēles piekļūt jebkādam likumīgam saturam un izplatīt to, un izmantot visas likumīgās lietotnes un/vai pakalpojumus,
  šai nolūkā veicinot likumīga satura izplatīšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 33. pantam.

| h) | piemērojot principu, saskaņā ar kuru nedrīkst noteikt nekādus ierobežojumus galalietotāju pamattiesībām un pamatbrīvībām bez iepriekšēja tiesu iestāžu lēmuma, īpaši saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu par vārda un informācijas brīvību, izņemot ja ir apdraudēta sabiedriskā kartība, kad lēmums var tikt pieņemts pēc ierobežojumu noteikšanas.
  ” |
| --- | --- |

h)

piemērojot principu, saskaņā ar kuru nedrīkst noteikt nekādus ierobežojumus galalietotāju pamattiesībām un pamatbrīvībām bez iepriekšēja tiesu iestāžu lēmuma, īpaši saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu par vārda un informācijas brīvību, izņemot ja ir apdraudēta sabiedriskā kartība, kad lēmums var tikt pieņemts pēc ierobežojumu noteikšanas.
  ”

| e) | Pievieno šādu jaunu punktu:


  “
  5.
     
  Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā norādītajiem politikas mērķiem objektīvi, pārredzami, bez diskriminācijas un samērīgi piemēro regulējošus principus, tostarp:










  a) | sekmējot regulējuma paredzamību, izmantojot tiesiskās aizsardzības līdzekļu nepārtrauktību attiecībā uz dažiem tirgus analītiskajiem pārskatiem; |
| --- | --- | --- |

e)

Pievieno šādu jaunu punktu:

“
  5.
     
  Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā norādītajiem politikas mērķiem objektīvi, pārredzami, bez diskriminācijas un samērīgi piemēro regulējošus principus, tostarp:

a)

sekmējot regulējuma paredzamību, izmantojot tiesiskās aizsardzības līdzekļu nepārtrauktību attiecībā uz dažiem tirgus analītiskajiem pārskatiem;

| b) | nodrošinot, ka līdzīgos apstākļos nepastāv diskriminācija attieksmē pret uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot, ka līdzīgos apstākļos nepastāv diskriminācija attieksmē pret uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus;

| c) | saglabājot konkurenci patērētāju interesēs, kā arī, kur vien iespējams, veicināt konkurenci attiecībā uz infrastruktūru; |
| --- | --- |

c)

saglabājot konkurenci patērētāju interesēs, kā arī, kur vien iespējams, veicināt konkurenci attiecībā uz infrastruktūru;

| d) | sekmējot tirgus pieprasītas investīcijas un inovācijas jaunās un pastiprinātās infrastruktūrās, tostarp veicinot ieguldījumu sadali un nodrošinot atbilstošu riska sadali investoru un to uzņēmumu starpā, kuriem pieejamas jaunās iekārtas; |
| --- | --- |

d)

sekmējot tirgus pieprasītas investīcijas un inovācijas jaunās un pastiprinātās infrastruktūrās, tostarp veicinot ieguldījumu sadali un nodrošinot atbilstošu riska sadali investoru un to uzņēmumu starpā, kuriem pieejamas jaunās iekārtas;

| e) | pienācīgi ņemot vērā dažādus apstākļus, kas dalībvalstīs un dažādās dalībvalstu ģeogrāfiskajās zonās saistīti ar konkurenci un patērētājiem; |
| --- | --- |

e)

pienācīgi ņemot vērā dažādus apstākļus, kas dalībvalstīs un dažādās dalībvalstu ģeogrāfiskajās zonās saistīti ar konkurenci un patērētājiem;

| f) | uzliekot ex-ante reglamentējošas saistības tikai gadījumos, kad konkurence nav efektīva un ilgtspējīga, un atvieglojot vai atceļot šādas saistības, tiklīdz šis nosacījums ir izpildīts;
  ” |
| --- | --- |

f)

uzliekot ex-ante reglamentējošas saistības tikai gadījumos, kad konkurence nav efektīva un ilgtspējīga, un atvieglojot vai atceļot šādas saistības, tiklīdz šis nosacījums ir izpildīts;
  ”

| 9) | Iekļauj šādus pantus:


  “8.a pants


  Radiofrekvenču spektra politikas komiteja



  1.
     
  Ar šo izveido Radiofrekvenču spektra politikas komiteju (RSPK), lai veicinātu 8.b panta 1.,3. un 5. punktā noteikto mērķu sasniegšanu.




  RSPK sniedz konsultācijas Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par radiofrekvenču spektra politikas jautājumiem.




  RSPK sastāvā ir pa vienam augsta līmeņa pārstāvim no valsts regulatīvās iestādes, kas katrā dalībvalstī atbild par radiofrekvenču spektra politiku. Katrai dalībvalstij ir viena balss, un Komisija nebalso.




  2.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas pieprasījuma, vai pēc pašas komitejas iniciatīvas, RSPK ar absolūtu balsu vairākumu pieņem atzinumus.




  3.
     
  RSPK iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada darbības pārskatu.



  8.b pants


  Radiofrekvenču spektra politikas stratēģiskā plānošana un saskaņošana Eiropas Savienībā



  1.
     
  Dalībvalstis sadarbojas gan savstarpēji, gan ar Komisiju radiofrekvenču izmantošanas stratēģiskajā plānošanā un saskaņošanā Kopienā. Šai nolūkā tās ņem vērā arī tautsaimniecības, drošības, veselības un sabiedrības intereses, vārda brīvību, ES politikas kultūras, zinātniskos, sociālos un tehniskos aspektus, kā arī radiofrekvenču spektra lietotāju kopienu dažādās intereses, lai uzlabotu radiofrekvenču spektra lietošanu un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem;




  2.
     
  Ar radiofrekvenču spektra politiku saistītās darbība Eiropas Savienībā neierobežo:










  a) | pasākumus, kas atbilstīgi Kopienas tiesībām veikti Kopienas vai valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus, jo īpaši attiecībā uz satura regulējumu un audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu politiku; |
| --- | --- | --- |

9)

Iekļauj šādus pantus:

“8.a pants

Radiofrekvenču spektra politikas komiteja

1.
     
  Ar šo izveido Radiofrekvenču spektra politikas komiteju (RSPK), lai veicinātu 8.b panta 1.,3. un 5. punktā noteikto mērķu sasniegšanu.

RSPK sniedz konsultācijas Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par radiofrekvenču spektra politikas jautājumiem.

RSPK sastāvā ir pa vienam augsta līmeņa pārstāvim no valsts regulatīvās iestādes, kas katrā dalībvalstī atbild par radiofrekvenču spektra politiku. Katrai dalībvalstij ir viena balss, un Komisija nebalso.

2.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas pieprasījuma, vai pēc pašas komitejas iniciatīvas, RSPK ar absolūtu balsu vairākumu pieņem atzinumus.

3.
     
  RSPK iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada darbības pārskatu.

8.b pants

Radiofrekvenču spektra politikas stratēģiskā plānošana un saskaņošana Eiropas Savienībā

1.
     
  Dalībvalstis sadarbojas gan savstarpēji, gan ar Komisiju radiofrekvenču izmantošanas stratēģiskajā plānošanā un saskaņošanā Kopienā. Šai nolūkā tās ņem vērā arī tautsaimniecības, drošības, veselības un sabiedrības intereses, vārda brīvību, ES politikas kultūras, zinātniskos, sociālos un tehniskos aspektus, kā arī radiofrekvenču spektra lietotāju kopienu dažādās intereses, lai uzlabotu radiofrekvenču spektra lietošanu un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem;

2.
     
  Ar radiofrekvenču spektra politiku saistītās darbība Eiropas Savienībā neierobežo:

a)

pasākumus, kas atbilstīgi Kopienas tiesībām veikti Kopienas vai valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus, jo īpaši attiecībā uz satura regulējumu un audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu politiku;

| b) | Direktīvas 1999/5/EK noteikumus, kā arī |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 1999/5/EK noteikumus, kā arī

| c) | dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savus radiofrekvenču spektrus sabiedriskās kārtības, drošības un aizsardzības nodrošināsānai. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savus radiofrekvenču spektrus sabiedriskās kārtības, drošības un aizsardzības nodrošināsānai.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina politikas pieeju koordinēšanu un attiecīgā gadījumā arī koordinē saskaņotos nosacījumus attiecībā uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu, kas vajadzīga iekšējā tirgus izveidei un tā darbībai, un saskaņā ar radiofrekvenču spektra izmantošanas ekonomiskajiem, politiskajiem, kultūras, veselības un sociālajiem apsvērumiem.

4.
     
  Komisija, pienācīgi ņemot vērā RSPK viedokli, var iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai izveidotu radiofrekvenču spektra rīcības plānu, ņemot vērā stratēģisko plānošanu un radiofrekvenču spektra lietošanas saskaņošanu Eiropas Savienībā vai citus likumdošanas pasākumus, lai uzlabotu radiofrekvenču spektra izmantošanu un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem.

5.
     
  Dalībvalstis nodrošina Eiropas Savienības interešu efektīvu saskaņošanu radiofrekvenču spektra jautājumos kompetentajās starptautiskajās organizācijās. Gadījumos, kad ir nepieciešama šāda efektīva saskaņošana, Komisija pienācīgi ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas komitejas (RSPK) viedokli, var ieteikt Eiropas Parlamentam un Padomei kopējās politikas mērķus, tostarp, ja nepieciešams, arī sarunu pilnvaras.
  ”

| 10) | Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu:
  “9. pants


  Elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pārvaldība

  1.   
  Ņemot vērā, ka radiofrekvences ir sabiedriski resursi, kam ir svarīga sociālā, kultūras un ekonomiskā vērtība,
  dalībvalstis savā teritorijā nodrošina elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pilnvērtīgu pārvaldību saskaņā ar
  8. un 8.b pantu.
  Tās nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes, kuru pārziņā ir šādu radiofrekvenču sadalījums un piešķīrums, rīkojas, pamatojoties uz objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem.
  To darot, dalībvalstis ievēro starptautiskos nolīgumus un var ņemt vērā valsts pārvaldes apsvērumus.


  2.   Dalībvalstis veicina radiofrekvenču izmantošanas harmonizāciju visā Kopienā atbilstīgi vajadzībai nodrošināt to faktisku un efektīvu izmantošanu,
  lai nodrošinātu izdevīgumu patērētājiem, piemēram, apjomradītus ietaupījumus un pakalpojumu savstarpējo savietojamību. Šādi rīkojoties, tās darbojas atbilstīgi šīs direktīvas 8.b un 9.c pantam, kā arī
  Lēmumam Nr. 676/2002/EK (Lēmums par radiofrekvenču spektru).
  3.   Ja vien otrajā daļā vai atbilstīgi 9.c pantam pieņemtajos pasākumos nav paredzēts citādi, dalībvalstis nodrošina to, ka visu veidu
  tehnoloģijas, ko izmanto elektronisko sakaru pakalpojumiem
  , var sniegt radiofrekvenču joslās, kas
  pieejamas
  elektronisko sakaru pakalpojumiem
  saskaņā ar ITU noteikumiem par radiosakariem
  .
  Tomēr dalībvalstis var paredzēt samērīgus un nediskriminējošus ierobežojumus attiecībā uz
  elektronisko komunikāciju pakalpojumiem
  izmantotajiem tehnoloģiju veidiem, ja šādi ierobežojumi ir vajadzīgi, lai:






  a) | novērstu
  iespējamus
  kaitīgus traucējumus; |
| --- | --- | --- |

10)

Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

Elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pārvaldība

1.   
  Ņemot vērā, ka radiofrekvences ir sabiedriski resursi, kam ir svarīga sociālā, kultūras un ekonomiskā vērtība,
  dalībvalstis savā teritorijā nodrošina elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pilnvērtīgu pārvaldību saskaņā ar
  8. un 8.b pantu.
  Tās nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes, kuru pārziņā ir šādu radiofrekvenču sadalījums un piešķīrums, rīkojas, pamatojoties uz objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem.
  To darot, dalībvalstis ievēro starptautiskos nolīgumus un var ņemt vērā valsts pārvaldes apsvērumus.

2.   Dalībvalstis veicina radiofrekvenču izmantošanas harmonizāciju visā Kopienā atbilstīgi vajadzībai nodrošināt to faktisku un efektīvu izmantošanu,
  lai nodrošinātu izdevīgumu patērētājiem, piemēram, apjomradītus ietaupījumus un pakalpojumu savstarpējo savietojamību. Šādi rīkojoties, tās darbojas atbilstīgi šīs direktīvas 8.b un 9.c pantam, kā arī
  Lēmumam Nr. 676/2002/EK (Lēmums par radiofrekvenču spektru).

3.   Ja vien otrajā daļā vai atbilstīgi 9.c pantam pieņemtajos pasākumos nav paredzēts citādi, dalībvalstis nodrošina to, ka visu veidu
  tehnoloģijas, ko izmanto elektronisko sakaru pakalpojumiem
  , var sniegt radiofrekvenču joslās, kas
  pieejamas
  elektronisko sakaru pakalpojumiem
  saskaņā ar ITU noteikumiem par radiosakariem
  .

Tomēr dalībvalstis var paredzēt samērīgus un nediskriminējošus ierobežojumus attiecībā uz
  elektronisko komunikāciju pakalpojumiem
  izmantotajiem tehnoloģiju veidiem, ja šādi ierobežojumi ir vajadzīgi, lai:

a)

novērstu
  iespējamus
  kaitīgus traucējumus;

| b) | aizsargātu sabiedrības veselību pret elektromagnētiskajiem laukiem; |
| --- | --- |

b)

aizsargātu sabiedrības veselību pret elektromagnētiskajiem laukiem;

| c) | nodrošinātu pakalpojumu tehnisko kvalitāti; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu pakalpojumu tehnisko kvalitāti;

| d) | maksimāli nodrošinātu radiofrekvenču koplietošanu ▐; |
| --- | --- |

d)

maksimāli nodrošinātu radiofrekvenču koplietošanu ▐;

| e) | nodrošinātu radiofrekvenču spektra efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

nodrošinātu radiofrekvenču spektra efektīvu izmantošanu;

| f) | sasniegtu vispārēju interešu mērķi
  , kas noteikts saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

f)

sasniegtu vispārēju interešu mērķi
  , kas noteikts saskaņā ar 4. punktu.

4.   Ja vien otrajā daļā vai atbilstīgi 9c. pantam pieņemtajos pasākumos nav paredzēts citādi, dalībvalstis, cik vien iespējams, veicina visu veidu elektronisko komunikāciju pakalpojumu izmantošanu radiofrekvenču joslās,
  kas pieejamas
  elektronisko komunikāciju pakalpojumiem,
  saskaņā ar attiecīgās valsts radiofrekvenču sadalījuma plānu un ITU noteikumiem par radiosakariem
  . Tomēr dalībvalstis var paredzēt samērīgus un nediskriminējošus ierobežojumus attiecībā uz sniedzamo elektronisko komunikāciju pakalpojumu veidiem.

Pasākumi, ar ko nosaka, ka
  elektronisko sakaru
  pakalpojuma sniegšanai jāizmanto konkrēta josla, kas pieejama elektronisko sakaru pakalpojumiem ir pamatoti, ja ar to palīdzību saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem īsteno valstu tiesību aktos noteiktu vispārējo interešu mērķi, piemēram, dzīvības aizsardzība, sociālās, reģionālās vai teritoriālās kohēzijas veicināšana, radiofrekvenču neefektīvas izmantošanas novēršana, vai veicina kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķus, piemēram, kultūras un valodu daudzveidību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu.

Pasākumu
  , ar ko aizliedz sniegt jebkādu citu
  elektronisko sakaru
  pakalpojumu konkrētā joslā, var noteikt vienīgi tad, ja to pamato vajadzība netraucēti sniegt dzīvības aizsardzības pakalpojumus.

5.   Dalībvalstis regulāri pārskata 3. un 4. punktā minēto ierobežojumu
  un pasākumu
  nepieciešamību un
  šo pārskatu rezultātus publisko.

6.   Šā panta 3. un 4. punktu radiofrekvenču sadalījumam un piešķīrumiem piemēro
  no ... (19)

| 11) | Direktīvā iekļauj šādu 9.a, 9.b un 9.c pantu:
  “9.a pants


  Spēkā esošo tiesību ierobežojumu pārskatīšana

  1.   Piecu gadu laikposmā, kas sākas ... (20)”, dalībvalstis
  var
  nodrošināt to, ka radiofrekvenču izmantošanas tiesību turētāji, kuriem šādas tiesības piešķirtas pirms minētā datuma un
  kuras būs spēkā vismaz piecus gadus pēc šī datuma
  , var iesniegt kompetentajai valsts regulatīvajai iestādei pieteikumu atkārtoti izvērtēt viņiem piešķirto tiesību ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. un 4. punktu.
  Pirms šāda lēmuma pieņemšanas kompetentā valsts ▐ iestāde paziņo tiesību turētājam par ierobežojumu atkārtotu izvērtēšanu, norādot tiesību apjomu pēc atkārtotas izvērtēšanas un ļaujot viņam pieņemamā termiņā anulēt pieteikumu.
  Ja tiesību turētājs anulē pieteikumu, tiesības nemainās līdz dienai, kad tās zaudē spēku, vai arī līdz 5 gadu laikposma beigām, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.
  2.   Ja 1. punktā minētais tiesību turētājs sniedz radio vai televīzijas apraides satura pakalpojumus un radiofrekvenču izmantošanas tiesības viņam piešķirtas konkrēta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai,
  tostarp, lai sniegtu apraides pakalpojumus, tad tiesības izmantot to radiofrekvenču daļu, kuras ir vajadzīgas šāda mērķa sasniegšanai, nemainās. Attiecībā uz to radiofrekvenču daļu, kura minētā mērķa sasniegšanai vairs nav vajadzīga, piemēro jaunu piešķīruma procedūru atbilstīgi šīs direktīvas 9. panta 3. un 4. punktam un Atļauju izsniegšanas direktīvas 7. panta 2. punktam.


  3.   Pēc 1. punktā minētā piecu gadu laikposma beigām dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 9. panta 3. un 4. punktu piemēro visiem pārējiem radiofrekvenču piešķīrumiem un sadalījumam, kas bija spēkā šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā.
  4.   Piemērojot šo pantu, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus godīgas konkurences nodrošināšanai.

  9.b pants


  Individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošana

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi var nodot vai iznomāt citiem uzņēmumiem individuālās tiesības izmantot radiofrekvences joslās, attiecībā uz kurām šāda tiesību nodošana vai iznomāšana ir atļauta atbilstīgi 9.c pantam pieņemtajos īstenošanas pasākumos,
  ja vien šāda nodošana vai iznomāšana ir saskaņā ar valstī noteikto kārtību un valsts frekvenču piešķiršanas plāniem.


  Arī attiecībā uz citām joslām dalībvalstis var paredzēt uzņēmumiem noteikumu par individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošanu vai iznomāšanu citiem uzņēmumiem
  saskaņā ar valstī noteikto kārtību
  .
  2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmuma nodoms nodot radiofrekvenču izmantošanas tiesības
  , kā arī veiktā nodošana
  tiek paziņoti
  par individuālo radiofrekvenču izmantošanas piešķīrumiem
  atbildīgajām
  kompetentajām
  valsts iestādēm un darīti zināmi atklātībai. Ja radiofrekvenču izmantošana ir saskaņota, piemērojot
  9.c pantu un
  Radiofrekvenču spektra lēmumu vai citus Kopienas tiesību aktus, šādu nodošanu veic atbilstīgi saskaņotas izmantošanas principiem.

  9.c pants


  Radiofrekvenču pārvaldības harmonizācijas pasākumi

  Lai veicinātu iekšējā tirgus attīstību,
  8.b, 9., 9.a un 9.b panta
  principu īstenošanai Komisija var pieņemt piemērotus
  tehniskus
  īstenošanas pasākumus, lai:








  a) | piemērotu radiofrekvenču rīcības plānu, kas pieņemts atbilstīgi 8.b panta 4. punktam; |
| --- | --- | --- |

11)

Direktīvā iekļauj šādu 9.a, 9.b un 9.c pantu:

“9.a pants

Spēkā esošo tiesību ierobežojumu pārskatīšana

1.   Piecu gadu laikposmā, kas sākas ... (20)”, dalībvalstis
  var
  nodrošināt to, ka radiofrekvenču izmantošanas tiesību turētāji, kuriem šādas tiesības piešķirtas pirms minētā datuma un
  kuras būs spēkā vismaz piecus gadus pēc šī datuma
  , var iesniegt kompetentajai valsts regulatīvajai iestādei pieteikumu atkārtoti izvērtēt viņiem piešķirto tiesību ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. un 4. punktu.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas kompetentā valsts ▐ iestāde paziņo tiesību turētājam par ierobežojumu atkārtotu izvērtēšanu, norādot tiesību apjomu pēc atkārtotas izvērtēšanas un ļaujot viņam pieņemamā termiņā anulēt pieteikumu.

Ja tiesību turētājs anulē pieteikumu, tiesības nemainās līdz dienai, kad tās zaudē spēku, vai arī līdz 5 gadu laikposma beigām, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.

2.   Ja 1. punktā minētais tiesību turētājs sniedz radio vai televīzijas apraides satura pakalpojumus un radiofrekvenču izmantošanas tiesības viņam piešķirtas konkrēta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai,
  tostarp, lai sniegtu apraides pakalpojumus, tad tiesības izmantot to radiofrekvenču daļu, kuras ir vajadzīgas šāda mērķa sasniegšanai, nemainās. Attiecībā uz to radiofrekvenču daļu, kura minētā mērķa sasniegšanai vairs nav vajadzīga, piemēro jaunu piešķīruma procedūru atbilstīgi šīs direktīvas 9. panta 3. un 4. punktam un Atļauju izsniegšanas direktīvas 7. panta 2. punktam.

3.   Pēc 1. punktā minētā piecu gadu laikposma beigām dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 9. panta 3. un 4. punktu piemēro visiem pārējiem radiofrekvenču piešķīrumiem un sadalījumam, kas bija spēkā šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā.

4.   Piemērojot šo pantu, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus godīgas konkurences nodrošināšanai.

9.b pants

Individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošana

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi var nodot vai iznomāt citiem uzņēmumiem individuālās tiesības izmantot radiofrekvences joslās, attiecībā uz kurām šāda tiesību nodošana vai iznomāšana ir atļauta atbilstīgi 9.c pantam pieņemtajos īstenošanas pasākumos,
  ja vien šāda nodošana vai iznomāšana ir saskaņā ar valstī noteikto kārtību un valsts frekvenču piešķiršanas plāniem.

Arī attiecībā uz citām joslām dalībvalstis var paredzēt uzņēmumiem noteikumu par individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošanu vai iznomāšanu citiem uzņēmumiem
  saskaņā ar valstī noteikto kārtību
  .

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmuma nodoms nodot radiofrekvenču izmantošanas tiesības
  , kā arī veiktā nodošana
  tiek paziņoti
  par individuālo radiofrekvenču izmantošanas piešķīrumiem
  atbildīgajām
  kompetentajām
  valsts iestādēm un darīti zināmi atklātībai. Ja radiofrekvenču izmantošana ir saskaņota, piemērojot
  9.c pantu un
  Radiofrekvenču spektra lēmumu vai citus Kopienas tiesību aktus, šādu nodošanu veic atbilstīgi saskaņotas izmantošanas principiem.

9.c pants

Radiofrekvenču pārvaldības harmonizācijas pasākumi

Lai veicinātu iekšējā tirgus attīstību,
  8.b, 9., 9.a un 9.b panta
  principu īstenošanai Komisija var pieņemt piemērotus
  tehniskus
  īstenošanas pasākumus, lai:

a)

piemērotu radiofrekvenču rīcības plānu, kas pieņemts atbilstīgi 8.b panta 4. punktam;

| b) | noteiktu
  tās joslas, kuru izmantošanas tiesības uzņēmumi var nodot vai iznomāt viens otram; |
| --- | --- |

b)

noteiktu
  tās joslas, kuru izmantošanas tiesības uzņēmumi var nodot vai iznomāt viens otram;

| c) | saskaņotu nosacījumus, kas saistīti ar šādām tiesībām; ▐ |
| --- | --- |

c)

saskaņotu nosacījumus, kas saistīti ar šādām tiesībām; ▐

| d) | noteiktu joslas, uz kurām attiecas
  pakalpojumu neitralitātes princips; |
| --- | --- |

d)

noteiktu joslas, uz kurām attiecas
  pakalpojumu neitralitātes princips;

Šos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐

| 12) | Direktīvas 10. pantu groza šādi:






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Valsts regulatīvās iestādes nodrošina to, ka numerācijas ║ plānus un procedūras piemēro tā, lai panāktu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pakalpojumu sniedzējiem
  un numuru lietotājiem visā Eiropas Savienībā
  . Dalībvalstis jo īpaši nodrošina to, ka uzņēmums, kam piešķirta numuru sērija, nenostāda citus pakalpojumu sniedzējus
  un lietotājus
  neizdevīgākā stāvoklī attiecībā uz numuru secībām, ko izmanto, lai nodrošinātu piekļuvi to pakalpojumiem.” |
| --- | --- | --- |

12)

Direktīvas 10. pantu groza šādi:

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Valsts regulatīvās iestādes nodrošina to, ka numerācijas ║ plānus un procedūras piemēro tā, lai panāktu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pakalpojumu sniedzējiem
  un numuru lietotājiem visā Eiropas Savienībā
  . Dalībvalstis jo īpaši nodrošina to, ka uzņēmums, kam piešķirta numuru sērija, nenostāda citus pakalpojumu sniedzējus
  un lietotājus
  neizdevīgākā stāvoklī attiecībā uz numuru secībām, ko izmanto, lai nodrošinātu piekļuvi to pakalpojumiem.”

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Dalībvalstis atbalsta
  īpašas numerācijas
  [numuru piešķiršanas]
  vai numuru sēriju
  harmonizāciju Kopienā, ja tas ir vajadzīgs, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un veicinātu visu Eiropu aptverošu pakalpojumu izveidi. Komisija var veikt piemērotus tehniskus īstenošanas pasākumus,
  lai nodrošinātu pārrobežu piekļuvi valsts numuriem, kurus uzmanto tādiem svarīgiem pakalpojumiem kā uzziņu dienesta pakalpojumi
  . Īstenošanas pasākumos
  BERT
  var paredzēt konkrētus pienākumus šo pasākumu piemērošanā.
  Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Dalībvalstis atbalsta
  īpašas numerācijas
  [numuru piešķiršanas]
  vai numuru sēriju
  harmonizāciju Kopienā, ja tas ir vajadzīgs, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību un veicinātu visu Eiropu aptverošu pakalpojumu izveidi. Komisija var veikt piemērotus tehniskus īstenošanas pasākumus,
  lai nodrošinātu pārrobežu piekļuvi valsts numuriem, kurus uzmanto tādiem svarīgiem pakalpojumiem kā uzziņu dienesta pakalpojumi
  . Īstenošanas pasākumos
  BERT
  var paredzēt konkrētus pienākumus šo pasākumu piemērošanā.

Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐”

| 13) | Direktīvas 11. panta 1. punktā vārdus “rīkojas, pamatojoties uz caurskatāmām un publiski pieejamām procedūrām, kas piemērotas bez diskriminācijas un nekavējoties, un” aizstāj šādi:
  “rīkojas, pamatojoties uz vienkāršām, pārredzamām un publiski pieejamām procedūrām, ko piemēro vienlīdzīgi un nekavējoties, un katrā ziņā pieņem lēmumu četru mēnešu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas, un” |
| --- | --- |

13)

Direktīvas 11. panta 1. punktā vārdus “rīkojas, pamatojoties uz caurskatāmām un publiski pieejamām procedūrām, kas piemērotas bez diskriminācijas un nekavējoties, un” aizstāj šādi:

“rīkojas, pamatojoties uz vienkāršām, pārredzamām un publiski pieejamām procedūrām, ko piemēro vienlīdzīgi un nekavējoties, un katrā ziņā pieņem lēmumu četru mēnešu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas, un”

| 14) | Direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu:
  “12. pants


  Elektronisko komunikāciju tīklu nodrošinātāju līdzāsatrašanās un tīkla komponentu un saistīto iekārtu koplietošana

  1.   Ja uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir tiesības uzstādīt iekārtas uz, virs vai zem valsts īpašuma vai privātīpašuma, vai tas var izmantot procedūru īpašuma atsavināšanai vai izmantošanai, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai,
  pilnībā ņemot vērā proporcionalitātes principu,
  veicināt šādu iekārtu vai īpašuma, tostarp ievadu ēkās,
  elektroinstalācijas
  , stabu, antenu,
  torņu un citu atbalsta konstrukciju
  , sadales punktu,
  kabeļu kanalizācijas
  , kabeļu aku, sadales punktu
  un visu citu neaktīvu tīkla elementu
  koplietošanu.
  2.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai 1. punktā minēto tiesību turētāji atļauj iekārtu vai īpašuma koplietošanu (tostarp fizisku līdzāsatrašanos) vai veic pasākumus inženiertehnisko būvdarbu koordinēšanas atvieglošanai, lai aizsargātu vidi, sabiedrības veselību, sabiedrības drošību vai izpildītu pilsētplānošanas un valsts plānošanas mērķus, tikai pēc atbilstīga sabiedriskās apspriešanas laikposma, kurā visām ieinteresētajām aprindām tiek dota iespēja izteikt savu viedokli. Šādā koplietošanas vai koordinēšanas kārtībā var ietvert noteikumus iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadalei.


  3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes pēc piemērota laika, kad ir veikta sabiedriskā apspriešana, kuras laikā visām ieinteresētajām pusēm bija iespēja paust savu viedokli, ir pilnvarotas pieprasīt, lai 1. punktā minēto tiesību turētāji atļauj iekārtu vai īpašuma koplietošanu, tostarp fizisku līdzāsatrašanos, lai veicinātu efektīvus ieguldījumus infrastruktūrā un jauninājumu attīstību, pēc atbilstīgas sabiedriskās apspriešanas laikposma, kurā visām ieinteresētajām pusēm tiek dota iespēja pausts savu viedokli. Šādā koplietošanas vai saskaņošanas kārtībā var iekļaut noteikumus iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadalei, tā nodrošina, ka pastāv atbilstoša riska sadale starp iesaistītajiem uzņēmumiem.




  4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valstu regulatīvās iestādes, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz 1. punktā noteikto tiesību turētāji, izveido detalizētu inventāra sarakstu par šajā punktā minēto iekārtu veidu, pieejamību un ģeogrāfisko izvietojumu un dara to pieejamu ieinteresētajām pusēm.




  5.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes nosaka piemērotas saskaņošanas procedūras sadarbībā ar valsts regulatīvajām iestādēm, attiecībā uz 2. punktā minētajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un citām piemērotām publiskām iekārtām vai īpašumu. Šajās procedūrās var iekļaut procedūras, kas nodrošina to, ka ieinteresētajām pusēm ir informācija par piemērotām publiskām iekārtām vai īpašumu, kā arī par esošiem vai plānotiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī nodrošina to, ka par šiem pakalpojumiem tām paziņo laikus, kā arī to, ka koplietošana tiek cik vien iespējams sekmēta.



  6.   Pasākumi, ko valsts regulatīvās iestādes veic saskaņā ar
  šo pantu
  , ir objektīvi, pārredzami,
  nediskriminējoši
  un samērīgi.” |
| --- | --- |

14)

Direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Elektronisko komunikāciju tīklu nodrošinātāju līdzāsatrašanās un tīkla komponentu un saistīto iekārtu koplietošana

1.   Ja uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir tiesības uzstādīt iekārtas uz, virs vai zem valsts īpašuma vai privātīpašuma, vai tas var izmantot procedūru īpašuma atsavināšanai vai izmantošanai, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai,
  pilnībā ņemot vērā proporcionalitātes principu,
  veicināt šādu iekārtu vai īpašuma, tostarp ievadu ēkās,
  elektroinstalācijas
  , stabu, antenu,
  torņu un citu atbalsta konstrukciju
  , sadales punktu,
  kabeļu kanalizācijas
  , kabeļu aku, sadales punktu
  un visu citu neaktīvu tīkla elementu
  koplietošanu.

2.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai 1. punktā minēto tiesību turētāji atļauj iekārtu vai īpašuma koplietošanu (tostarp fizisku līdzāsatrašanos) vai veic pasākumus inženiertehnisko būvdarbu koordinēšanas atvieglošanai, lai aizsargātu vidi, sabiedrības veselību, sabiedrības drošību vai izpildītu pilsētplānošanas un valsts plānošanas mērķus, tikai pēc atbilstīga sabiedriskās apspriešanas laikposma, kurā visām ieinteresētajām aprindām tiek dota iespēja izteikt savu viedokli. Šādā koplietošanas vai koordinēšanas kārtībā var ietvert noteikumus iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadalei.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes pēc piemērota laika, kad ir veikta sabiedriskā apspriešana, kuras laikā visām ieinteresētajām pusēm bija iespēja paust savu viedokli, ir pilnvarotas pieprasīt, lai 1. punktā minēto tiesību turētāji atļauj iekārtu vai īpašuma koplietošanu, tostarp fizisku līdzāsatrašanos, lai veicinātu efektīvus ieguldījumus infrastruktūrā un jauninājumu attīstību, pēc atbilstīgas sabiedriskās apspriešanas laikposma, kurā visām ieinteresētajām pusēm tiek dota iespēja pausts savu viedokli. Šādā koplietošanas vai saskaņošanas kārtībā var iekļaut noteikumus iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadalei, tā nodrošina, ka pastāv atbilstoša riska sadale starp iesaistītajiem uzņēmumiem.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valstu regulatīvās iestādes, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz 1. punktā noteikto tiesību turētāji, izveido detalizētu inventāra sarakstu par šajā punktā minēto iekārtu veidu, pieejamību un ģeogrāfisko izvietojumu un dara to pieejamu ieinteresētajām pusēm.

5.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes nosaka piemērotas saskaņošanas procedūras sadarbībā ar valsts regulatīvajām iestādēm, attiecībā uz 2. punktā minētajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un citām piemērotām publiskām iekārtām vai īpašumu. Šajās procedūrās var iekļaut procedūras, kas nodrošina to, ka ieinteresētajām pusēm ir informācija par piemērotām publiskām iekārtām vai īpašumu, kā arī par esošiem vai plānotiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī nodrošina to, ka par šiem pakalpojumiem tām paziņo laikus, kā arī to, ka koplietošana tiek cik vien iespējams sekmēta.

6.   Pasākumi, ko valsts regulatīvās iestādes veic saskaņā ar
  šo pantu
  , ir objektīvi, pārredzami,
  nediskriminējoši
  un samērīgi.”

| 15) | Direktīvā iekļauj šādu IIIa nodaļu:
  “IIIa nodaļa
  TĪKLU UN PAKALPOJUMU DROŠĪBA UN INTEGRITĀTE

  13.a pants


  Drošība un integritāte

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, veic piemērotus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai panāktu tīklu un pakalpojumu drošību. Ņemot vērā jaunākos tehniskos sasniegumus, ar šiem pasākumiem nodrošina novērtētajam riskam atbilstīgu drošības pakāpi. Jo īpaši veic tādus pasākumus, lai novērstu
  un
  mazinātu drošības incidentu ietekmi uz lietotājiem vai savienotajiem tīkliem.
  2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus, veic
  atbilstīgus
  pasākumus, lai panāktu tādu tīklu integritāti, kura garantē pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību šajos tīklos.
  Pirms īpašu pasākumu pieņemšanas attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu drošību un integritāti valsts regulatīvās iestādes apspriežas ar visiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem.


  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, paziņo
  atbildīgajai valsts iestādei par drošības pārkāpumu vai integritātes
  zaudēšanu
  , kas ir būtiski ietekmējuši tīklu darbību vai pakalpojumu sniegšanu.
  Vajadzības gadījumā attiecīgā
  kompetentā valsts iestāde informē
  kompetentās valsts iestādes citās dalībvalstīs un Eiropas tīklu informācijas drošības aģentūru (ENISA)
  . Ja pārkāpuma publiskošana ir sabiedrības interesēs,
  kompetentā valsts iestāde var informēt sabiedrību.


  Kompetentā valsts iestāde

  reizi gadā
  iesniedz Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par saņemtajiem paziņojumiem un rīcību, kas veikta saskaņā ar šo punktu.
  4.   Komisija, maksimāli ņemot vērā
  ENISA
  atzinumus, var pieņemt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus, lai harmonizētu 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus, tostarp pasākumus, ar ko nosaka paredzēto paziņojumu apstākļus, veidu un piemērojamās procedūras.
  Šādu tehnisko īstenošanas pasākumu pieņemšana netraucē dalībvalstīm pieņemt papildu prasības, lai izpildītu 1. un 2. punktā noteiktos uzdevumus.




  Tehniskajiem īstenošanas pasākumiem par pienākumu ziņot jāatbilst Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem
  .
  Šos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ║

  13.b pants


  Īstenošana un izpilde

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 13.a panta noteikumu īstenošanas nolūkos
  kompetentās
  valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas izdot saistošas instrukcijas uzņēmumiem, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus.
  Saistošajiem norādījumiem jābūt samērīgiem un ekonomiski un tehniski ilgtspējīgiem, un to īstenošanai pieņemams termiņš.


  2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  kompetentās
  valsts iestādes ir pilnvarotas pieprasīt, lai uzņēmumi, kuri nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus:






  a) | sniedz informāciju, kas vajadzīga pakalpojumu un tīklu drošības
  un integritātes
  novērtēšanai, tostarp informē par dokumentētu drošības politiku; kā arī |
| --- | --- | --- |

15)

Direktīvā iekļauj šādu IIIa nodaļu:

“IIIa nodaļa

TĪKLU UN PAKALPOJUMU DROŠĪBA UN INTEGRITĀTE

13.a pants

Drošība un integritāte

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, veic piemērotus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai panāktu tīklu un pakalpojumu drošību. Ņemot vērā jaunākos tehniskos sasniegumus, ar šiem pasākumiem nodrošina novērtētajam riskam atbilstīgu drošības pakāpi. Jo īpaši veic tādus pasākumus, lai novērstu
  un
  mazinātu drošības incidentu ietekmi uz lietotājiem vai savienotajiem tīkliem.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus, veic
  atbilstīgus
  pasākumus, lai panāktu tādu tīklu integritāti, kura garantē pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību šajos tīklos.
  Pirms īpašu pasākumu pieņemšanas attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu drošību un integritāti valsts regulatīvās iestādes apspriežas ar visiem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, paziņo
  atbildīgajai valsts iestādei par drošības pārkāpumu vai integritātes
  zaudēšanu
  , kas ir būtiski ietekmējuši tīklu darbību vai pakalpojumu sniegšanu.

Vajadzības gadījumā attiecīgā
  kompetentā valsts iestāde informē
  kompetentās valsts iestādes citās dalībvalstīs un Eiropas tīklu informācijas drošības aģentūru (ENISA)
  . Ja pārkāpuma publiskošana ir sabiedrības interesēs,
  kompetentā valsts iestāde var informēt sabiedrību.

Kompetentā valsts iestāde

  reizi gadā
  iesniedz Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par saņemtajiem paziņojumiem un rīcību, kas veikta saskaņā ar šo punktu.

4.   Komisija, maksimāli ņemot vērā
  ENISA
  atzinumus, var pieņemt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus, lai harmonizētu 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus, tostarp pasākumus, ar ko nosaka paredzēto paziņojumu apstākļus, veidu un piemērojamās procedūras.
  Šādu tehnisko īstenošanas pasākumu pieņemšana netraucē dalībvalstīm pieņemt papildu prasības, lai izpildītu 1. un 2. punktā noteiktos uzdevumus.

Tehniskajiem īstenošanas pasākumiem par pienākumu ziņot jāatbilst Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem
  .

Šos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ║

13.b pants

Īstenošana un izpilde

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 13.a panta noteikumu īstenošanas nolūkos
  kompetentās
  valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas izdot saistošas instrukcijas uzņēmumiem, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus.
  Saistošajiem norādījumiem jābūt samērīgiem un ekonomiski un tehniski ilgtspējīgiem, un to īstenošanai pieņemams termiņš.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  kompetentās
  valsts iestādes ir pilnvarotas pieprasīt, lai uzņēmumi, kuri nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus:

a)

sniedz informāciju, kas vajadzīga pakalpojumu un tīklu drošības
  un integritātes
  novērtēšanai, tostarp informē par dokumentētu drošības politiku; kā arī

| b) | uzdod kvalificētai neatkarīgai struktūrai veikt drošības kontroli un nosūta tās pieejamos rezultātus valsts regulatīvajai iestādei. |
| --- | --- |

b)

uzdod kvalificētai neatkarīgai struktūrai veikt drošības kontroli un nosūta tās pieejamos rezultātus valsts regulatīvajai iestādei.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  kompetentajām
  valsts ║ iestādēm ir visas vajadzīgās pilnvaras izmeklēt noteikumu neievērošanas gadījumus
  un to, kā šie gadījumi ietekmē tīklu drošību un integritāti
  .

4.   Šie noteikumi neierobežo šīs direktīvas 3. pantu.”

| 16) | 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  Ja uzņēmumam ir būtiska ietekme īpašā tirgū un ja saikne starp diviem tirgiem ir tāda, kas ļauj ietekmi, kas ir vienā tirgū, pārvirzīt uz otru tirgu, tādējādi nostiprinot uzņēmuma ietekmi tirgū, saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9., 10., 11. un 13. pantu. Ja minēto pantu noteikumi nav pietiekami, tiesiskās aizsardzības līdzekļus var piemērot saskaņā ar Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu.
  ” |
| --- | --- |

16)

14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  Ja uzņēmumam ir būtiska ietekme īpašā tirgū un ja saikne starp diviem tirgiem ir tāda, kas ļauj ietekmi, kas ir vienā tirgū, pārvirzīt uz otru tirgu, tādējādi nostiprinot uzņēmuma ietekmi tirgū, saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9., 10., 11. un 13. pantu. Ja minēto pantu noteikumi nav pietiekami, tiesiskās aizsardzības līdzekļus var piemērot saskaņā ar Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu.
  ”

| 17) | Direktīvas 15. pantu groza šādi.






  a) | Virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Procedūra tirgu norādīšanai un noteikšanai” |
| --- | --- | --- |

17)

Direktīvas 15. pantu groza šādi.

a)

Virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Procedūra tirgu norādīšanai un noteikšanai”

| b) | Panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “1.   Pēc sabiedriskās apspriešanas un apspriešanās ar
  BERT
  Komisija pieņem Ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem (turpmāk tekstā — “ieteikums”). Ieteikumā norāda tos produktu un pakalpojumu tirgus elektronisko komunikāciju nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu, lai uzliktu īpašajās direktīvās minētos pienākumus regulēšanas vajadzībām, neskarot tirgus, kurus konkrētos gadījumos var noteikt saskaņā ar konkurences tiesībām. Komisija nosaka tirgus saskaņā ar konkurences tiesību principiem.” |
| --- | --- |

b)

Panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Pēc sabiedriskās apspriešanas un apspriešanās ar
  BERT
  Komisija pieņem Ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem (turpmāk tekstā — “ieteikums”). Ieteikumā norāda tos produktu un pakalpojumu tirgus elektronisko komunikāciju nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu, lai uzliktu īpašajās direktīvās minētos pienākumus regulēšanas vajadzībām, neskarot tirgus, kurus konkrētos gadījumos var noteikt saskaņā ar konkurences tiesībām. Komisija nosaka tirgus saskaņā ar konkurences tiesību principiem.”

| c) | Pievieno šādu punktu:


  “
  2.a
     
  Līdz ... (21) Komisija publicē vadlīnijas valsts regulatīvajām iestādēm attiecībā uz lēmumiem, kuru mērķis ir saistību noteikšana, grozīšana vai atcelšana uzņēmumiem, kuriem ir būtiska ietekme tirgū. |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādu punktu:

“
  2.a
     
  Līdz ... (21) Komisija publicē vadlīnijas valsts regulatīvajām iestādēm attiecībā uz lēmumiem, kuru mērķis ir saistību noteikšana, grozīšana vai atcelšana uzņēmumiem, kuriem ir būtiska ietekme tirgū.

| d) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Valsts regulatīvās iestādes, maksimāli ņemot vērā ieteikumu un vadlīnijas, saskaņā ar konkurences tiesību principiem un atbilstīgi apstākļiem valstī nosaka konkrētus tirgus, jo īpaši konkrētus ģeogrāfiskos tirgus, kas atrodas to teritorijā. Pirms to tirgu noteikšanas, kas nav ieteikumā norādītie tirgi, valsts regulatīvās iestādes veic 6. un 7. pantā minētās procedūras.” |
| --- | --- |

d)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Valsts regulatīvās iestādes, maksimāli ņemot vērā ieteikumu un vadlīnijas, saskaņā ar konkurences tiesību principiem un atbilstīgi apstākļiem valstī nosaka konkrētus tirgus, jo īpaši konkrētus ģeogrāfiskos tirgus, kas atrodas to teritorijā. Pirms to tirgu noteikšanas, kas nav ieteikumā norādītie tirgi, valsts regulatīvās iestādes veic 6. un 7. pantā minētās procedūras.”

| e) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Komisija, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT)] 7. pantu, pieņem lēmumu par vairāku valstu tirgu norādīšanu.
  Šo lēmumu, kas paredzēts šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐” |
| --- | --- |

e)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Komisija, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT)] 7. pantu, pieņem lēmumu par vairāku valstu tirgu norādīšanu.

Šo lēmumu, kas paredzēts šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐”

| 18) | Direktīvas 16. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. un 2. punktu aizstāj šādi:
  “1.   Valsts regulatīvās iestādes veic konkrēto tirgu analīzi,
  ņemot vērā
  ieteikumā minētos
  tirgus
  un maksimāli ņemot vērā vadlīnijas. Dalībvalstis nodrošina to, ka šī analīze attiecīgā gadījumā tiek veikta sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm.
  2.   Ja valsts regulatīvajai iestādei saskaņā ar Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. panta 3. vai 4. punktu vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. pantu ir jānosaka, vai uzlikt, saglabāt, grozīt vai anulēt pienākumus uzņēmumiem, tā, pamatojoties uz šā panta 1. punktā minēto tirgus analīzi, nosaka, vai konkrētajā tirgū valda pilnvērtīga konkurence.” |
| --- | --- | --- |

18)

Direktīvas 16. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. un 2. punktu aizstāj šādi:

“1.   Valsts regulatīvās iestādes veic konkrēto tirgu analīzi,
  ņemot vērā
  ieteikumā minētos
  tirgus
  un maksimāli ņemot vērā vadlīnijas. Dalībvalstis nodrošina to, ka šī analīze attiecīgā gadījumā tiek veikta sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm.

2.   Ja valsts regulatīvajai iestādei saskaņā ar Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. panta 3. vai 4. punktu vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. pantu ir jānosaka, vai uzlikt, saglabāt, grozīt vai anulēt pienākumus uzņēmumiem, tā, pamatojoties uz šā panta 1. punktā minēto tirgus analīzi, nosaka, vai konkrētajā tirgū valda pilnvērtīga konkurence.”

| b) | Panta 5. un 6. punktu aizstāj šādi:
  “5.   Attiecībā uz vairāku valstu tirgiem, kas norādīti 15. panta 4. punktā minētajā lēmumā, Komisija pieprasa
  BERT
  veikt tirgus analīzi, maksimāli ņemot vērā vadlīnijas, un izdot atzinumu par šā panta 2. punktā minēto, regulēšanas vajadzībām paredzēto pienākumu uzlikšanu, saglabāšanu, grozīšanu vai anulēšanu.
  Komisija, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu, var pieņemt lēmumu, ar ko vienu vai vairākus uzņēmumus atzīst par tādiem, kam ir būtiska ietekme minētajā tirgū, un uzliek tam/tiem vienu vai vairākus īpašus pienākumus saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9. līdz 13.a pantu un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu. Šādi rīkojoties, Komisija ievēro 8. pantā izklāstītos politikas mērķus.
  6.   Saskaņā ar šā panta 3. un 4. punkta noteikumiem veiktie pasākumi ir pakļauti 6. un 7. pantā minētajām procedūrām. Valsts regulatīvās iestādes veic konkrētā tirgus analīzi:






  a) | divu gadu laikā pēc iepriekšējā paziņojuma par pasākuma projektu, kas saistīts ar minēto tirgu; |
| --- | --- | --- |

b)

Panta 5. un 6. punktu aizstāj šādi:

“5.   Attiecībā uz vairāku valstu tirgiem, kas norādīti 15. panta 4. punktā minētajā lēmumā, Komisija pieprasa
  BERT
  veikt tirgus analīzi, maksimāli ņemot vērā vadlīnijas, un izdot atzinumu par šā panta 2. punktā minēto, regulēšanas vajadzībām paredzēto pienākumu uzlikšanu, saglabāšanu, grozīšanu vai anulēšanu.

Komisija, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu, var pieņemt lēmumu, ar ko vienu vai vairākus uzņēmumus atzīst par tādiem, kam ir būtiska ietekme minētajā tirgū, un uzliek tam/tiem vienu vai vairākus īpašus pienākumus saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9. līdz 13.a pantu un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu. Šādi rīkojoties, Komisija ievēro 8. pantā izklāstītos politikas mērķus.

6.   Saskaņā ar šā panta 3. un 4. punkta noteikumiem veiktie pasākumi ir pakļauti 6. un 7. pantā minētajām procedūrām. Valsts regulatīvās iestādes veic konkrētā tirgus analīzi:

a)

divu gadu laikā pēc iepriekšējā paziņojuma par pasākuma projektu, kas saistīts ar minēto tirgu;

| b) | attiecībā uz tirgiem, par kuriem Komisijai nav iepriekš paziņots, viena gada laikā pēc tam, kad pieņemts pārskatītais ieteikums par konkrētajiem tirgiem; vai |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tirgiem, par kuriem Komisijai nav iepriekš paziņots, viena gada laikā pēc tam, kad pieņemts pārskatītais ieteikums par konkrētajiem tirgiem; vai

| c) | attiecībā uz dalībvalstīm, kas nesen pievienojušās Eiropas Savienībai, viena gada laikā pēc to pievienošanās.” |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz dalībvalstīm, kas nesen pievienojušās Eiropas Savienībai, viena gada laikā pēc to pievienošanās.”

| c) | Iekļauj šādu 7. punktu:
  “7.   Ja valsts regulatīvā iestāde ieteikumā norādītā konkrētā tirgus analīzi nav pabeigusi laikposmā, kas paredzēts 16. panta 6. punktā, Komisija var pieprasīt
  BERT
  izdot atzinumu, iekļaujot pasākuma projektu, par konkrētā tirgus analīzi un īpašajiem pienākumiem, kas jāuzliek.
  BERT
  organizē attiecīgā pasākuma projekta sabiedrisko apspriešanu.
  ▐” |
| --- | --- |

c)

Iekļauj šādu 7. punktu:

“7.   Ja valsts regulatīvā iestāde ieteikumā norādītā konkrētā tirgus analīzi nav pabeigusi laikposmā, kas paredzēts 16. panta 6. punktā, Komisija var pieprasīt
  BERT
  izdot atzinumu, iekļaujot pasākuma projektu, par konkrētā tirgus analīzi un īpašajiem pienākumiem, kas jāuzliek.
  BERT
  organizē attiecīgā pasākuma projekta sabiedrisko apspriešanu.

▐”

| 19) | Direktīvas 17. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta
  pirmajā teikumā vārdus “22. panta 2. punktā” aizstāj ar “22. panta 3. punktā” un
  otrajā teikumā vārdus “darbojoties saskaņā ar 22. panta 2. punktā noteikto procedūru” aizstāj ar vārdiem “var veikt piemērotus īstenošanas pasākumus”. |
| --- | --- | --- |

19)

Direktīvas 17. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta
  pirmajā teikumā vārdus “22. panta 2. punktā” aizstāj ar “22. panta 3. punktā” un
  otrajā teikumā vārdus “darbojoties saskaņā ar 22. panta 2. punktā noteikto procedūru” aizstāj ar vārdiem “var veikt piemērotus īstenošanas pasākumus”.

| b) | 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  Ja šādu standartu un/vai specifikāciju nav, dalībvalstis veicina Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU), Eiropas Pasta un elektrosakaru pārvalžu konferences (CEPT), Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) vai Starptautiskās Elektrotehniskās komisijas (IEC) pieņemto starptautisko standartu vai rekomendāciju ieviešanu.
  ” |
| --- | --- |

b)

2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  Ja šādu standartu un/vai specifikāciju nav, dalībvalstis veicina Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU), Eiropas Pasta un elektrosakaru pārvalžu konferences (CEPT), Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) vai Starptautiskās Elektrotehniskās komisijas (IEC) pieņemto starptautisko standartu vai rekomendāciju ieviešanu.
  ”

| c) | Panta 6. punktā vārdus “darbojoties saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto procedūru, izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta” aizstāj ar vārdiem “veic piemērotus īstenošanas pasākumus un izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta”. |
| --- | --- |

c)

Panta 6. punktā vārdus “darbojoties saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto procedūru, izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta” aizstāj ar vārdiem “veic piemērotus īstenošanas pasākumus un izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta”.

| d) | Iekļauj šādu 6.a punktu:
  “6.   a Īstenošanas pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai,
  kas minēti 1., 4. un 6. punktā,to papildinot ║, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐” |
| --- | --- |

d)

Iekļauj šādu 6.a punktu:

“6.   a Īstenošanas pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai,
  kas minēti 1., 4. un 6. punktā,to papildinot ║, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐”

| 20) | Direktīvas 18. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktā iekļauj šādu c) apakšpunktu:






  “c) | lai digitālu televīzijas pakalpojumu sniedzēji un iekārtu nodrošinātāji sadarbotos, sniedzot savstarpēji savietojamus televīzijas pakalpojumus galalietotājiem invalīdiem.” |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Direktīvas 18. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktā iekļauj šādu c) apakšpunktu:

“c)

lai digitālu televīzijas pakalpojumu sniedzēji un iekārtu nodrošinātāji sadarbotos, sniedzot savstarpēji savietojamus televīzijas pakalpojumus galalietotājiem invalīdiem.”

| b) | Svītro 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 3. punktu.

| 21) | Direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu:
  “19. pants


  Harmonizācijas procedūras

  1.   Neierobežojot šīs direktīvas 9. pantu un Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 6. un 8. pantu, ja Komisija konstatē, ka atšķirīga to valsts regulatīvo iestāžu regulēšanas uzdevumu īstenošana, kas konkrēti norādīti šajā direktīvā un īpašajās direktīvās,
  rada
  šķērsli iekšējam tirgum, Komisija var, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu, ja tāds pieejams, pieņemt lēmumu par šajā direktīvā un īpašajās direktīvās paredzēto noteikumu harmonizētu piemērošanu, lai turpinātu 8. pantā izklāstīto mērķu īstenošanu.
  ▐

  2.   Šā panta 1. punktā minēto lēmumu, kas paredzēts šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, to papildinot ║, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ▐.

  3.   Pasākumos, kas pieņemti atbilstīgi 1. punktam, var paredzēt harmonizētu vai koordinētu pieeju šādiem jautājumiem:






  a) | konsekventa regulējuma īstenošana, tostarp jaunu pakalpojumu,
  vietējo tirgu, pārrobežu uzņēmumu sniegto elektronisko sakaru pakalpojumu
  regulēšana; |
| --- | --- | --- |

21)

Direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu:

“19. pants

Harmonizācijas procedūras

1.   Neierobežojot šīs direktīvas 9. pantu un Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 6. un 8. pantu, ja Komisija konstatē, ka atšķirīga to valsts regulatīvo iestāžu regulēšanas uzdevumu īstenošana, kas konkrēti norādīti šajā direktīvā un īpašajās direktīvās,
  rada
  šķērsli iekšējam tirgum, Komisija var, maksimāli ņemot vērā
  BERT
  atzinumu, ja tāds pieejams, pieņemt lēmumu par šajā direktīvā un īpašajās direktīvās paredzēto noteikumu harmonizētu piemērošanu, lai turpinātu 8. pantā izklāstīto mērķu īstenošanu.

▐

2.   Šā panta 1. punktā minēto lēmumu, kas paredzēts šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, to papildinot ║, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ▐.

3.   Pasākumos, kas pieņemti atbilstīgi 1. punktam, var paredzēt harmonizētu vai koordinētu pieeju šādiem jautājumiem:

a)

konsekventa regulējuma īstenošana, tostarp jaunu pakalpojumu,
  vietējo tirgu, pārrobežu uzņēmumu sniegto elektronisko sakaru pakalpojumu
  regulēšana;

| b) | numerācijas, nominācijas un adresācijas [numuru, nosaukumu un adrešu piešķiršanas] jautājumi, tostarp numuru sērijas, numuru un identifikatoru saglabāšana, numuru un adrešu translācijas sistēmas un piekļuve “112” neatliekamās palīdzības dienestiem; |
| --- | --- |

b)

numerācijas, nominācijas un adresācijas [numuru, nosaukumu un adrešu piešķiršanas] jautājumi, tostarp numuru sērijas, numuru un identifikatoru saglabāšana, numuru un adrešu translācijas sistēmas un piekļuve “112” neatliekamās palīdzības dienestiem;

| c) | ar patērētājiem saistīti jautājumi,
  kas nav iekļauti Direktīvā 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīvā), ieskaitot,

  jo īpaši
  elektronisko komunikāciju pakalpojumu un iekārtu pieejamība galalietotājiem invalīdiem; |
| --- | --- |

c)

ar patērētājiem saistīti jautājumi,
  kas nav iekļauti Direktīvā 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīvā), ieskaitot,

  jo īpaši
  elektronisko komunikāciju pakalpojumu un iekārtu pieejamība galalietotājiem invalīdiem;

| d) | grāmatvedības uzskaite regulēšanas vajadzībām,
  tostarp ieguldījumu riska aprēķināšana
  .
  ▐” |
| --- | --- |

d)

grāmatvedības uzskaite regulēšanas vajadzībām,
  tostarp ieguldījumu riska aprēķināšana
  .

▐”

| 22) | Direktīvas 20. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja starp pakalpojumu sniedzējiem rodas strīds saistībā ar pienākumiem, kas uzlikti saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām, un ja viena no strīdā iesaistītajām pusēm ir uzņēmums, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus dalībvalstī, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde pēc vienas puses pieprasījuma, neierobežojot 2. punkta noteikumus, pieņem saistošu lēmumu, lai izšķirtu strīdu iespējami īsākajā laikposmā un katrā ziņā četros mēnešos, izņemot ārkārtas apstākļus. Attiecīgā dalībvalsts pieprasa visām pusēm pilnībā sadarboties ar valsts regulatīvo iestādi.” |
| --- | --- |

22)

Direktīvas 20. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja starp pakalpojumu sniedzējiem rodas strīds saistībā ar pienākumiem, kas uzlikti saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām, un ja viena no strīdā iesaistītajām pusēm ir uzņēmums, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus dalībvalstī, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde pēc vienas puses pieprasījuma, neierobežojot 2. punkta noteikumus, pieņem saistošu lēmumu, lai izšķirtu strīdu iespējami īsākajā laikposmā un katrā ziņā četros mēnešos, izņemot ārkārtas apstākļus. Attiecīgā dalībvalsts pieprasa visām pusēm pilnībā sadarboties ar valsts regulatīvo iestādi.”

| 23) | Direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu:
  “21. pants


  Pārrobežu strīdu izšķiršana

  1.   Ja saistībā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām rodas pārrobežu strīds starp pusēm dažādās dalībvalstīs un ja strīds ir vairāk nekā vienas dalībvalsts valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, piemēro 2., 3. un 4. punktā paredzētos noteikumus.
  2.   Jebkura puse var nodot strīdu izskatīšanai attiecīgajā valsts regulatīvajā iestādē. Kompetentās valsts regulatīvās iestādes
  BERT
  koordinē savu rīcību,
  lai cik iespējams, pieņemot kopīgu lēmumu,
  panāktu strīda izšķiršanu saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem mērķiem.
  Jebkādas saistības, ko uzņēmumam noteikušas valsts regulatīvās iestādes strīdu risināšanā, atbilst šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem.


  Ikviena valsts regulatīvā iestāde, kuras kompetencē ir šāda strīda izšķiršana, var pieprasīt
  BERT
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu izdot ieteikumu par rīcību, kas atbilstīgi Pamatdirektīvas noteikumiem un/vai īpašo direktīvu noteikumiem jāveic, lai izšķirtu strīdu.
  Ja
  BERT
  iesniegts šāds pieprasījums, visas valsts regulatīvās iestādes, kuru kompetencē ir jebkurš strīda aspekts, nogaida
  BERT
  ieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu, pirms uzsāk darbību strīda izšķiršanai, neierobežojot valsts regulatīvo iestāžu iespēju vajadzības gadījumā veikt steidzamus pasākumus.
  Attiecībā uz visiem pienākumiem, ko valsts regulatīvās iestādes ir uzlikušas uzņēmumam saistībā ar strīda izšķiršanu, ievēro šīs direktīvas vai īpašo direktīvu noteikumus un maksimāli ņem vērā ieteikumu, ko
  BERT
  izdevusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu.
  3.   Dalībvalstis var paredzēt noteikumu, ka kompetentās valsts regulatīvās iestādes var kopīgi atteikties izšķirt strīdu, ja pastāv citi mehānismi, tostarp starpniecība, un tie labāk veicinātu laicīgu strīda izšķiršanu saskaņā ar 8. panta noteikumiem.
  Valsts regulatīvās iestādes nekavējoties informē puses. Ja pēc četriem mēnešiem strīds nav izšķirts, ja puse,
  kuras tiesības ir aizskartas
  , strīda izšķiršanu nav nodevusi tiesā, valsts regulatīvās iestādes koordinē savu rīcību, lai,
  pieņemot kopīgu lēmumu, cik vien iespējams,
  izšķirtu strīdu saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem mērķiem, maksimāli ņemot vērā ieteikumu, ko
  BERT
  izdevusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu.
  4.   Procedūra, kas minēta 2. punktā, neliedz pusēm iesniegt prasību tiesā.” |
| --- | --- |

23)

Direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Pārrobežu strīdu izšķiršana

1.   Ja saistībā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām rodas pārrobežu strīds starp pusēm dažādās dalībvalstīs un ja strīds ir vairāk nekā vienas dalībvalsts valsts regulatīvo iestāžu kompetencē, piemēro 2., 3. un 4. punktā paredzētos noteikumus.

2.   Jebkura puse var nodot strīdu izskatīšanai attiecīgajā valsts regulatīvajā iestādē. Kompetentās valsts regulatīvās iestādes
  BERT
  koordinē savu rīcību,
  lai cik iespējams, pieņemot kopīgu lēmumu,
  panāktu strīda izšķiršanu saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem mērķiem.
  Jebkādas saistības, ko uzņēmumam noteikušas valsts regulatīvās iestādes strīdu risināšanā, atbilst šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem.

Ikviena valsts regulatīvā iestāde, kuras kompetencē ir šāda strīda izšķiršana, var pieprasīt
  BERT
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu izdot ieteikumu par rīcību, kas atbilstīgi Pamatdirektīvas noteikumiem un/vai īpašo direktīvu noteikumiem jāveic, lai izšķirtu strīdu.

Ja
  BERT
  iesniegts šāds pieprasījums, visas valsts regulatīvās iestādes, kuru kompetencē ir jebkurš strīda aspekts, nogaida
  BERT
  ieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu, pirms uzsāk darbību strīda izšķiršanai, neierobežojot valsts regulatīvo iestāžu iespēju vajadzības gadījumā veikt steidzamus pasākumus.

Attiecībā uz visiem pienākumiem, ko valsts regulatīvās iestādes ir uzlikušas uzņēmumam saistībā ar strīda izšķiršanu, ievēro šīs direktīvas vai īpašo direktīvu noteikumus un maksimāli ņem vērā ieteikumu, ko
  BERT
  izdevusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu.

3.   Dalībvalstis var paredzēt noteikumu, ka kompetentās valsts regulatīvās iestādes var kopīgi atteikties izšķirt strīdu, ja pastāv citi mehānismi, tostarp starpniecība, un tie labāk veicinātu laicīgu strīda izšķiršanu saskaņā ar 8. panta noteikumiem.

Valsts regulatīvās iestādes nekavējoties informē puses. Ja pēc četriem mēnešiem strīds nav izšķirts, ja puse,
  kuras tiesības ir aizskartas
  , strīda izšķiršanu nav nodevusi tiesā, valsts regulatīvās iestādes koordinē savu rīcību, lai,
  pieņemot kopīgu lēmumu, cik vien iespējams,
  izšķirtu strīdu saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem mērķiem, maksimāli ņemot vērā ieteikumu, ko
  BERT
  izdevusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 18. pantu.

4.   Procedūra, kas minēta 2. punktā, neliedz pusēm iesniegt prasību tiesā.”

| 24) | Direktīvā iekļauj šādu 21.a pantu:
  “21.a pants


  Sodi

  Dalībvalstis paredz sodus, kas piemērojami par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo sodu izpildi. Sodiem ir jābūt
  atbilstošiem,
  efektīviem, samērīgiem un atturošiem. Dalībvalstis līdz ...
   (22) paziņo šos noteikumus Komisijai un to nekavējoties informē par visiem turpmākajiem grozījumiem, kas skar šos noteikumus. ║” |
| --- | --- |

24)

Direktīvā iekļauj šādu 21.a pantu:

“21.a pants

Sodi

Dalībvalstis paredz sodus, kas piemērojami par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo sodu izpildi. Sodiem ir jābūt
  atbilstošiem,
  efektīviem, samērīgiem un atturošiem. Dalībvalstis līdz ...
   (22) paziņo šos noteikumus Komisijai un to nekavējoties informē par visiem turpmākajiem grozījumiem, kas skar šos noteikumus. ║”

| 25) | Direktīvas 22. pantu groza šādi:








  a) | Pievieno šādu punktu:


  “
  1.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, pasākumu pieņemšanā atbilstīgi 9.c pantam, Komisijai palīdz Radiofrekvenču spektra komiteja, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 3. panta 1. punktu
  ” |
| --- | --- | --- |

25)

Direktīvas 22. pantu groza šādi:

a)

Pievieno šādu punktu:

“
  1.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, pasākumu pieņemšanā atbilstīgi 9.c pantam, Komisijai palīdz Radiofrekvenču spektra komiteja, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 3. panta 1. punktu
  ”

| b) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.” |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.”

| c) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.” |
| --- | --- |

c)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.”

| 26) | Svītro 27. pantu. |
| --- | --- |

26)

Svītro 27. pantu.

| 27) | I Pielikumu
  svītro
  , un II pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs Direktīvas pielikumu
  : |
| --- | --- |

27)

I Pielikumu
  svītro
  , un II pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs Direktīvas pielikumu
  :

2. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/19/EK (Piekļuves direktīva)

Direktīvā 2002/19/EK izdara turpmāk minētos grozījumus.

| 1) | Direktīvas 2. pantu groza šādi:







  a) | a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | “piekļuve” ir ar konkrētiem nosacījumiem saistītas ekskluzīvas vai neekskluzīvas tiesības citam uzņēmumam piekļūt iekārtām un/vai pakalpojumiem, lai sniegtu elektronisko komunikāciju pakalpojumus,
  tostarp
  informācijas sabiedrības pakalpojumu vai apraides satura pakalpojumu
  sniegšanu.
  Tā inter alia ietver piekļuvi tīkla elementiem un saistītām iekārtām, tostarp iekārtu vadu vai bezvadu savienojumiem (tā jo īpaši iekļauj piekļuvi abonentlīnijai [vietējai sakaru līnijai] un iekārtām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pakalpojumus abonentlīnijā); piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, ietverot ēkas, kabeļu kanalizāciju un stabus; piekļuvi attiecīgām programmatūras sistēmām, tostarp operacionālām atbalstsistēmām; piekļuvi numuru translācijai vai sistēmām, kas piedāvā līdzīgas iespējas;
  piekļuvi nepieciešamajai abonenta informācijai, kā arī galalietotājiem aprēķināto summu atmaksāšanas mehānismiem izziņu pakalpojumu sniedzējiem;
  piekļuvi fiksēto un mobilo komunikāciju tīkliem, jo īpaši viesabonēšanai; piekļuvi nosacītās piekļuves sistēmām ciparu televīzijas pakalpojumiem; un piekļuvi virtuālā tīkla pakalpojumiem;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

“piekļuve” ir ar konkrētiem nosacījumiem saistītas ekskluzīvas vai neekskluzīvas tiesības citam uzņēmumam piekļūt iekārtām un/vai pakalpojumiem, lai sniegtu elektronisko komunikāciju pakalpojumus,
  tostarp
  informācijas sabiedrības pakalpojumu vai apraides satura pakalpojumu
  sniegšanu.
  Tā inter alia ietver piekļuvi tīkla elementiem un saistītām iekārtām, tostarp iekārtu vadu vai bezvadu savienojumiem (tā jo īpaši iekļauj piekļuvi abonentlīnijai [vietējai sakaru līnijai] un iekārtām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pakalpojumus abonentlīnijā); piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, ietverot ēkas, kabeļu kanalizāciju un stabus; piekļuvi attiecīgām programmatūras sistēmām, tostarp operacionālām atbalstsistēmām; piekļuvi numuru translācijai vai sistēmām, kas piedāvā līdzīgas iespējas;
  piekļuvi nepieciešamajai abonenta informācijai, kā arī galalietotājiem aprēķināto summu atmaksāšanas mehānismiem izziņu pakalpojumu sniedzējiem;
  piekļuvi fiksēto un mobilo komunikāciju tīkliem, jo īpaši viesabonēšanai; piekļuvi nosacītās piekļuves sistēmām ciparu televīzijas pakalpojumiem; un piekļuvi virtuālā tīkla pakalpojumiem;”

| b) | e) punktu aizstāj ar šādu tekstu:








  “
  e) | “vietējā sakaru līnija” nozīmē fizisku shēmu, kas savieno tīkla pieslēgumpunktu (..) ar galveno komutatoru vai ekvivalentu iekārtu fiksētā publiskajā elektronisko sakaru tīklā, kur tehniski var piekļūt savienojumam.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

e) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  e)

“vietējā sakaru līnija” nozīmē fizisku shēmu, kas savieno tīkla pieslēgumpunktu (..) ar galveno komutatoru vai ekvivalentu iekārtu fiksētā publiskajā elektronisko sakaru tīklā, kur tehniski var piekļūt savienojumam.
  ”

| 2) | Direktīvas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Publisko komunikāciju tīklu operatoriem ir tiesības un — ja to pieprasa citi uzņēmumi, kas ir pilnvaroti tā rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 4. pantu, — pienākums risināt sarunas par starpsavienojumu publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanai
  vai platjoslas satura, vai informācijas sabiedrības pakalpojumu
  sniegšanai, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu un savietojamību visā Kopienā. Operatori piekļuvi un starpsavienojumu citiem uzņēmumiem piedāvā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas ir saskanīgi ar pienākumiem, ko valsts regulatīvā iestāde uzlikusi, ievērojot 5.—8. pantu.
  Tomēr starpsavienojuma noteikumi un nosacījumi nedrīkst radīt nepamatotus šķēršļus sadarbspējai.
  ” |
| --- | --- |

2)

Direktīvas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Publisko komunikāciju tīklu operatoriem ir tiesības un — ja to pieprasa citi uzņēmumi, kas ir pilnvaroti tā rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 4. pantu, — pienākums risināt sarunas par starpsavienojumu publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanai
  vai platjoslas satura, vai informācijas sabiedrības pakalpojumu
  sniegšanai, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu un savietojamību visā Kopienā. Operatori piekļuvi un starpsavienojumu citiem uzņēmumiem piedāvā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas ir saskanīgi ar pienākumiem, ko valsts regulatīvā iestāde uzlikusi, ievērojot 5.—8. pantu.
  Tomēr starpsavienojuma noteikumi un nosacījumi nedrīkst radīt nepamatotus šķēršļus sadarbspējai.
  ”

| 3) | Direktīvas 5. pantu groza šādi:






  a) | Panta

  1. un 2. punktu
  aizstāj šādi:
  “
  Valsts regulatīvās iestādes, darbojoties saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. pantā noteiktajiem mērķiem, veicina un, attiecīgos gadījumos, nodrošina, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, atbilstīgu piekļuvi pakalpojumiem un to savstarpēju savienojumu, un savietojamību, veicot savus pienākumus, veicinot efektivitāti, ilgstošu konkurenci, investīcijas un jauninājumus un sniedzot maksimālu labumu lietotājiem
  .


  Jo īpaši, neskarot pasākumus, kurus var veikt attiecībā uz uzņēmumiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, saskaņā ar 8. pantu, valsts regulatīvās iestādes var uzlikt:










  a) | līmenī, kas nepieciešams, lai nodrošinātu pilnīgu pārklājumu vai godīgu un pamatotu piekļuvi trešo pušu pakalpojumiem, piemēram, izziņu pakalpojumiem, pienākumus uzņēmumiem, kas kontrolē piekļuvi galalietotājiem attaisnotos gadījumos ieskaitot pienākumu savstarpēji savienot to tīklus, ja tas nav jau izdarīts, vai padarīt savus pakalpojumus savietojamus, tostarp izmantojot galalietotājiem aprēķināto summu atmaksājamu pakalpojuma sniedzējiem, godīgā, pārredzamā un saprātīgā veidā. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Direktīvas 5. pantu groza šādi:

a)

Panta

  1. un 2. punktu
  aizstāj šādi:

“
  Valsts regulatīvās iestādes, darbojoties saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. pantā noteiktajiem mērķiem, veicina un, attiecīgos gadījumos, nodrošina, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, atbilstīgu piekļuvi pakalpojumiem un to savstarpēju savienojumu, un savietojamību, veicot savus pienākumus, veicinot efektivitāti, ilgstošu konkurenci, investīcijas un jauninājumus un sniedzot maksimālu labumu lietotājiem
  .

Jo īpaši, neskarot pasākumus, kurus var veikt attiecībā uz uzņēmumiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, saskaņā ar 8. pantu, valsts regulatīvās iestādes var uzlikt:

a)

līmenī, kas nepieciešams, lai nodrošinātu pilnīgu pārklājumu vai godīgu un pamatotu piekļuvi trešo pušu pakalpojumiem, piemēram, izziņu pakalpojumiem, pienākumus uzņēmumiem, kas kontrolē piekļuvi galalietotājiem attaisnotos gadījumos ieskaitot pienākumu savstarpēji savienot to tīklus, ja tas nav jau izdarīts, vai padarīt savus pakalpojumus savietojamus, tostarp izmantojot galalietotājiem aprēķināto summu atmaksājamu pakalpojuma sniedzējiem, godīgā, pārredzamā un saprātīgā veidā.

| b) | līmenī, kas nepieciešams, lai nodrošinātu lietotāju pieejamību ciparu radio un televīzijas pārraides pakalpojumiem, ko precizējusi dalībvalsts, pienākumus operatoriem nodrošināt piekļuvi citām iekārtām, kas minētas I pielikuma II daļā, ar godīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

līmenī, kas nepieciešams, lai nodrošinātu lietotāju pieejamību ciparu radio un televīzijas pārraides pakalpojumiem, ko precizējusi dalībvalsts, pienākumus operatoriem nodrošināt piekļuvi citām iekārtām, kas minētas I pielikuma II daļā, ar godīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem.

2.   Pienākumi un nosacījumi, kas uzlikti saskaņā ar 1. punktu, ir objektīvi, pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, un tos ievieš saskaņā ar procedūrām, kas minētas Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva)
  6., 7. un 7.a pantā
  .

Novērtējot piemērojamo saistību un nosacījumu proporcionalitāti, valsts regulatīvās iestādes ņem vērā atšķirīgos konkurences apstākļus dalībvalstu dažādās teritorijās.
  ”

| b) | Svītro 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 3. un 4. punktu.

| 4) | Direktīvas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ņemot vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību, Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, lai grozītu I pielikumu. Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ▐.
  Šajā punktā minēto noteikumu sagatavošanā Komisijai var palīdzēt Eiropas
  Telekomunikāciju regulatoru organizācija (BERT).
  ” |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ņemot vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību, Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, lai grozītu I pielikumu. Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru ▐.

Šajā punktā minēto noteikumu sagatavošanā Komisijai var palīdzēt Eiropas
  Telekomunikāciju regulatoru organizācija (BERT).
  ”

| 5) | Svītro 7. pantu. |
| --- | --- |

5)

Svītro 7. pantu.

| 6) | Direktīvas 8. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktā vārdus “9. līdz 13. pantā” aizstāj ar vārdiem “9. līdz 13.a pantā”. |
| --- | --- | --- |

6)

Direktīvas 8. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktā vārdus “9. līdz 13. pantā” aizstāj ar vārdiem “9. līdz 13.a pantā”.

| b) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  2.
     
  Ja operators saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantu veiktās tirgus analīzes rezultātā ir izraudzīts kā tāds operators, kuram ir nozīmīga tirgus spēja konkrētā tirgū, valsts regulatīvās iestādes atbilstīgi uzliek šīs direktīvas 9.—13. pantā minētos pienākumus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 7.a pantā
  .” |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  2.
     
  Ja operators saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantu veiktās tirgus analīzes rezultātā ir izraudzīts kā tāds operators, kuram ir nozīmīga tirgus spēja konkrētā tirgū, valsts regulatīvās iestādes atbilstīgi uzliek šīs direktīvas 9.—13. pantā minētos pienākumus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 7.a pantā
  .”

| c) | Panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmo daļu groza šādi:






  — | pirmajā ievilkumā vārdus “5. panta 1. punkta, 5. panta 2. punkta un 6. panta” aizstāj ar vārdiem “5. panta 1. punkta un 6. panta”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmo daļu groza šādi:

—

pirmajā ievilkumā vārdus “5. panta 1. punkta, 5. panta 2. punkta un 6. panta” aizstāj ar vārdiem “5. panta 1. punkta un 6. panta”;

| — | otrajā ievilkumā vārdus “Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvas 97/66/EK attiecībā uz personu datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību telekomunikāciju sektorā (23)” aizstāj ar vārdiem “Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (24)”; |
| --- | --- |

—

otrajā ievilkumā vārdus “Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvas 97/66/EK attiecībā uz personu datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību telekomunikāciju sektorā (23)” aizstāj ar vārdiem “Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (24)”;

| ii) | punkta otrajā daļā iekļauj šādu otro teikumu:
  “Komisija maksimāli ņem vērā
  BERT
  atzinumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 4. panta 3. punkta m) apakšpunktu.” |
| --- | --- |

ii)

punkta otrajā daļā iekļauj šādu otro teikumu:

“Komisija maksimāli ņem vērā
  BERT
  atzinumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas Regulas (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju] 4. panta 3. punkta m) apakšpunktu.”

| 7) | 9. pantu groza šādi:










  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  1.
     
  Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 8. panta noteikumiem var uzlikt pārskatāmības pienākumus attiecībā uz savstarpējo savienojumu un/vai piekļuvi, pieprasot operatoriem konkrētu informāciju publiskot, piemēram, grāmatvedības informāciju, tehniskās specifikācijas, tīkla raksturojumu, piekļuves ierobežojumus pakalpojumiem un pielietojumiem, datplūsmas pārvaldības politiku, noteikumus un nosacījumus nodrošināšanai un lietošanai un cenas.
  ” |
| --- | --- | --- |

7)

9. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  1.
     
  Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 8. panta noteikumiem var uzlikt pārskatāmības pienākumus attiecībā uz savstarpējo savienojumu un/vai piekļuvi, pieprasot operatoriem konkrētu informāciju publiskot, piemēram, grāmatvedības informāciju, tehniskās specifikācijas, tīkla raksturojumu, piekļuves ierobežojumus pakalpojumiem un pielietojumiem, datplūsmas pārvaldības politiku, noteikumus un nosacījumus nodrošināšanai un lietošanai un cenas.
  ”

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  4.
     
  Neatkarīgi no 3. punkta, ja ir atklāts, ka operatoram attiecīgajā tirgū ir būtiska ietekme saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 14. pantu par vietēju piekļuvi noteiktā vietā, valsts regulatīvās iestādes nodrošina standartpiedāvājuma publicēšanu, kas satur vismaz II pielikumā minētos elementus.
  ” |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  4.
     
  Neatkarīgi no 3. punkta, ja ir atklāts, ka operatoram attiecīgajā tirgū ir būtiska ietekme saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 14. pantu par vietēju piekļuvi noteiktā vietā, valsts regulatīvās iestādes nodrošina standartpiedāvājuma publicēšanu, kas satur vismaz II pielikumā minētos elementus.
  ”

| c) | 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komisija var pieņemt II pielikumā vajadzīgos grozījumus, lai to pielāgotu tehnoloģijas un tirgus attīstībai. Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 14. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru. Šā punkta noteikumu īstenošanā Komisijai var palīdzēt
  BERT
  .” |
| --- | --- |

c)

5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komisija var pieņemt II pielikumā vajadzīgos grozījumus, lai to pielāgotu tehnoloģijas un tirgus attīstībai. Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 14. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru. Šā punkta noteikumu īstenošanā Komisijai var palīdzēt
  BERT
  .”

| 8) | Direktīvas 12. pantu groza šādi.
  “12. pants


  Piekļuves un izmantošanas nosacījumi īpašiem tīkla elementiem



  1.
     
  Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem var uzlikt operatoriem pienākumu izpildīt pamatotus piekļuves un izmantošanas pieprasījumus īpašiem tīkla elementiem un ar to saistītām iekārtām inter alia situācijās, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka piekļuves atteikums vai nepamatoti noteikumi un nosacījumi, kuriem ir līdzīga ietekme, kavēs ilgstoša konkurences tirgus izveidi mazumtirdzniecības līmenī vai nebūs galalietotāju interesēs.




  Operatoriem inter alia var pieprasīt:










  a) | piešķirt trešām personām piekļuvi noteiktiem tīkla elementiem un/vai iekārtām, tostarp atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai; |
| --- | --- | --- |

8)

Direktīvas 12. pantu groza šādi.

“12. pants

Piekļuves un izmantošanas nosacījumi īpašiem tīkla elementiem

1.
     
  Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem var uzlikt operatoriem pienākumu izpildīt pamatotus piekļuves un izmantošanas pieprasījumus īpašiem tīkla elementiem un ar to saistītām iekārtām inter alia situācijās, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka piekļuves atteikums vai nepamatoti noteikumi un nosacījumi, kuriem ir līdzīga ietekme, kavēs ilgstoša konkurences tirgus izveidi mazumtirdzniecības līmenī vai nebūs galalietotāju interesēs.

Operatoriem inter alia var pieprasīt:

a)

piešķirt trešām personām piekļuvi noteiktiem tīkla elementiem un/vai iekārtām, tostarp atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai;

| b) | godprātīgi veikt pārrunas ar uzņēmumiem, kas pieprasa piekļuvi; |
| --- | --- |

b)

godprātīgi veikt pārrunas ar uzņēmumiem, kas pieprasa piekļuvi;

| c) | neatsaukt piekļuvi iekārtām, kas jau piešķirta; |
| --- | --- |

c)

neatsaukt piekļuvi iekārtām, kas jau piešķirta;

| d) | vairumtirdzniecībā nodrošināt noteiktus pakalpojumus mazumtirdzniecībai, ko veic trešās personas; |
| --- | --- |

d)

vairumtirdzniecībā nodrošināt noteiktus pakalpojumus mazumtirdzniecībai, ko veic trešās personas;

| e) | piešķirt atvērtu piekļuvi tehniskām saskarnēm, protokoliem vai citām galvenajām tehnoloģijām, kas ir nepieciešamas pakalpojumu vai virtuālā tīkla pakalpojumu savietojamībai; |
| --- | --- |

e)

piešķirt atvērtu piekļuvi tehniskām saskarnēm, protokoliem vai citām galvenajām tehnoloģijām, kas ir nepieciešamas pakalpojumu vai virtuālā tīkla pakalpojumu savietojamībai;

| f) | nodrošināt līdzāsatrašanos vai citus iekārtu koplietošanas [dalīšanas] veidus, tostarp kabeļu kanalizācijas, ēku vai ievadu ēkās, antenu,
  torņu vai citu atbalsta konstrukciju,
  stabu, kabeļu aku un sadales punktu
  un citu neaktīvu tīkla elementu koplietošanu; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt līdzāsatrašanos vai citus iekārtu koplietošanas [dalīšanas] veidus, tostarp kabeļu kanalizācijas, ēku vai ievadu ēkās, antenu,
  torņu vai citu atbalsta konstrukciju,
  stabu, kabeļu aku un sadales punktu
  un citu neaktīvu tīkla elementu koplietošanu;

| fa) | nodrošināt trešās puses ar standartpiedāvājumu par piekļuves atļaušanu kabeļu kanalizācijai; |
| --- | --- |

fa)

nodrošināt trešās puses ar standartpiedāvājumu par piekļuves atļaušanu kabeļu kanalizācijai;

| g) | nodrošināt noteiktus pakalpojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pilnīgu pakalpojumu savietojamību lietotājiem, tos iekārtas automatizētiem tīkla pakalpojumiem vai viesabonēšanai mobilajos tīklos; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt noteiktus pakalpojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pilnīgu pakalpojumu savietojamību lietotājiem, tos iekārtas automatizētiem tīkla pakalpojumiem vai viesabonēšanai mobilajos tīklos;

| h) | nodrošināt piekļuvi darbības atbalsta sistēmām vai līdzīgām programmatūras sistēmām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu godīgu konkurenci pakalpojumu nodrošināšanā; |
| --- | --- |

h)

nodrošināt piekļuvi darbības atbalsta sistēmām vai līdzīgām programmatūras sistēmām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu godīgu konkurenci pakalpojumu nodrošināšanā;

| i) | savstarpēji savienot tīklus vai tīklu iekārtas; |
| --- | --- |

i)

savstarpēji savienot tīklus vai tīklu iekārtas;

| j) | sniegt piekļuvi saistītiem pakalpojumiem, tādiem kā identifikācijas, vietas noteikšanas un klātbūtnes noteikšanas spējas. |
| --- | --- |

j)

sniegt piekļuvi saistītiem pakalpojumiem, tādiem kā identifikācijas, vietas noteikšanas un klātbūtnes noteikšanas spējas.

Valsts regulatīvās iestādes šiem pienākumiem var pievienot nosacījumus, kas attiecas uz godīgumu, pamatotību un izpildes laiku.

2.
     
  Valsts regulatīvajām iestādēm nolemjot, vai uzlikt 1. punktā minētos pienākumus, un jo īpaši izvērtējot, vai šādi pienākumi būtu samērīgi ar mērķiem, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. pantā, tās jo īpaši ņem vērā šādus faktorus:

| a) | konkurējošo iekārtu izmantošanas vai uzstādīšanas tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā tirgus attīstības pakāpi, kā arī ņemot vērā attiecīgā savstarpējā savienojuma un piekļuves raksturu un veidu, tostarp citu vairumtirdzniecības piekļuves produktu, piemēram, kabeļu kanalizācijas, pieejamību; |
| --- | --- |

a)

konkurējošo iekārtu izmantošanas vai uzstādīšanas tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā tirgus attīstības pakāpi, kā arī ņemot vērā attiecīgā savstarpējā savienojuma un piekļuves raksturu un veidu, tostarp citu vairumtirdzniecības piekļuves produktu, piemēram, kabeļu kanalizācijas, pieejamību;

| b) | piedāvātās piekļuves nodrošināšanas iespējamību attiecībā uz pieejamo jaudu; |
| --- | --- |

b)

piedāvātās piekļuves nodrošināšanas iespējamību attiecībā uz pieejamo jaudu;

| c) | iekārtas īpašnieka sākotnējās investīcijas, ņemot vērā
  valsts investīcijas un
  attiecīgo investīciju risku, veicot investīcijas,
  tostarp atbilstīgu riska sadale starp tiem uzņēmumiem, kuri var piekļūt jaunajām iekārtām; |
| --- | --- |

c)

iekārtas īpašnieka sākotnējās investīcijas, ņemot vērā
  valsts investīcijas un
  attiecīgo investīciju risku, veicot investīcijas,
  tostarp atbilstīgu riska sadale starp tiem uzņēmumiem, kuri var piekļūt jaunajām iekārtām;

| d) | nepieciešamību nodrošināt konkurenci ilgtermiņā, jo īpaši tādu konkurenci, kuras pamatā ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

d)

nepieciešamību nodrošināt konkurenci ilgtermiņā, jo īpaši tādu konkurenci, kuras pamatā ir infrastruktūra;

| e) | attiecīgos gadījumos, attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

e)

attiecīgos gadījumos, attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības;

| f) | Viseiropas pakalpojumu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

f)

Viseiropas pakalpojumu nodrošināšanu.

3.   Valsts regulatīvās iestādes, uzliekot operatoram pienākumus nodrošināt piekļuvi saskaņā ar šo pantu, var noteikt tehniskus vai darbības nosacījumus, kas šādas piekļuves nodrošinātājam un/vai saņēmējiem jāievēro, lai garantētu normālu tīkla darbību. Pienākumi ievērot konkrētus tehniskus standartus vai specifikācijas ir saskaņā ar standartiem un specifikācijām, kas noteikti atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva)
  17. pantam
  .”

| 9) | Direktīvas 13. pantu groza šādi:










  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem var uzlikt saistības attiecībā uz izmaksu atgūšanu un cenu kontroli, tostarp saistības par cenu orientāciju uz izmaksām un saistības par izmaksu uzskaites sistēmām saistībā ar specifisku starpsavienojumu un/vai piekļuves veidu pakalpojumu sniegšanu tādās situācijās, kurās tirgus analīze parāda, ka efektīvas konkurences trūkums liecina par to, ka attiecīgais operators, iespējams, uztur pārāk augstu cenu līmeni vai piemēro pārlieku mazu uzcenojumu, kaitējot galalietotājiem. Valsts regulatīvās iestādes ņem vērā operatora veiktās investīcijas un ļauj tam gūt samērīgu peļņu no attiecīgā ieguldītā kapitāla un neskarot Direktīvas 2002/21/EK 19. panta 3. punkta d) apakšpunktu, ņem vērā risku un atbilstīgu riska sadali starp investoru un tiem uzņēmumiem, kuriem ir piekļuve jaunajām iekārtām, tostarp diferencētu īstermiņa un ilgtermiņa riska sadalījuma kārtību.
  ” |
| --- | --- | --- |

9)

Direktīvas 13. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem var uzlikt saistības attiecībā uz izmaksu atgūšanu un cenu kontroli, tostarp saistības par cenu orientāciju uz izmaksām un saistības par izmaksu uzskaites sistēmām saistībā ar specifisku starpsavienojumu un/vai piekļuves veidu pakalpojumu sniegšanu tādās situācijās, kurās tirgus analīze parāda, ka efektīvas konkurences trūkums liecina par to, ka attiecīgais operators, iespējams, uztur pārāk augstu cenu līmeni vai piemēro pārlieku mazu uzcenojumu, kaitējot galalietotājiem. Valsts regulatīvās iestādes ņem vērā operatora veiktās investīcijas un ļauj tam gūt samērīgu peļņu no attiecīgā ieguldītā kapitāla un neskarot Direktīvas 2002/21/EK 19. panta 3. punkta d) apakšpunktu, ņem vērā risku un atbilstīgu riska sadali starp investoru un tiem uzņēmumiem, kuriem ir piekļuve jaunajām iekārtām, tostarp diferencētu īstermiņa un ilgtermiņa riska sadalījuma kārtību.
  ”

| b) | pievieno šādu punktu:


  “
  5.
     
  Valstu regulatīvās iestādes nodrošina, lai ilgtermiņa riska sadales līgumos noteiktā piekļuves cenu regulēšana ir saskaņā ar efektīva operatora ilgtermiņa papildu izmaksas, ņemot vērā operatora aprēķināto jaunu tirgu izplatības rādītāju un to, ka īstermiņa līgumu piekļuves cenas ietver riska prēmiju. Šāda riska prēmija tiek pakāpeniski atcelta līdz ar notiekošo jaunas piekļuves izplatību tirgū. Netaisnīgas cenu starpības samazināšanas pārbaudes nepiemēro īstermiņa līgumiem, ja tiek iekasēta riska prēmija.
  ” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“
  5.
     
  Valstu regulatīvās iestādes nodrošina, lai ilgtermiņa riska sadales līgumos noteiktā piekļuves cenu regulēšana ir saskaņā ar efektīva operatora ilgtermiņa papildu izmaksas, ņemot vērā operatora aprēķināto jaunu tirgu izplatības rādītāju un to, ka īstermiņa līgumu piekļuves cenas ietver riska prēmiju. Šāda riska prēmija tiek pakāpeniski atcelta līdz ar notiekošo jaunas piekļuves izplatību tirgū. Netaisnīgas cenu starpības samazināšanas pārbaudes nepiemēro īstermiņa līgumiem, ja tiek iekasēta riska prēmija.
  ”

| 10) | Direktīvā iekļauj šādu 13.a un 13.b pantu:
  “13.a pants


  Funkcionālā nošķiršana

  1.   Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem un jo īpaši 8. panta 3. punkta otro daļu var
  kā ārkārtas pasākumu
  noteikt vertikāli integrētiem uzņēmumiem pienākumu uzticēt neatkarīgai uzņēmējdarbības vienībai darbības, kas saistītas ar
  fiksētas
  piekļuves produktu piedāvāšanu vairumtirdzniecībā.
  Minētā uzņēmējdarbības vienība nodrošina piekļuves produktus un pakalpojumus visiem uzņēmumiem, tostarp citām uzņēmējdarbības vienībām mātesuzņēmumā, tādos pašos termiņos un ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp tādā pašā cenu un apkalpošanas līmenī, un ar to pašu sistēmu un procesu palīdzību.
  2.   Ja valsts regulatīvā iestāde plāno uzlikt pienākumu veikt funkcionālo nošķiršanu, tā iesniedz Komisijai
  priekšlikumu
  , kurā ietver:






  a) | pierādījumus par to, ka uzliekot un pieņemamā laikā izpildot, pienācīgi ņemot vērā labāko regulējošo praksi, atbilstīgus pienākumus, tostarp 9. līdz 13. pantā minētos pienākumus, lai nodrošinātu pilnvērtīgu konkurenci pēc konkrēto tirgu koordinētas analīzes, kuras procedūra izklāstīta Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantā, nav izdevies un arī turpmāk nebūtu iespējams panākt pilnvērtīgu konkurenci, un ka vairākos
  analizētajos
  produktu
  vairumtirdzniecības
  tirgos ir konstatētas nopietnas un ilgstošas konkurences problēmas
  un
  tirgus nepilnības; |
| --- | --- | --- |

10)

Direktīvā iekļauj šādu 13.a un 13.b pantu:

“13.a pants

Funkcionālā nošķiršana

1.   Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem un jo īpaši 8. panta 3. punkta otro daļu var
  kā ārkārtas pasākumu
  noteikt vertikāli integrētiem uzņēmumiem pienākumu uzticēt neatkarīgai uzņēmējdarbības vienībai darbības, kas saistītas ar
  fiksētas
  piekļuves produktu piedāvāšanu vairumtirdzniecībā.

Minētā uzņēmējdarbības vienība nodrošina piekļuves produktus un pakalpojumus visiem uzņēmumiem, tostarp citām uzņēmējdarbības vienībām mātesuzņēmumā, tādos pašos termiņos un ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp tādā pašā cenu un apkalpošanas līmenī, un ar to pašu sistēmu un procesu palīdzību.

2.   Ja valsts regulatīvā iestāde plāno uzlikt pienākumu veikt funkcionālo nošķiršanu, tā iesniedz Komisijai
  priekšlikumu
  , kurā ietver:

a)

pierādījumus par to, ka uzliekot un pieņemamā laikā izpildot, pienācīgi ņemot vērā labāko regulējošo praksi, atbilstīgus pienākumus, tostarp 9. līdz 13. pantā minētos pienākumus, lai nodrošinātu pilnvērtīgu konkurenci pēc konkrēto tirgu koordinētas analīzes, kuras procedūra izklāstīta Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantā, nav izdevies un arī turpmāk nebūtu iespējams panākt pilnvērtīgu konkurenci, un ka vairākos
  analizētajos
  produktu
  vairumtirdzniecības
  tirgos ir konstatētas nopietnas un ilgstošas konkurences problēmas
  un
  tirgus nepilnības;

| b) | pierādījumus par to, ka ir mazas izredzes vai nav izredžu pnākt infrastruktūras konkurenci pieņemamā laikā; |
| --- | --- |

b)

pierādījumus par to, ka ir mazas izredzes vai nav izredžu pnākt infrastruktūras konkurenci pieņemamā laikā;

| c) | analīzi par gaidāmo ietekmi uz valsts regulatīvo iestādi, uzņēmumu,
  jo īpaši uz tā darbaspēku
  un tā stimuliem investēt līdzekļus tīklā, un uz citām ieinteresētajām aprindām, jo īpaši analīzi par gaidāmo ietekmi uz infrastruktūras konkurenci un jebkuru iespējamo ietekmi uz patērētājiem; |
| --- | --- |

c)

analīzi par gaidāmo ietekmi uz valsts regulatīvo iestādi, uzņēmumu,
  jo īpaši uz tā darbaspēku
  un tā stimuliem investēt līdzekļus tīklā, un uz citām ieinteresētajām aprindām, jo īpaši analīzi par gaidāmo ietekmi uz infrastruktūras konkurenci un jebkuru iespējamo ietekmi uz patērētājiem;

| d) | analīzi par iemesliem, kas pamato, ka šis pienākums būs visefektīvākais līdzeklis, ar ko piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri paredzēti apzināto konkurences problēmu/tirgus nepilnību novēršanai; |
| --- | --- |

d)

analīzi par iemesliem, kas pamato, ka šis pienākums būs visefektīvākais līdzeklis, ar ko piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri paredzēti apzināto konkurences problēmu/tirgus nepilnību novēršanai;

▐

3.   
  Valsts regulatīvā iestāde savā priekšlikumā iekļauj ieteiktā pasākuma projektu,
  kurā iekļauj šādus elementus:

| a) | nošķiršanas būtību un pakāpi ▐; |
| --- | --- |

a)

nošķiršanas būtību un pakāpi ▐;

| b) | nošķirtās uzņēmējdarbības vienības aktīvi un produkti un pakalpojumi, kas šai vienībai jāpiedāvā; |
| --- | --- |

b)

nošķirtās uzņēmējdarbības vienības aktīvi un produkti un pakalpojumi, kas šai vienībai jāpiedāvā;

| c) | pārvaldības režīms, lai nodrošinātu nošķirtajā uzņēmējdarbības vienībā nodarbinātā personāla neatkarību un atbilstošus stimulus; |
| --- | --- |

c)

pārvaldības režīms, lai nodrošinātu nošķirtajā uzņēmējdarbības vienībā nodarbinātā personāla neatkarību un atbilstošus stimulus;

| d) | noteikumus, ar ko nodrošina pienākumu pildīšanu; |
| --- | --- |

d)

noteikumus, ar ko nodrošina pienākumu pildīšanu;

| e) | noteikumus, ar ko nodrošina darbības procedūru pārredzamību, jo īpaši no citu ieinteresēto personu viedokļa; |
| --- | --- |

e)

noteikumus, ar ko nodrošina darbības procedūru pārredzamību, jo īpaši no citu ieinteresēto personu viedokļa;

| f) | uzraudzības programmu, ar ko nodrošina noteikumu ievērošanu, ietverot gada pārskata publiskošanu. |
| --- | --- |

f)

uzraudzības programmu, ar ko nodrošina noteikumu ievērošanu, ietverot gada pārskata publiskošanu.

4.   Saskaņā ar Komisijas lēmumu par pasākuma projektu, kas pieņemts atbilstīgi 8. panta 3. punktam, valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantā, veic dažādo, ar piekļuves tīklu saistīto tirgu koordinētu analīzi. Pamatojoties uz šo izvērtējumu, valsts regulatīvā iestāde uzliek, saglabā, groza vai anulē pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 6. un 7. pantu.

5.   Uzņēmumam, kam uzlikts funkcionālās nošķiršanas pienākums, var piemērot ikvienu no 9. līdz 13. pantā norādītajiem pienākumiem kādā no konkrētajiem tirgiem, kurā tas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantu atzīts par uzņēmumu, kam ir būtiska ietekme tirgū, vai jebkādu citu Komisijas atļautu pienākumu saskaņā ar 8. panta 3. punktu.

13.b pants

Vertikāli integrētu uzņēmumu brīvprātīga nošķiršana

1.   Uzņēmumi, kuri saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantu ir atzīti par tādiem, kam ir būtiska ietekme vienā vai vairākos konkrētajos tirgos, iepriekš informē valsts regulatīvo iestādi, ja tie plāno savus vietējās piekļuves tīkla aktīvus vai to lielu daļu nodot atsevišķam tiesību subjektam, kas nav to īpašumā, vai izveidot atsevišķu uzņēmējdarbības vienību, lai visiem mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem, tostarp šo uzņēmumu mazumtirdzniecības struktūrvienībām, nodrošinātu pilnīgi līdzvērtīgus piekļuves produktus.

2.   Valsts regulatīvā iestāde novērtē plānotās transakcijas ietekmi uz pašreizējiem pienākumiem, kas regulēšanas vajadzībām uzlikti saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva).

Šajā nolūkā valsts regulatīvā iestāde veic dažādo, ar piekļuves tīklu saistīto tirgu koordinētu analīzi saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantā.

Pamatojoties uz šo izvērtējumu, valsts regulatīvā iestāde uzliek, saglabā, groza vai anulē pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 6. un 7. pantu.

3.   Juridiski un/vai operacionāli nošķirtajai uzņēmējdarbības vienībai var piemērot ikvienu no 9. līdz 13. pantā norādītajiem pienākumiem kādā no konkrētajiem tirgiem, kurā tā ir atzīta par tādu, kam ir būtiska ietekme tirgū, saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantu, vai jebkādu citu Komisijas atļautu pienākumu saskaņā ar 8. panta 3. punktu.”

| 11) | Direktīvas 14. pantā 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.”
  ▐ |
| --- | --- |

11)

Direktīvas 14. pantā 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.”

▐

| 12) | II pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs Direktīvas pielikumu. |
| --- | --- |

12)

II pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs Direktīvas pielikumu.

3. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva)

Direktīvā 2002/20/EK izdara šādus grozījumus.

| 1) | Direktīvas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Piemēro arī šādu definīciju:
  “vispārējā atļauja” ir tiesiskais regulējums, ko saskaņā ar šo direktīvu izveidojusi dalībvalsts, paredzot tiesības nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus un nosakot nozarei specifiskus pienākumus, kas var attiekties uz visiem vai uz atsevišķiem elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu veidiem.” |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Piemēro arī šādu definīciju:

“vispārējā atļauja” ir tiesiskais regulējums, ko saskaņā ar šo direktīvu izveidojusi dalībvalsts, paredzot tiesības nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus un nosakot nozarei specifiskus pienākumus, kas var attiekties uz visiem vai uz atsevišķiem elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu veidiem.”

| 2) | 3. panta 2. punktu groza šādi:








  a) | vārdus “5., 6. un 7. pantā” aizstāj ar vārdiem “5., 6., 6.a un 7. pantā”; |
| --- | --- | --- |

2)

3. panta 2. punktu groza šādi:

a)

vārdus “5., 6. un 7. pantā” aizstāj ar vārdiem “5., 6., 6.a un 7. pantā”;

| b) | pievieno šādu daļu:


  “
  Pret uzņēmumiem, kas sniedz pārrobežu elektronisko sakaru pakalpojumus uzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs, vienādi jāattiecas visās dalībvalstīs un uz tiem attiecas tikai viena vienkāršota paziņošanas procedūra attiecīgā dalībvalstī.
  ” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu daļu:

“
  Pret uzņēmumiem, kas sniedz pārrobežu elektronisko sakaru pakalpojumus uzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs, vienādi jāattiecas visās dalībvalstīs un uz tiem attiecas tikai viena vienkāršota paziņošanas procedūra attiecīgā dalībvalstī.
  ”

| 3) | Direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu:
  “5. pants


  Radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesības

  1.   Dalībvalstis
  sekmē
  radiofrekvenču izmantošanu
  saskaņā
  ar vispārēju
  atļauju. Dalībvalstis var
  piešķirt individuālas tiesības, lai:






  a) | novērstu
  iespējamus
  kaitīgus traucējumus; |
| --- | --- | --- |

3)

Direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesības

1.   Dalībvalstis
  sekmē
  radiofrekvenču izmantošanu
  saskaņā
  ar vispārēju
  atļauju. Dalībvalstis var
  piešķirt individuālas tiesības, lai:

a)

novērstu
  iespējamus
  kaitīgus traucējumus;

| b) | nodrošinātu pakalpojumu tehnisko kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu pakalpojumu tehnisko kvalitāti;

| c) | nodrošinātu radiofrekvenču spektra efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu radiofrekvenču spektra efektīvu izmantošanu;

| d) | īstenotu citus vispārējo interešu mērķus,
  kas noteikti valsts tiesību aktos un nav pretrunā Kopienas tiesībām
  ;
  vai |
| --- | --- |

d)

īstenotu citus vispārējo interešu mērķus,
  kas noteikti valsts tiesību aktos un nav pretrunā Kopienas tiesībām
  ;
  vai

| e) | nodrošinātu atbilstību ierobežojumam saskaņā ar 6.a pantu. |
| --- | --- |

e)

nodrošinātu atbilstību ierobežojumam saskaņā ar 6.a pantu.

2.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma piešķir
  individuālas
  tiesības jebkuram uzņēmumam, ievērojot šīs direktīvas
  6., 6.a un 7. pantu un 11. panta 1. punkta c) apakšpunktu
  un citus noteikumus, kas garantē šo resursu efektīvu izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva).

Neierobežojot īpašos kritērijus
  un procedūras
  , ko dalībvalstis
  pieņēmušas
  , lai piešķirtu radiofrekvenču izmantošanas tiesības radio un televīzijas apraides satura pakalpojumu nodrošinātājiem vispārējo interešu mērķu īstenošanai saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, šādas izmantošanas tiesības piešķir ar atklātu, objektīvu, pārredzamu, nediskriminējošu un samērīgu procedūru palīdzību un — attiecībā uz radiofrekvencēm — saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 9. panta noteikumiem.
  Izņēmuma gadījumā
  lietu izskatīšana var
  nebūt
  atklāta, ja ir iespējams apliecināt, ka radiofrekvenču izmantošanas individuālo tiesību piešķiršana radio vai televīzijas apraides satura pakalpojumu nodrošinātājiem ir svarīga, lai izpildītu īpašu, dalībvalsts iepriekš noteiktu
  un pamatotu
  pienākumu, kas vajadzīgs vispārējo interešu mērķa sasniegšanai saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

Piešķirot izmantošanas tiesības, dalībvalstis norāda, vai un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tiesību turētājs var nodot šīs tiesības. Attiecībā uz radiofrekvencēm šie noteikumi ir saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva)
  9. un 9.b pantu
  .

Ja dalībvalstis piešķir izmantošanas tiesības uz ierobežotu laikposmu, tam jābūt piemērotam attiecīgajam pakalpojumam izvirzītā mērķa ziņā,
  pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību noteikt atbilstīgu laikposmu ieguldījumu amortizācijai.

Ja individuālās
  radiofrekvenču izmantošanas
  tiesības piešķir
  uz desmit vai vairāk gadiem un ja uzņēmumi tās nevar nodot vai iznomāt cits citam, kā atļauts Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 9.b pantā,
  tad kompetentā valsts regulatīvā iestāde nodrošina, lai tās rīcībā būtu līdzekļi, ar kuriem tā var pārbaudīt, ka šo individuālo izmantošanas tiesību piešķiršanai piemērojamie
  kritēriji
  joprojām ir spēkā un ka tos ievēro licences darbības laikā.
  Ja
  šie
  kritēriji vairs nav spēkā, individuālās izmantošanas tiesības pārveido par vispārēju atļauju radiofrekvenču izmantošanai, par to paziņojot iepriekš un
  pēc pamatota laika posma beigām
  , vai arī atļauj uzņēmumiem tās savstarpēji brīvi nodot vai iznomāt.

3.   Lēmumu par izmantošanas tiesību
  piešķiršanu
  pieņem, paziņo un publisko iespējami drīz pēc tam, kad valsts regulatīvā iestāde ir saņēmusi pilnīgu pieteikumu; trīs nedēļu laikā, ja numuri saskaņā ar nacionālo numerācijas plānu ir iedalīti īpašiem nolūkiem, un sešu nedēļu laikā, ja radiofrekvences saskaņā ar nacionālo radiofrekvenču plānu ir iedalītas elektroniskiem sakaru
  pakalpojumiem.
  Pēdējais termiņš neierobežo piemērojamos starptautiskos nolīgumus attiecībā uz radiofrekvenču vai orbītas stāvokļu izmantošanu.

4.   Ja pēc apspriešanās ar ieinteresētajām aprindām saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 6. pantu ir nolemts, ka tiesības izmantot numurus ar īpašu ekonomisko vērtību ir jāpiešķir, organizējot atlasi konkursa kārtībā vai salīdzinošu atlasi, dalībvalstis maksimālo trīs nedēļu laikposmu var pagarināt par
  vēlreiz par
  trīs nedēļām.

Attiecībā uz atlasi konkursa kārtībā vai salīdzinošas atlases procedūrām radiofrekvenču izmantošanai piemēro 7. pantu.

5.   Dalībvalstis neierobežo piešķiramo izmantošanas tiesību skaitu, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu radiofrekvenču efektīvu izmantošanu saskaņā ar 7. pantu.

6.   
  Kompetentas
  valsts iestādes nodrošina to, ka radiofrekvences tiek efektīvi un faktiski izmantotas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva)
  8. punkta 2. punktu
  un 9. panta 2. punktu. Tās nodrošina to, ka radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošanas vai uzkrāšanas rezultātā netiek traucēta konkurence. ▐”

| 4) | Direktīvas 6. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Izsniedzot vispārējo atļauju elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošināšanai un radiofrekvenču izmantošanas tiesības, un numuru izmantošanas tiesības, drīkst piemērot tikai I pielikumā minētos nosacījumus. Šādi nosacījumi ir nediskriminējoši, samērīgi un pārredzami, un attiecībā uz radiofrekvenču izmantošanas tiesībām tie ir saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 9. pantu.” |
| --- | --- | --- |

4)

Direktīvas 6. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Izsniedzot vispārējo atļauju elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošināšanai un radiofrekvenču izmantošanas tiesības, un numuru izmantošanas tiesības, drīkst piemērot tikai I pielikumā minētos nosacījumus. Šādi nosacījumi ir nediskriminējoši, samērīgi un pārredzami, un attiecībā uz radiofrekvenču izmantošanas tiesībām tie ir saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 9. pantu.”

| b) | Panta 2. punktā vārdus “Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 16., 17., 18. un 19. pantu” aizstāj ar vārdiem “Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu”. |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punktā vārdus “Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 16., 17., 18. un 19. pantu” aizstāj ar vārdiem “Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu”.

| c) | Panta 3. punktā vārdu “pielikuma” aizstāj ar “I pielikuma”. |
| --- | --- |

c)

Panta 3. punktā vārdu “pielikuma” aizstāj ar “I pielikuma”.

| 5) | Direktīvā iekļauj šādu 6.a ▐ pantu:
  “6.a pants


  Harmonizācijas pasākumi

  1.   
  Neierobežojot
  šīs direktīvas
  5. panta 1. un 2. punktu un Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8.b pantu un 9. pantu
  , Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus:






  a) | lai noteiktu radiofrekvenču joslas, kuru izmantošanai izsniedz vispārējas atļaujas ▐; |
| --- | --- | --- |

5)

Direktīvā iekļauj šādu 6.a ▐ pantu:

“6.a pants

Harmonizācijas pasākumi

1.   
  Neierobežojot
  šīs direktīvas
  5. panta 1. un 2. punktu un Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8.b pantu un 9. pantu
  , Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus:

a)

lai noteiktu radiofrekvenču joslas, kuru izmantošanai izsniedz vispārējas atļaujas ▐;

| b) | lai noteiktu numuru sērijas, kam jābūt harmonizētām visā Kopienā; |
| --- | --- |

b)

lai noteiktu numuru sērijas, kam jābūt harmonizētām visā Kopienā;

| c) | lai harmonizētu procedūras vispārēju atļauju vai radiofrekvenču, kuras nodrošina Eiropas tīklus vai sniedz elektroniskās komunikācijas pakalpojumus, vai numuru individuālu izmantošanas tiesību piešķiršanai
  uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus vai elektronisko sakaru pakalpojumus visā Eiropā; |
| --- | --- |

c)

lai harmonizētu procedūras vispārēju atļauju vai radiofrekvenču, kuras nodrošina Eiropas tīklus vai sniedz elektroniskās komunikācijas pakalpojumus, vai numuru individuālu izmantošanas tiesību piešķiršanai
  uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus vai elektronisko sakaru pakalpojumus visā Eiropā;

| d) | lai harmonizētu II pielikumā paredzētos nosacījumus vispārēju atļauju vai radiofrekvenču, vai numuru individuālu izmantošanas tiesību piešķiršanai
  uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus vai elektronisko sakaru pakalpojumus visā Eiropā; |
| --- | --- |

d)

lai harmonizētu II pielikumā paredzētos nosacījumus vispārēju atļauju vai radiofrekvenču, vai numuru individuālu izmantošanas tiesību piešķiršanai
  uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus vai elektronisko sakaru pakalpojumus visā Eiropā;

▐

Šos
  pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 14.a. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Attiecīgā gadījumā 1. punktā minētajos pasākumos var atļaut dalībvalstīm iesniegt pamatotu pieprasījumu par daļēju izņēmumu un/vai pagaidu atkāpi no šiem pasākumiem.

Komisija novērtē šāda pieprasījuma pamatotību, ņemot vērā specifiskos apstākļus dalībvalstī, un var piešķirt daļēju izņēmumu vai pagaidu atkāpi, vai abus minētos, ja vien tas pārmērīgi neaizkavē 1. punktā minēto īstenošanas pasākumu izpildi vai nerada konkurences vai regulējuma pārmērīgas atšķirības dažādās dalībvalstīs.

▐”

| 6) | Direktīvas 7. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu groza šādi:






  i) | ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja dalībvalsts izvērtē, vai ierobežot piešķiramo radiofrekvenču izmantošanas tiesību skaitu vai pagarināt spēkā esošo tiesību termiņu citādi, nekā saskaņā ar šādās tiesībās paredzētajiem nosacījumiem, tā, inter alia:” |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Direktīvas 7. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu groza šādi:

i)

ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja dalībvalsts izvērtē, vai ierobežot piešķiramo radiofrekvenču izmantošanas tiesību skaitu vai pagarināt spēkā esošo tiesību termiņu citādi, nekā saskaņā ar šādās tiesībās paredzētajiem nosacījumiem, tā, inter alia:”

| ii) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | publicē visus lēmumus par izmantošanas tiesību piešķiršanas ierobežošanu vai izmantošanas tiesību atjaunināšanu, minot to iemeslus;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

publicē visus lēmumus par izmantošanas tiesību piešķiršanas ierobežošanu vai izmantošanas tiesību atjaunināšanu, minot to iemeslus;”

| b) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršana ir jāierobežo, dalībvalstis piešķir šādas tiesības, pamatojoties uz atlases kritērijiem, kam jābūt objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem. Visus atlases kritērijus nosaka, pienācīgi ņemot vērā Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. panta mērķu sasniegšanu un minētās direktīvas 9. panta prasību izpildi.” |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršana ir jāierobežo, dalībvalstis piešķir šādas tiesības, pamatojoties uz atlases kritērijiem, kam jābūt objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem. Visus atlases kritērijus nosaka, pienācīgi ņemot vērā Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. panta mērķu sasniegšanu un minētās direktīvas 9. panta prasību izpildi.”

| c) | Panta 5. punktā vārdus “9. pantu” aizstāj ar vārdiem “9.b pantu”.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

Panta 5. punktā vārdus “9. pantu” aizstāj ar vārdiem “9.b pantu”.

▐

| 7) | Direktīvas 10. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj šādi:
  “1.   Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu uzrauga un pārrauga vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.

  Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu ir pilnvarotas uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, kuri iekļauti vispārējā atļaujā, vai uzņēmumiem, kam piešķirtas radiofrekvenču vai numuru izmantošanas tiesības, pieprasīt visu vajadzīgo informāciju, lai pārbaudītu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.
  2.   Ja valsts regulatīvā iestāde konstatē, ka uzņēmums neievēro vienu vai vairākus vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumus vai nepilda 6. panta 2. punktā minētos īpašos pienākumus, tā par šiem konstatējumiem informē uzņēmumu un dod tam iespēju pieņemamā termiņā izklāstīt savu viedokli.
  3.   Attiecīgā iestāde ir pilnvarota pieprasīt uzņēmumam tūlīt vai pieņemamā termiņā novērst 2. punktā minēto pārkāpumu, un tā veic piemērotus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana.
  Šajā sakarā dalībvalstis var pilnvarot attiecīgās iestādes:








  a) | vajadzības gadījumā uzlikt
  preventīvus
  finansiālus sodus,
  turklāt tie var būt periodiski sodi ar atpakaļejošu spēku; kā arī |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Direktīvas 10. pantu groza šādi.

a)

Panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj šādi:

“1.   Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu uzrauga un pārrauga vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.

Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu ir pilnvarotas uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, kuri iekļauti vispārējā atļaujā, vai uzņēmumiem, kam piešķirtas radiofrekvenču vai numuru izmantošanas tiesības, pieprasīt visu vajadzīgo informāciju, lai pārbaudītu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.

2.   Ja valsts regulatīvā iestāde konstatē, ka uzņēmums neievēro vienu vai vairākus vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumus vai nepilda 6. panta 2. punktā minētos īpašos pienākumus, tā par šiem konstatējumiem informē uzņēmumu un dod tam iespēju pieņemamā termiņā izklāstīt savu viedokli.

3.   Attiecīgā iestāde ir pilnvarota pieprasīt uzņēmumam tūlīt vai pieņemamā termiņā novērst 2. punktā minēto pārkāpumu, un tā veic piemērotus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana.

Šajā sakarā dalībvalstis var pilnvarot attiecīgās iestādes:

a)

vajadzības gadījumā uzlikt
  preventīvus
  finansiālus sodus,
  turklāt tie var būt periodiski sodi ar atpakaļejošu spēku; kā arī

| b) | izdot rīkojumus pārtraukt tāda pakalpojuma vai pakalpojuma kopuma sniegšanu, kas var būtiski kaitēt konkurencei, līdz tiek nodrošināta atbilstība piekļuves nodrošināšanas pienākumam, kurš uzlikts pēc tam, kad saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantu ir veikta tirgus analīze.
  ” |
| --- | --- |

b)

izdot rīkojumus pārtraukt tāda pakalpojuma vai pakalpojuma kopuma sniegšanu, kas var būtiski kaitēt konkurencei, līdz tiek nodrošināta atbilstība piekļuves nodrošināšanas pienākumam, kurš uzlikts pēc tam, kad saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantu ir veikta tirgus analīze.
  ”

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Neskarot 2. un 3. punkta noteikumus, dalībvalstis pilnvaro attiecīgo iestādi vajadzības gadījumā uzlikt finansiālus sodus uzņēmumiem par to, ka tie pieņemamā laikposmā, ko noteikusi valsts regulatīvā iestāde, nav snieguši informāciju saskaņā ar pienākumiem, kas uzlikti atbilstīgi šīs direktīvas 11. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9. pantam.” |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Neskarot 2. un 3. punkta noteikumus, dalībvalstis pilnvaro attiecīgo iestādi vajadzības gadījumā uzlikt finansiālus sodus uzņēmumiem par to, ka tie pieņemamā laikposmā, ko noteikusi valsts regulatīvā iestāde, nav snieguši informāciju saskaņā ar pienākumiem, kas uzlikti atbilstīgi šīs direktīvas 11. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9. pantam.”

| c) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Nopietnu
  vai
  atkārtotu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minētā īpašā pienākuma pārkāpumu gadījumā valsts regulatīvās iestādes var liegt uzņēmumam turpināt nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus vai apturēt vai anulēt izmantošanas tiesības, ja šā panta 3. punktā minētie pasākumi, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana, nav izrādījušies efektīvi. Reālas, samērīgas un atturošas sankcijas un sodus var piemērot attiecībā uz visu pārkāpuma periodu, pat ja šis pārkāpums pēc tam ir novērsts.” |
| --- | --- |

c)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Nopietnu
  vai
  atkārtotu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minētā īpašā pienākuma pārkāpumu gadījumā valsts regulatīvās iestādes var liegt uzņēmumam turpināt nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus vai apturēt vai anulēt izmantošanas tiesības, ja šā panta 3. punktā minētie pasākumi, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana, nav izrādījušies efektīvi. Reālas, samērīgas un atturošas sankcijas un sodus var piemērot attiecībā uz visu pārkāpuma periodu, pat ja šis pārkāpums pēc tam ir novērsts.”

| d) | Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Neraugoties uz 2., 3. un 5. punkta noteikumiem, ja attiecīgajai iestādei ir pierādījums par vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu pārkāpumu, kas rada tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības aizsargātībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai, vai radīs nopietnas ekonomiskas vai funkcionālas problēmas citiem elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošinātājiem vai lietotājiem
  vai citiem radiofrekvenču spektra lietotājiem
  , tā var pieņemt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai labotu situāciju pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Pēc tam attiecīgajam uzņēmumam dod pieņemamu iespēju izteikt savu viedokli un ierosināt tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Vajadzības gadījumā attiecīgā iestāde var apstiprināt pagaidu pasākumus, kas ir spēkā ne ilgāk kā 3 mēnešus.” |
| --- | --- |

d)

Panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Neraugoties uz 2., 3. un 5. punkta noteikumiem, ja attiecīgajai iestādei ir pierādījums par vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu pārkāpumu, kas rada tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības aizsargātībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai, vai radīs nopietnas ekonomiskas vai funkcionālas problēmas citiem elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošinātājiem vai lietotājiem
  vai citiem radiofrekvenču spektra lietotājiem
  , tā var pieņemt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai labotu situāciju pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Pēc tam attiecīgajam uzņēmumam dod pieņemamu iespēju izteikt savu viedokli un ierosināt tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Vajadzības gadījumā attiecīgā iestāde var apstiprināt pagaidu pasākumus, kas ir spēkā ne ilgāk kā 3 mēnešus.”

| e) | Iekļauj šādu punktu:




  6.a
     “
  Dalībvalstīm atbilstīgi to tiesību aktiem, ir jānodrošina, ka 5. un 6. punktā paredzētajiem sodiem piemēro tiesas kontroli.
  ” |
| --- | --- |

e)

Iekļauj šādu punktu:

6.a
     “
  Dalībvalstīm atbilstīgi to tiesību aktiem, ir jānodrošina, ka 5. un 6. punktā paredzētajiem sodiem piemēro tiesas kontroli.
  ”

| 8) | ║ 11. panta 1. punktu groza šādi:








  a) | a) apakšpunktā vārdu “pielikuma” aizstāj ar vārdu “I pielikuma” un b) apakšpunktā vārdu “pielikumā” aizstāj ar vārdu “I pielikumā”: |
| --- | --- | --- |

8)

║ 11. panta 1. punktu groza šādi:

a)

a) apakšpunktā vārdu “pielikuma” aizstāj ar vārdu “I pielikuma” un b) apakšpunktā vārdu “pielikumā” aizstāj ar vārdu “I pielikumā”:

| b) | 1. daļu papildina ar šādu punktu:








  “
  g) | radiofrekvenču efektīvas izmantošanas mudināšanai un to efektīvas pārvaldības nodrošināšanai.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

1. daļu papildina ar šādu punktu:

“
  g)

radiofrekvenču efektīvas izmantošanas mudināšanai un to efektīvas pārvaldības nodrošināšanai.
  ”

| 9) | Direktīvas 14. pantu aizstāj ar šādu:
  “14. pants


  Tiesību un pienākumu grozījumi

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesības, nosacījumus un procedūras attiecībā uz vispārējām atļaujām un izmantošanas tiesībām vai tiesībām uzstādīt iekārtas var grozīt tikai objektīvi pamatotos gadījumos un samērīgā veidā, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos nosacījumus, kas piemērojami nododamām radiofrekvenču izmantošanas tiesībām. Atbilstīgā veidā paziņo par nolūku izdarīt minētos grozījumus, un ieinteresētajām aprindām, tostarp lietotājiem un patērētājiem, piešķir pietiekamu laikposmu, lai tās varētu izteikt savus viedokļus par ierosinātajiem grozījumiem; šis laikposms nav īsāks par četrām nedēļām, izņemot ārkārtas apstākļus.
  2.   Dalībvalstis neierobežo vai neanulē tiesības uzstādīt iekārtas vai radiofrekvenču izmantošanas tiesības pirms tā laikposma beigām, uz kuru tās ir piešķirtas, izņemot tad, ja tas ir pamatoti, vajadzības gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par tiesību anulēšanas kompensāciju.” |
| --- | --- |

9)

Direktīvas 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Tiesību un pienākumu grozījumi

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesības, nosacījumus un procedūras attiecībā uz vispārējām atļaujām un izmantošanas tiesībām vai tiesībām uzstādīt iekārtas var grozīt tikai objektīvi pamatotos gadījumos un samērīgā veidā, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos nosacījumus, kas piemērojami nododamām radiofrekvenču izmantošanas tiesībām. Atbilstīgā veidā paziņo par nolūku izdarīt minētos grozījumus, un ieinteresētajām aprindām, tostarp lietotājiem un patērētājiem, piešķir pietiekamu laikposmu, lai tās varētu izteikt savus viedokļus par ierosinātajiem grozījumiem; šis laikposms nav īsāks par četrām nedēļām, izņemot ārkārtas apstākļus.

2.   Dalībvalstis neierobežo vai neanulē tiesības uzstādīt iekārtas vai radiofrekvenču izmantošanas tiesības pirms tā laikposma beigām, uz kuru tās ir piešķirtas, izņemot tad, ja tas ir pamatoti, vajadzības gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par tiesību anulēšanas kompensāciju.”

| 10) | Direktīvā iekļauj šādu 14.a pantu:
  “14.a pants


  Komiteja

  1.   Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja.


  2.
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, pasākumu pieņemšanā atbilstīgi 6.a panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktam,, Komisijai palīdz Radiofrekevenču spektra komiteja, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 3. panta 1. punktu.



  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

  4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.
  ▐” |
| --- | --- |

10)

Direktīvā iekļauj šādu 14.a pantu:

“14.a pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja.

2.
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, pasākumu pieņemšanā atbilstīgi 6.a panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktam,, Komisijai palīdz Radiofrekevenču spektra komiteja, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 3. panta 1. punktu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

▐”

| 11) | Direktīvas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visu attiecīgo informāciju par tiesībām, nosacījumiem, procedūrām, maksājumiem, nodevām un lēmumiem, kas attiecas uz vispārējām atļaujām, izmantošanas tiesībām un tiesībām uzstādīt iekārtas, publicē un atjaunina piemērotā veidā, lai šī informācija būtu viegli pieejama visām ieinteresētajām aprindām.” |
| --- | --- |

11)

Direktīvas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visu attiecīgo informāciju par tiesībām, nosacījumiem, procedūrām, maksājumiem, nodevām un lēmumiem, kas attiecas uz vispārējām atļaujām, izmantošanas tiesībām un tiesībām uzstādīt iekārtas, publicē un atjaunina piemērotā veidā, lai šī informācija būtu viegli pieejama visām ieinteresētajām aprindām.”

| 12) | Direktīvas 17. panta 1. un 2. punktu aizstāj šādi:
  “1.   Neierobežojot Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 9.a pantu, dalībvalstis 2009. gada 31. decembrī spēkā esošās atļaujas pielāgo šīs direktīvas 5., 6. un 7. panta un I pielikuma noteikumiem vēlākais līdz [2010. gada 31. decembrim].
  2.   Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā tiek sašaurinātas tiesības vai paplašināti pienākumi, kas noteikti spēkā esošajās atļaujās, dalībvalstis var pagarināt šo tiesību un pienākumu termiņu vismaz līdz [2011. gada 30. septembrim], ja netiek ietekmētas citu uzņēmumu tiesības, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Dalībvalstis par šādu pagarinājumu paziņo Komisijai un norāda tās iemeslus.” |
| --- | --- |

12)

Direktīvas 17. panta 1. un 2. punktu aizstāj šādi:

“1.   Neierobežojot Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 9.a pantu, dalībvalstis 2009. gada 31. decembrī spēkā esošās atļaujas pielāgo šīs direktīvas 5., 6. un 7. panta un I pielikuma noteikumiem vēlākais līdz [2010. gada 31. decembrim].

2.   Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā tiek sašaurinātas tiesības vai paplašināti pienākumi, kas noteikti spēkā esošajās atļaujās, dalībvalstis var pagarināt šo tiesību un pienākumu termiņu vismaz līdz [2011. gada 30. septembrim], ja netiek ietekmētas citu uzņēmumu tiesības, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Dalībvalstis par šādu pagarinājumu paziņo Komisijai un norāda tās iemeslus.”

| 13) | Pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs direktīvas ║ pielikumu. |
| --- | --- |

13)

Pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs direktīvas ║ pielikumu.

| 14) | Pievieno jaunu II pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs direktīvas ║ pielikumā. |
| --- | --- |

14)

Pievieno jaunu II pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs direktīvas ║ pielikumā.

4. pants

Pārskatīšanas procedūra

1.
     
  Komisija periodiski pārskata šīs direktīvas, kā arī Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva), Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) un 2002/20/EK (Atļaujas direktīva) darbību un ne vēlāk kā trīs gadus pēc 6. panta 1. punktā minētā piemērošanas termiņa ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā Komisija novērtē vai atbilstīgi tirgus attīstībai un ņemot vērā gan konkurenci, gan patērētāju aizsardzību, joprojām ir nepieciešams nozares ex ante regulējums, kas noteikts Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. līdz 13. a punktā un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantā vai arī tas jāgroza vai jāatceļ. Šim nolūkam Komisija no dalībvalstīm un valstu regulatīvajām iestādēm drīkst pieprasīt informāciju, kas sniedzama bez liekas kavēšanās.

2.
     
  Ja Komisija atklāj, ka noteikumi, kas minēti 1. punktā jāgroza vai jāatceļ, tā bez liekas kavēšanās iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. pants

Atcelšana

Atceļ Regulu (EK) Nr. 2887/2000.

6. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz [...] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no [...].

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā [...] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

1

OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

(2)  2008. gada 19. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

2008. gada 19. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

7

(8)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

8

(9)  

  OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp.

9

OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp.

(10)  

  OV C 151, 29.6.2006., 15. lpp.

10

OV C 151, 29.6.2006., 15. lpp.

(11)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

11

(12)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 460/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.).

12

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 460/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.).

(13)  Komisijas 2003. gada 11. februāra Ieteikums par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 114, 8.5.2003., 45. lpp.).

13

ex ante

(OV L 114, 8.5.2003., 45. lpp.)

(14)  
  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

14

OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

(15)  OV L 336, 30.12.2000., 4. lpp.

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

16

(17)  
  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.”

17

OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(18)  OV L ...”

18

OV L ...

(19)  
  Šīs Direktīvas ieviešanas diena.
  ”

19

Šīs Direktīvas ieviešanas diena.

(20)  
  Šīs Direktīvas transponēšanas diena.

20

Šīs Direktīvas transponēšanas diena.

(21)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  ...
  Direktīvas 2008/.../EK spēkā stāšanās diena [ar ko groza Direktīvu 2002/21/EK].
  ”

21

Eiropas Parlamenta un Padomes

Direktīvas 2008/.../EK spēkā stāšanās diena [ar ko groza Direktīvu 2002/21/EK].

(22)  Termiņš Direktīvas 2008/.../EK ieviešanai [ar ko groza Direktīvu 2002/21/EK].

22

Termiņš Direktīvas 2008/.../EK ieviešanai [ar ko groza Direktīvu 2002/21/EK]

(23)  OV L 24, 30.1.1998., 1. lpp.

23

(24)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp. ║

24

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisPIELIKUMS

| 1. | Direktīvas 2002/21/EK II pielikumu aizstāj ar šādu:


  “II PIELIKUMS


  Kritēriji, kas jāizmanto valsts regulatīvajām iestādēm, izvērtējot kopēju dominējošu stāvokli, saskaņā ar 14. panta 2. punkta otro daļu.




  Divi vai vairāki uzņēmumi var radīt kopā dominējošu stāvokli 14. panta nozīmē, ja pat neesot strukturālām vai citām saiknēm starp tiem, tie darbojas tirgū, ko raksturo efektīvas konkurences trūkums un kurā nevienam atsevišķam uzņēmumam nav ievērojamas ietekmes tirgū. Neierobežojot Eiropas Kopienu Tiesas praksi attiecībā uz kopīgu dominējošu stāvokli, šāds gadījums varētu rasties, ja tirgus ir piesātināts un atspoguļo vairākas attiecīgas īpašības, no kurām saistībā ar sakaru nozari šādas var būt vissvarīgākās:








  — | maza pieprasījuma elastība, |
| --- | --- | --- |

1.

“II PIELIKUMS

Kritēriji, kas jāizmanto valsts regulatīvajām iestādēm, izvērtējot kopēju dominējošu stāvokli, saskaņā ar 14. panta 2. punkta otro daļu.

Divi vai vairāki uzņēmumi var radīt kopā dominējošu stāvokli 14. panta nozīmē, ja pat neesot strukturālām vai citām saiknēm starp tiem, tie darbojas tirgū, ko raksturo efektīvas konkurences trūkums un kurā nevienam atsevišķam uzņēmumam nav ievērojamas ietekmes tirgū. Neierobežojot Eiropas Kopienu Tiesas praksi attiecībā uz kopīgu dominējošu stāvokli, šāds gadījums varētu rasties, ja tirgus ir piesātināts un atspoguļo vairākas attiecīgas īpašības, no kurām saistībā ar sakaru nozari šādas var būt vissvarīgākās:

—

maza pieprasījuma elastība,

| — | līdzīgas tirgus daļas, |
| --- | --- |

—

līdzīgas tirgus daļas,

| — | augsti juridiski vai ekonomiski šķēršļi ienākšanai tirgū, |
| --- | --- |

—

augsti juridiski vai ekonomiski šķēršļi ienākšanai tirgū,

| — | vertikāla integrācija ar kolektīvu atteikumu piegādāt, |
| --- | --- |

—

vertikāla integrācija ar kolektīvu atteikumu piegādāt,

| — | pretsvara trūkums no pircēju puses, |
| --- | --- |

—

pretsvara trūkums no pircēju puses,

| — | potenciālas konkurences trūkums, |
| --- | --- |

—

potenciālas konkurences trūkums,

Šis saraksts nav izsmeļošs, kritēriji nav kumulatīvi. Saraksts ir vairāk paredzēts, lai norādītu to liecību veidus, kurus var izmantot, lai nostiprinātu pārliecību attiecībā uz kopēja dominējoša stāvokļa esamību.
  ”

| 2. | Direktīvas 2002/19/EK II pielikumā nosaukumu, definīcijas, A daļu, B daļu un 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “II pielikums


  Obligāto kritēriju saraksts, kas iekļaujams standartpiedāvājumos piekļuvei vairumtirdzniecības tīklam, tostarp dalītai vai atsevišķai piekļuvei noteiktā vietā, kas tirgus dalībniekiem, kuriem ir būtiska tirgus spēja (SMP) ir jāpublicē.




  Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:










  a) | “vietējā sakaru apakšlīnija” nozīmē daļēju vietējo sakaru līniju, kas savieno tīkla pieslēgumpunktu [...] ar koncentratorpunktu vai noteiktu piekļuves starppunktu fiksētajā publisko elektronisko sakaru tīklā; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Direktīvas 2002/19/EK II pielikumā nosaukumu, definīcijas, A daļu, B daļu un 1. punktu aizstāj ar šādu:

“II pielikums

Obligāto kritēriju saraksts, kas iekļaujams standartpiedāvājumos piekļuvei vairumtirdzniecības tīklam, tostarp dalītai vai atsevišķai piekļuvei noteiktā vietā, kas tirgus dalībniekiem, kuriem ir būtiska tirgus spēja (SMP) ir jāpublicē.

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

a)

“vietējā sakaru apakšlīnija” nozīmē daļēju vietējo sakaru līniju, kas savieno tīkla pieslēgumpunktu [...] ar koncentratorpunktu vai noteiktu piekļuves starppunktu fiksētajā publisko elektronisko sakaru tīklā;

| b) | “atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē pilnīgi atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai un dalītu piekļuvi vietējai sakaru līnijai; tā nav saistīta ar maksājumiem vietējās sakaru līnijas īpašniekam; |
| --- | --- |

b)

“atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē pilnīgi atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai un dalītu piekļuvi vietējai sakaru līnijai; tā nav saistīta ar maksājumiem vietējās sakaru līnijas īpašniekam;

| c) | “pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda pilnvarota operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti; |
| --- | --- |

c)

“pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda pilnvarota operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti;

| d) | “pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda pilnvarota operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti; |
| --- | --- |

d)

“pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda pilnvarota operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti;

A.
     
  Nosacījumi atsevišķai piekļuvei [...]

| 1. | Tīkla elementi, kuriem ir piedāvāta piekļuve, kas iekļauj jo īpaši šādus elementus kopīgi ar piemērotām saistītajām iekārtām:









  a) | atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai un vietējai apakšlīnijai; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai un vietējai apakšlīnijai;

| b) | dalītu piekļuvi piemērotos punktos tīklā, kas nodrošina līdzvērtīgu funkcionalitāti atsevišķai piekļuvei, apstākļos, kad šāda piekļuve tehniski un ekonomiski nav iespējama; |
| --- | --- |

b)

dalītu piekļuvi piemērotos punktos tīklā, kas nodrošina līdzvērtīgu funkcionalitāti atsevišķai piekļuvei, apstākļos, kad šāda piekļuve tehniski un ekonomiski nav iespējama;

| c) | kabeļu kanalizācijas piekļuvi, kas ļauj uzstādīt piekļuves un atvilces maršrutēšanas tīklus; |
| --- | --- |

c)

kabeļu kanalizācijas piekļuvi, kas ļauj uzstādīt piekļuves un atvilces maršrutēšanas tīklus;

| 2. | Informācija attiecībā uz fizisko piekļuves vietu atrašanās vietām, tostarp ārtelpu sadales punktiem un galvenajiem komutatoriem, vietējo sakaru līniju un apakšlīniju, kabeļu kanalizācijas un atvilces maršrutēšanas iekārtu pieejamību īpašās piekļuves tīkla daļās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehniskie nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietējām sakaru līnijām, apakšlīnijām un kabeļu kanāliem un uz to izmantošanu, ieskaitot vītā pāra optiskās šķiedras kabeļu, vai tiem līdzvērtīgus, un kabeļu sadales iekārtu, kabeļu kanalizāciju un ar to saistīto iekārtu tehnisko raksturojumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pasūtīšanas un sniegšanas procedūras, lietošanas ierobežojumi. |
| --- | --- |

4.

B.
     
  Līdzāsatrašanās pakalpojumi

| 1. | Informācija par operatora ar būtisku tirgus spēju (SMP) pastāvošajām attiecīgajām vietām (2) vai iekārtu izvietojumu un to plānoto atjaunināšanu.
  ” |
| --- | --- |

1.

| 3. | Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) pielikumā izdara turpmāk minētos grozījumus.






  1) | Virsrakstu “Pielikums” aizstāj ar virsrakstu “I pielikums”. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) pielikumā izdara turpmāk minētos grozījumus.

1)

Virsrakstu “Pielikums” aizstāj ar virsrakstu “I pielikums”.

| 2) | Pielikuma pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šajā pielikumā izklāstītie nosacījumi ir visplašākais saraksts ar nosacījumiem, kas var būt saistīti ar vispārējām atļaujām (A daļa), radiofrekvenču izmantošanas tiesībām (B daļa) un numuru izmantošanas tiesībām (C daļa), kā paredzēts 6. panta 1. punktā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ievērojot Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 5., 6., 7., 8. un 9. pantā noteiktos limitus.” |
| --- | --- |

2)

Pielikuma pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Šajā pielikumā izklāstītie nosacījumi ir visplašākais saraksts ar nosacījumiem, kas var būt saistīti ar vispārējām atļaujām (A daļa), radiofrekvenču izmantošanas tiesībām (B daļa) un numuru izmantošanas tiesībām (C daļa), kā paredzēts 6. panta 1. punktā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ievērojot Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 5., 6., 7., 8. un 9. pantā noteiktos limitus.”

| 3) | Pielikuma A daļu groza šādi.






  a) | Minētās daļas 4. punktu aizstāj ar šādu:






  “4. | Dalībvalstu
  nacionālajos numerācijas
  plānos
  norādīto numuru pieejamība galalietotājiem, ETNS un UIFN numuri un nosacījumi, kas ir saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva).” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Pielikuma A daļu groza šādi.

a)

Minētās daļas 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.

Dalībvalstu
  nacionālajos numerācijas
  plānos
  norādīto numuru pieejamība galalietotājiem, ETNS un UIFN numuri un nosacījumi, kas ir saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva).”

Dalībvalstu

plānos

| b) | Minētās daļas 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7. | Personas datu un privātuma aizsardzība, kas raksturīga tieši elektronisko komunikāciju nozarei, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvai 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju)
   (1).” |
| --- | --- | --- |

b)

Minētās daļas 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.

Personas datu un privātuma aizsardzība, kas raksturīga tieši elektronisko komunikāciju nozarei, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvai 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju)
   (1).”

2002. gada 12. jūlija

2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju)

1

| c) | Minētās daļas 8. punktu aizstāj ar šādu:






  “8. | Patērētāju aizsardzības noteikumi, kas attiecas tieši uz elektronisko komunikāciju nozari, tostarp nosacījumi atbilstīgi Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un nosacījumi par pieejamību lietotājiem invalīdiem atbilstīgi minētās direktīvas 7. pantam.” |
| --- | --- | --- |

c)

Minētās daļas 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.

Patērētāju aizsardzības noteikumi, kas attiecas tieši uz elektronisko komunikāciju nozari, tostarp nosacījumi atbilstīgi Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un nosacījumi par pieejamību lietotājiem invalīdiem atbilstīgi minētās direktīvas 7. pantam.”

| d) | Minētās daļas 11. un 16. punktā vārdu “Direktīva 97/66/EK” aizstāj ar vārdu “Direktīva 2002/58/EK”. |
| --- | --- |

d)

Minētās daļas 11. un 16. punktā vārdu “Direktīva 97/66/EK” aizstāj ar vārdu “Direktīva 2002/58/EK”.

| e) | Iekļauj šādu 11.a punktu:






  “11.a | Nosacījumi, ar kādiem valsts iestādes var izmantot paziņojumus plašai sabiedrībai, lai brīdinātu sabiedrību par nenovēršamiem draudiem un mazinātu lielu katastrofu sekas.” |
| --- | --- | --- |

e)

Iekļauj šādu 11.a punktu:

“11.a

Nosacījumi, ar kādiem valsts iestādes var izmantot paziņojumus plašai sabiedrībai, lai brīdinātu sabiedrību par nenovēršamiem draudiem un mazinātu lielu katastrofu sekas.”

| f) | Minētās daļas 12. punktā svītro vārdus “un pārraide plašai sabiedrībai”. |
| --- | --- |

f)

Minētās daļas 12. punktā svītro vārdus “un pārraide plašai sabiedrībai”.

| g) | Pievieno šādu punktu:








  “
  19. | Pārredzamības nodrošināšanas pienākums, ar kuru publiskā komunikāciju tīkla operatoriem saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā noteiktajiem mērķiem un principiem ir jānodrošina pilnīgs pārklājums, tostarp neierobežota piekļuve saturam, pakalpojumiem un lietojumiem, un jāpaziņo par ierobežojumiem, kas saistīti ar piekļuvi pakalpojumiem un lietojumiem, un par nostādnēm attiecībā uz datplūsmas pārvaldību, kā arī attiecīgos gadījumos par valsts regulatīvo iestāžu piekļuvi informācijai, kas nepieciešama, lai pārbaudītu paziņojumā paustās informācijas precizitāti.
  ” |
| --- | --- | --- |

g)

g)

Pievieno šādu punktu:

Pievieno šādu punktu:

“
  19.

19.

Pārredzamības nodrošināšanas pienākums, ar kuru publiskā komunikāciju tīkla operatoriem saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā noteiktajiem mērķiem un principiem ir jānodrošina pilnīgs pārklājums, tostarp neierobežota piekļuve saturam, pakalpojumiem un lietojumiem, un jāpaziņo par ierobežojumiem, kas saistīti ar piekļuvi pakalpojumiem un lietojumiem, un par nostādnēm attiecībā uz datplūsmas pārvaldību, kā arī attiecīgos gadījumos par valsts regulatīvo iestāžu piekļuvi informācijai, kas nepieciešama, lai pārbaudītu paziņojumā paustās informācijas precizitāti.
  ”

Pārredzamības nodrošināšanas pienākums, ar kuru publiskā komunikāciju tīkla operatoriem saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā noteiktajiem mērķiem un principiem ir jānodrošina pilnīgs pārklājums, tostarp neierobežota piekļuve saturam, pakalpojumiem un lietojumiem, un jāpaziņo par ierobežojumiem, kas saistīti ar piekļuvi pakalpojumiem un lietojumiem, un par nostādnēm attiecībā uz datplūsmas pārvaldību, kā arī attiecīgos gadījumos par valsts regulatīvo iestāžu piekļuvi informācijai, kas nepieciešama, lai pārbaudītu paziņojumā paustās informācijas precizitāti.

| 4) | Pielikuma B daļu groza šādi.






  a) | Minētās daļas 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Pienākums sniegt pakalpojumu vai izmantot tehnoloģiju, attiecībā uz kuru ir piešķirtas frekvences izmantošanas tiesības, vajadzības gadījumā ietverot pārklājuma nodrošināšanas prasības.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Pielikuma B daļu groza šādi.

a)

Minētās daļas 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

Pienākums sniegt pakalpojumu vai izmantot tehnoloģiju, attiecībā uz kuru ir piešķirtas frekvences izmantošanas tiesības, vajadzības gadījumā ietverot pārklājuma nodrošināšanas prasības.”

| b) | Svītro 2. punktu.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

Svītro 2. punktu.

▐

| c) | Minētās daļas 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7. | Brīvprātīgas saistības, ko uzņēmums, saņemot izmantošanas tiesības, uzņēmies konkursa kārtībā veiktas atlases vai salīdzinošas atlases procedūras gaitā. Ja šādas saistības

  de facto

  atbilst vienam vai vairākiem pienākumiem, kuri norādīti Direktīvas 2002/19/EK 9.—13.a pantā, tad uzskata, ka šādas saistības ir izbeigušās vēlākais līdz 2010. gada 1. janvārim.
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Minētās daļas 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.

Brīvprātīgas saistības, ko uzņēmums, saņemot izmantošanas tiesības, uzņēmies konkursa kārtībā veiktas atlases vai salīdzinošas atlases procedūras gaitā. Ja šādas saistības

  de facto

  atbilst vienam vai vairākiem pienākumiem, kuri norādīti Direktīvas 2002/19/EK 9.—13.a pantā, tad uzskata, ka šādas saistības ir izbeigušās vēlākais līdz 2010. gada 1. janvārim.
  ”

Brīvprātīgas saistības, ko uzņēmums, saņemot izmantošanas tiesības, uzņēmies konkursa kārtībā veiktas atlases vai salīdzinošas atlases procedūras gaitā. Ja šādas saistības

de facto

atbilst vienam vai vairākiem pienākumiem, kuri norādīti Direktīvas 2002/19/EK 9.—13.a pantā, tad uzskata, ka šādas saistības ir izbeigušās vēlākais līdz 2010. gada 1. janvārim.

| d) | Iekļauj šādu 9. punktu:






  “9. | Pienākumi, ko parasti piemēro radiofrekvenču eksperimentālai izmantošanai.” |
| --- | --- | --- |

d)

d)

Iekļauj šādu 9. punktu:

“9.

Pienākumi, ko parasti piemēro radiofrekvenču eksperimentālai izmantošanai.”

| 5) | Pielikuma C daļu groza šādi.










  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:








  “
  1. | Pakalpojuma izraudzīšanās, kuram šo numuru izmanto, ietverot visas prasības, kas saistītas ar šā pakalpojuma nodrošināšanu, un, lai novērstu neskaidrības, tarifu principus un maksimālās cenas, ko var piemērot par konkrētiem numuru diapazoniem, ar mērķi nodrošināt patērētāju aizsardzību saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

5)

Pielikuma C daļu groza šādi.

Pielikuma C daļu groza šādi.

a)

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.

1.

Pakalpojuma izraudzīšanās, kuram šo numuru izmanto, ietverot visas prasības, kas saistītas ar šā pakalpojuma nodrošināšanu, un, lai novērstu neskaidrības, tarifu principus un maksimālās cenas, ko var piemērot par konkrētiem numuru diapazoniem, ar mērķi nodrošināt patērētāju aizsardzību saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu.
  ”

Pakalpojuma izraudzīšanās, kuram šo numuru izmanto, ietverot visas prasības, kas saistītas ar šā pakalpojuma nodrošināšanu, un, lai novērstu neskaidrības, tarifu principus un maksimālās cenas, ko var piemērot par konkrētiem numuru diapazoniem, ar mērķi nodrošināt patērētāju aizsardzību saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu.

| b) | 8. punktu aizstāj ar šādu:






  “8. | Brīvprātīgas saistības, ko uzņēmums, saņemot izmantošanas tiesības, uzņēmies konkursa kārtībā veiktas atlases vai salīdzinošas atlases procedūras gaitā.” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.

Brīvprātīgas saistības, ko uzņēmums, saņemot izmantošanas tiesības, uzņēmies konkursa kārtībā veiktas atlases vai salīdzinošas atlases procedūras gaitā.”

| 4. | Direktīvā 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) iekļauj šādu II pielikumu:

  “II PIELIKUMS
  Nosacījumi, kurus var harmonizēt atbilstīgi 6.a panta 1. punkta d) apakšpunktam.






  1) | Ar radiofrekvenču izmantošanas tiesībām saistītie nosacījumi:






  a) | radiofrekvenču izmantošanas tiesību termiņš; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

Direktīvā 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) iekļauj šādu II pielikumu:

“II PIELIKUMS

Nosacījumi, kurus var harmonizēt atbilstīgi 6.a panta 1. punkta d) apakšpunktam.

1)

Ar radiofrekvenču izmantošanas tiesībām saistītie nosacījumi:

a)

radiofrekvenču izmantošanas tiesību termiņš;

| b) | teritorija, kurā tiesības ir spēkā; |
| --- | --- |

b)

teritorija, kurā tiesības ir spēkā;

| c) | iespēja nodot tiesības citiem radiofrekvenču lietotājiem, kā arī ar to saistītie nosacījumi un procedūras; |
| --- | --- |

c)

iespēja nodot tiesības citiem radiofrekvenču lietotājiem, kā arī ar to saistītie nosacījumi un procedūras;

| d) | metode, kā aprēķina lietošanas nodevas par radiofrekvenču izmantošanas tiesībām
  , neierobežojot dalībvalstu noteiktās sistēmas gadījumos, ja pienākumu maksāt izmantošanas nodevas aizstāj ar pienākumu pildīt īpašus vispārēju interešu mērķus; |
| --- | --- |

d)

metode, kā aprēķina lietošanas nodevas par radiofrekvenču izmantošanas tiesībām
  , neierobežojot dalībvalstu noteiktās sistēmas gadījumos, ja pienākumu maksāt izmantošanas nodevas aizstāj ar pienākumu pildīt īpašus vispārēju interešu mērķus;

| e) | vienam uzņēmumam piešķiramo izmantošanas tiesību skaits; |
| --- | --- |

e)

vienam uzņēmumam piešķiramo izmantošanas tiesību skaits;

| f) | nosacījumi, kas minēti I pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

f)

nosacījumi, kas minēti I pielikuma B daļā.

| 2) | Ar numuru izmantošanas tiesībām saistītie nosacījumi:






  g) | attiecīgā numura vai numuru izmantošanas tiesību termiņš; |
| --- | --- | --- |

2)

Ar numuru izmantošanas tiesībām saistītie nosacījumi:

g)

attiecīgā numura vai numuru izmantošanas tiesību termiņš;

| h) | teritorija, kurā tiesības ir spēkā; |
| --- | --- |

h)

teritorija, kurā tiesības ir spēkā;

| i) | konkrēti pakalpojumi vai lietojumi, kam šie numuri jārezervē; |
| --- | --- |

i)

konkrēti pakalpojumi vai lietojumi, kam šie numuri jārezervē;

| j) | izmantošanas tiesību nodošana un saglabāšana; |
| --- | --- |

j)

izmantošanas tiesību nodošana un saglabāšana;

| k) | metode, ko izmanto, lai aprēķinātu lietošanas nodevas (ja tādas ir) par numuru izmantošanas tiesībām; |
| --- | --- |

k)

metode, ko izmanto, lai aprēķinātu lietošanas nodevas (ja tādas ir) par numuru izmantošanas tiesībām;

| l) | nosacījumi, kas minēti I pielikuma C daļā.” |
| --- | --- |

l)

nosacījumi, kas minēti I pielikuma C daļā.”

---

(1)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

1

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/337 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/337

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisEiropas Elektronisko sakaru tirgus iestāde ***I

P6_TA(2008)0450

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi (COM(2007)0699 — C6-0428/2007 — 2007/0249(COD))

2010/C 8 E/46

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0699),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0428/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0316/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | atzīmē, ka Komisija ir paziņojusi par tās nodomu Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT) finansēt no pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1.a apakškategorijas, daļēji pārvietojot un daļēji palielinot līdzekļus laika posmam no 2009. līdz 2013. gadam; tomēr uzsver, ka budžeta lēmējinstitūcija vēl nav saņēmusi nekādu sīkāku informāciju par to, kā tas notiks, un tādēļ šobrīd vēl nav skaidrs, kuras programmas vai prioritātes tiks ietekmētas un kādas sekas tas radīs visā finanšu periodā, un vai 1.a apakškategorijā paliks pietiekama rezerve; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka Komisija ir paziņojusi par tās nodomu Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT) finansēt no pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1.a apakškategorijas, daļēji pārvietojot un daļēji palielinot līdzekļus laika posmam no 2009. līdz 2013. gadam; tomēr uzsver, ka budžeta lēmējinstitūcija vēl nav saņēmusi nekādu sīkāku informāciju par to, kā tas notiks, un tādēļ šobrīd vēl nav skaidrs, kuras programmas vai prioritātes tiks ietekmētas un kādas sekas tas radīs visā finanšu periodā, un vai 1.a apakškategorijā paliks pietiekama rezerve;

| 3. | uzsver, ka izveidojamā BERT pildīs arī administratīvus uzdevumus un sniegs atbalstu Komisijai; līdz ar to uzskata, ka, lai finansētu jauno iestādi, ir jāizpēta visas iespējas, ko piedāvā daudzgadu finanšu shēma 2007.—2013. gadam, tostarp arī 5. izdevumu kategorija, kurā varētu būt pieejama pietiekama rezerve; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka izveidojamā BERT pildīs arī administratīvus uzdevumus un sniegs atbalstu Komisijai; līdz ar to uzskata, ka, lai finansētu jauno iestādi, ir jāizpēta visas iespējas, ko piedāvā daudzgadu finanšu shēma 2007.—2013. gadam, tostarp arī 5. izdevumu kategorija, kurā varētu būt pieejama pietiekama rezerve;

| 4. | uzsver, ka BERT izveidei piemēros 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (IN) 47. punkta noteikumus; norāda, ka gadījumā, ja likumdevēja iestāde nolemj izveidot šādu aģentūru, Parlaments sāks sarunas ar budžeta lēmējinstitūcijas otru lēmējiestādi, lai savlaicīgi vienotos par šīs aģentūras finansēšanu atbilstīgi attiecīgajiem IN noteikumiem; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka BERT izveidei piemēros 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (IN) 47. punkta noteikumus; norāda, ka gadījumā, ja likumdevēja iestāde nolemj izveidot šādu aģentūru, Parlaments sāks sarunas ar budžeta lēmējinstitūcijas otru lēmējiestādi, lai savlaicīgi vienotos par šīs aģentūras finansēšanu atbilstīgi attiecīgajiem IN noteikumiem;

| 5. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

5.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC1-COD(2007)0249

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (5), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (8) (še turpmāk kopā “Pamatdirektīva un īpašās direktīvas”),
  kā arī Eiropas Parlamenta 2007. gada 21. jūnija rezolūcijas par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi

   (9) mērķis ir izveidot Kopienā iekšējo elektronisko sakaru tirgu, vienlaikus lielākas konkurences dēļ nodrošinot lielus ieguldījumus, inovācijas un patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (5), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (8) (še turpmāk kopā “Pamatdirektīva un īpašās direktīvas”),
  kā arī Eiropas Parlamenta 2007. gada 21. jūnija rezolūcijas par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi

   (9) mērķis ir izveidot Kopienā iekšējo elektronisko sakaru tirgu, vienlaikus lielākas konkurences dēļ nodrošinot lielus ieguldījumus, inovācijas un patērētāju aizsardzību.

| (2) | Ar 2002. gada elektronisko sakaru regulējumu izveidota regulējuma sistēma, pēc kuras vadās valsts regulatīvās iestādes

  (VRI)
  , un paredzēta minēto iestāžu sadarbība savā starpā un ar Komisiju, lai izveidotos konsekventa regulējuma prakse un lai regulējumu konsekventi piemērotu visā Kopienā,
  tomēr paredzot regulatīvas konkurences iespēju starp VRI, ņemot vērā īpašos valsts tirgus nosacījumus
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Ar 2002. gada elektronisko sakaru regulējumu izveidota regulējuma sistēma, pēc kuras vadās valsts regulatīvās iestādes

  (VRI)
  , un paredzēta minēto iestāžu sadarbība savā starpā un ar Komisiju, lai izveidotos konsekventa regulējuma prakse un lai regulējumu konsekventi piemērotu visā Kopienā,
  tomēr paredzot regulatīvas konkurences iespēju starp VRI, ņemot vērā īpašos valsts tirgus nosacījumus
  .

▐

| (3) | VRI
  dota liela rīcības brīvība regulējuma īstenošanā, jo tā pamatā ir īpašas zināšanas par apstākļiem vietējā tirgū, tomēr šī rīcības brīvība jāpakārto vajadzībai izveidot saskaņotu regulējuma praksi un konsekventi piemērot regulējumu, lai efektīvi sekmētu iekšējā tirgus attīstību un izveidošanu. |
| --- | --- |

(3)

VRI
  dota liela rīcības brīvība regulējuma īstenošanā, jo tā pamatā ir īpašas zināšanas par apstākļiem vietējā tirgū, tomēr šī rīcības brīvība jāpakārto vajadzībai izveidot saskaņotu regulējuma praksi un konsekventi piemērot regulējumu, lai efektīvi sekmētu iekšējā tirgus attīstību un izveidošanu.

| (4) | Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācija (BERT) ir jāizveido, lai pabeigtu saskaņošanu starp VRI, līdzšinējās regulējošās pieejas saskaņojot tā, lai neapdraudētu regulējuma konkurenci. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācija (BERT) ir jāizveido, lai pabeigtu saskaņošanu starp VRI, līdzšinējās regulējošās pieejas saskaņojot tā, lai neapdraudētu regulējuma konkurenci.

| (5) | Ņemot vērā šo vajadzību konsekventi piemērot atbilstīgos noteikumus visās dalībvalstīs, Komisija ar Lēmumu 2002/627/EK (10) izveidoja Eiropas Regulatoru grupu (ERG), lai tā dotu padomus un palīdzētu Komisijai konsolidēt iekšējo tirgu un nodrošinātu saskarni starp
  VRI
  un Komisiju. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šo vajadzību konsekventi piemērot atbilstīgos noteikumus visās dalībvalstīs, Komisija ar Lēmumu 2002/627/EK (10) izveidoja Eiropas Regulatoru grupu (ERG), lai tā dotu padomus un palīdzētu Komisijai konsolidēt iekšējo tirgu un nodrošinātu saskarni starp
  VRI
  un Komisiju.

| (6) | ERG veiktais darbs, iespēju robežās palīdzot izveidot konsekventu regulējuma praksi, bija lietderīgs. Tomēr būtībā ERG ir brīvi veidota grupa, kura ir atkarīga no brīvprātīgas sadarbības un kuras pašreizējais statuss kā iestādei neatbilst svarīgajiem pienākumiem, ko, īstenojot regulējumu, pilda
  VRI
  . |
| --- | --- |

(6)

ERG veiktais darbs, iespēju robežās palīdzot izveidot konsekventu regulējuma praksi, bija lietderīgs. Tomēr būtībā ERG ir brīvi veidota grupa, kura ir atkarīga no brīvprātīgas sadarbības un kuras pašreizējais statuss kā iestādei neatbilst svarīgajiem pienākumiem, ko, īstenojot regulējumu, pilda
  VRI
  .

| (7) | Tādēļ vajadzīgs stabilāks institucionālais pamats, lai izveidotu struktūru, kas apvienotu
  VRI
  īpašās zināšanas un pieredzi ar skaidri noteiktu kompetenci attiecīgās jomās, ņemot vērā, ka struktūrai jābūt▐ autoritātei starp tās locekļiem un nozarē, kuras regulējumu nosaka minētās struktūras darbības kvalitāte. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ vajadzīgs stabilāks institucionālais pamats, lai izveidotu struktūru, kas apvienotu
  VRI
  īpašās zināšanas un pieredzi ar skaidri noteiktu kompetenci attiecīgās jomās, ņemot vērā, ka struktūrai jābūt▐ autoritātei starp tās locekļiem un nozarē, kuras regulējumu nosaka minētās struktūras darbības kvalitāte.

| (8) | Vajadzība pēc labāka mehānisma, lai nodrošinātu konsekventu regulējuma praksi iekšējā elektronisko sakaru un elektropakalpojumu tirgus izveidošanai, ir uzsvērta Komisijas 2006. gada 20. februāra un 2007. gada 29. marta ziņojumu par 2002. gada regulējuma īstenošanu
   (11) konstatējumos un publiski apspriežot Komisija 2006. gada 29. jūnija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. Izrādās, ka ar regulējuma reformu jāatrisina vissvarīgākais jautājums par vēl neizveidoto iekšējo elektronisko sakaru tirgu. Regulējuma sadrumstalotība un neatbilstības, kas rodas
  VRI
  pavirši koordinēto darbību dēļ, rada risku, ka mazināsies nozares konkurētspēja un patērētājiem nebūs ievērojamu labumu, ko dod starptautiska konkurence un starpvalstu un pat visu Kopienu aptveroši pakalpojumi. |
| --- | --- |

(8)

Vajadzība pēc labāka mehānisma, lai nodrošinātu konsekventu regulējuma praksi iekšējā elektronisko sakaru un elektropakalpojumu tirgus izveidošanai, ir uzsvērta Komisijas 2006. gada 20. februāra un 2007. gada 29. marta ziņojumu par 2002. gada regulējuma īstenošanu
   (11) konstatējumos un publiski apspriežot Komisija 2006. gada 29. jūnija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. Izrādās, ka ar regulējuma reformu jāatrisina vissvarīgākais jautājums par vēl neizveidoto iekšējo elektronisko sakaru tirgu. Regulējuma sadrumstalotība un neatbilstības, kas rodas
  VRI
  pavirši koordinēto darbību dēļ, rada risku, ka mazināsies nozares konkurētspēja un patērētājiem nebūs ievērojamu labumu, ko dod starptautiska konkurence un starpvalstu un pat visu Kopienu aptveroši pakalpojumi.

| (9) | Jo īpaši, neefektīvi risinājumi un šķēršļi iekšējam tirgum ir rezultāts kavējumiem, veicot tirgus analīzi atbilstīgi Direktīvai 2002/21/EK (Pamatdirektīva), atšķirīgām pieejām, kas
  VRI
  ir attiecībā pret pienākumu noteikšanu nolūkā kompensēt tirgus analīzē atklātu efektīvas konkurences trūkumu, neviendabīgajiem nosacījumiem, ar kādiem piešķir izmantošanas tiesībās, atšķirīgajām atlases procedūrām saistībā ar visu Kopienu aptverošiem pakalpojumiem, dažādiem numuriem Kopienā, kas atvēlēti visu Kopienu aptverošiem pakalpojumiem, un problēmām, ar ko saskaras
  VRI
  , risinot starptautiskus strīdus. |
| --- | --- |

(9)

Jo īpaši, neefektīvi risinājumi un šķēršļi iekšējam tirgum ir rezultāts kavējumiem, veicot tirgus analīzi atbilstīgi Direktīvai 2002/21/EK (Pamatdirektīva), atšķirīgām pieejām, kas
  VRI
  ir attiecībā pret pienākumu noteikšanu nolūkā kompensēt tirgus analīzē atklātu efektīvas konkurences trūkumu, neviendabīgajiem nosacījumiem, ar kādiem piešķir izmantošanas tiesībās, atšķirīgajām atlases procedūrām saistībā ar visu Kopienu aptverošiem pakalpojumiem, dažādiem numuriem Kopienā, kas atvēlēti visu Kopienu aptverošiem pakalpojumiem, un problēmām, ar ko saskaras
  VRI
  , risinot starptautiskus strīdus.

| (10) | Pašreizējā pieeja nolūkā panākt lielāku konsekvenci starp VRI, apmainoties ar informāciju un zināšanām par praksi, ir izrādījusies veiksmīga jau īsā laikā pēc tās ieviešanas. Tomēr būs nepieciešama intensīvāka koordinācija starp visām regulatīvajām iestādēm valstu un Eiropas līmenī, lai saprastu un turpinātu attīstīt elektronisko sakaru pakalpojumu iekšējo tirgu nolūkā veicināt regulējuma konsekvenci. |
| --- | --- |

(10)

Pašreizējā pieeja nolūkā panākt lielāku konsekvenci starp VRI, apmainoties ar informāciju un zināšanām par praksi, ir izrādījusies veiksmīga jau īsā laikā pēc tās ieviešanas. Tomēr būs nepieciešama intensīvāka koordinācija starp visām regulatīvajām iestādēm valstu un Eiropas līmenī, lai saprastu un turpinātu attīstīt elektronisko sakaru pakalpojumu iekšējo tirgu nolūkā veicināt regulējuma konsekvenci.

| (11) | Tādēļ jāizveido jauna ▐ struktūra —
  BERT. BERT
  , palīdzot Komisijai un
  VRI
  , sekmētu iekšējā tirgus izveidošanu. Tā darbotos kā references centrs un baudītu uzticību, jo būtu neatkarīga, sniegtu kvalitatīvus padomus un izplatītu kvalitatīvu informāciju, tās procedūras un darbības metodes būtu pārskatāmas, un tā būtu neatlaidīga uzticēto uzdevumu izpildē. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ jāizveido jauna ▐ struktūra —
  BERT. BERT
  , palīdzot Komisijai un
  VRI
  , sekmētu iekšējā tirgus izveidošanu. Tā darbotos kā references centrs un baudītu uzticību, jo būtu neatkarīga, sniegtu kvalitatīvus padomus un izplatītu kvalitatīvu informāciju, tās procedūras un darbības metodes būtu pārskatāmas, un tā būtu neatlaidīga uzticēto uzdevumu izpildē.

| (12) | BERT
  , apkopojot pieredzi un nepildot
  VRI
  pašreizējās funkcijas jeb nedublējot darbu, ko tās jau veic, ļautu pārvaldes iestādēm vēl vairāk palīdzēt Komisijai pildīt pienākumus. |
| --- | --- |

(12)

BERT
  , apkopojot pieredzi un nepildot
  VRI
  pašreizējās funkcijas jeb nedublējot darbu, ko tās jau veic, ļautu pārvaldes iestādēm vēl vairāk palīdzēt Komisijai pildīt pienākumus.

| (13) | BERT aizstāj
  ERG un
  kalpo
  par ekskluzīvu forumu to
  VRI
  sadarbībai, kuras atbilstīgi regulējumam pilda visus pienākumus,
  kā arī šo iestāžu un Komisijas sadarbībai
  . |
| --- | --- |

(13)

BERT aizstāj
  ERG un
  kalpo
  par ekskluzīvu forumu to
  VRI
  sadarbībai, kuras atbilstīgi regulējumam pilda visus pienākumus,
  kā arī šo iestāžu un Komisijas sadarbībai
  .

| (14) | BERT

  būtu jāizveido atbilstīgi Kopienas pašreizējai iestāžu struktūrai un varas sadalījumam. Tai jābūt neatkarīgai tehniskos jautājumos un tiesiski, administratīvi un finansiāli autonomai. Tādēļ ir nepieciešams▐, lai tā būtu Kopienas struktūra, kas ir juridiska persona un kas pildītu uzdevumus, kuri tai noteikti ar šo regulu. |
| --- | --- |

(14)

BERT

  būtu jāizveido atbilstīgi Kopienas pašreizējai iestāžu struktūrai un varas sadalījumam. Tai jābūt neatkarīgai tehniskos jautājumos un tiesiski, administratīvi un finansiāli autonomai. Tādēļ ir nepieciešams▐, lai tā būtu Kopienas struktūra, kas ir juridiska persona un kas pildītu uzdevumus, kuri tai noteikti ar šo regulu.

| (15) | BERT
  darbam būtu jābūt pakārtotam valsts un Kopienas centieniem, un tādēļ iestādei jāveic uzdevumi, pilnībā sadarbojoties ar
  VRI
  un Komisiju, un jābūt gatavai kontaktēties ar nozares pārstāvjiem, patērētāju grupām,
  kultūras interešu grupām
  un citām atbilstīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(15)

BERT
  darbam būtu jābūt pakārtotam valsts un Kopienas centieniem, un tādēļ iestādei jāveic uzdevumi, pilnībā sadarbojoties ar
  VRI
  un Komisiju, un jābūt gatavai kontaktēties ar nozares pārstāvjiem, patērētāju grupām,
  kultūras interešu grupām
  un citām atbilstīgajām ieinteresētajām personām.

| (16) | BERT
  ir svarīga nozīme mehānismos, kas paredzēti iekšējā elektronisko sakaru tirgus konsolidēšanai un tirgus analīzes veikšanai zināmos apstākļos. |
| --- | --- |

(16)

BERT
  ir svarīga nozīme mehānismos, kas paredzēti iekšējā elektronisko sakaru tirgus konsolidēšanai un tirgus analīzes veikšanai zināmos apstākļos.

| (17) | BERT
  attiecīgi būtu jādod padomi Komisijai un
  VRI, kā arī Eiropas Parlamentam, ja tas prasa,
  saskaņā ar Kopienas elektronisko sakaru regulējumu un tādējādi jāpalīdz to efektīvi īstenot.
  ▐ |
| --- | --- |

(17)

BERT
  attiecīgi būtu jādod padomi Komisijai un
  VRI, kā arī Eiropas Parlamentam, ja tas prasa,
  saskaņā ar Kopienas elektronisko sakaru regulējumu un tādējādi jāpalīdz to efektīvi īstenot.

▐

| (18) | BERT
  gada pārskatā ║ norādītu, kāda ir labākā prakse un vēl palikušās vājās vietas, un palīdz paaugstināt Eiropas Savienībā ceļojošo iedzīvotāju
  ieguvumu
  līmeni. |
| --- | --- |

(18)

BERT
  gada pārskatā ║ norādītu, kāda ir labākā prakse un vēl palikušās vājās vietas, un palīdz paaugstināt Eiropas Savienībā ceļojošo iedzīvotāju
  ieguvumu
  līmeni.

| (19) | Saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (12) Komisija
  attiecīgā gadījumā
  var lūgt
  BERT
  neatkarīgo ekspertu padomu par radiofrekvenču izmantošanu Kopienā. Šī padomdošana var ietvert īpašu tehnisko izpēti, kā arī ekonomiskās vai sociālās ietekmes novērtējumu un analīzi, kas saistīta ar frekvenču politikas pasākumiem. Tā var ietvert arī jautājumus, kas saistīti ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta īstenošanu, ja
  BERT
  var prasīt dot padomu Komisijai par rezultātiem, kas sasniegti, Komisijai pilnvarojot Eiropas Pasta un elektronisko sakaru pārvalžu konferenci (CEPT). |
| --- | --- |

(19)

Saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (12) Komisija
  attiecīgā gadījumā
  var lūgt
  BERT
  neatkarīgo ekspertu padomu par radiofrekvenču izmantošanu Kopienā. Šī padomdošana var ietvert īpašu tehnisko izpēti, kā arī ekonomiskās vai sociālās ietekmes novērtējumu un analīzi, kas saistīta ar frekvenču politikas pasākumiem. Tā var ietvert arī jautājumus, kas saistīti ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta īstenošanu, ja
  BERT
  var prasīt dot padomu Komisijai par rezultātiem, kas sasniegti, Komisijai pilnvarojot Eiropas Pasta un elektronisko sakaru pārvalžu konferenci (CEPT).

| (20) | Lai gan
  elektronisko sakaru nozare ir galvenā nozare, lai Eiropā attīstītu uz zināšanām balstītu ekonomiku, un
  tehnikas un tirgus attīstība ir pavērusi lielākas iespējas izvērst elektronisko sakaru pakalpojumus pāri atsevišķu dalībvalstu ģeogrāfiskajām robežām, pastāv risks, ka atšķirīgi juridiski un regulējuma nosacījumi minēto sakaru izvēršanai atsevišķu valstu tiesību aktos arvien vairāk kavēs šādu starptautisku pakalpojumu sniegšanu. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Lai gan
  elektronisko sakaru nozare ir galvenā nozare, lai Eiropā attīstītu uz zināšanām balstītu ekonomiku, un
  tehnikas un tirgus attīstība ir pavērusi lielākas iespējas izvērst elektronisko sakaru pakalpojumus pāri atsevišķu dalībvalstu ģeogrāfiskajām robežām, pastāv risks, ka atšķirīgi juridiski un regulējuma nosacījumi minēto sakaru izvēršanai atsevišķu valstu tiesību aktos arvien vairāk kavēs šādu starptautisku pakalpojumu sniegšanu. ▐

| (21) | Komisija ir atzinusi, ka globālajam telekomunikāciju tirgum piemīt vispārējs un pārrobežu raksturs, norādot, ka šis tirgus atšķiras no telekomunikāciju pakalpojumiem, kas tiek sniegti vienīgi valsts mērogā, un ka attiecībā uz visiem globālajiem telekomunikāciju pakalpojumiem (GTP) vienotais tirgus tiek uzskatīts par tādu, kas jānošķir no valsts mēroga telekomunikāciju pakalpojumiem. GTP ir atsevišķs gadījums, kad būtu jāsaskaņo atļauju piešķiršanas nosacījumi. Ir vispāratzīts, ka šādi pakalpojumi, kurus veido uzņēmējdarbības datu un balss pakalpojumu pārvaldība daudznacionāliem uzņēmumiem, kuri ir izvietoti dažādās valstīs, pēc būtības ir pārrobežu un tiek sniegti visā Eiropā. BERT būtu jāizstrādā kopēja reglamentējoša pieeja, lai integrēti un nepārtraukti pakalpojumi sniegtu saimniecisku labumu visiem Eiropas reģioniem. |
| --- | --- |

(21)

Komisija ir atzinusi, ka globālajam telekomunikāciju tirgum piemīt vispārējs un pārrobežu raksturs, norādot, ka šis tirgus atšķiras no telekomunikāciju pakalpojumiem, kas tiek sniegti vienīgi valsts mērogā, un ka attiecībā uz visiem globālajiem telekomunikāciju pakalpojumiem (GTP) vienotais tirgus tiek uzskatīts par tādu, kas jānošķir no valsts mēroga telekomunikāciju pakalpojumiem. GTP ir atsevišķs gadījums, kad būtu jāsaskaņo atļauju piešķiršanas nosacījumi. Ir vispāratzīts, ka šādi pakalpojumi, kurus veido uzņēmējdarbības datu un balss pakalpojumu pārvaldība daudznacionāliem uzņēmumiem, kuri ir izvietoti dažādās valstīs, pēc būtības ir pārrobežu un tiek sniegti visā Eiropā. BERT būtu jāizstrādā kopēja reglamentējoša pieeja, lai integrēti un nepārtraukti pakalpojumi sniegtu saimniecisku labumu visiem Eiropas reģioniem.

| (22) | Ja rodas starptautiski strīdi starp uzņēmumiem par tiesībām vai pienākumiem, uz ko attiecas elektronisko sakaru regulējums,
  BERT

  vajadzētu spēt noskaidrot strīda iemeslu un ieteikt attiecīgajām
  VRI
  pasākumus, ko tā uzskata par lietderīgākajiem, lai atrisinātu strīdu saskaņā ar regulējuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Ja rodas starptautiski strīdi starp uzņēmumiem par tiesībām vai pienākumiem, uz ko attiecas elektronisko sakaru regulējums,
  BERT

  vajadzētu spēt noskaidrot strīda iemeslu un ieteikt attiecīgajām
  VRI
  pasākumus, ko tā uzskata par lietderīgākajiem, lai atrisinātu strīdu saskaņā ar regulējuma noteikumiem.

| (23) | Elektronisko sakaru nozarē ieguldījumi ir cieši saistīti ar jauninājumiem. BERT

  būtu jāsekmē labāka regulējuma prakses izstrādāšana un konsekvence elektronisko sakaru nozares regulējuma piemērošanā, veicinot informācijas apmaiņu starp valsts iestādēm un atbilstīgu informāciju darot viegli pieejamu sabiedrībai.
  BERT

  vajadzētu spēt risināt ekonomiskus un tehniskus jautājumus un piekļūt visjaunākajai informācijai, kas ir pieejama, lai varētu pievērsties saimnieciskiem un tehniskiem uzdevumiem, kurus izvirza progresējoša informācijas sabiedrība ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Elektronisko sakaru nozarē ieguldījumi ir cieši saistīti ar jauninājumiem. BERT

  būtu jāsekmē labāka regulējuma prakses izstrādāšana un konsekvence elektronisko sakaru nozares regulējuma piemērošanā, veicinot informācijas apmaiņu starp valsts iestādēm un atbilstīgu informāciju darot viegli pieejamu sabiedrībai.
  BERT

  vajadzētu spēt risināt ekonomiskus un tehniskus jautājumus un piekļūt visjaunākajai informācijai, kas ir pieejama, lai varētu pievērsties saimnieciskiem un tehniskiem uzdevumiem, kurus izvirza progresējoša informācijas sabiedrība ▐.

▐

| (24) | ▐ Lai uzlabotu pārskatāmību mazumtirdzniecības cenām par regulētu viesabonēšanas zvanu izdarīšanu un saņemšanu Kopienā un palīdzētu viesabonētājiem lemt par mobilo telefonu izmantošanu ārzemēs,
  BERT

  būtu jānodrošina, lai jaunākā informācija par to, kā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā (13), būtu pieejama ieinteresētajām personām, un katru gadu jāpublicē šādas pārraudzības rezultāti. |
| --- | --- |

(24)

▐ Lai uzlabotu pārskatāmību mazumtirdzniecības cenām par regulētu viesabonēšanas zvanu izdarīšanu un saņemšanu Kopienā un palīdzētu viesabonētājiem lemt par mobilo telefonu izmantošanu ārzemēs,
  BERT

  būtu jānodrošina, lai jaunākā informācija par to, kā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā (13), būtu pieejama ieinteresētajām personām, un katru gadu jāpublicē šādas pārraudzības rezultāti.

| (25) | BERT

  vajadzētu spēt pasūtīt pētījumus, kas vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai, vienlaikus panākot, ka izveidotie kontakti ar Komisiju un dalībvalstīm novērš centienu dublēšanos.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

BERT

  vajadzētu spēt pasūtīt pētījumus, kas vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai, vienlaikus panākot, ka izveidotie kontakti ar Komisiju un dalībvalstīm novērš centienu dublēšanos.

▐

| (26) | BERT
  organizatoriskajai struktūrai vajadzētu būt

  vienkāršai un
  piemērotai to uzdevumu veikšanai, kas tai jāpilda. Struktūra būtu jāpielāgo, lai tā atbilstu Kopienas elektronisko sakaru regulējuma sistēmas specifiskajām vajadzībām Jo īpaši
  būtu jāievēro VRI
  specifika un neatkarība
  gan valstu, gan Eiropas mērogā
  . |
| --- | --- |

(26)

BERT
  organizatoriskajai struktūrai vajadzētu būt

  vienkāršai un
  piemērotai to uzdevumu veikšanai, kas tai jāpilda. Struktūra būtu jāpielāgo, lai tā atbilstu Kopienas elektronisko sakaru regulējuma sistēmas specifiskajām vajadzībām Jo īpaši
  būtu jāievēro VRI
  specifika un neatkarība
  gan valstu, gan Eiropas mērogā
  .

| (27) | BERT

  būtu jābūt pilnvarām, kas vajadzīgas, lai efektīvi un, galvenais, neatkarīgi veiktu
  savas
  funkcijas. Tādēļ atbilstīgi situācijai valsts līmenī regulatoru padomei būtu jādarbojas neatkarīgi no tirgus interesēm, un tā nedrīkst prasīt vai pieņemt norādījumus no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām. |
| --- | --- |

(27)

BERT

  būtu jābūt pilnvarām, kas vajadzīgas, lai efektīvi un, galvenais, neatkarīgi veiktu
  savas
  funkcijas. Tādēļ atbilstīgi situācijai valsts līmenī regulatoru padomei būtu jādarbojas neatkarīgi no tirgus interesēm, un tā nedrīkst prasīt vai pieņemt norādījumus no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām.

| (28) | Lai
  BERT
  darbotos netraucēti,
  rīkotājdirektors
  jāieceļ, vadoties pēc nopelniem un dokumentētām administratīvām un vadītāja prasmēm, kā arī pēc kompetences un pieredzes darbā ar elektronisko sakaru tīkliem, pakalpojumiem un tirgiem, un direktoram jāpilda pienākumi pilnīgi neatkarīgi un tāpat jāpielāgo arī
  BERT
  iekšējā organizācija un darbība.
  Rīkotājdirektoram

  būtu jānodrošina
  BERT
  uzdevumu efektīva un neatkarīga izpilde. |
| --- | --- |

(28)

Lai
  BERT
  darbotos netraucēti,
  rīkotājdirektors
  jāieceļ, vadoties pēc nopelniem un dokumentētām administratīvām un vadītāja prasmēm, kā arī pēc kompetences un pieredzes darbā ar elektronisko sakaru tīkliem, pakalpojumiem un tirgiem, un direktoram jāpilda pienākumi pilnīgi neatkarīgi un tāpat jāpielāgo arī
  BERT
  iekšējā organizācija un darbība.
  Rīkotājdirektoram

  būtu jānodrošina
  BERT
  uzdevumu efektīva un neatkarīga izpilde.

| (29) | Lai panāktu, ka
  BERT
  uzdevumi tiek veikti efektīvi, būtu jādod
  rīkotājdirektoram
  vajadzīgās pilnvaras, t. i., ar regulatoru padomes piekrišanu pieņemt visus atzinumus, un jānodrošina, lai
  BERT
  strādātu saskaņā ar šajā saistībā noteiktajiem vispārīgajiem principiem.
  ▐ |
| --- | --- |

(29)

Lai panāktu, ka
  BERT
  uzdevumi tiek veikti efektīvi, būtu jādod
  rīkotājdirektoram
  vajadzīgās pilnvaras, t. i., ar regulatoru padomes piekrišanu pieņemt visus atzinumus, un jānodrošina, lai
  BERT
  strādātu saskaņā ar šajā saistībā noteiktajiem vispārīgajiem principiem.

▐

| (30) | Papildus saviem darbības principiem, kuru pamatā ir neatkarība un pārskatāmība,
  BERT

  vajadzētu būt

  gatavai
  kontaktēties
  arī
  ar nozares pārstāvjiem, patērētājiem,
  arodbiedrībām, valsts sektora iestādēm, pētniecības centriem
  un citām ieinteresētajām personām.
  Vajadzības gadījumā BERT būtu jāpalīdz Komisijai, lai uzņēmumu vidū izplatītu paraugpraksi un apmainītos ar to. |
| --- | --- |

(30)

Papildus saviem darbības principiem, kuru pamatā ir neatkarība un pārskatāmība,
  BERT

  vajadzētu būt

  gatavai
  kontaktēties
  arī
  ar nozares pārstāvjiem, patērētājiem,
  arodbiedrībām, valsts sektora iestādēm, pētniecības centriem
  un citām ieinteresētajām personām.
  Vajadzības gadījumā BERT būtu jāpalīdz Komisijai, lai uzņēmumu vidū izplatītu paraugpraksi un apmainītos ar to.

| (31) | Tādēļ
  BERT
  procedūrām jānodrošina, ka
  BERT
  ir pieejamas speciālistu īpašās zināšanas un elektronisko sakaru nozares pieredze, jo īpaši tehniski sarežģītās un strauju pārmaiņu jomās ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(31)

Tādēļ
  BERT
  procedūrām jānodrošina, ka
  BERT
  ir pieejamas speciālistu īpašās zināšanas un elektronisko sakaru nozares pieredze, jo īpaši tehniski sarežģītās un strauju pārmaiņu jomās ▐.

▐

| (32) | Lai
  BERT
  garantētu pilnīgu autonomiju un neatkarību, tai būtu jāsaņem autonoms budžets.
  Vienu trešdaļu finansējuma piešķirs
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta,
  savukārt divas trešdaļas līdzekļu nodrošinās VRI. Dalībvalstīm jānodrošina, ka VRI ir atbilstīgs un beznosacījumu finansējums šim mērķim. Šāda finansēšanas metode neskar BERT neatkarību ne no dalībvalstīm, ne no Eiropas Komisijas
  . |
| --- | --- |

(32)

Lai
  BERT
  garantētu pilnīgu autonomiju un neatkarību, tai būtu jāsaņem autonoms budžets.
  Vienu trešdaļu finansējuma piešķirs
  no Eiropas Savienības vispārējā budžeta,
  savukārt divas trešdaļas līdzekļu nodrošinās VRI. Dalībvalstīm jānodrošina, ka VRI ir atbilstīgs un beznosacījumu finansējums šim mērķim. Šāda finansēšanas metode neskar BERT neatkarību ne no dalībvalstīm, ne no Eiropas Komisijas
  .

| (33) | Attiecīgā gadījumā
  BERT
  būtu apspriežas ar ieinteresētajām personām un piemērotā termiņā dod tām iespēju izteikties par pasākumu projektiem. |
| --- | --- |

(33)

Attiecīgā gadījumā
  BERT
  būtu apspriežas ar ieinteresētajām personām un piemērotā termiņā dod tām iespēju izteikties par pasākumu projektiem.

| (34) | Komisijai vajadzētu spēt

  veikt nepieciešamos pasākumus gadījumā, ja uzņēmumi neiesniedz
  informāciju, kura vajadzīga
  BERT
  , lai tā efektīvi izpildītu uzdevumus. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tām ir atbilstīgs regulējums, lai noteiktu uzņēmumiem efektīvus, samērīgus un atturošus sodus par to pienākumu nepildīšanu, kas izriet no šīs regulas. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai vajadzētu spēt

  veikt nepieciešamos pasākumus gadījumā, ja uzņēmumi neiesniedz
  informāciju, kura vajadzīga
  BERT
  , lai tā efektīvi izpildītu uzdevumus. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tām ir atbilstīgs regulējums, lai noteiktu uzņēmumiem efektīvus, samērīgus un atturošus sodus par to pienākumu nepildīšanu, kas izriet no šīs regulas.

| (35) | VRI

  būtu jānodrošina, ka, savas darbības jomā īstenojot mērķus un pildot uzdevumus,
  BERT
  jo īpaši
  ievēro noteikumus
  , kas attiecas uz Kopienas iestādēm un ir par darbībām ar slepeniem dokumentiem. Attiecīgā gadījumā ir lietderīgi nodrošināt saskaņotu un drošu informācijas apmaiņu atbilstīgi šai regulai. |
| --- | --- |

(35)

VRI

  būtu jānodrošina, ka, savas darbības jomā īstenojot mērķus un pildot uzdevumus,
  BERT
  jo īpaši
  ievēro noteikumus
  , kas attiecas uz Kopienas iestādēm un ir par darbībām ar slepeniem dokumentiem. Attiecīgā gadījumā ir lietderīgi nodrošināt saskaņotu un drošu informācijas apmaiņu atbilstīgi šai regulai.

| (36) | VRI

  būtu jānodrošina, ka
  BERT piemēro attiecīgos
  Kopienas tiesību
  aktus
  par publisku piekļuvi dokumentiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulai (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (14) un par personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (15). |
| --- | --- |

(36)

VRI

  būtu jānodrošina, ka
  BERT piemēro attiecīgos
  Kopienas tiesību
  aktus
  par publisku piekļuvi dokumentiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulai (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (14) un par personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (15).

| (37) | Lai izvērtētu, vai BERT pilnvaras ir jāpagarina, līdz 2014. gada 1. janvārim būtu jāveic pārskatīšana. Ja pagarinājums ir pamatots, būtu jāpārskata budžeta un procedūras noteikumi, kā arī cilvēkresursi, |
| --- | --- |

(37)

Lai izvērtētu, vai BERT pilnvaras ir jāpagarina, līdz 2014. gada 1. janvārim būtu jāveic pārskatīšana. Ja pagarinājums ir pamatots, būtu jāpārskata budžeta un procedūras noteikumi, kā arī cilvēkresursi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS UN UZDEVUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Tiek izveidota
  Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācija (BERT)
  , kuras pienākumi izklāstīti šajā regulā.
  Komisija konsultē BERT tās darbības procesā saskaņā ar Pamatdirektīvu un īpašajām direktīvām, kā noteikts šajā regulā.

2.   
  BERT
  rīkojas Pamatdirektīvas un īpašo direktīvu darbības jomā un izmanto īpašās zināšanas, kas pieejamas
  VRI
  . Pildot II un III nodaļā uzskaitītos uzdevumus, tā
  uzlabo valstu tiesību aktus elektronisko sakaru jomā un
  sekmē labāku iekšējā elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgus darbību, tostarp
  jo īpaši elektronisko sakaru reglamentējošo noteikumu efektīvu un konsekventu piemērošanu un
  visu Kopienu aptverošu elektronisko sakaru ieviešanu.

3.   
  BERT
  veic uzdevumus, sadarbojoties ar
  VRI
  un Komisiju ▐.

BERT kalpo kā iestāde informācijas apmaiņai un vienotu lēmumu pieņemšanai starp VRI. BERT nodrošina organizatorisku pamatu VRI lēmumu pieņemšanai. BERT pieņem kopējās nostājas un piezīmes. Turklāt BERT konsultē Komisiju un palīdz VRI visos jautājumos, kuri saskaņā ar Pamatdirektīvu un īpašajām direktīvām attiecas uz VRI piešķirto uzdevumu darbības jomu.

4.   
  BERT
  , veicot visas darbības un jo īpaši sagatavojot atzinumus, cenšas sasniegt tādus pašus mērķus, kas noteikti
  VRI
  Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. pantā.

5.
     
  Pieņem lēmumu, ar ko izveido biroju, lai nodrošinātu pietiekamus resursus BERT, un tajā ietver šādus noteikumus:

| a) | noteikumu, ka birojs ir Kopienas administrācijas daļa attiecībā uz nodarbinātības un budžeta atbildības noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

noteikumu, ka birojs ir Kopienas administrācijas daļa attiecībā uz nodarbinātības un budžeta atbildības noteikumiem;

| b) | atsevišķus iestādes civildienesta noteikumus, ciktāl ir jānodrošina BERT uzdevumu neatkarīga īstenošana, un |
| --- | --- |

b)

atsevišķus iestādes civildienesta noteikumus, ciktāl ir jānodrošina BERT uzdevumu neatkarīga īstenošana, un

| c) | noteikumus par BERT pirmo sapulci un pirmo priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

c)

noteikumus par BERT pirmo sapulci un pirmo priekšsēdētāju.

Birojs atrodas Briselē.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas izklāstītas Direktīvas 2002/21/EK 2. pantā, Direktīvas 2002/19/EK 2. pantā, Direktīvas 2002/20/EK 2. pantā, Direktīvas 2002/22/EK 2. pantā, Direktīvas 2002/58/EK 2. pantā un Lēmuma Nr. 676/2002/EK ║ 2. pantā.

3. pants

BERT
  funkcijas

BERT
  , pildot ar šo regulu noteiktos uzdevumus,

| a) | pēc
  Eiropas Parlamenta,
  Komisijas pieprasījuma vai pēc savas ierosmes sniedz atzinumus un palīdz
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai, nodrošinot
  tiem
  papildu tehnisko atbalstu visu elektronisko sakaru jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

a)

pēc
  Eiropas Parlamenta,
  Komisijas pieprasījuma vai pēc savas ierosmes sniedz atzinumus un palīdz
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai, nodrošinot
  tiem
  papildu tehnisko atbalstu visu elektronisko sakaru jautājumu risināšanā;

| b) | izstrādā kopējo nostāju, pamatnostādnes un paraugpraksi reglamentējošu tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanai valsts līmenī un uzrauga to īstenošanu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

izstrādā kopējo nostāju, pamatnostādnes un paraugpraksi reglamentējošu tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanai valsts līmenī un uzrauga to īstenošanu visās dalībvalstīs;

| c) | palīdz Kopienai, tās dalībvalstīm un
  VRI
  veidot ciešākas attiecības, apspriesties un veikt informācijas apmaiņu ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

palīdz Kopienai, tās dalībvalstīm un
  VRI
  veidot ciešākas attiecības, apspriesties un veikt informācijas apmaiņu ar trešām valstīm;

| d) | dod padomu tirgus dalībniekiem
  (tostarp patērētājiem un patērētāju organizācijām)
  un
  VRI
  regulējuma jautājumos; |
| --- | --- |

d)

dod padomu tirgus dalībniekiem
  (tostarp patērētājiem un patērētāju organizācijām)
  un
  VRI
  regulējuma jautājumos;

| e) | apmainās ar informāciju, izplata informāciju un to vāc, un veic pētījumus jomās, kas ietilpst tās darbības jomā; |
| --- | --- |

e)

apmainās ar informāciju, izplata informāciju un to vāc, un veic pētījumus jomās, kas ietilpst tās darbības jomā;

| f) | apmainās ar pieredzi un veicina inovāciju elektronisko sakaru jomā; |
| --- | --- |

f)

apmainās ar pieredzi un veicina inovāciju elektronisko sakaru jomā;

| g) | konsultē VRI
  starptautisku strīdu gadījumos un
  attiecīgos gadījumos
  e-pieejamības jautājumos; |
| --- | --- |

g)

konsultē VRI
  starptautisku strīdu gadījumos un
  attiecīgos gadījumos
  e-pieejamības jautājumos;

| h) | izstrādā kopējās nostājas par jautājumiem, kas attiecas uz visu Eiropu, piemēram, par globālajiem telekomunikāciju pakalpojumiem, lai uzlabotu regulējuma atbilstību un veicinātu Viseiropas tirgus izveidošanu un noteikumu pieņemšanu, kas piemērojami visā Eiropā. |
| --- | --- |

h)

izstrādā kopējās nostājas par jautājumiem, kas attiecas uz visu Eiropu, piemēram, par globālajiem telekomunikāciju pakalpojumiem, lai uzlabotu regulējuma atbilstību un veicinātu Viseiropas tirgus izveidošanu un noteikumu pieņemšanu, kas piemērojami visā Eiropā.

II NODAĻA

BERT
  UZDEVUMI SAISTĪBĀ AR IEKŠĒJĀ TIRGUS NOSTIPRINĀŠANU

4. pants

BERT
  loma tiesiskā regulējuma piemērošanā

1.   Pēc Komisijas pieprasījuma
  BERT
  sniedz atzinumus par visiem elektronisko sakaru jautājumiem,
  kā noteikts šajā regulā. Pēc savas iniciatīvas BERT var arī sniegt atzinumus par šiem jautājumiem Komisijai vai VRI.

2.   
  Lai sekmētu
  Pamatdirektīvas un īpašo direktīvu noteikumu saskaņotu piemērošanu, Komisija
  prasa palīdzību BERT arī nolūkā
  sagatavot ieteikumus vai lēmumus, kas Komisijai jāpieņem saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 19. pantu.
  Eiropas Parlaments arī var prasīt šādu palīdzību no BERT, kāda tam ir pamatoti nepieciešama saistībā ar ikvienu jautājumu vai tiesību aktu BERT darbības jomā.

3.   Šā panta 1. punktā minētie jautājumi
  ir šādi
  :

| a) | VRI
  pasākumu projekti saistībā ar tirgus noteikšanu, uzņēmumu atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, un tiesiskās aizsardzības līdzekļu noteikšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 7. pantam;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

VRI
  pasākumu projekti saistībā ar tirgus noteikšanu, uzņēmumu atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, un tiesiskās aizsardzības līdzekļu noteikšanu atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 7. pantam;

▐

| b) | starpvalstu tirgu noteikšana atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 15. pantam; |
| --- | --- |

b)

starpvalstu tirgu noteikšana atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 15. pantam;

| c) | standartizācijas jautājumi atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 17. pantam; |
| --- | --- |

c)

standartizācijas jautājumi atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 17. pantam;

| d) | konkrētu valstu tirgus
  un vajadzības gadījumā vietējo tirgu
  analīze atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantam; |
| --- | --- |

d)

konkrētu valstu tirgus
  un vajadzības gadījumā vietējo tirgu
  analīze atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. pantam;

| e) | pārredzamība un informācija tiešajiem lietotājiem atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 21. pantam; |
| --- | --- |

e)

pārredzamība un informācija tiešajiem lietotājiem atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 21. pantam;

| f) | pakalpojumu kvalitāte atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 22. pantam; |
| --- | --- |

f)

pakalpojumu kvalitāte atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 22. pantam;

| g) | efektīva neatliekamās palīdzības numura 112 ieviešana atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 26. pantam;
  ▐ |
| --- | --- |

g)

efektīva neatliekamās palīdzības numura 112 ieviešana atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 26. pantam;

▐

| h) | numuru saglabāšana atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 30. pantam; |
| --- | --- |

h)

numuru saglabāšana atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 30. pantam;

| i) | tiešo lietotāju invalīdu piekļuves uzlabošana elektronisko sakaru pakalpojumiem un iekārtām atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 33. pantam; |
| --- | --- |

i)

tiešo lietotāju invalīdu piekļuves uzlabošana elektronisko sakaru pakalpojumiem un iekārtām atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 33. pantam;

| j) | VRI
  pasākumi, kas veikti atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK (piekļuves direktīva) 5. pantam un 8. panta 3. punktam; |
| --- | --- |

j)

VRI
  pasākumi, kas veikti atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK (piekļuves direktīva) 5. pantam un 8. panta 3. punktam;

| k) | pārredzamības pasākumi, lai īstenotu atsaistītu piekļuvi abonentlīnijai atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK (piekļuves direktīva) 9. pantam; |
| --- | --- |

k)

pārredzamības pasākumi, lai īstenotu atsaistītu piekļuvi abonentlīnijai atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK (piekļuves direktīva) 9. pantam;

| l) | nosacījumi par piekļuvi ciparu televīzijas un radio pakalpojumiem atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK (piekļuves direktīva) 6. pantam un interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu savietojamība atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 18. pantam; |
| --- | --- |

l)

nosacījumi par piekļuvi ciparu televīzijas un radio pakalpojumiem atbilstīgi Direktīvas 2002/19/EK (piekļuves direktīva) 6. pantam un interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu savietojamība atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 18. pantam;

| m) | jautājumi, kuri ar Pamatdirektīvu un īpašajām direktīvām ir noteikti kā BERT atbildība, ciktāl tie skar frekvenču spektra pārvaldību, vai arī uz tiem attiecas šī pārvaldība
  ; |
| --- | --- |

m)

jautājumi, kuri ar Pamatdirektīvu un īpašajām direktīvām ir noteikti kā BERT atbildība, ciktāl tie skar frekvenču spektra pārvaldību, vai arī uz tiem attiecas šī pārvaldība
  ;

| n) | pasākumi, lai nodrošinātu kopēju Viseiropas noteikumu un prasību izstrādāšanu attiecībā uz globālo telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

n)

pasākumi, lai nodrošinātu kopēju Viseiropas noteikumu un prasību izstrādāšanu attiecībā uz globālo telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem.

4.   Turklāt
  Komisija var pieprasīt BERT
  veikt konkrētus uzdevumus, kas izklāstīti no 5. līdz 18. pantam.

5.
     
  Komisija un VRI pilnībā ņem vērā BERT sniegtos atzinumus. Ja BERT ierosina alternatīvus risinājumus, ņemot vērā dažādos tirgus nosacījumus un dažādo regulatīvo pieeju virziena atkarību, VRI apsver, kurš risinājums vislabāk atbilst to regulatīvajai pieejai. VRI un Komisija publisko informāciju, kādā veidā ir ņemts vērā BERT atzinums.

5. pants

Apspriešanās ar
  BERT
  par valsts tirgu noteikšanu un analīzi un par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem

1.   Komisija informē
  BERT
  , ja tā rīkojas atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 7. panta 4. un 8. punktam.

2.   
  BERT

  četru nedēļu laikā pēc šādas informācijas saņemšanas sniedz atzinumu Komisijai par attiecīgā pasākuma projektu. Atzinumā sīki un objektīvi analizēts, vai paredzētais pasākums nerada šķērsli vienotajam tirgum un atbilst Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši mērķiem, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. pantā. Attiecīgā gadījumā
  Komisija prasa BERT norādīt
  , kādas izmaiņas jāizdara pasākuma projektā, lai panāktu, ka atbilstība šiem mērķiem ir iespējami lielāka.

3.   
  BERT
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju, lai izpildītu 2. punktā minētos uzdevumus.

6. pants

Valsts tirgu analīze, ko veic
  BERT

1.   Ja atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. panta 7. punktam Komisija pieprasa
  BERT
  veikt īpaša konkrēta tirgus analīzi dalībvalstī, Iestāde sniedz atzinumu un vajadzīgo informāciju Komisijai, tostarp par sabiedriskās apspriešanas un tirgus analīzes rezultātiem. Ja
  BERT
  konstatē, ka konkurence šajā tirgū nav pilnvērtīga, pēc sabiedriskās apspriešanas tā atzinumā iekļauj pasākuma projektu, norādot uzņēmumus, ko uzskata par tādiem, kuri jāatzīst par uzņēmumiem, kam ir būtiska ietekme minētajā tirgū, un atbilstīgos pienākumus, kas jāuzliek.

2.   Attiecīgā gadījumā pirms atzinuma sniegšanas Komisijai
  BERT
  var apspriesties ar valsts konkurences iestādēm.

3.   
  BERT
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju, lai izpildītu 1. punktā minētos uzdevumus.

7. pants

Starpvalstu tirgu noteikšana un analīze

1.   Pēc pieprasījuma
  BERT
  sniedz Komisijai atzinumu par atbilstīgu starpvalstu tirgu noteikšanu.

2.   Ja Komisija ir noteikusi starpvalstu tirgu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 15. panta 4. punktu,
  BERT var pēc pieprasījuma palīdzēt VRI, kuras iesaistījušās kopējās
  tirgus
  analīzes veikšanā
  , atbilstīgi minētās direktīvas 16. panta 5. punktam ▐.

▐

3.   
  BERT
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju, lai izpildītu uzdevumus, kas minēti no 1. un 2. punktā.

8. pants

Numerācijas un numuru saglabāšanas harmonizācija

▐

1.   
  Pēc Komisijas pieprasījuma, BERT
  kopā ar
  VRI
  risina jautājumus par krāpšanu vai numerācijas resursu ļaunprātīgu izmantošanu Kopienā, jo īpaši attiecībā uz starptautiskiem pakalpojumiem.
  BERT
  var sniegt atzinumu par darbību, ko var veikt Kopienā vai valstī, lai saistībā ar numerāciju mazinātu krāpšanu, ļaunprātīgu izmantošanu un citas patērētāju problēmas.

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma
  BERT
  sniedz atzinumu Komisijai par darbības jomu, tehniskajiem parametriem un pienākumiem, kas noteikti saistībā ar numuru vai abonentu identifikatoru un saistītās informācijas saglabāšanu, mainot tīklus, un par lietderību šādu pienākumu noteikšanai arī Kopienas līmenī.

9. pants

Eiropas neatliekamās palīdzības numura 112 ieviešana

▐

1.   Pēc Komisijas pieprasījuma
  BERT
  sniedz Komisijai atzinumu par tehniskiem jautājumiem saistībā ar Eiropas neatliekamās palīdzības numura 112 ieviešanu atbilstīgi Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 26. pantam.

2.   Pirms atzinuma sniegšanas atbilstīgi 1. punktam

  BERT
  apspriežas ar kompetentajām valsts iestādēm un rīko sabiedrisko apspriešanos saskaņā ar 31. pantu.

10. pants

Padoms radiofrekvenču jautājumos saistība ar elektroniskajiem sakariem

1.   Pēc pieprasījuma
  BERT attiecīgos gadījumos
  sniedz padomu Komisijai,
  Radiofrekvenču spektra politikas grupai (turpmāk tekstā “RSPG”) un Radiofrekvenču spektra komitejai (turpmāk tekstā “RSK”) saistībā ar tiem BERT darbības jautājumiem, kuri attiecas uz
  radiofrekvenču
  izmantošanu
  elektroniskajiem sakariem Kopienā.
  Pēc vajadzības BERT cieši sadarbojas ar RSPG un RSK.

2.   Šā panta 1. punktā minētās darbības var veikt par jautājumiem, kas attiecas uz Lēmuma Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmums) īstenošanu, un tas neierobežo uzdevumu sadalījumu atbilstīgi minētā lēmuma 4. pantam.

3.   
  Komisija var pieprasīt BERT sniegt
  padomu
  RSPG un RSK saistībā ar padomu, ko RSK sniegusi
  Komisijai par to, kā izstrādāt kopējās politikas mērķus, kas minēti Lēmuma Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmums) 6. panta 3. punktā, ja tie attiecas uz elektronisko sakaru nozari.

4.   
  BERT attiecīgā gadījumā sniedz padomu saistībā ar Komisijas, RSPG, RSK vai ikvienas citas atbildīgās struktūras publicētajiem ziņojumiem
  par paredzamajām tendencēm frekvenču jomā elektronisko sakaru nozarē un politikā,
  kuros
  norāda iespējamās vajadzības un gaidāmos uzdevumus.

11. pants

Ar vispārējām atļaujām un izmantošanas tiesībām saistīto nosacījumu un procedūru saskaņošana

1.   
  Komisija var lūgt BERT sniegt Komisijai, RSPG vai RSK
  atzinumu par darbības jomu un saturu īstenošanas pasākumiem, kas noteikti Direktīvas 2002/20/EK (atļauju izsniegšanas direktīva) 6.a pantā. Atzinumā jo īpaši var iekļaut
  BERT
  novērtējumu par priekšrocībām, kādas rastos vienotajam elektronisko sakaru un pakalpojumu tirgum, ja īstenotu Komisijas pasākumus, kuri pieņemti atbilstīgi Direktīvas 2002/20/EK (atļauju izsniegšanas direktīva) 6.a pantam, un norādīt pakalpojumus, kas varētu aptvert visu Kopienu un minēto pasākumu dēļ būtu izdevīgāki.

▐

2.   Pēc Komisijas,
  RSPG, RSK vai jebkuras citas atbildīgās iestādes
  pieprasījuma
  BERT
  komentē vai papildina atzinumus, kas sniegti atbilstīgi 1. punktam, minētajā pieprasījumā noteiktajā termiņā.

▐

12. pants

Kopīgajās procedūrās piešķirto radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesību atsaukšana

Komisija var pieprasīt BERT sniegt
  Komisijai,
  RSPG vai RSK
  atzinumu par tādu izmantošanas tiesību atsaukšanu, kas piešķirtas kopīgajās procedūrās, kuras paredzētas atbilstīgi Direktīvas 2002/20/EK (atļauju izsniegšanas direktīva) 6.b pantam.

Atzinumā izskata, vai bijuši nopietni un atkārtoti ar izmantošanas tiesībām saistītu nosacījumu pārkāpumi.

▐

13. pants

Sava ierosme

BERT
  pēc savas ierosmes var sniegt atzinumu
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai,
  jo īpaši
  par jautājumiem, kas minēti 4. panta 2. punktā, 7. panta 1. punktā, 8. panta 2. punktā, 10. panta 1. punktā, 12., 14., 21. un 22. pantā
  , kā arī par citiem jautājumiem, kurus tā uzskata par būtiskiem
  .

III NODAĻA

IESTĀDES PAPILDU UZDEVUMI ▐

14. pants

Starptautiskie strīdi

1.   Ja
  VRI

  saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 21. pantu pieprasa

  BERT
  ieteikumu strīda izšķiršanai,
  BERT
  informē visas strīdā iesaistītās puses un visas atbilstīgās
  VRI
  .

2.   
  BERT
  izskata strīda iemeslus un pieprasa atbilstīgu informāciju no pusēm un atbilstīgajām
  VRI
  .

3.   Pēc pieprasījuma saņemšanas
  BERT
  sniedz ieteikumu trīs mēnešu laikā, ja vien to neliedz ārkārtēji apstākļi. Ieteikumā norādīti atbilstīgajām
  VRI
  saskaņā ar Pamatdirektīvas un/vai īpašo direktīvu noteikumiem veicamie pasākumi, ko
  BERT
  uzskata par lietderīgiem.

4.   
  BERT
  var nesniegt ieteikumu, ja uzskata, ka citi mehānismi būtu labāki savlaicīgai strīda izšķiršanai saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. panta noteikumiem. Šādos gadījumos tā nekavējoties informē puses un atbilstīgās valsts pārvaldes iestādes.

Ja pēc četriem mēnešiem strīds nav izšķirts vai ja puses nav izmantojušas citu mehānismu strīda izšķiršanai,
  BERT
  pēc
  VRI
  pieprasījuma rīkojas saskaņā ar 2. un 3. punktu.

15. pants

Informācijas apmaiņa, izplatīšana un vākšana

1.   
  BERT
  , ņemot vērā Kopienas elektronisko sakaru politiku, veicina informācijas apmaiņu gan dalībvalstu starpā, gan starp dalībvalstīm,
  VRI
  un Komisiju par stāvokli un attīstību elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu regulatīvo darbību jomā.
  Ņemot vērā dažādos tirgus nosacījumus un dažādo regulatīvo pieeju virziena atkarību, BERT var izstrādāt alternatīvus risinājumus, ievērojot saskaņotus normatīvos noteikumus.

2.   
  BERT
  veicina informācijas apmaiņu un sekmē labākās regulējuma prakses ieviešanu un tehnikas attīstību Kopienā un pasaulē, jo īpaši

| a) | vācot, apstrādājot un publicējot informāciju par elektronisko sakaru tehnisko raksturojumu, kvalitāti un cenām un par elektronisko sakaru tirgiem Kopienā; |
| --- | --- |

a)

vācot, apstrādājot un publicējot informāciju par elektronisko sakaru tehnisko raksturojumu, kvalitāti un cenām un par elektronisko sakaru tirgiem Kopienā;

| b) | pasūtot vai veicot pētījumus par elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un to regulējumu ▐, un |
| --- | --- |

b)

pasūtot vai veicot pētījumus par elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un to regulējumu ▐, un

| c) | organizējot vai veicinot
  VRI
  apmācību jautājumos,
  kuri saskaņā ar Pamatdirektīvu un īpašajām direktīvām ietilpst BERT darbības jomā
  . |
| --- | --- |

c)

organizējot vai veicinot
  VRI
  apmācību jautājumos,
  kuri saskaņā ar Pamatdirektīvu un īpašajām direktīvām ietilpst BERT darbības jomā
  .

3.   
  BERT
  šādu informāciju publicē viegli pieejamā veidā.
  Pilnībā ievēro konfidencialitāti.

▐

16. pants

Elektron isko sakaru nozares pārraudzība un ziņošana par to

1.   
  Komisija var pieprasīt BERT pārraudzīt
  elektronisko sakaru tirgus attīstības tendences un jo īpaši tādu produktu un pakalpojumu mazumtirdzniecības cenas, ko patērētāji izmanto visbiežāk.

2.   
  BERT
  publicē tādu gada ziņojumu par tendencēm, tostarp patērētāju jautājumiem, elektronisko sakaru nozarē, kurā norāda, kādi šķēršļi vēl pārvarami, lai varētu pabeigt vienotā elektronisko sakaru tirgus izveidošanu. Ziņojumā ietver arī pārskatu un analīzi informācijai par valsts pārsūdzības procedūrām, ko dalībvalstis sniedz saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 4. panta 3. punktu, un informācijai par to, cik lielā mērā dalībvalstīs izmanto procedūras strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā, kuras minētas Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 34. pantā.
  Šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, kas pēc tam var sniegt atzinumu par minēto ziņojumu.

3.   
  Komisija var pieprasīt BERT sniegt
  atzinumu par pasākumiem, ko varētu veikt, lai atrisinātu problēmas, kuras norādītas, novērtējot 1. punktā minēto jautājumus
  , saistībā ar gada ziņojuma publicēšanu. Šo atzinumu iesniedz Eiropas Parlamentam.

4.   Atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 18. pantam
  Komisija var pieprasīt BERT
  regulāri
  publicēt
  ziņojumu par interaktīvās ciparu televīzijas pakalpojumu savietojamību.

17. pants

Elektroniskā pieejamība

1.   Pēc Komisijas pieprasījuma
  BERT
  dod Komisijai un
  VRI
  padomu par elektronisko sakaru pakalpojumu un termināliekārtu savietojamības, pieejamības un izmantošanas uzlabošanu un jo īpaši padomu starptautiskās savietojamības jautājumos
  , uzmanību pievēršot to tiešo lietotāju īpašajām vajadzībām, kuriem ir invaliditāte, un vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām
  .

▐

18. pants

Papildu uzdevumi

Pēc Komisijas pieprasījuma
  BERT
  var veikt konkrētus papildu uzdevumus
  , ja tam piekrīt visi Komisijas locekļi
  .

IV NODAĻA

IESTĀDES ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA

19. pants

BERT
  struktūrvienības

BERT
  ir

| a) | regulatoru padome
  ,
  ▐ |
| --- | --- |

a)

regulatoru padome
  ,

▐

| b) | rīkotājdirektors
  .
  ▐ |
| --- | --- |

b)

rīkotājdirektors
  .

▐

20. pants

Regulatoru padome

1.   
  Regulatoru padomes
  sastāvā
  ietilpst viens loceklis no katras dalībvalsts, kurš ir neatkarīgas VRI vadītājs vai augsta līmeņa pārstāvis un ikdienā ir atbildīgs par regulējuma piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī. Katras dalībvalsts VRI izraugās vienu pārstāvja vietnieku. Komisija, saņemot regulatoru padomes iepriekšēju piekrišanu, piedalās kā novērotāja.

2.   
  Regulatoru padome
  no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski aizvieto priekšsēdētāju, ja priekšsēdētājs nevar veikt savas funkcijas.
  Saskaņā ar reglamentā paredzēto ievēlēšanas kārtību
  priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir divarpus gadi.

3.   
  Regulatoru padomes
  sanāksmes sasauc priekšsēdētājs
  , un tās notiek
  vismaz
  četras
  reizes gadā.
  Izņēmuma kārtā regulatoru padome var sanākt
  arī pēc priekšsēdētāja ierosmes, pēc Komisijas pieprasījuma vai pēc vismaz trešās daļas
  regulatoru padomes
  locekļu pieprasījuma.
  Regulatoru padome
  var uzaicināt sanāksmēs kā novērotāju piedalīties jebkuru personu, kuras atzinums var būt svarīgs.
  Regulatoru padomes
  locekļiem, ievērojot reglamentu, var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

4.   
  Regulatoru padome
  lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, ko veido divas trešdaļas klātesošo valdes locekļu balsu
  , ja vien šajā regulā, Pamatdirektīvā un īpašajās direktīvās nav paredzēts citādi. Šos lēmumus dara zināmus Komisijai.

Regulatoru padome pieņem BERT reglamentu ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu. Šis reglaments paredz, ka regulatoru padomes locekļiem vienmēr pirms katras sanāksmes izdala pilnu darba kārtību un priekšlikumu projektus, lai viņiem būtu iespēja pirms balsošanas iesniegt grozījumus.

5.   Katram valdes loceklim ir viena balss. Sīkāku balsojuma kārtību nosaka reglamentā, tostarp precizē apstākļus, kādos viens valdes loceklis var rīkoties cita locekļa vārdā, un attiecīgā gadījumā noteikumus par kvorumu.

6.
     
  Regulatoru padome, veicot ar šo regulu tai uzliktos pienākumus, darbojas neatkarīgi, tā neprasa un nepieņem norādījumus no dalībvalstīm vai citām publiskām vai privātām interešu grupām.

7.
     
  BERT regulatoru padomei sniedz sekretariāta pakalpojumus.

21. pants

Regulatoru padomes
  uzdevumi

1.   
  Regulatoru padome
  atbilstīgi
  7. pantam
  ieceļ
  rīkotājdirektoru. Visus lēmumus saistībā ar 3. pantā uzskaitīto BERT pienākumu izpildi pieņem regulatoru padome.

▐

2.   
  Pēc apspriešanās ar Komisiju regulatoru padome saskaņā ar 23. panta 3. punktu un budžeta projektu, kas pieņemts atbilstīgi 25. pantam,
  katru gadu līdz 30. septembrim pieņem
  BERT
  nākamā gada darba programmu un nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ▐.

▐

3.   
  Regulatoru padomei
  ir disciplināras pilnvaras attiecībā uz
  rīkotājdirektoru
  .

▐

4.   Atbilstīgi 36. pantam

  regulatoru padome BERT vārdā
  pieņem īpašus noteikumus par tiesībām piekļūt
  BERT
  dokumentiem.

5.   
  Regulatoru padome
  pieņem gada pārskatu par
  BERT
  darbību un vēlākais līdz 15. jūnijam nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Revīzijas palātai.
  Eiropas Parlaments var pieprasīt regulatoru padomes priekšsēdētājam vai rīkotājdirektoram gada pārskatā iekļaut būtiskus jautājumus, kas saistīti ar BERT
  darbībām ▐.

▐

6.
     
  Regulatoru padome sniedz norādījumus rīkotājdirektoram par amata pienākumu izpildi.

7.
     
  Regulatoru padome ieceļ rīkotājdirektoru. Regulatoru padome pieņem šo lēmumu ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu. Rīkotājdirektora amata kandidāts nepiedalās šā lēmuma sagatavošanā un par to nebalso.

8.
     
  Regulatoru padome apstiprina gada pārskata atsevišķo sadaļu par šā panta 5. punktā un 23. panta 7. punktā minētajām konsultatīvām darbībām.

▐

22. pants

Rīkotājdirektors

1.   
  BERT
  vada
  rīkotājdirektors
  ,
  kurš par savu darbību sniedz pārskatu regulatoru padomei un ievēro tās norādījumus. Rīkotājdirektors
  neprasa un nepieņem
  nekādus
  norādījumus no valdības vai citām struktūrām.

2.   
  Rīkotājdirektoru ieceļ regulatoru padome,
  ņemot vērā nopelnus, prasmes un pieredzi elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā ▐. Pirms iecelšanas amatā
  Eiropas Parlaments un Komisija var sniegt nesaistošu atzinumu par regulatoru padomes izraudzītā kandidāta atbilstību. Šādā nolūkā
  Eiropas Parlamenta atbildīgā komiteja
  uzaicina
  kandidātu teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

3.   
  Rīkotājdirektora
  pilnvaru termiņš ir pieci gadi ▐.

4.   
  Regulatoru padome
  , ņemot vērā novērtējuma ziņojumu un tikai gadījumos, kad to var pamatot ar
  BERT
  pienākumiem un tai izvirzītajām prasībām, var vienu reizi pagarināt
  rīkotājdirektora
  pilnvaru termiņu par ne vairāk kā trim gadiem.

Regulatoru padome
  informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt
  rīkotājdirektora
  pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms
  rīkotājdirektora
  pilnvaru termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta atbildīgā komiteja var uzaicināt direktoru teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

Ja pilnvaru termiņu nepagarina,
  rīkotājdirektors
  pilda savus pienākumus, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.

5.   
  Rīkotājdirektoru
  var atlaist no amata tikai ar
  regulatoru padomes
  lēmumu
  , ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu. Regulatoru padome
  pieņem šo lēmumu ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu.

6.   Eiropas Parlaments vai Padome var
  prasīt rīkotājdirektoram
  iesniegt ziņojumu par pienākumu pildīšanu.
  Ja tas ir nepieciešams, atbildīgā komiteja Eiropas Parlamentā var lūgt rīkotājdirektoram uzstāties un atbildēt uz deputātu jautājumiem.

23. pants

Rīkotājdirektora
  uzdevumi

1.   Direktors pārstāv Iestādi un atbild par tās vadīšanu.

2.   
  Rīkotājdirektors
  sagatavo
  regulatoru padomes darba kārtību. Rīkotājdirektors
  bez balsstiesībām piedalās
  regulatoru padomes
  darbā.

▐

3.   Katru gadu
  rīkotājdirektors
  nākamajam gadam sagatavo
  BERT
  ikgadējās darba programmas projektu un līdz attiecīgā gada 30. jūnijam iesniedz to regulatoru padomei ▐.
  Regulatoru padome pieņem darba programmas projektu saskaņā ar 26. panta 5. punktu.

▐

4.   
  Rīkotājdirektors
  atbild par
  BERT
  ikgadējās darba programmas
  īstenošanas uzraudzību
  saskaņā ar regulatoru padomes ▐ norādēm ▐.

5.   
  Rīkotājdirektors
  veic visus vajadzīgos pasākumus un jo īpaši pieņem administratīvus norādījumus un publicē paziņojumus, lai nodrošinātu
  BERT
  darbību saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

6.   
  Rīkotājdirektors
  sagatavo
  BERT
  ieņēmumu un izdevumu aplēsi saskaņā ar 25. pantu un pilda Iestādes budžetu saskaņā ar 26. pantu.

7.   Katru gadu
  rīkotājdirektors
  sagatavo gada ziņojuma projektu par
  BERT
  darbu, ietverot sadaļu par
  BERT konsultatīvajām
  darbībām un sadaļu par finanšu un administratīviem jautājumiem.

8.   Attiecībā uz
  BERT
  personālu
  regulatoru padome var rīkotājdirektoram uzdot, lai viņš
  īsteno 38. panta 3. punktā paredzētās pilnvaras.

▐

V NODAĻA

FINANSIĀLĀS PRASĪBAS

24. pants

BERT
  budžets

1.   
  BERT
  ieņēmumus
  un resursus jo īpaši
  veido

| a) | Kopienas subsīdijas no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta attiecīgās pozīcijas (iedaļa — Komisija) saskaņā ar budžeta lēmējinstitūcijas lēmumu un atbilstīgi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

   (16)

  47. punktam; |
| --- | --- |

a)

Kopienas subsīdijas no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta attiecīgās pozīcijas (iedaļa — Komisija) saskaņā ar budžeta lēmējinstitūcijas lēmumu un atbilstīgi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

   (16)

  47. punktam;

| b) | visu nacionālo regulatoru finanšu iemaksas. Katra dalībvalsts nodrošina, ka nacionālajiem regulatoriem ir pietiekami finanšu resursi, kādi ir nepieciešami, lai piedalītos BERT darbā; |
| --- | --- |

b)

visu nacionālo regulatoru finanšu iemaksas. Katra dalībvalsts nodrošina, ka nacionālajiem regulatoriem ir pietiekami finanšu resursi, kādi ir nepieciešami, lai piedalītos BERT darbā;

| c) | puse no profesionālā personāla ir dalībvalstu iestāžu norīkoti eksperti; |
| --- | --- |

c)

puse no profesionālā personāla ir dalībvalstu iestāžu norīkoti eksperti;

| d) | ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Regulatoru valde vienojas par iemaksu apjomu, kas katrai dalībvalstij jāmaksā saskaņā ar (b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Regulatoru valde vienojas par iemaksu apjomu, kas katrai dalībvalstij jāmaksā saskaņā ar (b) apakšpunktu;

| e) | budžeta struktūras piemērotību un dalībvalstu atbilstību pārskata līdz 2014. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

e)

budžeta struktūras piemērotību un dalībvalstu atbilstību pārskata līdz 2014. gada 1. janvārim.

2.   
  BERT
  izdevumi ir personāla, administratīvie, infrastruktūras un saimnieciskās darbības izdevumus.

3.   Ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā.

4.   
  Visus
  ieņēmumus un izdevumus prognozē katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, un iegrāmato budžetā.

5.
     
  BERT organizatorisko un finanšu struktūru būtu pārskata līdz 2014. gada 1. janvārim.

25. pants

Budžeta izveide

1.   Katru gadu vēlākais līdz 15. februārim
  rīkotājdirektors
  sagatavo provizorisko budžeta projektu, kas ietver saimnieciskās darbības un darba programmas izdevumus, kuri paredzēti nākamajā gadā, un nosūta šo projektu kopā ar provizorisko amatu sarakstu
  regulatoru padomei
  . Katru gadu
  regulatoru padome
  , pamatojoties uz
  rīkotājdirektora
  sagatavoto projektu, sagatavo
  BERT
  ieņēmumu un izdevumu aplēsi nākamajam finanšu gadam. Šo aplēsi, iekļaujot amatu saraksta projektu, valde ne vēlāk kā 31. martā nosūta Komisijai ▐.

2.   Komisija aplēsi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (še turpmāk — “budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

3.   Atbilstīgi Līguma 272. pantam Komisija, pamatojoties uz aplēsi, provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā ietver vajadzīgās prognozes par amatu skaitu un neatmaksājamā piešķīruma summu no vispārējā budžeta.

4.   Budžeta lēmējinstitūcija pieņem
  BERT
  paredzēto amatu sarakstu.

5.   
  BERT
  budžetu sagatavo
  regulatoru padome
  . Tas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

6.   
  Regulatoru padome
  bez kavēšanās informē budžeta lēmējinstitūciju par visiem plānotajiem projektiem, kas finansiālā ziņā var būtiski ietekmēt tās budžeta finansējumu, jo īpaši projektiem, kuri saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku īre vai pirkšana. Tā par šiem projektiem informē Komisiju. Ja kāda budžeta lēmējiestāde paredz sniegt atzinumu, tā
  BERT
  informē par šādu ieceri divu mēnešu laikā no brīža, kad saņemta informācija par nekustamā īpašuma projektu. Ja atbildes nav,
  BERT
  var veikt plānotās darbības.

26. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1.   
  Rīkotājdirektors
  darbojas kā kredītrīkotājs un īsteno
  BERT
  budžetu.

2.
     
  Rīkotājdirektors sagatavo gada pārskatu par BERT darbību, kā arī ticamības deklarāciju. Šos dokumentus publisko.

3.   Pēc katra finanšu gada beigām vēlākais līdz 1. martam
  BERT
  grāmatvedis Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai iesniedz provizoriskus pārskatus kopā ar ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldi.
  BERT
  grāmatvedis ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldi vēlākais līdz nākamā gada 31. martam iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei. Tad Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar ║ Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 128. pantu.

4.   Pēc katra finanšu gada beigām vēlākais līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis Revīzijas palātai iesniedz
  BERT
  provizoriskus pārskatus kopā ar ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldi. Ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldi nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Pēc Revīzijas palātas apsvērumu saņemšanas par
  BERT
  provizoriskajiem pārskatiem saskaņā ar ║ Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 129. pantu
  rīkotājdirektors
  , uzņemoties atbildību, sagatavo
  BERT
  galīgos pārskatus un nosūta tos
  regulatoru padomes
  atzinuma sniegšanai.

6.   
  Regulatoru padome
  sniedz atzinumu par
  BERT
  galīgajiem pārskatiem.

7.   
  Rīkotājdirektors
  šos galīgos pārskatus kopā ar
  regulatoru padomes
  atzinumu vēlākais līdz 1. jūlijam pēc attiecīgā finanšu gada beigām nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

8.   Galīgos pārskatus publicē.

9.   
  Rīkotājdirektors
  vēlākais līdz 15. oktobrim nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Šo atbildi direktors nosūta arī
  regulatoru padomei
  , Eiropas Parlamentam un Komisijai.

10.   Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma un atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) 146. panta 3. punktam
  rīkotājdirektors
  iesniedz informāciju, kas vajadzīga, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo finanšu gadu.

11.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz (N + 2) gada 15. maijam sniedz
  rīkotājdirektoram
  apstiprinājumu par attiecīgā (N) gada budžeta izpildi.

27. pants

Iekšējās kontroles sistēmas

Par BERT iekšējās kontroles sistēmu revīziju atbild Komisijas iekšējais revidents.

28. pants

Finanšu noteikumi

BERT
  piemērojamos finanšu noteikumus sagatavo
  regulatoru padome
  pēc apspriešanās ar Komisiju. Šie noteikumi var atšķirties no Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
   (17) prasībām, ja
  BERT
  darbības nodrošināšanai jāveic īpašas darbības un ja saņemts iepriekšējs Komisijas apstiprinājums.

29. pants

Krāpšanas apkarošanas pasākumi

1.   Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai Iestādē bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (18).

2.   
  BERT
  pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (19), un tā nekavējoties izdod attiecīgus noteikumus, kas attiecas uz visu
  BERT
  personālu.

3.   Finansējuma lēmumos, nolīgumos un no tiem izrietošajos īstenošanas instrumentos nepārprotami paredz, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF var veikt pārbaudes uz vietas pie
  BERT
  izmaksāto līdzekļu saņēmēja, kā arī pie personāla, kas atbild par līdzekļu piešķiršanu.

VI NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

30. pants

Informācijas sniegšana
  BERT

1.   Uzņēmumi, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus, sniedz visu informāciju, tostarp finanšu informāciju, kuru
  BERT
  pieprasa, lai izpildītu uzdevumus, kas tai noteikti ar šo regulu. Pēc pieprasījuma uzņēmumi nekavējoties sniedz minēto informāciju, ievērojot
  BERT
  norādītos termiņus un detalizētības pakāpi.
  Komisija var prasīt, lai BERT
  norāda iemeslus, kas pamato informācijas pieprasījumu.

2.   
  VRI
  sniedz
  BERT
  informāciju, kas tai vajadzīga, lai izpildītu uzdevumus, kas tai noteikti ar šo regulu. Ja sniegtā informācija attiecas uz informāciju, ko pēc
  VRI
  pieprasījuma uzņēmumi snieguši iepriekš, minētos uzņēmumus par to informē.

3.
     
  Vajadzības gadījumā nodrošina saskaņā ar 1. un 2. pantu sniegtās informācijas konfidencialitāti. Piemēro 35. panta noteikumus.

31. pants

Apspriešanās

Ja BERT saskaņā ar šīs regulas noteikumiem plāno sniegt atzinumu, tā
  apspriežas ar atbilstīgajām ieinteresētajām personām un dod tām iespēju pieņemamā termiņā iesniegt komentārus par
  atzinuma
  projektu.
  BERT
  publisko apspriešanās rezultātus, izņemot gadījumus, kad informācija ir konfidenciāla.

32. pants

Uzraudzība, izpilde un sodi

▐

1.   
  VRI
  , sadarbojoties ar
  BERT
  , atbild par to, lai pārbaudītu, vai uzņēmumi pilda pienākumus, kas tiem paredzēti šajā regulā.

2.   
  Komisija aizrāda uzņēmumiem, ja tie nav ievērojuši prasību sniegt 30. pantā minēto informāciju. Vajadzības gadījumā un pēc BERT pieprasījuma Komisija var publicēt šo
  uzņēmumu nosaukumus.

▐

33. pants

Interešu deklarācija

BERT
  personāls,
  regulatoru padomes locekļi un rīkotājdirektors

  iesniedz

  ikgadējo
  saistību deklarāciju un interešu deklarāciju, norādot, ka tiem nav tiešu vai netiešu interešu, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē to neatkarību. Šādas deklarācijas iesniedz rakstiski.

34. pants

Pārredzamība

1.   
  BERT
  veic darbības, ļoti labi nodrošinot to pārredzamību.

2.   
  BERT
  nodrošina, ka attiecīgā gadījumā sabiedrība un ieinteresētās puses saņem objektīvu, uzticamu un viegli pieejamu informāciju jo īpaši par tās darba rezultātiem.
  BERT
  publisko interešu deklarācijas, ko
  snieguši regulatoru padomes locekļi un rīkotājdirektors
  .

3.   Pēc
  rīkotājdirektors
  ierosinājuma regulatoru padome var atļaut ieinteresētām personām novērot dažus
  BERT
  darbību procesus.

4.   
  BERT
  nosaka iekšējās procedūras noteikumus 1. un 2. punktā minēto pārredzamības noteikumu īstenošanas praktiskai izpildei.

35. pants

Konfidencialitāte

1.   
  BERT
  neatklāj trešām pusēm informāciju, ko tā apstrādā vai saņem, ja attiecībā uz to pieprasīts ievērot konfidencialitāti.

2.   
  BERT regulatoru padomes
  locekļi,
  rīkotājdirektors
  , pieaicinātie eksperti un
  BERT
  darbinieki, pilda konfidencialitātes prasības atbilstīgi Līguma 287. pantam, pat ja tiem vairs nav jāpilda savi pienākumi.

3.   
  BERT
  nosaka iekšējās procedūras noteikumus 1. un 2. punktā minēto konfidencialitātes noteikumu īstenošanas praktiskai izpildei.

4.   Neierobežojot 36. pantu,
  BERT
  saskaņā ar Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom
   (20) veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu informāciju, uz ko attiecas konfidencialitātes prasība un kas tai ir pieejama vai ko tai paziņojušas dalībvalstis vai
  VRI
  . Dalībvalstis saskaņā ar atbilstīgajiem valsts tiesību aktiem veic līdzvērtīgus pasākumu. Pienācīgi ņem vērā iespējamo Kopienas vai vienas vai vairāku dalībvalstu interešu apdraudējumu. Dalībvalstis un Komisija ievēro atbilstīgo klasifikāciju, ko drošības nolūkos noteicis dokumenta sagatavotājs.

36. pants

Piekļuve dokumentiem

1.   Attiecībā uz
  BERT
  rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro ║Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

2.   Sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad
  BERT
  faktiski sāka darboties,
  regulatoru padome
  pieņem praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai.

▐

37. pants

Juridiskais statuss

1.   
  BERT
  ir Kopienas struktūra ar juridiskas personas statusu.

2.   Dalībvalstīs
  BERT
  ir visplašākā tiesību un rīcības spēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Iestāde jo īpaši var iegādāties un pārdot kustamu un nekustamu īpašumu un būt puse tiesas procesos.

3.   
  BERT
  pārstāv tās
  rīkotājdirektors
  .

4.   
  BERT
  galvenā mītne atrodas [...]. Kamēr Iestādes telpas vēl nav iekārtotas, Aģentūra izmantos Komisijas telpas.

38. pants

Personāls

1.   Uz
  BERT
  darbiniekiem ▐ attiecas Eiropas Kopienu ierēdņu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus Eiropas Kopienas iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu šos civildienesta noteikumus un nodarbināšanas kārtību.

2.   
  Regulatoru padome
  , vienojoties ar Komisiju, saskaņā ar Eiropas Kopienu ierēdņu Civildienesta noteikumu 110. pantā paredzēto kārtību pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus.

3.   
  BERT
  attiecībā uz personālu izmanto pilnvaras, kādas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos paredzētas iecēlējiestādei un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā — iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumus.

4.   
  Regulatoru padome
  var pieņemt noteikumus, kas ļauj nodarbināt
  BERT
  dalībvalstu norīkotos ekspertus.

39. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Uz
  BERT
  un tās personālu attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti.

40. pants

BERT
  atbildība

1.   Attiecībā uz nelīgumisku atbildību
  BERT
  atbilstīgi vispārīgiem principiem, kas kopēji dalībvalstu tiesību aktos, atlīdzina visus zaudējumus, kurus, pildot savus pienākumus, radījusi
  BERT
  vai tās darbinieki. Visi strīdi par šādu zaudējumu kompensāciju ir Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē.

2.   
  BERT
  darbinieku personisko finansiālo un disciplināro atbildību pret
  BERT
  nosaka ar atbilstīgajiem noteikumiem, ko piemēro
  BERT
  personālam.

41. pants

Personas datu aizsardzība

Ja
  BERT
  apstrādā personas datus, uz to attiecas Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumi.

42. pants

Trešo valstu līdzdalība

BERT
  ļauj piedalīties tās darbā Eiropas valstīm, kas noslēgušas nolīgumus ar Kopienu, ja šīs regulas darbības jomā minētās valstis ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus. Saskaņā ar šo nolīgumu atbilstīgajiem noteikumiem nosaka kārtību, kādā piemēro sīki izstrādātus noteikumus par šo valstu dalību
  BERT
  darbā un jo īpaši šādas dalības veidu un apmēru.
  Saskaņā ar regulatoru padomes lēmumu šajos
  noteikumos var paredzēt pārstāvību regulatoru

  padomes sanāksmēs
  bez balsstiesībām.

43. pants

Komunikāciju komiteja

1.   Šīs regulas noteikumu īstenošanā Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 22. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību
   (21), 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

44. pants

Novērtēšana

Trīs
  gadu laikā pēc faktiskās darbības sākšanas ▐ Komisija publicē vispārēju
  novērtējumu
  par pieredzi, kas gūta
  BERT darbā
  . Vērtējums aptver
  BERT
  darba rezultātus un metodes saistībā ar
  BERT
  mērķi, pilnvarām un uzdevumiem, kas noteikti šajā regulā un ikgadējās darba programmās.
  Novērtējuma ziņojumā
  ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Kopienas, gan valsts līmenī
  , un ziņojumu nosūta
  Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Eiropas Parlaments par novērtējuma ziņojumu sniedz atzinumu.

Lai izvērtētu, vai BERT pilnvaras ir jāpagarina, līdz 2014. gada 1. janvārim būtu jāveic pārskatīšana. Ja pagarinājums ir pamatots, pārskata budžeta un procedūras noteikumus, kā arī cilvēkresursus.

45. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā [2009. gada 31. decembrī].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

║,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

1

(2)  
  OV C 257, 9.10.2008., 51. lpp
  .

2

OV C 257, 9.10.2008., 51. lpp

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

7

(8)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp. ║.

8

(9)  

  OV C 146 E, 12.6.2008., 370. lpp.

9

OV C 146 E, 12.6.2008., 370. lpp.

(10)  OV L 200, 30.7.2002., 38. lpp.

10

(11)  
  OV C 104, 3.5.2006., 19. lpp. un
  OV C 191, 17.8.2007., 17. lpp.

11

OV C 104, 3.5.2006., 19. lpp.

OV C 191, 17.8.2007., 17. lpp.

(12)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.

13

(14)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

14

(15)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

15

(16)  

  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

16

OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(17)  
  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

17

OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

(18)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

18

(19)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

19

(20)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

20

(21)  
  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

21

OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/359 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/359

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisElektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi un privātās dzīves un patērētāju tiesību aizsardzība ***I

P6_TA(2008)0452

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr.2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (COM(2007)0698 — C6-0420/2007 — 2007/0248(COD))

2010/C 8 E/47

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0698),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0420/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A6-0318/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisP6_TC1-COD(2007)0248

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 24. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (3),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Komisijai regulāri jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (9), kuras veido elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu spēkā esošo tiesisko regulējumu ║, darbība, jo īpaši apzinot nepieciešamību izdarīt tajās grozījumus, lai ņemtu vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai regulāri jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (9), kuras veido elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu spēkā esošo tiesisko regulējumu ║, darbība, jo īpaši apzinot nepieciešamību izdarīt tajās grozījumus, lai ņemtu vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību.

| (2) | Šādā nolūkā Komisija izklāstīja savus atzinumus 2006. gada 29. jūnija paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Šādā nolūkā Komisija izklāstīja savus atzinumus 2006. gada 29. jūnija paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu.

| (3) | Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma reforma, tostarp pastiprinot noteikumus par lietotājiem invalīdiem, ir nozīmīgs solis virzībā uz Vienotas Eiropas informācijas telpas un līdz ar to arī iekļaujošas informācijas sabiedrības izveidi. Šie mērķi ir iekļauti informācijas sabiedrības izveides stratēģiskajā pamatplānā, kas izklāstīts Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Iniciatīva i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”. |
| --- | --- |

(3)

Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma reforma, tostarp pastiprinot noteikumus par lietotājiem invalīdiem, ir nozīmīgs solis virzībā uz Vienotas Eiropas informācijas telpas un līdz ar to arī iekļaujošas informācijas sabiedrības izveidi. Šie mērķi ir iekļauti informācijas sabiedrības izveides stratēģiskajā pamatplānā, kas izklāstīts Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Iniciatīva i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”.

| (4) | Universālais pakalpojums ir aizsardzības tīkls cilvēkiem, kuru finanšu resursi, ģeogrāfiskā atrašanās vieta vai īpašas sociālās vajadzības tiem neļauj piekļūt pamatpakalpojumiem, kas ir pieejami lielākajai daļai pilsoņu. Direktīvā 2002/22/EK noteiktās galvenās universālā pakalpojuma saistības ir nodrošināt lietotājiem, kuri to pieprasa, pieslēgumu sabiedriskajam telefonu tīklam no noteiktas atrašanās vietas un par pieņemamu cenu. Tādēļ šīs saistības neattiecas uz mobilo sakaru pakalpojumiem un platjoslas piekļuvi internetam. Minētās saistības patlaban ietekmē attīstība tehnoloģiju jomā un tirgū, jo daudzās jomās piekļuvi galvenokārt nodrošina mobilie sakari un tīkliem arvien vairāk sāk izmantot tehnoloģiju, kas saistīta ar mobilajiem un platjoslas sakariem. Šīs tendences rada nepieciešamību novērtēt, vai ir izpildīti tehniskie, sociālie un ekonomiskie nosacījumi, kas attaisno mobilo sakaru un platjoslas piekļuves iekļaušanu universālā pakalpojuma nodrošināšanas saistībās, kā arī attiecīgos finansēšanas aspektus. Tālab Komisija ne vēlāk kā 2008. gadā iesniegs pārskatu par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu un priekšlikumus Direktīvas 2002/22/EK grozīšanai, lai sasniegtu attiecīgos sabiedriskas nozīmes mērķus. Šajā pārskatā izvērtēs ekonomisko konkurētspēju un ietvers sociālo apstākļu, komerciālo un tehnoloģisko nosacījumu, kā arī sociālās atstumtības riska analīzi. Tajā vērtēs arī potenciāli pārskatīto universālā pakalpojuma nodrošināšanas saistību tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju, paredzamās izmaksas, izmaksu sadalījumu un finansēšanas veidus. Tā kā jautājumi par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu tiks pilnībā izskatīti minētajā atsevišķajā procedūrā, šī direktīva attiecas vienīgi uz citiem Direktīvā 2002/22/EK paredzētajiem aspektiem. |
| --- | --- |

(4)

Universālais pakalpojums ir aizsardzības tīkls cilvēkiem, kuru finanšu resursi, ģeogrāfiskā atrašanās vieta vai īpašas sociālās vajadzības tiem neļauj piekļūt pamatpakalpojumiem, kas ir pieejami lielākajai daļai pilsoņu. Direktīvā 2002/22/EK noteiktās galvenās universālā pakalpojuma saistības ir nodrošināt lietotājiem, kuri to pieprasa, pieslēgumu sabiedriskajam telefonu tīklam no noteiktas atrašanās vietas un par pieņemamu cenu. Tādēļ šīs saistības neattiecas uz mobilo sakaru pakalpojumiem un platjoslas piekļuvi internetam. Minētās saistības patlaban ietekmē attīstība tehnoloģiju jomā un tirgū, jo daudzās jomās piekļuvi galvenokārt nodrošina mobilie sakari un tīkliem arvien vairāk sāk izmantot tehnoloģiju, kas saistīta ar mobilajiem un platjoslas sakariem. Šīs tendences rada nepieciešamību novērtēt, vai ir izpildīti tehniskie, sociālie un ekonomiskie nosacījumi, kas attaisno mobilo sakaru un platjoslas piekļuves iekļaušanu universālā pakalpojuma nodrošināšanas saistībās, kā arī attiecīgos finansēšanas aspektus. Tālab Komisija ne vēlāk kā 2008. gadā iesniegs pārskatu par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu un priekšlikumus Direktīvas 2002/22/EK grozīšanai, lai sasniegtu attiecīgos sabiedriskas nozīmes mērķus. Šajā pārskatā izvērtēs ekonomisko konkurētspēju un ietvers sociālo apstākļu, komerciālo un tehnoloģisko nosacījumu, kā arī sociālās atstumtības riska analīzi. Tajā vērtēs arī potenciāli pārskatīto universālā pakalpojuma nodrošināšanas saistību tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju, paredzamās izmaksas, izmaksu sadalījumu un finansēšanas veidus. Tā kā jautājumi par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu tiks pilnībā izskatīti minētajā atsevišķajā procedūrā, šī direktīva attiecas vienīgi uz citiem Direktīvā 2002/22/EK paredzētajiem aspektiem.

| (5) | Skaidrības un vienkāršības labad šajā tiesību aktā iekļauti vienīgi grozījumi Direktīvā 2002/22/EK un Direktīvā 2002/58/EK. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības un vienkāršības labad šajā tiesību aktā iekļauti vienīgi grozījumi Direktīvā 2002/22/EK un Direktīvā 2002/58/EK.

| (6) | Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu

   (10)

  un jo īpaši 3. panta 3. punkta f) apakšpunktā noteiktās prasības par izmantošanas atvieglošanu personām ar invaliditāti, atsevišķi ar galiekārtām saistīti aspekti, tostarp tie, kas saistīti ar invalīdiem paredzētām iekārtām, būtu jāiekļauj Direktīvas 2002/22/EK darbības jomā, lai veicinātu piekļuvi tīkliem un pakalpojumu izmantošanu. Pašreiz pie šādām iekārtām pieder radiouztveršanas ierīces un televīzijas galiekārtas, kā arī īpašas dzirdes invalīdiem paredzētas galiekārtas. |
| --- | --- |

(6)

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu

   (10)

  un jo īpaši 3. panta 3. punkta f) apakšpunktā noteiktās prasības par izmantošanas atvieglošanu personām ar invaliditāti, atsevišķi ar galiekārtām saistīti aspekti, tostarp tie, kas saistīti ar invalīdiem paredzētām iekārtām, būtu jāiekļauj Direktīvas 2002/22/EK darbības jomā, lai veicinātu piekļuvi tīkliem un pakalpojumu izmantošanu. Pašreiz pie šādām iekārtām pieder radiouztveršanas ierīces un televīzijas galiekārtas, kā arī īpašas dzirdes invalīdiem paredzētas galiekārtas.

| (7) | Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu tirgus izveidi plaši pieejamiem ražojumiem un pakalpojumiem, kuri ietver iespējas lietotājiem invalīdiem. To var panākt, inter alia, atsaucoties uz Eiropas standartiem, ieviešot elektroniskās pieejamības (e-pieejamības) prasības valsts iepirkuma procedūrām un nodrošinot pakalpojumus attiecībā uz konkursiem, un ieviešot tiesību aktus, kuri aizsargā ivalīdu tiesības. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu tirgus izveidi plaši pieejamiem ražojumiem un pakalpojumiem, kuri ietver iespējas lietotājiem invalīdiem. To var panākt, inter alia, atsaucoties uz Eiropas standartiem, ieviešot elektroniskās pieejamības (e-pieejamības) prasības valsts iepirkuma procedūrām un nodrošinot pakalpojumus attiecībā uz konkursiem, un ieviešot tiesību aktus, kuri aizsargā ivalīdu tiesības.

| (8) | Definīcijas jāpielāgo, lai panāktu atbilstību tehnoloģiskās neitralitātes principam un sekotu tehnoloģiju attīstības tempam. Jo īpaši pakalpojuma sniegšanas nosacījumi būtu jānošķir no publiski pieejamu telefonpakalpojumu faktiskajiem definīcijas elementiem, t. i.,
  elektronisko sakaru
  pakalpojumi, kas pieejami sabiedrībai vietējo un/vai starptautisko zvanu veikšanai un saņemšanai tieši vai netieši, ar operatora izvēli vai iepriekšēju izvēli, vai ar tālākpārdošanas palīdzību
  , un sakaru līdzekļi, kuri paredzēti tieši lietotājiem invalīdiem un kuros izmanto teksta telefonijas vai pilnīgas sarunas pakalpojumus,
  ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā
  , neatkarīgi no tā, vai šo pakalpojumu sniedz, izmantojot ķēžu komutācijas vai pakešu komutācijas tehnoloģiju. Šāds pakalpojums ir divvirzienu, kas abām pusēm nodrošina iespēju piezvanīt, lai sazinātos.
  Pakalpojums, kas neatbilst visiem šiem nosacījumiem
  , piemēram, “starpposma” lietotnes klientu apkalpošanas tīmekļa vietnē,
  nav publiski pieejams telefonpakalpojums. |
| --- | --- |

(8)

Definīcijas jāpielāgo, lai panāktu atbilstību tehnoloģiskās neitralitātes principam un sekotu tehnoloģiju attīstības tempam. Jo īpaši pakalpojuma sniegšanas nosacījumi būtu jānošķir no publiski pieejamu telefonpakalpojumu faktiskajiem definīcijas elementiem, t. i.,
  elektronisko sakaru
  pakalpojumi, kas pieejami sabiedrībai vietējo un/vai starptautisko zvanu veikšanai un saņemšanai tieši vai netieši, ar operatora izvēli vai iepriekšēju izvēli, vai ar tālākpārdošanas palīdzību
  , un sakaru līdzekļi, kuri paredzēti tieši lietotājiem invalīdiem un kuros izmanto teksta telefonijas vai pilnīgas sarunas pakalpojumus,
  ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā
  , neatkarīgi no tā, vai šo pakalpojumu sniedz, izmantojot ķēžu komutācijas vai pakešu komutācijas tehnoloģiju. Šāds pakalpojums ir divvirzienu, kas abām pusēm nodrošina iespēju piezvanīt, lai sazinātos.
  Pakalpojums, kas neatbilst visiem šiem nosacījumiem
  , piemēram, “starpposma” lietotnes klientu apkalpošanas tīmekļa vietnē,
  nav publiski pieejams telefonpakalpojums.

| (9) | Jāprecizē atsevišķu noteikumu piemērošana, lai ņemtu vērā situācijas, kad pakalpojuma sniedzējs tālākpārdod vai pārdod ar citu zīmolu publiski pieejamus telefonpakalpojumus, ko sniedz cits uzņēmums. |
| --- | --- |

(9)

Jāprecizē atsevišķu noteikumu piemērošana, lai ņemtu vērā situācijas, kad pakalpojuma sniedzējs tālākpārdod vai pārdod ar citu zīmolu publiski pieejamus telefonpakalpojumus, ko sniedz cits uzņēmums.

| (10) | Tehnoloģiju un tirgus attīstības rezultātā sakaru tīklos arvien vairāk izmanto interneta protokola (IP) tehnoloģiju, un patērētājiem paveras arvien plašākas iespējas izvēlēties starp vairākiem konkurējošiem balss pakalpojumu sniedzējiem. Tāpēc dalībvalstīm būtu jābūt iespējai nošķirt universālā pakalpojuma saistības par pieslēguma publiskajam sakaru tīklam nodrošināšanu noteiktā atrašanās vietā un saistības par publiski pieejamu telefonpakalpojumu (tostarp zvanu neatliekamās palīdzības dienestiem, izmantojot numuru “112”) nodrošināšanu. Šāda nošķiršana nedrīkstētu ietekmēt universālā pakalpojuma saistību darbības jomu, kas noteikta un pārskatīta Kopienas līmenī. Dalībvalstis, kurās līdztekus numuram “112” tiek izmantoti citi valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuri, var uzņēmumiem uzlikt līdzvērtīgas saistības par piekļuvi šiem valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuriem. |
| --- | --- |

(10)

Tehnoloģiju un tirgus attīstības rezultātā sakaru tīklos arvien vairāk izmanto interneta protokola (IP) tehnoloģiju, un patērētājiem paveras arvien plašākas iespējas izvēlēties starp vairākiem konkurējošiem balss pakalpojumu sniedzējiem. Tāpēc dalībvalstīm būtu jābūt iespējai nošķirt universālā pakalpojuma saistības par pieslēguma publiskajam sakaru tīklam nodrošināšanu noteiktā atrašanās vietā un saistības par publiski pieejamu telefonpakalpojumu (tostarp zvanu neatliekamās palīdzības dienestiem, izmantojot numuru “112”) nodrošināšanu. Šāda nošķiršana nedrīkstētu ietekmēt universālā pakalpojuma saistību darbības jomu, kas noteikta un pārskatīta Kopienas līmenī. Dalībvalstis, kurās līdztekus numuram “112” tiek izmantoti citi valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuri, var uzņēmumiem uzlikt līdzvērtīgas saistības par piekļuvi šiem valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuriem.

| (11) | Valsts pārvaldes iestādēm būtu jābūt iespējai uzraudzīt mazumtirdzniecības tarifu līmeni un attīstības tendences pakalpojumiem, kas ir iekļauti universālā pakalpojuma saistību darbības jomā, ja dalībvalstī vēl nav izraudzīts uzņēmums, kas sniegtu universālo pakalpojumu. |
| --- | --- |

(11)

Valsts pārvaldes iestādēm būtu jābūt iespējai uzraudzīt mazumtirdzniecības tarifu līmeni un attīstības tendences pakalpojumiem, kas ir iekļauti universālā pakalpojuma saistību darbības jomā, ja dalībvalstī vēl nav izraudzīts uzņēmums, kas sniegtu universālo pakalpojumu.

| (12) | Būtu jāsvītro liekās saistības, kas tika noteiktas, lai veicinātu pāreju no “vecā” 1998. gada tiesiskā regulējuma uz 2002. gada regulējumu, kā arī citi noteikumi, kuri pārklājas ar Direktīvas 2002/21/EK noteikumiem vai dublē tos. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāsvītro liekās saistības, kas tika noteiktas, lai veicinātu pāreju no “vecā” 1998. gada tiesiskā regulējuma uz 2002. gada regulējumu, kā arī citi noteikumi, kuri pārklājas ar Direktīvas 2002/21/EK noteikumiem vai dublē tos.

| (13) | Vairs nav nepieciešama un tāpēc būtu jāatceļ prasība mazumtirdzniecības līmenī nodrošināt nomāto līniju minimālo kopumu, kura bija nepieciešama, lai nodrošinātu 1998. gada tiesiskā regulējuma noteikumu piemērošanas turpināmību nomāto līniju jomā, kurā vēl nebija pietiekami pilnvērtīgas konkurences laikā, kad stājās spēkā 2002. gada tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

(13)

Vairs nav nepieciešama un tāpēc būtu jāatceļ prasība mazumtirdzniecības līmenī nodrošināt nomāto līniju minimālo kopumu, kura bija nepieciešama, lai nodrošinātu 1998. gada tiesiskā regulējuma noteikumu piemērošanas turpināmību nomāto līniju jomā, kurā vēl nebija pietiekami pilnvērtīgas konkurences laikā, kad stājās spēkā 2002. gada tiesiskais regulējums.

| (14) | Ja operatora izvēli vai operatora iepriekšēju izvēli turpinās tieši noteikt ar Kopienas tiesību aktiem, tas var kavēt tehnoloģiju attīstību. Šie līdzekļi drīzāk būtu jānosaka valsts pārvaldes iestādēm tirgus analīzes rezultātā saskaņā ar Direktīvā 2002/21/EK noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

(14)

Ja operatora izvēli vai operatora iepriekšēju izvēli turpinās tieši noteikt ar Kopienas tiesību aktiem, tas var kavēt tehnoloģiju attīstību. Šie līdzekļi drīzāk būtu jānosaka valsts pārvaldes iestādēm tirgus analīzes rezultātā saskaņā ar Direktīvā 2002/21/EK noteiktajām procedūrām.

| (15) | Noteikumi par līgumiem būtu jāattiecina ne tikai uz patērētājiem, bet arī uz citiem galalietotājiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas var vēlēties noslēgt patērētāja vajadzībām pielāgotu līgumu. Lai novērstu nevajadzīgus administratīvus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un ar MVU definīciju saistītās grūtības, noteikumus par līgumiem minētajiem citiem galalietotājiem nebūtu jāpiemēro automātiski, bet tikai tad, ja tie to lūdz. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai sekmētu MVU informētību par šo iespēju. |
| --- | --- |

(15)

Noteikumi par līgumiem būtu jāattiecina ne tikai uz patērētājiem, bet arī uz citiem galalietotājiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas var vēlēties noslēgt patērētāja vajadzībām pielāgotu līgumu. Lai novērstu nevajadzīgus administratīvus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un ar MVU definīciju saistītās grūtības, noteikumus par līgumiem minētajiem citiem galalietotājiem nebūtu jāpiemēro automātiski, bet tikai tad, ja tie to lūdz. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai sekmētu MVU informētību par šo iespēju.

| (16) | Elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, lai to klienti saņemtu pienācīgu informāciju par to, vai ir iespējama piekļuve neatliekamās palīdzības dienestiem
  un zvanītāja atrašanās vietas informācijai
  , kā arī lai precīza un pārskatāma informācija būtu sniegta sākotnējā līgumā ar klientu un regulāri pēc tam, piemēram, klientu rēķinos ietvertajā informācijā.
  Šajā informācijā būtu jāiekļauj visi ierobežojumi saistībā ar aptveramo teritoriju, ņemot vērā plānotos attiecīgā pakalpojuma tehniskās darbības parametrus un pieejamo infrastruktūru. Ja komutējamā telekomunikāciju tīklā pakalpojums nav pieejams, būtu jāsniedz informācija arī par piekļuves un zvanītāja atrašanās vietas informācijas ticamības pakāpi salīdzinājumā ar komutējamā telekomunikāciju tīklā pieejamo pakalpojumu, ņemot vērā pašreizējos tehnoloģiju un kvalitātes standartus, kā arī Direktīvā 2002/22/EK precizēto pakalpojumu parametru kvalitāti. Balss zvani joprojām ir visnoturīgākais un uzticamākais piekļuves veids avārijas dienestiem. Citi saziņas veidi, piemēram, teksta īsziņas, var būt mazāk uzticami un uz tiem var negūt tūlītēju atbildi. Tomēr dalībvalstīm būtu jābūt iespējai, ja tās to uzskata par nepieciešamu, veicināt citu tādu piekļuves veidu avārijas dienestiem attīstību un ieviešanu, ar kuriem iespējams nodrošināt balss zvaniem līdzvērtīgu piekļuvi.
  Klientus arī būtu pietiekami labi jāinformē par iespējamiem
  tādu pasākumu veidiem
  , kurus elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs varētu veikt, lai apkarotu drošības apdraudējumus vai reaģētu uz starpgadījumiem saistībā ar drošību vai integritāti, jo šādi pasākumi var tieši vai netieši ietekmēt klienta datus, privāto dzīvi vai citus sniegtā pakalpojuma aspektus. |
| --- | --- |

(16)

Elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, lai to klienti saņemtu pienācīgu informāciju par to, vai ir iespējama piekļuve neatliekamās palīdzības dienestiem
  un zvanītāja atrašanās vietas informācijai
  , kā arī lai precīza un pārskatāma informācija būtu sniegta sākotnējā līgumā ar klientu un regulāri pēc tam, piemēram, klientu rēķinos ietvertajā informācijā.
  Šajā informācijā būtu jāiekļauj visi ierobežojumi saistībā ar aptveramo teritoriju, ņemot vērā plānotos attiecīgā pakalpojuma tehniskās darbības parametrus un pieejamo infrastruktūru. Ja komutējamā telekomunikāciju tīklā pakalpojums nav pieejams, būtu jāsniedz informācija arī par piekļuves un zvanītāja atrašanās vietas informācijas ticamības pakāpi salīdzinājumā ar komutējamā telekomunikāciju tīklā pieejamo pakalpojumu, ņemot vērā pašreizējos tehnoloģiju un kvalitātes standartus, kā arī Direktīvā 2002/22/EK precizēto pakalpojumu parametru kvalitāti. Balss zvani joprojām ir visnoturīgākais un uzticamākais piekļuves veids avārijas dienestiem. Citi saziņas veidi, piemēram, teksta īsziņas, var būt mazāk uzticami un uz tiem var negūt tūlītēju atbildi. Tomēr dalībvalstīm būtu jābūt iespējai, ja tās to uzskata par nepieciešamu, veicināt citu tādu piekļuves veidu avārijas dienestiem attīstību un ieviešanu, ar kuriem iespējams nodrošināt balss zvaniem līdzvērtīgu piekļuvi.
  Klientus arī būtu pietiekami labi jāinformē par iespējamiem
  tādu pasākumu veidiem
  , kurus elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs varētu veikt, lai apkarotu drošības apdraudējumus vai reaģētu uz starpgadījumiem saistībā ar drošību vai integritāti, jo šādi pasākumi var tieši vai netieši ietekmēt klienta datus, privāto dzīvi vai citus sniegtā pakalpojuma aspektus.

| (17) | Klienta līgumā attiecībā uz galiekārtām būtu jāprecizē visi pakalpojumu sniedzēja ierobežojumi klienta iespējām izmantot iekārtu (-as), piemēram, izmantojot mobilo sakaru līdzekļu SIM kartes bloķēšanu, un visas maksas saistībā ar līguma izbeigšanu pirms paredzētā termiņa vai termiņā, tostarp visām izmaksām iekārtu paturēšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(17)

Klienta līgumā attiecībā uz galiekārtām būtu jāprecizē visi pakalpojumu sniedzēja ierobežojumi klienta iespējām izmantot iekārtu (-as), piemēram, izmantojot mobilo sakaru līdzekļu SIM kartes bloķēšanu, un visas maksas saistībā ar līguma izbeigšanu pirms paredzētā termiņa vai termiņā, tostarp visām izmaksām iekārtu paturēšanas gadījumā.

| (18) | Neuzliekot nekādas saistības pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, kas pārsniedz Kopienas tiesību aktos paredzēto, klienta līgumā būtu jāprecizē arī pakalpojumu sniedzēja iespējamā rīcība drošības un integritātes apdraudējumu vai nepilnību gadījumā, kā arī pasākumi, ko pakalpojumu sniedzējs veic kompensācijas nodrošināšanai šādos gadījumos. |
| --- | --- |

(18)

Neuzliekot nekādas saistības pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, kas pārsniedz Kopienas tiesību aktos paredzēto, klienta līgumā būtu jāprecizē arī pakalpojumu sniedzēja iespējamā rīcība drošības un integritātes apdraudējumu vai nepilnību gadījumā, kā arī pasākumi, ko pakalpojumu sniedzējs veic kompensācijas nodrošināšanai šādos gadījumos.

| (19) | Lai risinātu sabiedriskas nozīmes jautājumus attiecībā uz sakaru pakalpojumu izmantošanu un sekmētu citu personu tiesību un brīvību aizsardzību, attiecīgajām valsts iestādēm būtu jāspēj sagatavot un ar pakalpojumu sniedzēju palīdzību jāizplata informācija par sakaru pakalpojumu izmantošanu. Šajā informācijā būtu jāiekļauj sabiedriskas nozīmes brīdinājumi attiecībā uz autortiesību pārkāpumiem, citiem nelikumīgas izmantošanas veidiem un kaitīga satura izplatīšanu, kā arī padomi un informācija par aizsardzību pret iespējamiem apdraudējumiem personas drošībai, kuri var rasties, piemēram, noteiktos apstākļos atklājot personisku informāciju, kā arī privātajai dzīvei un personas datiem. Šo informāciju var nodot, izmantojot Direktīvas 2002/22/EK 33. panta 2.a punktā paredzēto sadarbības procedūru. Šāda sabiedriskas nozīmes informācija būtu jāatjaunina pēc vajadzības un būtu jāsniedz viegli saprotamā drukātā vai elektroniskā formātā, kā noteikusi katra dalībvalsts, un attiecīgo valsts iestāžu tīmekļa vietnēs. Valsts regulatīvajām iestādēm jāspēj uzlikt pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu izplatīt minēto standartizēto informāciju visiem to klientiem tādā veidā, kādu minētās iestādes uzskata par pienācīgu. Pakalpojumu sniedzējiem un attiecīgajām iestādēm būtu jāvienojas par būtiskām papildu izmaksām, kas pakalpojumu sniedzējiem rodas, izplatot šādu informāciju, un šīs izmaksas ir jāsedz attiecīgajām iestādēm. Šī informācija būtu arī jāiekļauj līgumos. |
| --- | --- |

(19)

Lai risinātu sabiedriskas nozīmes jautājumus attiecībā uz sakaru pakalpojumu izmantošanu un sekmētu citu personu tiesību un brīvību aizsardzību, attiecīgajām valsts iestādēm būtu jāspēj sagatavot un ar pakalpojumu sniedzēju palīdzību jāizplata informācija par sakaru pakalpojumu izmantošanu. Šajā informācijā būtu jāiekļauj sabiedriskas nozīmes brīdinājumi attiecībā uz autortiesību pārkāpumiem, citiem nelikumīgas izmantošanas veidiem un kaitīga satura izplatīšanu, kā arī padomi un informācija par aizsardzību pret iespējamiem apdraudējumiem personas drošībai, kuri var rasties, piemēram, noteiktos apstākļos atklājot personisku informāciju, kā arī privātajai dzīvei un personas datiem. Šo informāciju var nodot, izmantojot Direktīvas 2002/22/EK 33. panta 2.a punktā paredzēto sadarbības procedūru. Šāda sabiedriskas nozīmes informācija būtu jāatjaunina pēc vajadzības un būtu jāsniedz viegli saprotamā drukātā vai elektroniskā formātā, kā noteikusi katra dalībvalsts, un attiecīgo valsts iestāžu tīmekļa vietnēs. Valsts regulatīvajām iestādēm jāspēj uzlikt pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu izplatīt minēto standartizēto informāciju visiem to klientiem tādā veidā, kādu minētās iestādes uzskata par pienācīgu. Pakalpojumu sniedzējiem un attiecīgajām iestādēm būtu jāvienojas par būtiskām papildu izmaksām, kas pakalpojumu sniedzējiem rodas, izplatot šādu informāciju, un šīs izmaksas ir jāsedz attiecīgajām iestādēm. Šī informācija būtu arī jāiekļauj līgumos.

| (20) | Abonentu tiesības lauzt līgumu bez soda piemērošanas attiecas uz grozījumiem līgumu nosacījumos, ko nosaka elektronisko sakaru tīkla operatori un/vai pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(20)

Abonentu tiesības lauzt līgumu bez soda piemērošanas attiecas uz grozījumiem līgumu nosacījumos, ko nosaka elektronisko sakaru tīkla operatori un/vai pakalpojumu sniedzēji.

| (21) | Kopienas noteikumiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā un ar tiem saskaņotiem dalībvalstu noteikumiem visiem bez izņēmuma būtu jāattiecas uz Direktīvu 2002/22/EK. |
| --- | --- |

(21)

Kopienas noteikumiem patērētāju tiesību aizsardzības jomā un ar tiem saskaņotiem dalībvalstu noteikumiem visiem bez izņēmuma būtu jāattiecas uz Direktīvu 2002/22/EK.

| (22) | Lietotājiem būtu jāizlemj, kādu likumīgu saturu tie vēlas sūtīt un saņemt un kādus pakalpojumus, lietotnes, tehniku un programmatūru tie vēlas šim nolūkam izmantot, neskarot nepieciešamību saglabāt tīklu un pakalpojumu integritāti un drošību.
  Tirgum, kurā valda pilnvērtīga konkurence
  un pārredzama pakalpojumu nodrošināšana, kā noteikts Direktīvā 2002/22/EK
  , būtu jānodrošina, lai lietotājiem būtu iespēja piekļūt jebkura veida likumīgam saturam un izplatīt šādu saturu, kā arī pēc savas izvēles izmantot jebkura veida likumīgas lietotnes un/vai pakalpojumus, kā noteikts Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā. Elektroniskie sakari kļūst aizvien svarīgāki gan patērētājiem, gan uzņēmējsabiedrībām, tāpēc lietotāji jebkurā gadījumā pilnībā būtu jāinformē par jebkādiem ierobežojumiem, ko elektronisko sakaru pakalpojumu izmantošanai nosaka tīkla operators un/vai pakalpojumu sniedzējs.
  Šādā informācijā pēc pakalpojumu sniedzēja ieskatiem būtu jāprecizē vai nu attiecīgā satura, lietotnes vai pakalpojuma veids, vai atsevišķas lietotnes vai pakalpojumi, vai arī abi minētie. Atkarībā no izmantotās tehnoloģijas un ierobežojuma veida šādu ierobežojumu piemērošanai var būt vajadzīga patērēju piekrišana saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK
  . |
| --- | --- |

(22)

Lietotājiem būtu jāizlemj, kādu likumīgu saturu tie vēlas sūtīt un saņemt un kādus pakalpojumus, lietotnes, tehniku un programmatūru tie vēlas šim nolūkam izmantot, neskarot nepieciešamību saglabāt tīklu un pakalpojumu integritāti un drošību.
  Tirgum, kurā valda pilnvērtīga konkurence
  un pārredzama pakalpojumu nodrošināšana, kā noteikts Direktīvā 2002/22/EK
  , būtu jānodrošina, lai lietotājiem būtu iespēja piekļūt jebkura veida likumīgam saturam un izplatīt šādu saturu, kā arī pēc savas izvēles izmantot jebkura veida likumīgas lietotnes un/vai pakalpojumus, kā noteikts Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā. Elektroniskie sakari kļūst aizvien svarīgāki gan patērētājiem, gan uzņēmējsabiedrībām, tāpēc lietotāji jebkurā gadījumā pilnībā būtu jāinformē par jebkādiem ierobežojumiem, ko elektronisko sakaru pakalpojumu izmantošanai nosaka tīkla operators un/vai pakalpojumu sniedzējs.
  Šādā informācijā pēc pakalpojumu sniedzēja ieskatiem būtu jāprecizē vai nu attiecīgā satura, lietotnes vai pakalpojuma veids, vai atsevišķas lietotnes vai pakalpojumi, vai arī abi minētie. Atkarībā no izmantotās tehnoloģijas un ierobežojuma veida šādu ierobežojumu piemērošanai var būt vajadzīga patērēju piekrišana saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK
  .

| (23) | Tirgum, kurā valda pilnvērtīga konkurence, būtu jānodrošina arī tas, lai lietotājiem būtu iespēja saņemt kvalitatīvu pakalpojumu, kas atbilstu to prasībām, tomēr atsevišķos gadījumos var būt nepieciešams publiskos sakaru tīklos garantēt obligātu kvalitātes līmeni, lai novērstu pakalpojuma kvalitātes pazemināšanos, lietošanas ierobežojumus un datu plūsmas palēnināšanos tīklos. Ja nepastāv efektīva konkurence, valstu regulatīvām iestādēm būtu jāizmanto aizsardzības līdzekļus, kas tām pieejami saskaņā ar direktīvām, ar kurām izveido tiesisko regulējumu elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, lai nodrošinātu, ka lietotāju piekļuve konkrētiem satura vai lietojumu veidiem netiek pārāk ierobežota. Valsts regulatīvajām iestādēm būtu arī jābūt iespējai sniegt pamatnostādnes, ar ko nosaka obligātos pakalpojumu kvalitātes standartus saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK, un veikt citus pasākumus, ja šādi citi aizsardzības līdzekļi pēc to atzinuma nav bijuši efektīvi, ņemot vērā lietotāju intereses un visus citus attiecīgos apstākļus. Šādās pamatnostādnēs vai pasākumos var ietvert neierobežotu pakalpojumu pamatapjoma nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(23)

Tirgum, kurā valda pilnvērtīga konkurence, būtu jānodrošina arī tas, lai lietotājiem būtu iespēja saņemt kvalitatīvu pakalpojumu, kas atbilstu to prasībām, tomēr atsevišķos gadījumos var būt nepieciešams publiskos sakaru tīklos garantēt obligātu kvalitātes līmeni, lai novērstu pakalpojuma kvalitātes pazemināšanos, lietošanas ierobežojumus un datu plūsmas palēnināšanos tīklos. Ja nepastāv efektīva konkurence, valstu regulatīvām iestādēm būtu jāizmanto aizsardzības līdzekļus, kas tām pieejami saskaņā ar direktīvām, ar kurām izveido tiesisko regulējumu elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, lai nodrošinātu, ka lietotāju piekļuve konkrētiem satura vai lietojumu veidiem netiek pārāk ierobežota. Valsts regulatīvajām iestādēm būtu arī jābūt iespējai sniegt pamatnostādnes, ar ko nosaka obligātos pakalpojumu kvalitātes standartus saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK, un veikt citus pasākumus, ja šādi citi aizsardzības līdzekļi pēc to atzinuma nav bijuši efektīvi, ņemot vērā lietotāju intereses un visus citus attiecīgos apstākļus. Šādās pamatnostādnēs vai pasākumos var ietvert neierobežotu pakalpojumu pamatapjoma nodrošināšanu.

| (24) | Ja Kopienas tiesību aktos nav paredzēti attiecīgie noteikumi, saturu, lietotnes un pakalpojumus būtu jāuzskata par likumīgiem vai kaitīgiem saskaņā ar valsts materiālajām un procesuālajām tiesību normām. Lemt par to, vai saturs, lietotnes vai pakalpojumi ir likumīgi vai kaitīgi ir dalībvalstu attiecīgo iestāžu, nevis elektronisko sakaru tīkla operatoru vai pakalpojumu sniedzēju uzdevums. Direktīva 2002/22/EK neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskajiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Elektroniskās tirdzniecības direktīva)

   (11)

  , kurā, inter alia, ir noteikums par vienkāršo līniju starpnieku pakalpojumu sniedzējiem. Direktīvā 2002/22/EK nav prasīts, lai operatori uzraudzītu to tīklos pārraidīto informāciju vai uzsāktu tiesvedību pret saviem klientiem šīs informācijas dēļ, kā arī nav noteikts, ka operatori būtu atbildīgi par šo informāciju. Par represīvām darbībām vai kriminālvajāšanu ir atbildīgas attiecīgās tiesībaizsardzības iestādes. |
| --- | --- |

(24)

Ja Kopienas tiesību aktos nav paredzēti attiecīgie noteikumi, saturu, lietotnes un pakalpojumus būtu jāuzskata par likumīgiem vai kaitīgiem saskaņā ar valsts materiālajām un procesuālajām tiesību normām. Lemt par to, vai saturs, lietotnes vai pakalpojumi ir likumīgi vai kaitīgi ir dalībvalstu attiecīgo iestāžu, nevis elektronisko sakaru tīkla operatoru vai pakalpojumu sniedzēju uzdevums. Direktīva 2002/22/EK neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskajiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Elektroniskās tirdzniecības direktīva)

   (11)

  , kurā, inter alia, ir noteikums par vienkāršo līniju starpnieku pakalpojumu sniedzējiem. Direktīvā 2002/22/EK nav prasīts, lai operatori uzraudzītu to tīklos pārraidīto informāciju vai uzsāktu tiesvedību pret saviem klientiem šīs informācijas dēļ, kā arī nav noteikts, ka operatori būtu atbildīgi par šo informāciju. Par represīvām darbībām vai kriminālvajāšanu ir atbildīgas attiecīgās tiesībaizsardzības iestādes.

| (25) | Direktīva 2002/22/EK neierobežo saprātīgu un nediskriminējošu tīkla pārvaldību, ko veic tīkla operatori. |
| --- | --- |

(25)

Direktīva 2002/22/EK neierobežo saprātīgu un nediskriminējošu tīkla pārvaldību, ko veic tīkla operatori.

| (26) | Tā kā pretrunīgi aizsardzības līdzekļi būtiski kavē efektīva iekšējā tirgus nodrošināšanu, Komisijai būtu jāizvērtē valsts regulatīvo iestāžu pieņemtās pamatnostādnes un citi pasākumi, lai, iespējams, varētu paredzēt vienotu tiesisku regulējumu visā Kopienā un vajadzības gadījumā pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu konsekventu attiecīgo aizsardzības līdzekļu piemērošanu visā Kopienā. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā pretrunīgi aizsardzības līdzekļi būtiski kavē efektīva iekšējā tirgus nodrošināšanu, Komisijai būtu jāizvērtē valsts regulatīvo iestāžu pieņemtās pamatnostādnes un citi pasākumi, lai, iespējams, varētu paredzēt vienotu tiesisku regulējumu visā Kopienā un vajadzības gadījumā pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu konsekventu attiecīgo aizsardzības līdzekļu piemērošanu visā Kopienā.

| (27) | Pārredzamu, atjauninātu un salīdzināmu tarifu pieejamība ir būtisks elements patērētājiem tirgū, kurā valda pilnvērtīga konkurence un kurā pakalpojumus piedāvā vairāki uzņēmumi. Elektronisko sakaru pakalpojumu patērētājiem būtu jābūt iespējai bez grūtībām salīdzināt dažādu tirgū piedāvāto pakalpojumu cenas, pamatojoties uz viegli pieejamā veidā publiskotu informāciju par tarifiem. Lai atvieglotu cenu salīdzināšanu, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvaras pieprasīt no operatoriem labāku tarifu pārredzamību un nodrošināt, ka trešām personām ir tiesības bez maksas izmantot publiski pieejamus tarifus, ko publiskojuši uzņēmumi, kuri sniedz elektronisko sakaru pakalpojumus. Tām arī
  pašām vai ar trešo personu starpniecību bez maksas vai par saprātīgu cenu būtu jādara pieejamas cenu rokasgrāmatas, ja tādas netiek piedāvātas tirgū. Operatoriem nebūtu jābūt tiesībām saņemt jebkādu atlīdzību, ja šādi tiek izmantoti tarifi, kas jau ir publiskoti un tādējādi ir nodoti atklātībā. Turklāt lietotājus pirms pakalpojuma iegādes būtu pienācīgi jāinformē par attiecīgo cenu vai piedāvātā pakalpojuma veidu, jo īpaši ja par bezmaksas tālruņa numura izmantošanu ir noteikta jebkāda papildu maksa.
  Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jābūt pilnvarotām pieprasīt, lai šādu informāciju sniedz vienmēr un dažām to precizētām pakalpojumu kategorijām — pirms zvana savienojuma nodrošināšanas. Nosakot zvanu kategorijas, par kuru izmaksām informācija jāsniedz pirms savienojuma, valsts regulatīvajām iestādēm būtu pienācīgi jāņem vērā konkrētā pakalpojuma veids, tam piemērojamie cenu noteikšanas nosacījumi un tas, vai pakalpojumu piedāvā pakalpojumu sniedzējs, kas nav elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs. |
| --- | --- |

(27)

Pārredzamu, atjauninātu un salīdzināmu tarifu pieejamība ir būtisks elements patērētājiem tirgū, kurā valda pilnvērtīga konkurence un kurā pakalpojumus piedāvā vairāki uzņēmumi. Elektronisko sakaru pakalpojumu patērētājiem būtu jābūt iespējai bez grūtībām salīdzināt dažādu tirgū piedāvāto pakalpojumu cenas, pamatojoties uz viegli pieejamā veidā publiskotu informāciju par tarifiem. Lai atvieglotu cenu salīdzināšanu, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvaras pieprasīt no operatoriem labāku tarifu pārredzamību un nodrošināt, ka trešām personām ir tiesības bez maksas izmantot publiski pieejamus tarifus, ko publiskojuši uzņēmumi, kuri sniedz elektronisko sakaru pakalpojumus. Tām arī
  pašām vai ar trešo personu starpniecību bez maksas vai par saprātīgu cenu būtu jādara pieejamas cenu rokasgrāmatas, ja tādas netiek piedāvātas tirgū. Operatoriem nebūtu jābūt tiesībām saņemt jebkādu atlīdzību, ja šādi tiek izmantoti tarifi, kas jau ir publiskoti un tādējādi ir nodoti atklātībā. Turklāt lietotājus pirms pakalpojuma iegādes būtu pienācīgi jāinformē par attiecīgo cenu vai piedāvātā pakalpojuma veidu, jo īpaši ja par bezmaksas tālruņa numura izmantošanu ir noteikta jebkāda papildu maksa.
  Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jābūt pilnvarotām pieprasīt, lai šādu informāciju sniedz vienmēr un dažām to precizētām pakalpojumu kategorijām — pirms zvana savienojuma nodrošināšanas. Nosakot zvanu kategorijas, par kuru izmaksām informācija jāsniedz pirms savienojuma, valsts regulatīvajām iestādēm būtu pienācīgi jāņem vērā konkrētā pakalpojuma veids, tam piemērojamie cenu noteikšanas nosacījumi un tas, vai pakalpojumu piedāvā pakalpojumu sniedzējs, kas nav elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs.

| (28) | Klienti būtu jāinformē par to tiesībām attiecībā uz personas datu izmantošanu abonentu sarakstos un jo īpaši par šādu uzziņu nolūku, kā arī klientu tiesībām bez maksas pieprasīt, lai tos neiekļauj publiski pieejamos abonentu sarakstos, kā noteikts Direktīvā 2002/58/EK. Ja pastāv sistēmas, kas ļauj informāciju iekļaut abonentu datubāzē, bet neizpaust abonentu saraksta izmantotājiem, klienti būtu jāinformē par šādu iespēju. |
| --- | --- |

(28)

Klienti būtu jāinformē par to tiesībām attiecībā uz personas datu izmantošanu abonentu sarakstos un jo īpaši par šādu uzziņu nolūku, kā arī klientu tiesībām bez maksas pieprasīt, lai tos neiekļauj publiski pieejamos abonentu sarakstos, kā noteikts Direktīvā 2002/58/EK. Ja pastāv sistēmas, kas ļauj informāciju iekļaut abonentu datubāzē, bet neizpaust abonentu saraksta izmantotājiem, klienti būtu jāinformē par šādu iespēju.

| (29) | Dalībvalstīm būtu jāievieš vienoti informācijas punkti visiem lietotāju pieprasījumiem. Šiem informācijas punktiem, kurus varētu pārvaldīt valsts regulatīvās iestādes kopā ar patērētāju apvienībām, būtu jāspēj arī sniegt juridiskā palīdzība gadījumos, kad radušies strīdi ar operatoriem. Šo informācijas punktu izmantošanai būtu jābūt bez maksas, un lietotāji par to pieejamību būtu jāinformē, regulāri rīkojot informācijas kampaņas. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm būtu jāievieš vienoti informācijas punkti visiem lietotāju pieprasījumiem. Šiem informācijas punktiem, kurus varētu pārvaldīt valsts regulatīvās iestādes kopā ar patērētāju apvienībām, būtu jāspēj arī sniegt juridiskā palīdzība gadījumos, kad radušies strīdi ar operatoriem. Šo informācijas punktu izmantošanai būtu jābūt bez maksas, un lietotāji par to pieejamību būtu jāinformē, regulāri rīkojot informācijas kampaņas.

| (30) | Nākotnes IP tīklos, kur pakalpojuma sniegšana var būt nošķirta no tīkla nodrošināšanas, dalībvalstīm būtu jānosaka vispiemērotākie pasākumi, kas veicami, lai katastrofālu tīkla darbības pārrāvumu vai force majeure gadījumā nodrošinātu piekļuvi publiski pieejamiem telefonpakalpojumiem, izmantojot publiskos sakaru tīklus, un nepārtrauktu neatliekamās palīdzības dienestu pieejamību. |
| --- | --- |

(30)

Nākotnes IP tīklos, kur pakalpojuma sniegšana var būt nošķirta no tīkla nodrošināšanas, dalībvalstīm būtu jānosaka vispiemērotākie pasākumi, kas veicami, lai katastrofālu tīkla darbības pārrāvumu vai force majeure gadījumā nodrošinātu piekļuvi publiski pieejamiem telefonpakalpojumiem, izmantojot publiskos sakaru tīklus, un nepārtrauktu neatliekamās palīdzības dienestu pieejamību.

| (31) | Operatora palīdzības pakalpojumi ietver vairākus atšķirīgus pakalpojumus lietotājiem. Par šādu pakalpojumu sniegšanu komerciālās sarunās būtu jāvienojas publisko sakaru tīklu operatoriem un operatora palīdzības pakalpojumu sniedzējiem, kā tas notiek jebkura cita klientu atbalsta dienesta gadījumā, un tādējādi nav vajadzības arī turpmāk prasīt šādu pakalpojumu sniegšanu. Tāpēc attiecīgās saistības būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(31)

Operatora palīdzības pakalpojumi ietver vairākus atšķirīgus pakalpojumus lietotājiem. Par šādu pakalpojumu sniegšanu komerciālās sarunās būtu jāvienojas publisko sakaru tīklu operatoriem un operatora palīdzības pakalpojumu sniedzējiem, kā tas notiek jebkura cita klientu atbalsta dienesta gadījumā, un tādējādi nav vajadzības arī turpmāk prasīt šādu pakalpojumu sniegšanu. Tāpēc attiecīgās saistības būtu jāatceļ.

| (32) | Saskaņā ar 5. pantu Komisijas Direktīvā 2002/77/EK (2002. gada 16. septembris) par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgū

   (12)

  uzziņu dienestu pakalpojumu jomā būtu jānodrošina konkurence un bieži vien šajā jomā jau ir konkurence. Būtu jāievieš vairumtirdzniecības pasākumi, kas nodrošina galalietotāju (gan fiksēto, gan mobilo sakaru) datu iekļaušanu datubāzēs, šo datu sniegšanu pakalpojumu sniedzējiem uz izmaksām vērstā veidā un tīkla piekļuves sniegšanu uz izmaksām vērstos, pamatotos un pārredzamos apstākļos, lai nodrošinātu to, ka galalietotāji var pilnībā izmantot visas konkurences priekšrocības, un galu galā panāktu šo pakalpojumu mazumtirdzniecības regulējuma atcelšanu. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar 5. pantu Komisijas Direktīvā 2002/77/EK (2002. gada 16. septembris) par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgū

   (12)

  uzziņu dienestu pakalpojumu jomā būtu jānodrošina konkurence un bieži vien šajā jomā jau ir konkurence. Būtu jāievieš vairumtirdzniecības pasākumi, kas nodrošina galalietotāju (gan fiksēto, gan mobilo sakaru) datu iekļaušanu datubāzēs, šo datu sniegšanu pakalpojumu sniedzējiem uz izmaksām vērstā veidā un tīkla piekļuves sniegšanu uz izmaksām vērstos, pamatotos un pārredzamos apstākļos, lai nodrošinātu to, ka galalietotāji var pilnībā izmantot visas konkurences priekšrocības, un galu galā panāktu šo pakalpojumu mazumtirdzniecības regulējuma atcelšanu.

| (33) | Lietotājiem būtu jābūt iespējai zvanīt pieejamajiem neatliekamās palīdzības dienestiem un piekļūt tiem, izmantojot jebkura veida telefonpakalpojumus, ar ko nodrošina iespēju veikt balss zvanus ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā. Neatliekamās palīdzības iestādēm būtu jāspēj apstrādāt zvanus uz numuru “112” un atbildēt uz tiem vismaz tikpat ātri un efektīvi kā uz zvaniem, ko veic uz citiem valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuriem. Lai uzlabotu Eiropas Savienībā ceļojošu personu aizsardzību un drošību, svarīgi ir labāk informēt par numuru “112”. Tādēļ iedzīvotājus pilnībā būtu jāinformē par to, ka “112” var izmantot kā vienotu neatliekamās palīdzības dienestu numuru, ceļojot pa jebkuru dalībvalsti; jo īpaši šāda informācija jāsniedz starptautiskajās autoostās, dzelzceļa stacijās, ostās vai lidostās un telefona abonentu sarakstos, taksofona kabīnēs, abonentiem izsniegtajos materiālos un rēķinos.
  Tā pirmām kārtām ir dalībvalstu atbildība, bet Komisijai būtu jāturpina atbalstīt un papildināt dalībvalstu iniciatīvas, lai sekmētu plašāku informētību par numuru “112”, un periodiski jānovērtē sabiedrības zināšanas par “112”.
  Lai uzlabotu Eiropas Savienības iedzīvotāju aizsardzību, būtu jāpastiprina pienākums sniegt informāciju par zvanītāja atrašanās vietu. Jo īpaši operatoriem automātiski (“push” režīmā) būtu jāsniedz informācija par zvanītāja atrašanās vietu neatliekamās palīdzības dienestiem. Lai reaģētu uz tehnoloģiju attīstības tendencēm, tostarp uz iespējām iegūt arvien precīzāku atrašanās vietas informāciju, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu numura “112” sekmīgu ieviešanu Kopienā par labu Eiropas Savienības iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(33)

Lietotājiem būtu jābūt iespējai zvanīt pieejamajiem neatliekamās palīdzības dienestiem un piekļūt tiem, izmantojot jebkura veida telefonpakalpojumus, ar ko nodrošina iespēju veikt balss zvanus ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā. Neatliekamās palīdzības iestādēm būtu jāspēj apstrādāt zvanus uz numuru “112” un atbildēt uz tiem vismaz tikpat ātri un efektīvi kā uz zvaniem, ko veic uz citiem valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuriem. Lai uzlabotu Eiropas Savienībā ceļojošu personu aizsardzību un drošību, svarīgi ir labāk informēt par numuru “112”. Tādēļ iedzīvotājus pilnībā būtu jāinformē par to, ka “112” var izmantot kā vienotu neatliekamās palīdzības dienestu numuru, ceļojot pa jebkuru dalībvalsti; jo īpaši šāda informācija jāsniedz starptautiskajās autoostās, dzelzceļa stacijās, ostās vai lidostās un telefona abonentu sarakstos, taksofona kabīnēs, abonentiem izsniegtajos materiālos un rēķinos.
  Tā pirmām kārtām ir dalībvalstu atbildība, bet Komisijai būtu jāturpina atbalstīt un papildināt dalībvalstu iniciatīvas, lai sekmētu plašāku informētību par numuru “112”, un periodiski jānovērtē sabiedrības zināšanas par “112”.
  Lai uzlabotu Eiropas Savienības iedzīvotāju aizsardzību, būtu jāpastiprina pienākums sniegt informāciju par zvanītāja atrašanās vietu. Jo īpaši operatoriem automātiski (“push” režīmā) būtu jāsniedz informācija par zvanītāja atrašanās vietu neatliekamās palīdzības dienestiem. Lai reaģētu uz tehnoloģiju attīstības tendencēm, tostarp uz iespējām iegūt arvien precīzāku atrašanās vietas informāciju, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu numura “112” sekmīgu ieviešanu Kopienā par labu Eiropas Savienības iedzīvotājiem.

| (34) | Dalībvalstīm būtu jāveic īpaši pasākumi, lai nodrošinātu, ka neatliekamās palīdzības dienesti, tostarp numurs “112”, ir vienlīdz pieejami arī lietotājiem invalīdiem, jo īpaši nedzirdīgajiem, vājdzirdīgajiem, cilvēkiem ar runas defektiem un lietotājiem, kas vienlaikus ir nedzirdīgi un neredzīgi. Šādi pasākumi varētu ietvert īpašu termināliekārtu nodrošināšanu vājdzirdīgiem lietotājiem, teksta telefonijas pakalpojumus vai citas īpašas iekārtas. |
| --- | --- |

(34)

Dalībvalstīm būtu jāveic īpaši pasākumi, lai nodrošinātu, ka neatliekamās palīdzības dienesti, tostarp numurs “112”, ir vienlīdz pieejami arī lietotājiem invalīdiem, jo īpaši nedzirdīgajiem, vājdzirdīgajiem, cilvēkiem ar runas defektiem un lietotājiem, kas vienlaikus ir nedzirdīgi un neredzīgi. Šādi pasākumi varētu ietvert īpašu termināliekārtu nodrošināšanu vājdzirdīgiem lietotājiem, teksta telefonijas pakalpojumus vai citas īpašas iekārtas.

| (35) | Starptautiskā koda
  “3883”
  (
  Eiropas telenumerācijas
  telpa
  (ETNS)
  ) attīstību šobrīd kavē pieprasījuma trūkums,
  pārmērīgi birokrātiskas procedūras prasības un
  nepietiekama informētība
  . Lai veicinātu ETNS pilnveidi,
  Komisijai atbildība par tās pārvaldību, numuru piešķiršanu un veicināšanu būtu jādeleģē vai nu Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācijai (BERT), vai, ievērojot pirmā līmeņa domēna “.eu” ieviešanas pieredzi, atsevišķai organizācijai, kuru Komisija izraugās saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu atlases procedūru un kuras darbības noteikumi ir daļa no Kopienas tiesību aktiem
  . |
| --- | --- |

(35)

Starptautiskā koda
  “3883”
  (
  Eiropas telenumerācijas
  telpa
  (ETNS)
  ) attīstību šobrīd kavē pieprasījuma trūkums,
  pārmērīgi birokrātiskas procedūras prasības un
  nepietiekama informētība
  . Lai veicinātu ETNS pilnveidi,
  Komisijai atbildība par tās pārvaldību, numuru piešķiršanu un veicināšanu būtu jādeleģē vai nu Eiropas Telekomunikāciju regulatoru organizācijai (BERT), vai, ievērojot pirmā līmeņa domēna “.eu” ieviešanas pieredzi, atsevišķai organizācijai, kuru Komisija izraugās saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu atlases procedūru un kuras darbības noteikumi ir daļa no Kopienas tiesību aktiem
  .

| (36) | Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/116/EK (2007. gada 15. februāris) par valsts numuru sērijas, kas sākas ar “116”, rezervēšanu saskaņotajiem numuriem, kuri paredzēti saskaņotajiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību

   (13)

  , Komisija ir rezervējusi numurus, kuri sākas ar “116”, noteiktiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību. Minētajā lēmumā noteiktos numurus nevar izmantot citiem mērķiem kā vien tiem, kas noteikti lēmumā, taču dalībvalstīm nav jānodrošina, ka ar šiem rezervētajiem numuriem saistītie pakalpojumi tiek faktiski sniegti. Attiecīgajiem Lēmuma 2007/116/EK noteikumiem būtu jābūt atspoguļotiem Direktīvā 2002/22/EK, lai tos vēl ciešāk iekļautu reglamentējošajos noteikumos par elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, kā arī nodrošinātu piekļuvi galalietotājiem ar invaliditāti. Ņemot vērā īpašos aspektus saistībā ar ziņošanu par bērnu pazušanas gadījumiem un pašreiz ierobežoto attiecīgā dienesta pieejamību, dalībvalstīm būtu ne tikai jārezervē numurs, bet arī jānodrošina, ka dienests ziņošanai par bērnu pazušanas gadījumiem faktiski ir pieejams to teritorijā, zvanot pa tālruni “116000”. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/116/EK (2007. gada 15. februāris) par valsts numuru sērijas, kas sākas ar “116”, rezervēšanu saskaņotajiem numuriem, kuri paredzēti saskaņotajiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību

   (13)

  , Komisija ir rezervējusi numurus, kuri sākas ar “116”, noteiktiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību. Minētajā lēmumā noteiktos numurus nevar izmantot citiem mērķiem kā vien tiem, kas noteikti lēmumā, taču dalībvalstīm nav jānodrošina, ka ar šiem rezervētajiem numuriem saistītie pakalpojumi tiek faktiski sniegti. Attiecīgajiem Lēmuma 2007/116/EK noteikumiem būtu jābūt atspoguļotiem Direktīvā 2002/22/EK, lai tos vēl ciešāk iekļautu reglamentējošajos noteikumos par elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, kā arī nodrošinātu piekļuvi galalietotājiem ar invaliditāti. Ņemot vērā īpašos aspektus saistībā ar ziņošanu par bērnu pazušanas gadījumiem un pašreiz ierobežoto attiecīgā dienesta pieejamību, dalībvalstīm būtu ne tikai jārezervē numurs, bet arī jānodrošina, ka dienests ziņošanai par bērnu pazušanas gadījumiem faktiski ir pieejams to teritorijā, zvanot pa tālruni “116000”.

| (37) | Vienotais tirgus nozīmē to, ka lietotājiem jābūt iespējai piekļūt visiem numuriem, kas iekļauti citu dalībvalstu nacionālajos numerācijas plānos, un piekļūt pakalpojumiem, tostarp informācijas sabiedrības pakalpojumiem, Kopienā izmantojot numurus, kas nav piesaistīti noteiktai ģeogrāfiskai atrašanās vietai, cita starpā bezmaksas numurus un speciālo pakalpojumu numurus. Lietotājiem būtu jābūt arī iespējai piekļūt numuriem no Eiropas telenumerācijas telpas (ETNS) un universālajiem starptautiskajiem bezmaksas numuriem (UIFN). Nedrīkstētu kavēt pārrobežu piekļuvi numuru resursiem un ar tiem saistītajiem pakalpojumiem, izņemot objektīvi pamatotus gadījumus, kad tas ir nepieciešams, lai apkarotu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, saistībā ar atsevišķiem speciālajiem pakalpojumiem, vai gadījumus, kad numurs ir definēts kā tikai valsts mēroga numurs (piemēram, valsts īsais kods). Lietotājus būtu jau iepriekš nepārprotami un pilnībā jāinformē par jebkurām maksām, ko piemēro bezmaksas numuriem, piemēram, maksu par starptautisko zvanu uz numuriem, kas pieejami ar parasto starptautisko zvanu kodu starpniecību. Lai nodrošinātu lietotājiem faktisku piekļuvi numuriem un pakalpojumiem Kopienā, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt īstenošanas pasākumus.
  Galalietotājiem arī būtu jābūt iespējai pievienoties citiem galalietotājiem (jo īpaši ar IP numuriem), lai veiktu datu apmaiņu, neatkarīgi no izvēlētā operatora. |
| --- | --- |

(37)

Vienotais tirgus nozīmē to, ka lietotājiem jābūt iespējai piekļūt visiem numuriem, kas iekļauti citu dalībvalstu nacionālajos numerācijas plānos, un piekļūt pakalpojumiem, tostarp informācijas sabiedrības pakalpojumiem, Kopienā izmantojot numurus, kas nav piesaistīti noteiktai ģeogrāfiskai atrašanās vietai, cita starpā bezmaksas numurus un speciālo pakalpojumu numurus. Lietotājiem būtu jābūt arī iespējai piekļūt numuriem no Eiropas telenumerācijas telpas (ETNS) un universālajiem starptautiskajiem bezmaksas numuriem (UIFN). Nedrīkstētu kavēt pārrobežu piekļuvi numuru resursiem un ar tiem saistītajiem pakalpojumiem, izņemot objektīvi pamatotus gadījumus, kad tas ir nepieciešams, lai apkarotu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, saistībā ar atsevišķiem speciālajiem pakalpojumiem, vai gadījumus, kad numurs ir definēts kā tikai valsts mēroga numurs (piemēram, valsts īsais kods). Lietotājus būtu jau iepriekš nepārprotami un pilnībā jāinformē par jebkurām maksām, ko piemēro bezmaksas numuriem, piemēram, maksu par starptautisko zvanu uz numuriem, kas pieejami ar parasto starptautisko zvanu kodu starpniecību. Lai nodrošinātu lietotājiem faktisku piekļuvi numuriem un pakalpojumiem Kopienā, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt īstenošanas pasākumus.
  Galalietotājiem arī būtu jābūt iespējai pievienoties citiem galalietotājiem (jo īpaši ar IP numuriem), lai veiktu datu apmaiņu, neatkarīgi no izvēlētā operatora.

| (38) | Lai pilnībā izmantotu konkurences vides piedāvātās priekšrocības, patērētājiem būtu jābūt iespējai izdarīt izvēli, pamatojoties uz informāciju, un mainīt pakalpojumu sniedzēju, kad tas ir patērētāju interesēs. Ir svarīgi nodrošināt, lai patērētājus šādā gadījumā nekavētu tiesiski, tehniski vai praktiski šķēršļi, tostarp, līguma nosacījumi, procedūras, maksājumi u. c. Tas neizslēdz iespēju līgumā ar patērētāju noteikt samērīgu minimālo līguma termiņu. Elektronisko sakaru tirgos, kuros valda pilnvērtīga konkurence, numura saglabāšana ir galvenais faktors, kas patērētājiem atvieglo izvēli un veicina faktisku konkurenci, un tādēļ tā būtu jāīsteno pēc iespējas ātrāk
  , lai standarta procedūra aizņemtu ne vairāk kā vienu dienu, sākot no abonenta pieprasījuma iesniegšanas datuma. Tomēr dažās dalībvalstīs gūtā pieredze liecina, ka, pārejot pie cita operatora, pastāv numura nomainīšanas risks bez abonenta piekrišanas. Lai gan šim jautājumam pirmkārt būtu jābūt tiesībaizsardzības iestāžu kompetencē, dalībvalstīm būtu jābūt tiesīgām attiecībā uz operatora maiņas procedūru noteikt samērīgus obligātos pasākumus, kas ir nepieciešami šāda riska ierobežošanai, nemazinot patērētāju interesi par šo procedūru.
  Lai numura saglabāšanas iespēju pielāgotu tirgus un tehnoloģiju attīstībai, tostarp paredzot iespējamību saglabāt abonenta personīgos direktorijus un profila informāciju, kas tiek uzglabāta tīklā, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus šajā jomā. Novērtējot to, vai tehnoloģiju un tirgus apstākļi atļauj saglabāt numurus, pārejot starp tīkliem, kas nodrošina pakalpojumus noteiktā atrašanās vietā, un mobilajiem tīkliem, jo īpaši būtu jāņem vērā cenas lietotājiem un izmaksas, pārslēdzoties starp uzņēmumiem, kas nodrošina pakalpojumus noteiktā atrašanās vietā, un mobilajiem tīkliem. |
| --- | --- |

(38)

Lai pilnībā izmantotu konkurences vides piedāvātās priekšrocības, patērētājiem būtu jābūt iespējai izdarīt izvēli, pamatojoties uz informāciju, un mainīt pakalpojumu sniedzēju, kad tas ir patērētāju interesēs. Ir svarīgi nodrošināt, lai patērētājus šādā gadījumā nekavētu tiesiski, tehniski vai praktiski šķēršļi, tostarp, līguma nosacījumi, procedūras, maksājumi u. c. Tas neizslēdz iespēju līgumā ar patērētāju noteikt samērīgu minimālo līguma termiņu. Elektronisko sakaru tirgos, kuros valda pilnvērtīga konkurence, numura saglabāšana ir galvenais faktors, kas patērētājiem atvieglo izvēli un veicina faktisku konkurenci, un tādēļ tā būtu jāīsteno pēc iespējas ātrāk
  , lai standarta procedūra aizņemtu ne vairāk kā vienu dienu, sākot no abonenta pieprasījuma iesniegšanas datuma. Tomēr dažās dalībvalstīs gūtā pieredze liecina, ka, pārejot pie cita operatora, pastāv numura nomainīšanas risks bez abonenta piekrišanas. Lai gan šim jautājumam pirmkārt būtu jābūt tiesībaizsardzības iestāžu kompetencē, dalībvalstīm būtu jābūt tiesīgām attiecībā uz operatora maiņas procedūru noteikt samērīgus obligātos pasākumus, kas ir nepieciešami šāda riska ierobežošanai, nemazinot patērētāju interesi par šo procedūru.
  Lai numura saglabāšanas iespēju pielāgotu tirgus un tehnoloģiju attīstībai, tostarp paredzot iespējamību saglabāt abonenta personīgos direktorijus un profila informāciju, kas tiek uzglabāta tīklā, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus šajā jomā. Novērtējot to, vai tehnoloģiju un tirgus apstākļi atļauj saglabāt numurus, pārejot starp tīkliem, kas nodrošina pakalpojumus noteiktā atrašanās vietā, un mobilajiem tīkliem, jo īpaši būtu jāņem vērā cenas lietotājiem un izmaksas, pārslēdzoties starp uzņēmumiem, kas nodrošina pakalpojumus noteiktā atrašanās vietā, un mobilajiem tīkliem.

| (39) | ▐ Juridiskas saistības, kas jāievēro, var piemērot ▐ noteiktiem
  radio un audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem un papildpakalpojumiem
  , kurus piedāvā noteikts plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējs.
  Audiovizuālie pakalpojumi ir definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/65/EK (2007. gada 11. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos

   (14). Saistības, kas jāievēro,▐ dalībvalstīm būtu precīzi jāpamato, lai nodrošinātu, ka šādas saistības ir pārredzamas, samērīgas un pienācīgi definētas. Tādēļ saistības, kas jāievēro, būtu jāizstrādā tādas, lai pietiekami veicinātu efektīvas investīcijas infrastruktūrā. Saistības, kas jāievēro, būtu regulāri jāpārskata, lai tās neatpaliktu no tehnoloģiju un tirgus attīstības tempa, nodrošinot to nepārtrauktu samērīgumu ar īstenojamajiem mērķiem.
  Papildpakalpojumi ietver tādus pakalpojumus, kas uzlabo
  pieejamību lietotājiem invalīdiem, piemēram, izmantojot videotekstu, subtitrus, audioaprakstu vai surdotulkojumu
  , kā arī citus pakalpojumus
  . |
| --- | --- |

(39)

▐ Juridiskas saistības, kas jāievēro, var piemērot ▐ noteiktiem
  radio un audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem un papildpakalpojumiem
  , kurus piedāvā noteikts plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējs.
  Audiovizuālie pakalpojumi ir definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/65/EK (2007. gada 11. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos

   (14). Saistības, kas jāievēro,▐ dalībvalstīm būtu precīzi jāpamato, lai nodrošinātu, ka šādas saistības ir pārredzamas, samērīgas un pienācīgi definētas. Tādēļ saistības, kas jāievēro, būtu jāizstrādā tādas, lai pietiekami veicinātu efektīvas investīcijas infrastruktūrā. Saistības, kas jāievēro, būtu regulāri jāpārskata, lai tās neatpaliktu no tehnoloģiju un tirgus attīstības tempa, nodrošinot to nepārtrauktu samērīgumu ar īstenojamajiem mērķiem.
  Papildpakalpojumi ietver tādus pakalpojumus, kas uzlabo
  pieejamību lietotājiem invalīdiem, piemēram, izmantojot videotekstu, subtitrus, audioaprakstu vai surdotulkojumu
  , kā arī citus pakalpojumus
  .

| (40) | Lai novērstu pašreizējos trūkumus attiecībā uz apspriešanos ar patērētājiem un pienācīgi ņemtu vērā iedzīvotāju intereses, dalībvalstīs būtu jāizveido ▐ piemēroti apspriešanās
  mehānismi. Šādi mehānismi
  varētu būt struktūra, kas neatkarīgi no valsts pārvaldes iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem pētītu ar patērētājiem saistītus jautājumus, piemēram, patērētāju rīcības modeļus un mehānismus pakalpojumu sniedzēju nomaiņai, un kas darbotos pārskatāmi un dotu savu ieguldījumu sistēmā, ko šobrīd izmanto, lai apspriestos ar ieinteresētajām personām.
  Turklāt būtu jāizveido mehānisms, lai varētu īstenot pienācīgu sadarbību tajos jautājumos, kas saistīti ar likumīga satura izplatīšanu. Taču šādas sadarbības procedūras, par kurām notikusi vienošanās saskaņā ar minēto mehānismu, nedrīkstētu izmantot sistemātiskai individuālas interneta izmantošanas uzraudzībai.
  Ja nepieciešams veicināt elektronisko sakaru pakalpojumu un termināliekārtu pieejamību un izmantošanu lietotājiem invalīdiem, neskarot ║ Direktīvu 1999/5/EK ║ par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu un jo īpaši prasības par izmantošanu invalīdiem saskaņā ar tās 3. panta 3. punkta f) apakšpunktu, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt īstenošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(40)

Lai novērstu pašreizējos trūkumus attiecībā uz apspriešanos ar patērētājiem un pienācīgi ņemtu vērā iedzīvotāju intereses, dalībvalstīs būtu jāizveido ▐ piemēroti apspriešanās
  mehānismi. Šādi mehānismi
  varētu būt struktūra, kas neatkarīgi no valsts pārvaldes iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem pētītu ar patērētājiem saistītus jautājumus, piemēram, patērētāju rīcības modeļus un mehānismus pakalpojumu sniedzēju nomaiņai, un kas darbotos pārskatāmi un dotu savu ieguldījumu sistēmā, ko šobrīd izmanto, lai apspriestos ar ieinteresētajām personām.
  Turklāt būtu jāizveido mehānisms, lai varētu īstenot pienācīgu sadarbību tajos jautājumos, kas saistīti ar likumīga satura izplatīšanu. Taču šādas sadarbības procedūras, par kurām notikusi vienošanās saskaņā ar minēto mehānismu, nedrīkstētu izmantot sistemātiskai individuālas interneta izmantošanas uzraudzībai.
  Ja nepieciešams veicināt elektronisko sakaru pakalpojumu un termināliekārtu pieejamību un izmantošanu lietotājiem invalīdiem, neskarot ║ Direktīvu 1999/5/EK ║ par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu un jo īpaši prasības par izmantošanu invalīdiem saskaņā ar tās 3. panta 3. punkta f) apakšpunktu, Komisijai būtu jādod iespēja pieņemt īstenošanas pasākumus.

| (41) | Būtu jānostiprina ārpustiesas strīdu izšķiršanas procedūra, nodrošinot, ka tiek izmantotas neatkarīgas strīdu izšķiršanas iestādes un ka šī procedūra atbilst vismaz obligātajiem principiem, kuri noteikti Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem, kas piemērojami iestādēm, kuras ir atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā

   (15)

  . Dalībvalstis var šim nolūkam izmantot vai nu esošās strīdu izšķiršanas iestādes, ja šīs iestādes atbilst piemērojamām prasībām, vai izveidot jaunas iestādes. |
| --- | --- |

(41)

Būtu jānostiprina ārpustiesas strīdu izšķiršanas procedūra, nodrošinot, ka tiek izmantotas neatkarīgas strīdu izšķiršanas iestādes un ka šī procedūra atbilst vismaz obligātajiem principiem, kuri noteikti Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem, kas piemērojami iestādēm, kuras ir atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā

   (15)

  . Dalībvalstis var šim nolūkam izmantot vai nu esošās strīdu izšķiršanas iestādes, ja šīs iestādes atbilst piemērojamām prasībām, vai izveidot jaunas iestādes.

| (42) | Komisijai būtu jāpaziņo par saistībām, kuras uzliktas uzņēmumiem, kas izraudzīti kā uzņēmumi ar universālā pakalpojuma sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(42)

Komisijai būtu jāpaziņo par saistībām, kuras uzliktas uzņēmumiem, kas izraudzīti kā uzņēmumi ar universālā pakalpojuma sniegšanas saistībām.

| (43) | Direktīvā 2002/58/EK ir paredzēta to dalībvalstu noteikumu saskaņošana, kas nepieciešami, lai nodrošinātu personu pamattiesību un brīvību, jo īpaši personu tiesību uz privātās dzīves neaizskaramību, kā arī tiesību uz konfidencialitāti un informācijas tehnoloģiju sistēmu drošības līdzvērtīgu aizsardzības līmeni saistībā ar personas datu apstrādi elektronisko sakaru nozarē un lai nodrošinātu šādu datu un elektronisko sakaru iekārtu un pakalpojumu brīvu apriti Kopienā. |
| --- | --- |

(43)

Direktīvā 2002/58/EK ir paredzēta to dalībvalstu noteikumu saskaņošana, kas nepieciešami, lai nodrošinātu personu pamattiesību un brīvību, jo īpaši personu tiesību uz privātās dzīves neaizskaramību, kā arī tiesību uz konfidencialitāti un informācijas tehnoloģiju sistēmu drošības līdzvērtīgu aizsardzības līmeni saistībā ar personas datu apstrādi elektronisko sakaru nozarē un lai nodrošinātu šādu datu un elektronisko sakaru iekārtu un pakalpojumu brīvu apriti Kopienā.

| (44) | Datu plūsmas informācijas apstrāde, lai nodrošinātu tīklu un informācijas drošību, uzglabāto vai pārsūtīto datu pieejamību, autentiskumu, integritāti un konfidencialitāti, ļaus izmantot šo datu apstrādi datu kontroliera likumiskās interesēs, novēršot neatļautu piekļuvi un ļaunprātīgu datorkodu izplatīšanu, apturot uzbrukumus, kuru mērķis ir panākt pakalpojuma atteikumu, kā arī nepieļaujot kaitējuma nodarīšanu datoriem un elektronisko sakaru sistēmām. Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) būtu jāpublicē regulāri pētījumi, lai norādītu, kāda veida apstrāde atbilstoši šīs Direktīvas 2002/58/EK 6. pantam ir atļauta. |
| --- | --- |

(44)

Datu plūsmas informācijas apstrāde, lai nodrošinātu tīklu un informācijas drošību, uzglabāto vai pārsūtīto datu pieejamību, autentiskumu, integritāti un konfidencialitāti, ļaus izmantot šo datu apstrādi datu kontroliera likumiskās interesēs, novēršot neatļautu piekļuvi un ļaunprātīgu datorkodu izplatīšanu, apturot uzbrukumus, kuru mērķis ir panākt pakalpojuma atteikumu, kā arī nepieļaujot kaitējuma nodarīšanu datoriem un elektronisko sakaru sistēmām. Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) būtu jāpublicē regulāri pētījumi, lai norādītu, kāda veida apstrāde atbilstoši šīs Direktīvas 2002/58/EK 6. pantam ir atļauta.

| (45) | Nosakot izpildes pasākumus saistībā ar datu apstrādes drošību saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, Komisijai būtu jāapspriežas ar visām atbilstīgajām Eiropas iestādēm un organizācijām (Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA), Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un saskaņā ar 29. pantu izveidoto Datu aizsardzības darba grupu), kā arī ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai jo īpaši būtu informēta par labākajiem pieejamajiem tehniskiem un ekonomiskiem risinājumiem Direktīvas 2002/58/EK īstenošanas uzlabošanai. |
| --- | --- |

(45)

Nosakot izpildes pasākumus saistībā ar datu apstrādes drošību saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, Komisijai būtu jāapspriežas ar visām atbilstīgajām Eiropas iestādēm un organizācijām (Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA), Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un saskaņā ar 29. pantu izveidoto Datu aizsardzības darba grupu), kā arī ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai jo īpaši būtu informēta par labākajiem pieejamajiem tehniskiem un ekonomiskiem risinājumiem Direktīvas 2002/58/EK īstenošanas uzlabošanai.

| (46) | Direktīvas 2002/58/EK noteikumi precizē un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (16)

  un nodrošina abonentu, kas ir fiziskas un juridiskas personas, likumīgo interešu aizstāvību. |
| --- | --- |

(46)

Direktīvas 2002/58/EK noteikumi precizē un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (16)

  un nodrošina abonentu, kas ir fiziskas un juridiskas personas, likumīgo interešu aizstāvību.

| (47) | Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu liberalizācija līdz ar straujo tehnoloģiju attīstību veicina konkurenci un ekonomikas izaugsmi, un rezultātā lietotājiem publiskajos
  un privātajos
  elektronisko sakaru tīklos
  un publiski pieejamos privātos tīklos
  ir pieejams plašs un daudzveidīgs pakalpojumu klāsts. |
| --- | --- |

(47)

Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu liberalizācija līdz ar straujo tehnoloģiju attīstību veicina konkurenci un ekonomikas izaugsmi, un rezultātā lietotājiem publiskajos
  un privātajos
  elektronisko sakaru tīklos
  un publiski pieejamos privātos tīklos
  ir pieejams plašs un daudzveidīgs pakalpojumu klāsts.

| (48) | IP adreses ir ļoti svarīgas darbā ar internetu. Ar tām pēc numura identificē ierīces, kas darbojas tīklā, t. i., datorus vai mobilo sakaru ierīces. Ņemot vērā dažādos veidus, kādos izmanto IP adreses, un ar tiem saistītās tehnoloģijas, kas strauji attīstās, ir radušies jautājumi par šo adrešu kā personas datu izmantošanu noteiktos apstākļos. Tāpēc Komisijai, ņemot vērā pētījumu par IP adresēm un to izmantošanu, jāiesniedz atbilstīgi priekšlikumi. |
| --- | --- |

(48)

IP adreses ir ļoti svarīgas darbā ar internetu. Ar tām pēc numura identificē ierīces, kas darbojas tīklā, t. i., datorus vai mobilo sakaru ierīces. Ņemot vērā dažādos veidus, kādos izmanto IP adreses, un ar tiem saistītās tehnoloģijas, kas strauji attīstās, ir radušies jautājumi par šo adrešu kā personas datu izmantošanu noteiktos apstākļos. Tāpēc Komisijai, ņemot vērā pētījumu par IP adresēm un to izmantošanu, jāiesniedz atbilstīgi priekšlikumi.

| (49) | Tehnoloģiju attīstība dod iespēju izstrādāt jaunas lietotnes, kuru pamatā ir datu vākšanas un identifikācijas ierīces, kas var būt bezkontakta ierīces, kuras izmanto radiofrekvences. Piemēram, radiofrekvenču identifikācijas ierīces (RFID) izmanto radiofrekvences, lai no tagiem ar unikālu identifikatoru tvertu datus, ko pēc tam var pārraidīt pa izveidotajiem sakaru tīkliem. Šādu tehnoloģiju plaša izmantošana, ja tā iedzīvotājiem ir pieņemama, var dot ievērojamu ekonomisku un sociālu ieguvumu un tādējādi būtiski veicināt iekšējā tirgus darbību. Lai to panāktu, ir jānodrošina, ka tiek aizsargātas
  visas
  personu pamattiesības,
  tostarp
  tiesības uz privātās dzīves un tiesības uz personas datu aizsardzību. Ja šādas ierīces pieslēdz publiski pieejamiem elektronisko sakaru tīkliem vai tās izmanto elektronisko sakaru pakalpojumus kā pamata infrastruktūru, tad būtu jāpiemēro attiecīgie Direktīvas 2002/58/EK noteikumi, tostarp par drošību, informāciju par datu plūsmu un ║ konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(49)

Tehnoloģiju attīstība dod iespēju izstrādāt jaunas lietotnes, kuru pamatā ir datu vākšanas un identifikācijas ierīces, kas var būt bezkontakta ierīces, kuras izmanto radiofrekvences. Piemēram, radiofrekvenču identifikācijas ierīces (RFID) izmanto radiofrekvences, lai no tagiem ar unikālu identifikatoru tvertu datus, ko pēc tam var pārraidīt pa izveidotajiem sakaru tīkliem. Šādu tehnoloģiju plaša izmantošana, ja tā iedzīvotājiem ir pieņemama, var dot ievērojamu ekonomisku un sociālu ieguvumu un tādējādi būtiski veicināt iekšējā tirgus darbību. Lai to panāktu, ir jānodrošina, ka tiek aizsargātas
  visas
  personu pamattiesības,
  tostarp
  tiesības uz privātās dzīves un tiesības uz personas datu aizsardzību. Ja šādas ierīces pieslēdz publiski pieejamiem elektronisko sakaru tīkliem vai tās izmanto elektronisko sakaru pakalpojumus kā pamata infrastruktūru, tad būtu jāpiemēro attiecīgie Direktīvas 2002/58/EK noteikumi, tostarp par drošību, informāciju par datu plūsmu un ║ konfidencialitāti.

| (50) | Publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējam būtu jāveic atbilstīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību. Neskarot Direktīvu 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu

   (17)

  , šādiem pasākumiem būtu jānodrošina, ka personas datiem var piekļūt tikai attiecīgi pilnvaroti darbinieki likumīgā nolūkā un ka uzglabātie vai pārsūtītie personas dati, kā arī tīkls un pakalpojumi tiek aizsargāti. Turklāt būtu jāizstrādā drošības politika saistībā ar personas datu apstrādi, lai identificētu vājās vietas sistēmā un īstenotu regulāru uzraudzību un preventīvus, koriģējošus un problēmu novēršanas pasākumus. |
| --- | --- |

(50)

Publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējam būtu jāveic atbilstīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību. Neskarot Direktīvu 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu

   (17)

  , šādiem pasākumiem būtu jānodrošina, ka personas datiem var piekļūt tikai attiecīgi pilnvaroti darbinieki likumīgā nolūkā un ka uzglabātie vai pārsūtītie personas dati, kā arī tīkls un pakalpojumi tiek aizsargāti. Turklāt būtu jāizstrādā drošības politika saistībā ar personas datu apstrādi, lai identificētu vājās vietas sistēmā un īstenotu regulāru uzraudzību un preventīvus, koriģējošus un problēmu novēršanas pasākumus.

| (51) | Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāuzrauga veiktie pasākumi un jāizplata labākā prakse publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju vidū. |
| --- | --- |

(51)

Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāuzrauga veiktie pasākumi un jāizplata labākā prakse publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju vidū.

| (52) | Ja uz drošības pārkāpumiem, kā rezultātā atsevišķu abonentu
  vai indivīdu
  personas dati ir zuduši vai kompromitēti, nereaģē pienācīgi un savlaicīgi, tie var
  lietotājiem
  radīt
  būtisku
  kaitējumu. Tāpēc
  attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam
  bez kavēšanās būtu jābrīdina
  valsts regulatīvā iestāde vai cita kompetentā valsts iestāde par visiem drošības pārkāpumiem. Kompetentajai iestādei būtu jānosaka, cik nopietns ir pārkāpums, un jāprasa, lai attiecīgie pakalpojumu sniedzēji nekavējoties pienācīgi informē personas, ko skar šis pārkāpums. Turklāt gadījumos, kad ir nenovēršams un tiešs patērētāju tiesību un interešu apdraudējums (piemēram, neatļauta piekļuve e-pasta saturam, piekļuve kredītkaršu informācijai utt.), attiecīgajiem pakalpojumu sniedzējiem ir jāinformē ne tikai kompetentās valsts iestādes, bet arī nekavējoties par to tieši jāpaziņo lietotājiem. Visbeidzot, pakalpojumu sniedzējiem ik gadu būtu jāsniedz paziņojums attiecīgajiem lietotājiem par visiem drošības pārkāpumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2002/58/EK un kuri notikuši attiecīgajā laikposmā.
  Paziņojumā
  valsts iestādēm un lietotājiem
  jāiekļauj informācija par pasākumiem, kurus pakalpojuma sniedzējs veicis, reaģējot uz pārkāpumu, un ieteikumi
  to lietotāju aizsardzībai
  , ko skāris pārkāpums. |
| --- | --- |

(52)

Ja uz drošības pārkāpumiem, kā rezultātā atsevišķu abonentu
  vai indivīdu
  personas dati ir zuduši vai kompromitēti, nereaģē pienācīgi un savlaicīgi, tie var
  lietotājiem
  radīt
  būtisku
  kaitējumu. Tāpēc
  attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam
  bez kavēšanās būtu jābrīdina
  valsts regulatīvā iestāde vai cita kompetentā valsts iestāde par visiem drošības pārkāpumiem. Kompetentajai iestādei būtu jānosaka, cik nopietns ir pārkāpums, un jāprasa, lai attiecīgie pakalpojumu sniedzēji nekavējoties pienācīgi informē personas, ko skar šis pārkāpums. Turklāt gadījumos, kad ir nenovēršams un tiešs patērētāju tiesību un interešu apdraudējums (piemēram, neatļauta piekļuve e-pasta saturam, piekļuve kredītkaršu informācijai utt.), attiecīgajiem pakalpojumu sniedzējiem ir jāinformē ne tikai kompetentās valsts iestādes, bet arī nekavējoties par to tieši jāpaziņo lietotājiem. Visbeidzot, pakalpojumu sniedzējiem ik gadu būtu jāsniedz paziņojums attiecīgajiem lietotājiem par visiem drošības pārkāpumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2002/58/EK un kuri notikuši attiecīgajā laikposmā.
  Paziņojumā
  valsts iestādēm un lietotājiem
  jāiekļauj informācija par pasākumiem, kurus pakalpojuma sniedzējs veicis, reaģējot uz pārkāpumu, un ieteikumi
  to lietotāju aizsardzībai
  , ko skāris pārkāpums.

| (53) | Valsts pārvaldes iestādēm būtu jāaizstāv Eiropas Savienības iedzīvotāju intereses, cita starpā veicinot personas datu un privātās dzīves aizsardzības nodrošināšanu augstā līmenī. Šādā nolūkā to rīcībā jābūt pienākumu veikšanai nepieciešamajiem līdzekļiem, tostarp visaptverošiem un uzticamiem datiem par faktiskiem drošības pārkāpumiem, kā rezultātā tikuši kompromitēti iedzīvotāju personas dati. |
| --- | --- |

(53)

Valsts pārvaldes iestādēm būtu jāaizstāv Eiropas Savienības iedzīvotāju intereses, cita starpā veicinot personas datu un privātās dzīves aizsardzības nodrošināšanu augstā līmenī. Šādā nolūkā to rīcībā jābūt pienākumu veikšanai nepieciešamajiem līdzekļiem, tostarp visaptverošiem un uzticamiem datiem par faktiskiem drošības pārkāpumiem, kā rezultātā tikuši kompromitēti iedzīvotāju personas dati.

| (54) | Īstenojot Direktīvas 2002/58/EK transponēšanas pasākumus, dalībvalstu iestādēm un tiesām būtu ne tikai jāinterpretē savas valsts tiesības ar minēto direktīvu saskanīgā veidā, bet būtu arī jānodrošina, lai to pamatā nebūtu tāda minētās direktīvas interpretācija, kas ir pretrunā ar citām Kopienu tiesību aktos paredzētām pamattiesībām vai Kopienu tiesību vispārējiem principiem, piemēram, proporcionalitātes principu. |
| --- | --- |

(54)

Īstenojot Direktīvas 2002/58/EK transponēšanas pasākumus, dalībvalstu iestādēm un tiesām būtu ne tikai jāinterpretē savas valsts tiesības ar minēto direktīvu saskanīgā veidā, bet būtu arī jānodrošina, lai to pamatā nebūtu tāda minētās direktīvas interpretācija, kas ir pretrunā ar citām Kopienu tiesību aktos paredzētām pamattiesībām vai Kopienu tiesību vispārējiem principiem, piemēram, proporcionalitātes principu.

| (55) | Būtu jāpieņem noteikumi par īstenošanas pasākumiem, lai izveidotu vienotu prasību kopumu nolūkā panākt privātās dzīves aizsardzību un pārraidīto vai apstrādāto personas datu drošību pienācīgā līmenī saistībā ar elektronisko sakaru tīklu izmantošanu iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(55)

Būtu jāpieņem noteikumi par īstenošanas pasākumiem, lai izveidotu vienotu prasību kopumu nolūkā panākt privātās dzīves aizsardzību un pārraidīto vai apstrādāto personas datu drošību pienācīgā līmenī saistībā ar elektronisko sakaru tīklu izmantošanu iekšējā tirgū.

| (56) | Izstrādājot detalizētus noteikumus par formātu un kārtību, kādā jāpaziņo par drošības pārkāpumiem, būtu pienācīgi jāņem vērā apstākļi, kādos noticis pārkāpums, tostarp tas, vai personas dati ir bijuši aizsargāti ar šifrēšanu vai ar citiem līdzekļiem, ar kuru palīdzību var efektīvi ierobežot identitātes viltošanas vai cita veida ļaunprātīgas izmantošanas iespējamību. Turklāt, izstrādājot šādus noteikumus un kārtību, būtu jāņem vērā tiesībaizsardzības iestāžu likumiskās intereses gadījumos, kad priekšlaicīga atklāšana varētu nevajadzīgi kavēt pārkāpuma apstākļu izmeklēšanu.
  ▐ |
| --- | --- |

(56)

Izstrādājot detalizētus noteikumus par formātu un kārtību, kādā jāpaziņo par drošības pārkāpumiem, būtu pienācīgi jāņem vērā apstākļi, kādos noticis pārkāpums, tostarp tas, vai personas dati ir bijuši aizsargāti ar šifrēšanu vai ar citiem līdzekļiem, ar kuru palīdzību var efektīvi ierobežot identitātes viltošanas vai cita veida ļaunprātīgas izmantošanas iespējamību. Turklāt, izstrādājot šādus noteikumus un kārtību, būtu jāņem vērā tiesībaizsardzības iestāžu likumiskās intereses gadījumos, kad priekšlaicīga atklāšana varētu nevajadzīgi kavēt pārkāpuma apstākļu izmeklēšanu.

▐

| (57) | Programmatūra, ar kuras palīdzību trešas personas labā slepeni uzrauga lietotāja darbības un/vai iejaucas lietotāja termināliekārtu darbībā (tā sauktā “spiegprogrammatūra”), ir nopietns drauds lietotāju privātās dzīves neaizskaramībai. Jānodrošina lietotāju privātās telpas augsta līmeņa un līdzvērtīga aizsardzība neatkarīgi no tā, vai nevēlamā spiegprogrammatūra tiek netīši lejupielādēta ar elektronisko sakaru tīklu starpniecību vai nonākusi lietotāja iekārtā un slepeni instalēta ar programmatūras, ko izplata ar citu ārējo atmiņas nesēju, kā kompaktdisku, lasāmatmiņas kompaktdisku (CD-ROM), USB atslēgu, starpniecību.
  Dalībvalstīm būtu jāmudina galalietotāji veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu to galiekārtas pret vīrusiem un spiegprogrammām. |
| --- | --- |

(57)

Programmatūra, ar kuras palīdzību trešas personas labā slepeni uzrauga lietotāja darbības un/vai iejaucas lietotāja termināliekārtu darbībā (tā sauktā “spiegprogrammatūra”), ir nopietns drauds lietotāju privātās dzīves neaizskaramībai. Jānodrošina lietotāju privātās telpas augsta līmeņa un līdzvērtīga aizsardzība neatkarīgi no tā, vai nevēlamā spiegprogrammatūra tiek netīši lejupielādēta ar elektronisko sakaru tīklu starpniecību vai nonākusi lietotāja iekārtā un slepeni instalēta ar programmatūras, ko izplata ar citu ārējo atmiņas nesēju, kā kompaktdisku, lasāmatmiņas kompaktdisku (CD-ROM), USB atslēgu, starpniecību.
  Dalībvalstīm būtu jāmudina galalietotāji veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu to galiekārtas pret vīrusiem un spiegprogrammām.

| (58) | Elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem jāveic būtiski ieguldījumi, lai apkarotu nelūgtus komerciālus paziņojumus (surogātpastu). Tiem arī labāk nekā lietotājiem ir pieejamas zināšanas un resursi, kas nepieciešami surogātpasta izplatītāju atklāšanai un apzināšanai. Tāpēc e-pasta pakalpojumu sniedzējiem un citu pakalpojumu sniedzējiem būtu jābūt iespējai uzsākt tiesvedību pret surogātpasta izplatītājiem
  par šādiem pārkāpumiem
  un tādējādi aizstāvēt klientu intereses, kā arī savas likumiskās uzņēmējdarbības intereses. |
| --- | --- |

(58)

Elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem jāveic būtiski ieguldījumi, lai apkarotu nelūgtus komerciālus paziņojumus (surogātpastu). Tiem arī labāk nekā lietotājiem ir pieejamas zināšanas un resursi, kas nepieciešami surogātpasta izplatītāju atklāšanai un apzināšanai. Tāpēc e-pasta pakalpojumu sniedzējiem un citu pakalpojumu sniedzējiem būtu jābūt iespējai uzsākt tiesvedību pret surogātpasta izplatītājiem
  par šādiem pārkāpumiem
  un tādējādi aizstāvēt klientu intereses, kā arī savas likumiskās uzņēmējdarbības intereses.

| (59) | Ja apstrādā atrašanās vietas datus, kas nav informācija par datu plūsmu, šādus datus būtu jāapstrādā vienīgi, tos padarot anonīmus vai iepriekš saņemot attiecīgo lietotāju vai abonentu piekrišanu pēc tam, kad tiem ir sniegta skaidra un visaptveroša informācija par iespēju jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu. |
| --- | --- |

(59)

Ja apstrādā atrašanās vietas datus, kas nav informācija par datu plūsmu, šādus datus būtu jāapstrādā vienīgi, tos padarot anonīmus vai iepriekš saņemot attiecīgo lietotāju vai abonentu piekrišanu pēc tam, kad tiem ir sniegta skaidra un visaptveroša informācija par iespēju jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu.

| (60) | Nepieciešams Kopienā pienācīgā līmenī nodrošināt privātās dzīves aizsardzību un pārraidīto vai apstrādāto personas datu drošību saistībā ar elektronisko sakaru tīklu izmantošanu, tāpēc ir jānosaka efektīvas īstenošanas un izpildes pilnvaras nolūkā pienācīgi veicināt atbilstības ievērošanu. Valsts pārvaldes iestādēm būtu jābūt pietiekamām pilnvarām un resursiem, lai efektīvi izmeklētu neatbilstības gadījumus, tostarp iespējai iegūt jebkādu tām nepieciešamo attiecīgo informāciju, pieņemt lēmumus par sūdzībām un piemērot sankcijas neatbilstības gadījumos. |
| --- | --- |

(60)

Nepieciešams Kopienā pienācīgā līmenī nodrošināt privātās dzīves aizsardzību un pārraidīto vai apstrādāto personas datu drošību saistībā ar elektronisko sakaru tīklu izmantošanu, tāpēc ir jānosaka efektīvas īstenošanas un izpildes pilnvaras nolūkā pienācīgi veicināt atbilstības ievērošanu. Valsts pārvaldes iestādēm būtu jābūt pietiekamām pilnvarām un resursiem, lai efektīvi izmeklētu neatbilstības gadījumus, tostarp iespējai iegūt jebkādu tām nepieciešamo attiecīgo informāciju, pieņemt lēmumus par sūdzībām un piemērot sankcijas neatbilstības gadījumos.

| (61) | Pārrobežu sadarbība un noteikumu izpilde būtu jāpastiprina atbilstīgi spēkā esošajiem Kopienas pārrobežu izpildes mehānismiem, kā tiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) (18), izdarot grozījumus šajā regulā. |
| --- | --- |

(61)

Pārrobežu sadarbība un noteikumu izpilde būtu jāpastiprina atbilstīgi spēkā esošajiem Kopienas pārrobežu izpildes mehānismiem, kā tiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) (18), izdarot grozījumus šajā regulā.

| (62) | ║ Direktīvas 2002/22/EK ║ un Direktīvas 2002/58/EK īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (19). |
| --- | --- |

(62)

║ Direktīvas 2002/22/EK ║ un Direktīvas 2002/58/EK īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (19).

| (63) | Ja Lisabonas Līgums, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu

   (20)

  , stājas spēkā, Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei jauns likumdošanas priekšlikums par privātās dzīves aizsardzību un datu drošību elektronisko sakaru jomā, izmantojot jaunu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

(63)

Ja Lisabonas Līgums, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu

   (20)

  , stājas spēkā, Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei jauns likumdošanas priekšlikums par privātās dzīves aizsardzību un datu drošību elektronisko sakaru jomā, izmantojot jaunu juridisko pamatu.

| (64) | Komisijai jo īpaši būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus saistībā ar tarifu pārredzamību, pakalpojumu kvalitātes minimālajām prasībām, numura “112” pakalpojumu sekmīgu ieviešanu, numuru un pakalpojumu faktisku pieejamību, uzlabotu pieejamību lietotājiem invalīdiem un grozījumiem, lai pielikumus pielāgotu tehniskajam progresam vai pieprasījuma izmaiņām tirgū. Tai būtu arī jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus saistībā ar prasībām par informēšanu un paziņošanu, kā arī pārrobežu sadarbību. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un ir paredzēti, lai papildinātu
  Direktīvu 2002/22/EK
  , to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ║tie ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.
  Ņemot vērā to, ka regulatīvās kontroles procedūras norise
  parastajos termiņos
  dažās izņēmuma situācijās varētu kavēt izpildes pasākumu savlaicīgu pieņemšanu, Eiropas Parlamentam, Padomei un
  Komisijai
  vajadzētu rīkoties ātri, lai nodrošinātu šo pasākumu savlaicīgu pieņemšanu
  . |
| --- | --- |

(64)

Komisijai jo īpaši būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus saistībā ar tarifu pārredzamību, pakalpojumu kvalitātes minimālajām prasībām, numura “112” pakalpojumu sekmīgu ieviešanu, numuru un pakalpojumu faktisku pieejamību, uzlabotu pieejamību lietotājiem invalīdiem un grozījumiem, lai pielikumus pielāgotu tehniskajam progresam vai pieprasījuma izmaiņām tirgū. Tai būtu arī jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus saistībā ar prasībām par informēšanu un paziņošanu, kā arī pārrobežu sadarbību. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un ir paredzēti, lai papildinātu
  Direktīvu 2002/22/EK
  , to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ║tie ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.
  Ņemot vērā to, ka regulatīvās kontroles procedūras norise
  parastajos termiņos
  dažās izņēmuma situācijās varētu kavēt izpildes pasākumu savlaicīgu pieņemšanu, Eiropas Parlamentam, Padomei un
  Komisijai
  vajadzētu rīkoties ātri, lai nodrošinātu šo pasākumu savlaicīgu pieņemšanu
  .

| (65) | Direktīvas 2002/22/EK mērķis ir nodrošināt patērētāju un individuālu lietotāju tiesību aizsardzību augstā līmenī telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanas jomā. Šāda aizsardzība nav nepieciešama globālu telekomunikāciju pakalpojumu jomā. Tie ir korporatīvi datu un balss pakalpojumi, ko paketes veidā sniedz lieliem uzņēmumiem, kuri atrodas dažādās valstīs ES un ārpus tās, saskaņā ar individuāli noslēgtiem līgumiem, par ko vienojušās divas līdzvērtīgas līgumslēdzējas puses. |
| --- | --- |

(65)

Direktīvas 2002/22/EK mērķis ir nodrošināt patērētāju un individuālu lietotāju tiesību aizsardzību augstā līmenī telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanas jomā. Šāda aizsardzība nav nepieciešama globālu telekomunikāciju pakalpojumu jomā. Tie ir korporatīvi datu un balss pakalpojumi, ko paketes veidā sniedz lieliem uzņēmumiem, kuri atrodas dažādās valstīs ES un ārpus tās, saskaņā ar individuāli noslēgtiem līgumiem, par ko vienojušās divas līdzvērtīgas līgumslēdzējas puses.

| (66) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/22/EK un Direktīva 2002/58/EK, |
| --- | --- |

(66)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/22/EK un Direktīva 2002/58/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/22/EK

(Universālā pakalpojuma direktīva)

Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) groza šādi:

| 1) | Direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants


  Priekšmets un darbības joma

  1.   Ar Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva) izveidotajā sistēmā šī direktīva attiecas uz elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu nodrošināšanu lietotājiem. Mērķis ir ar pilnvērtīgas konkurences un izvēles palīdzību visā Kopienā nodrošināt publiski pieejamus labas kvalitātes pakalpojumus un rīkoties apstākļos, kad tirgus nepietiekami apmierina patērētāju vajadzības. Direktīvā iekļauti arī noteikumi par termināliekārtām patērētāju telpās
  , īpašu uzmanību pievēršot galiekārtām, kas paredzētas personām ar īpašām vajadzībām, tai skaitā cilvēkiem ar invaliditāti un gados vecākiem cilvēkiem
  .
  2.   Ar šo direktīvu nosaka lietotāju tiesības un atbilstošās to uzņēmumu saistības, kas nodrošina publiski pieejamus elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus. Lai nodrošinātu universālā pakalpojuma sniegšanu atvērtos tirgos, kuros valda pilnvērtīga konkurence, ar šo direktīvu nosaka noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimālo kopumu, kas ir pieejams visiem lietotājiem par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus un netraucējot konkurenci. Šajā direktīvā arī noteiktas saistības attiecībā uz atsevišķu obligātu pakalpojumu sniegšanu.


  3.
     
  Šīs direktīvas noteikumus piemēro, neierobežojot Kopienas noteikumus patērētāju aizsardzības jomā, jo īpaši Direktīvu 93/13/EEK un Direktīvu 97/7/EK, un valsts noteikumus, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesībām.
  ” |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva) izveidotajā sistēmā šī direktīva attiecas uz elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu nodrošināšanu lietotājiem. Mērķis ir ar pilnvērtīgas konkurences un izvēles palīdzību visā Kopienā nodrošināt publiski pieejamus labas kvalitātes pakalpojumus un rīkoties apstākļos, kad tirgus nepietiekami apmierina patērētāju vajadzības. Direktīvā iekļauti arī noteikumi par termināliekārtām patērētāju telpās
  , īpašu uzmanību pievēršot galiekārtām, kas paredzētas personām ar īpašām vajadzībām, tai skaitā cilvēkiem ar invaliditāti un gados vecākiem cilvēkiem
  .

2.   Ar šo direktīvu nosaka lietotāju tiesības un atbilstošās to uzņēmumu saistības, kas nodrošina publiski pieejamus elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus. Lai nodrošinātu universālā pakalpojuma sniegšanu atvērtos tirgos, kuros valda pilnvērtīga konkurence, ar šo direktīvu nosaka noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimālo kopumu, kas ir pieejams visiem lietotājiem par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus un netraucējot konkurenci. Šajā direktīvā arī noteiktas saistības attiecībā uz atsevišķu obligātu pakalpojumu sniegšanu.

3.
     
  Šīs direktīvas noteikumus piemēro, neierobežojot Kopienas noteikumus patērētāju aizsardzības jomā, jo īpaši Direktīvu 93/13/EEK un Direktīvu 97/7/EK, un valsts noteikumus, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesībām.
  ”

| 2) | Direktīvas 2. pantā:






  a) | svītro b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 2. pantā:

a)

svītro b) apakšpunktu;

| b) | ║
  c) un d)
  apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | “publiski pieejami telefonpakalpojumi” nozīmē pakalpojumus, kas pieejami sabiedrībai vietējo un/vai starptautisko zvanu veikšanai
  un/vai
  saņemšanai tieši vai netieši,
  un citi sakaru līdzekļi, kuri paredzēti lietotājiem ar invaliditāti un kuros izmanto teksta telefonijas vai pilnīgas sarunas pakalpojumus,
  ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā; |
| --- | --- | --- |

b)

║
  c) un d)
  apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

“publiski pieejami telefonpakalpojumi” nozīmē pakalpojumus, kas pieejami sabiedrībai vietējo un/vai starptautisko zvanu veikšanai
  un/vai
  saņemšanai tieši vai netieši,
  un citi sakaru līdzekļi, kuri paredzēti lietotājiem ar invaliditāti un kuros izmanto teksta telefonijas vai pilnīgas sarunas pakalpojumus,
  ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā;

| d) | “ģeogrāfiskais numurs” ir numurs valsts tālruņu numerācijas plānā, ja tā ciparu kombinācijas daļa ietver ģeogrāfisku iezīmi, ko izmanto zvana vietas noteikšanai uz tīkla pieslēgumpunkta (NTP) fizisku atrašanās vietu;
  ” |
| --- | --- |

d)

“ģeogrāfiskais numurs” ir numurs valsts tālruņu numerācijas plānā, ja tā ciparu kombinācijas daļa ietver ģeogrāfisku iezīmi, ko izmanto zvana vietas noteikšanai uz tīkla pieslēgumpunkta (NTP) fizisku atrašanās vietu;
  ”

| c) | e) apakšpunktu svītro
  . |
| --- | --- |

c)

e) apakšpunktu svītro
  .

| 3) | Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu:
  “4. pants


  Piekļuves nodrošināšana noteiktā atrašanās vietā un telefonpakalpojumu sniegšana

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka vismaz viens uzņēmums izpilda visus pamatotos pieprasījumus noteiktā atrašanās vietā saņemt pieslēgumu publiskajam telefonu tīklam.
  2.   Nodrošinātais pieslēgums dod lietotājiem iespēju izmantot balss, faksimila un datu sakarus ar datu pārraides ātrumu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu funkcionālu piekļuvi internetam, ņemot vērā galvenās abonentu vairākuma izmantotās tehnoloģijas un tehnoloģiskās iespējas.
  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka vismaz viens uzņēmums izpilda visus pamatotos pieprasījumus, izmantojot 1. punktā minēto pieslēgumu tīklam, saņemt
  publiski pieejamus
  telefonpakalpojumus, kas dod iespēju veikt un saņemt vietējos un starptautiskos zvanus un zvanus neatliekamās palīdzības dienestiem pa numuru “112”
  un jebkādu citu valsts neatliekamās palīdzības numuru
  .” |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Piekļuves nodrošināšana noteiktā atrašanās vietā un telefonpakalpojumu sniegšana

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka vismaz viens uzņēmums izpilda visus pamatotos pieprasījumus noteiktā atrašanās vietā saņemt pieslēgumu publiskajam telefonu tīklam.

2.   Nodrošinātais pieslēgums dod lietotājiem iespēju izmantot balss, faksimila un datu sakarus ar datu pārraides ātrumu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu funkcionālu piekļuvi internetam, ņemot vērā galvenās abonentu vairākuma izmantotās tehnoloģijas un tehnoloģiskās iespējas.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka vismaz viens uzņēmums izpilda visus pamatotos pieprasījumus, izmantojot 1. punktā minēto pieslēgumu tīklam, saņemt
  publiski pieejamus
  telefonpakalpojumus, kas dod iespēju veikt un saņemt vietējos un starptautiskos zvanus un zvanus neatliekamās palīdzības dienestiem pa numuru “112”
  un jebkādu citu valsts neatliekamās palīdzības numuru
  .”

| 4) | Direktīvas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Sarakstos, kas minēti 1. punktā, saskaņā ar Direktīvas 2002/58/EK 12. pantu iekļauj visus publiski pieejamu telefonpakalpojumu abonentus.” |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Sarakstos, kas minēti 1. punktā, saskaņā ar Direktīvas 2002/58/EK 12. pantu iekļauj visus publiski pieejamu telefonpakalpojumu abonentus.”

| 5) | Direktīvas 6. pantu groza šādi
  :








  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Taksofoni un citas elektronisko sakaru pakalpojumu piekļuves vietas” |
| --- | --- | --- |

5)

Direktīvas 6. pantu groza šādi
  :

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Taksofoni un citas elektronisko sakaru pakalpojumu piekļuves vietas”

| b) | 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes, rūpējoties par taksofonu vai citu sakaru pakalpojumu piekļuves vietu nodrošināšanu, var uzlikt saistības uzņēmumiem apmierināt pamatotās lietotāju vajadzības attiecībā uz ģeogrāfisko pārklājumu, telefonu vai citu sakaru pakalpojumu piekļuves vietu skaitu, pieejamību invalīdiem un pakalpojumu kvalitāti.
  ” |
| --- | --- |

b)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes, rūpējoties par taksofonu vai citu sakaru pakalpojumu piekļuves vietu nodrošināšanu, var uzlikt saistības uzņēmumiem apmierināt pamatotās lietotāju vajadzības attiecībā uz ģeogrāfisko pārklājumu, telefonu vai citu sakaru pakalpojumu piekļuves vietu skaitu, pieejamību invalīdiem un pakalpojumu kvalitāti.
  ”

| 6) | Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants

  ▐ Pasākumi lietotājiem invalīdiem

  1.   Dalībvalstis veic īpašus pasākumus lietotājiem invalīdiem, lai nodrošinātu tiem pieejamu piekļuvi
  elektronisko sakaru pakalpojumiem
  , tostarp piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem, uzziņu dienestiem un sarakstiem, kas līdzvērtīga tai piekļuvei, kura nodrošināta citiem lietotājiem.
  2.   Dalībvalstis
  var veikt
  īpašus pasākumus,
  kuru nepieciešamība ir konstatēta valsts regulatīvo iestāžu veiktā novērtējumā
  , ņemot vērā apstākļus valstī
  un īpašas ar invaliditāti saistītas prasības,
  lai nodrošinātu to, ka lietotāji invalīdi var ▐ izmantot vairākumam lietotāju pieejamo priekšrocību izvēlēties uzņēmumus un pakalpojumu sniedzējus
  , un lai veicinātu atbilstošu gala iekārtu pieejamību. Tās arī nodrošina, ka jebkurā gadījumā vismaz viens uzņēmums sniedz konkrētām lietotāju invalīdu grupām nepieciešamos pakalpojumus.




  3.
     
  Veicot iepriekš minētos pasākumus, dalībvalstis veicina atbilstību attiecīgajiem standartiem vai specifikācijām, kas publicētas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīvas) 17., 18. un 19. panta noteikumiem.




  4.
     
  Lai varētu pieņemt un īstenot īpašus pasākumus lietotājiem invalīdiem, dalībvalstis veicina tādu gala iekārtu ražošanu un pieejamību, kas nodrošina vajadzīgos pakalpojumus un funkcijas.
  ” |
| --- | --- |

6)

Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

▐ Pasākumi lietotājiem invalīdiem

1.   Dalībvalstis veic īpašus pasākumus lietotājiem invalīdiem, lai nodrošinātu tiem pieejamu piekļuvi
  elektronisko sakaru pakalpojumiem
  , tostarp piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem, uzziņu dienestiem un sarakstiem, kas līdzvērtīga tai piekļuvei, kura nodrošināta citiem lietotājiem.

2.   Dalībvalstis
  var veikt
  īpašus pasākumus,
  kuru nepieciešamība ir konstatēta valsts regulatīvo iestāžu veiktā novērtējumā
  , ņemot vērā apstākļus valstī
  un īpašas ar invaliditāti saistītas prasības,
  lai nodrošinātu to, ka lietotāji invalīdi var ▐ izmantot vairākumam lietotāju pieejamo priekšrocību izvēlēties uzņēmumus un pakalpojumu sniedzējus
  , un lai veicinātu atbilstošu gala iekārtu pieejamību. Tās arī nodrošina, ka jebkurā gadījumā vismaz viens uzņēmums sniedz konkrētām lietotāju invalīdu grupām nepieciešamos pakalpojumus.

3.
     
  Veicot iepriekš minētos pasākumus, dalībvalstis veicina atbilstību attiecīgajiem standartiem vai specifikācijām, kas publicētas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīvas) 17., 18. un 19. panta noteikumiem.

4.
     
  Lai varētu pieņemt un īstenot īpašus pasākumus lietotājiem invalīdiem, dalībvalstis veicina tādu gala iekārtu ražošanu un pieejamību, kas nodrošina vajadzīgos pakalpojumus un funkcijas.
  ”

| 7) | Direktīvas 8. pantā iekļauj šādu 3. punktu:
  “3.   Ja atbilstīgi 1. punktam izraudzītais uzņēmums gatavojas nodot būtisku vietējā piekļuves tīkla aktīvu daļu vai visus šos tīkla aktīvus atsevišķai juridiskai vienībai, kam ir cits īpašnieks, tas jau savlaicīgi iepriekš informē valsts pārvaldes iestādi, lai valsts pārvaldes iestādei būtu iespēja novērtēt, kā paredzamais darījums ietekmēs piekļuves nodrošināšanu noteiktā atrašanās vietā un telefonpakalpojumu sniegšanu saskaņā ar 4. pantu. Valsts pārvaldes iestāde var izvirzīt nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 6. panta 2. punktu.” |
| --- | --- |

7)

Direktīvas 8. pantā iekļauj šādu 3. punktu:

“3.   Ja atbilstīgi 1. punktam izraudzītais uzņēmums gatavojas nodot būtisku vietējā piekļuves tīkla aktīvu daļu vai visus šos tīkla aktīvus atsevišķai juridiskai vienībai, kam ir cits īpašnieks, tas jau savlaicīgi iepriekš informē valsts pārvaldes iestādi, lai valsts pārvaldes iestādei būtu iespēja novērtēt, kā paredzamais darījums ietekmēs piekļuves nodrošināšanu noteiktā atrašanās vietā un telefonpakalpojumu sniegšanu saskaņā ar 4. pantu. Valsts pārvaldes iestāde var izvirzīt nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 6. panta 2. punktu.”

| 8) | Direktīvas 9. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Valsts pārvaldes iestādes pārrauga, jo īpaši attiecībā uz valsts patēriņa cenām un ienākumiem, mazumtirdzniecības tarifu attīstību un līmeni pakalpojumiem, kas 4., 5., 6. un 7. pantā noteikti kā universālā pakalpojuma saistībās ietilpstoši un ko nodrošina izraudzītie uzņēmumi, vai kas citādi ir pieejami tirgū, ja nav izraudzītu uzņēmumu.
  2.   Dalībvalstis, ņemot vērā apstākļus valstī, var pieprasīt izraudzītajiem uzņēmumiem nodrošināt patērētājiem izvēles tarifus vai tarifu paketes, kas atšķiras no parastā komercpiedāvājuma, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka patērētājiem ar zemiem ienākumiem vai patērētājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām netiek liegta 4. panta 1. punktā minētās piekļuves tīklam pieejamība vai izmantošana vai tādu pakalpojumu pieejamība vai izmantošana, kas 4. panta 3. punktā un 5., 6. un 7. pantā noteikti kā universālā pakalpojuma saistībās ietilpstoši un ko nodrošina izraudzītie uzņēmumi.
  3.   Dalībvalstis papildus noteikumiem izraudzītajiem uzņēmumiem nodrošināt īpašus izvēles tarifus vai pildīt cenu griestu vai ģeogrāfiskās izlīdzināšanas prasības vai līdzīgas programmas
  nodrošina
  to, ka tiek sniegts atbalsts patērētājiem, kas apzināti kā patērētāji ar zemu ienākumu līmeni, ar invaliditāti vai ar īpašām sociālajām vajadzībām.” |
| --- | --- |

8)

Direktīvas 9. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Valsts pārvaldes iestādes pārrauga, jo īpaši attiecībā uz valsts patēriņa cenām un ienākumiem, mazumtirdzniecības tarifu attīstību un līmeni pakalpojumiem, kas 4., 5., 6. un 7. pantā noteikti kā universālā pakalpojuma saistībās ietilpstoši un ko nodrošina izraudzītie uzņēmumi, vai kas citādi ir pieejami tirgū, ja nav izraudzītu uzņēmumu.

2.   Dalībvalstis, ņemot vērā apstākļus valstī, var pieprasīt izraudzītajiem uzņēmumiem nodrošināt patērētājiem izvēles tarifus vai tarifu paketes, kas atšķiras no parastā komercpiedāvājuma, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka patērētājiem ar zemiem ienākumiem vai patērētājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām netiek liegta 4. panta 1. punktā minētās piekļuves tīklam pieejamība vai izmantošana vai tādu pakalpojumu pieejamība vai izmantošana, kas 4. panta 3. punktā un 5., 6. un 7. pantā noteikti kā universālā pakalpojuma saistībās ietilpstoši un ko nodrošina izraudzītie uzņēmumi.

3.   Dalībvalstis papildus noteikumiem izraudzītajiem uzņēmumiem nodrošināt īpašus izvēles tarifus vai pildīt cenu griestu vai ģeogrāfiskās izlīdzināšanas prasības vai līdzīgas programmas
  nodrošina
  to, ka tiek sniegts atbalsts patērētājiem, kas apzināti kā patērētāji ar zemu ienākumu līmeni, ar invaliditāti vai ar īpašām sociālajām vajadzībām.”

| 9) | Direktīvas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  2.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas piedāvā telekomunikāciju pakalpojumus, kā definēts Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 2. pantā, nodrošina īpašās iespējas un pakalpojumus, kas minēti šīs direktīvas I pielikuma A daļā, lai abonenti varētu pārraudzīt un kontrolēt izdevumus, un izvairīties no nepamatota pakalpojuma atvienojuma.
  ” |
| --- | --- |

9)

Direktīvas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  2.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas piedāvā telekomunikāciju pakalpojumus, kā definēts Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 2. pantā, nodrošina īpašās iespējas un pakalpojumus, kas minēti šīs direktīvas I pielikuma A daļā, lai abonenti varētu pārraudzīt un kontrolēt izdevumus, un izvairīties no nepamatota pakalpojuma atvienojuma.
  ”

| 10) | Direktīvas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Valsts pārvaldes iestādes nodrošina to, ka visi izraudzītie uzņēmumi ar saistībām, kas minētas 4., 5., 6., 7. pantā un 9. panta 2. punktā, publicē atbilstošu un atjauninātu informāciju attiecībā uz to darbību universālā pakalpojuma nodrošināšanā, pamatojoties uz pakalpojuma parametru kvalitāti, definīcijām un III pielikumā minētajām mērījumu metodēm. Publicēto informāciju pēc pieprasījuma sniedz valsts regulatīvajai iestādei.
  ” |
| --- | --- |

10)

Direktīvas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Valsts pārvaldes iestādes nodrošina to, ka visi izraudzītie uzņēmumi ar saistībām, kas minētas 4., 5., 6., 7. pantā un 9. panta 2. punktā, publicē atbilstošu un atjauninātu informāciju attiecībā uz to darbību universālā pakalpojuma nodrošināšanā, pamatojoties uz pakalpojuma parametru kvalitāti, definīcijām un III pielikumā minētajām mērījumu metodēm. Publicēto informāciju pēc pieprasījuma sniedz valsts regulatīvajai iestādei.
  ”

| 11) | Direktīvas III nodaļas nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

11)

Direktīvas III nodaļas nosaukumu aizstāj ar šādu:

| 12) | 16. pantu svītro. |
| --- | --- |

12)

16. pantu svītro.

| 13) | Direktīvas 17. pantu groza šādi:






  a) | ║ 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts pārvaldes iestādes attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū uzliek atbilstošas reglamentējošas saistības uzņēmumiem, kas norādīti kā uzņēmumi ar būtisku ietekmi tirgū saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 14. pantu:






  a) | ja saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. panta 3. punktu veiktās tirgus analīzes rezultātā valsts pārvaldes iestāde secina, ka attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū, kas norādīts saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 15. pantu, nav pilnvērtīgas konkurences, un |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Direktīvas 17. pantu groza šādi:

a)

║ 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts pārvaldes iestādes attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū uzliek atbilstošas reglamentējošas saistības uzņēmumiem, kas norādīti kā uzņēmumi ar būtisku ietekmi tirgū saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 14. pantu:

a)

ja saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 16. panta 3. punktu veiktās tirgus analīzes rezultātā valsts pārvaldes iestāde secina, ka attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū, kas norādīts saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 15. pantu, nav pilnvērtīgas konkurences, un

| b) | ja valsts pārvaldes iestāde secina, ka saistības, kas uzliktas saskaņā ar Direktīvu 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), nedos iespēju sasniegt Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. pantā noteiktos mērķus.” |
| --- | --- |

b)

ja valsts pārvaldes iestāde secina, ka saistības, kas uzliktas saskaņā ar Direktīvu 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), nedos iespēju sasniegt Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. pantā noteiktos mērķus.”

| b) | iekļauj šādu punktu:


  “
  2.a
     
  Neskarot saistības, kas saskaņā ar 1. punktu uzliktas operatoriem, kuri noteikti kā operatori ar būtisku ietekmi attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū, valsts regulatīvās iestādes var pārejas laikā piemērot 2. punktā minētās saistības operatoriem, kuri ir noteikti kā operatori ar būtisku ietekmi attiecīgajā vairumtirdzniecības tirgū, ja vairumtirdzniecības saistības ir uzliktas, bet vēl efektīvi nenodrošina konkurenci mazumtirdzniecības tirgū.
  ” |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“
  2.a
     
  Neskarot saistības, kas saskaņā ar 1. punktu uzliktas operatoriem, kuri noteikti kā operatori ar būtisku ietekmi attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū, valsts regulatīvās iestādes var pārejas laikā piemērot 2. punktā minētās saistības operatoriem, kuri ir noteikti kā operatori ar būtisku ietekmi attiecīgajā vairumtirdzniecības tirgū, ja vairumtirdzniecības saistības ir uzliktas, bet vēl efektīvi nenodrošina konkurenci mazumtirdzniecības tirgū.
  ”

| c) | 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

c)

3. punktu svītro.

| 14) | 18. un 19. pantu svītro. |
| --- | --- |

14)

18. un 19. pantu svītro.

| 15) | Direktīvas 20. un 21. pantu aizstāj ar šādu:
  “20. pants


  Līgumi

  ▐

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka, abonējot pakalpojumus, ar ko nodrošina pieslēgumu publiskajam komunikāciju tīklam un/vai
  elektroniskos sakarus
  , patērētājiem
  un citiem galalietotājiem, kas to lūdz,
  ir tiesības uz līgumu ar uzņēmumu vai uzņēmumiem, kas nodrošina šādus pakalpojumus un/vai pieslēgumu. Šajā līgumā
  skaidrā, vispusīgā un viegli pieejamā veidā
  norāda vismaz:






  a) | pakalpojumu sniedzēja identitāti un adresi; |
| --- | --- | --- |

15)

Direktīvas 20. un 21. pantu aizstāj ar šādu:

“20. pants

Līgumi

▐

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka, abonējot pakalpojumus, ar ko nodrošina pieslēgumu publiskajam komunikāciju tīklam un/vai
  elektroniskos sakarus
  , patērētājiem
  un citiem galalietotājiem, kas to lūdz,
  ir tiesības uz līgumu ar uzņēmumu vai uzņēmumiem, kas nodrošina šādus pakalpojumus un/vai pieslēgumu. Šajā līgumā
  skaidrā, vispusīgā un viegli pieejamā veidā
  norāda vismaz:

a)

pakalpojumu sniedzēja identitāti un adresi;

| b) | sniedzamos pakalpojumus,
  jo īpaši iekļaujot šādu informāciju:








  — | ja piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem un zvanītāja atrašanās vietas informācijai ir paredzēts iekļaut 26. pantā, attiecīgā gadījumā šādas piekļuves uzticamības pakāpi un to, vai piekļuve ir nodrošināta visā valsts teritorijā, |
| --- | --- | --- |

b)

sniedzamos pakalpojumus,
  jo īpaši iekļaujot šādu informāciju:

—

ja piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem un zvanītāja atrašanās vietas informācijai ir paredzēts iekļaut 26. pantā, attiecīgā gadījumā šādas piekļuves uzticamības pakāpi un to, vai piekļuve ir nodrošināta visā valsts teritorijā,

| — | informāciju par visiem ierobežojumiem, kurus pakalpojuma sniedzējs noteicis attiecībā uz abonenta iespējām piekļūt likumīgam saturam, to izmantot vai izplatīt vai iespējām izmantot likumīgas lietotnes un pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

informāciju par visiem ierobežojumiem, kurus pakalpojuma sniedzējs noteicis attiecībā uz abonenta iespējām piekļūt likumīgam saturam, to izmantot vai izplatīt vai iespējām izmantot likumīgas lietotnes un pakalpojumus,

| — | pakalpojumu kvalitātes līmeni
  un ziņas par visiem parametriem, kuri attiecīgi precizēti 22. panta 2. punktā, |
| --- | --- |

—

pakalpojumu kvalitātes līmeni
  un ziņas par visiem parametriem, kuri attiecīgi precizēti 22. panta 2. punktā,

| — | piedāvāto
  tehniskās apkopes un klientu atbalsta pakalpojumu veidus,
  kā arī
  to, kā sazināties ar klientu atbalsta dienestiem, |
| --- | --- |

—

piedāvāto
  tehniskās apkopes un klientu atbalsta pakalpojumu veidus,
  kā arī
  to, kā sazināties ar klientu atbalsta dienestiem,

| — | sākotnējās pieslēgšanas laiku
  un |
| --- | --- |

—

sākotnējās pieslēgšanas laiku
  un

| — | informāciju par visiem pakalpojuma sniedzēja noteiktajiem galiekārtu izmantošanas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

—

informāciju par visiem pakalpojuma sniedzēja noteiktajiem galiekārtu izmantošanas ierobežojumiem.

| c) | abonenta lēmumu par to, vai iekļaut viņa personas datus abonentu sarakstā, un attiecīgos datus; |
| --- | --- |

c)

abonenta lēmumu par to, vai iekļaut viņa personas datus abonentu sarakstā, un attiecīgos datus;

| d) | informāciju par cenām un tarifiem un līdzekļus, kā var iegūt atjauninātu informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem un tehniskās apkopes maksājumiem
  , piedāvātos norēķinu veidus un visas ar norēķinu veidiem saistītās cenu atšķirības
  ; |
| --- | --- |

d)

informāciju par cenām un tarifiem un līdzekļus, kā var iegūt atjauninātu informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem un tehniskās apkopes maksājumiem
  , piedāvātos norēķinu veidus un visas ar norēķinu veidiem saistītās cenu atšķirības
  ;

| e) | līguma darbības termiņu
  un
  pakalpojumu un līguma atjaunošanas un pārtraukšanas nosacījumus, tostarp:






  — | visus maksājumus
  par numuru un citu identifikatoru saglabāšanu
  un |
| --- | --- | --- |

e)

līguma darbības termiņu
  un
  pakalpojumu un līguma atjaunošanas un pārtraukšanas nosacījumus, tostarp:

—

visus maksājumus
  par numuru un citu identifikatoru saglabāšanu
  un

| — | visus maksājumus, kas jāveic līguma izbeigšanas brīdī, tostarp izmaksu atgūšanu saistībā ar galiekārtām; |
| --- | --- |

—

visus maksājumus, kas jāveic līguma izbeigšanas brīdī, tostarp izmaksu atgūšanu saistībā ar galiekārtām;

| f) | kompensācijas un atlīdzības noteikumus, kas piemērojami, ja līgumā norādītais pakalpojumu kvalitātes līmenis nav nodrošināts; |
| --- | --- |

f)

kompensācijas un atlīdzības noteikumus, kas piemērojami, ja līgumā norādītais pakalpojumu kvalitātes līmenis nav nodrošināts;

| g) | strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanas metodi saskaņā ar 34. pantu; |
| --- | --- |

g)

strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanas metodi saskaņā ar 34. pantu;

| h) | to pasākumu veidus
  , kurus uzņēmums, kas nodrošina pieslēgumu un/vai pakalpojumus, var veikt, reaģējot uz starpgadījumiem saistībā ar drošību vai integritāti vai drošības vai integritātes apdraudējumiem un vājajām vietām
  , un kompensēšanas kārtību gadījumos, ja rodas ar drošību vai integritāti saistīti starpgadījumi
  . |
| --- | --- |

h)

to pasākumu veidus
  , kurus uzņēmums, kas nodrošina pieslēgumu un/vai pakalpojumus, var veikt, reaģējot uz starpgadījumiem saistībā ar drošību vai integritāti vai drošības vai integritātes apdraudējumiem un vājajām vietām
  , un kompensēšanas kārtību gadījumos, ja rodas ar drošību vai integritāti saistīti starpgadījumi
  .

Līgumā iekļauj arī visu informāciju, ko attiecīgās valsts iestādes sniedz par likumā aizliegtajiem elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu izmantošanas veidiem vai kaitīga satura izplatīšanu, kā arī par 21. panta 4. punktā minētajiem aizsardzības līdzekļiem, lai novērstu apdraudējumus, kas saistīti ar personas drošību, privātumu un personas datu apstrādi un attiecas uz sniegto pakalpojumu.

▐

2.   Abonentiem ir tiesības lauzt līgumu bez soda piemērošanas, saņemot paziņojumu par pakalpojumu sniedzēju piedāvātajām līguma nosacījumu izmaiņām. Abonentus atbilstoši informē ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šādām izmaiņām, tajā pašā laikā informējot arī par to tiesībām lauzt līgumu bez soda piemērošanas, ja tie nepiekrīt jaunajiem nosacījumiem.

21. pants

Informācijas pārredzamība un publicēšana

▐

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  uzņēmumi, kas nodrošina savienojumu ar
  publisku elektronisko komunikāciju
  tīklu
  un/vai
  elektronisko sakaru pakalpojumus
  , publicē
  pārredzamu,
  salīdzināmu, atbilstīgu un atjauninātu informāciju par cenām un tarifiem,
  visiem maksājumiem saistībā ar līguma izbeigšanu un informāciju par standartnoteikumiem
  , ko piemēro par
  galalietotāju un patērētāju
  piekļuvi to piedāvātajiem pakalpojumiem un par to izmantošanu
  saskaņā ar II pielikumu
  . Šādu informāciju publicē
  skaidrā, vispusīgā un
  viegli pieejamā veidā.
  Valsts regulatīvās iestādes var noteikt papildu prasības par veidu, kādā šāda informācija ir publicējama.

2.   Valsts regulatīvās iestādes veicina
  salīdzināmas
  informācijas sniegšanu, lai lietotājiem un patērētājiem, izmantojot interaktīvas rokasgrāmatas vai līdzvērtīgus paņēmienus, būtu iespēja neatkarīgi novērtēt alternatīvu izmantošanas modeļu izmaksas. Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes
  pašas vai ar trešo personu starpniecību
  rada iespēju izmantot šādas rokasgrāmatas vai paņēmienus
  bez maksas vai par samērīgu cenu
  . Trešām personām ir tiesības bez maksas izmantot elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēju un/vai tīkla nodrošinātāju publiskoto
  informāciju
  nolūkā pārdot vai darīt pieejamas šādas interaktīvas rokasgrāmatas vai līdzvērtīgus paņēmienus.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvajām iestādēm ir iespēja
  uzņēmumiem, kas nodrošina savienojumu ar publisku elektronisko sakaru tīklu un/vai elektronisko sakaru pakalpojumus
  , uzlikt pienākumu,
  inter alia
  :

| a) | sniegt
  abonentiem
  informāciju par piemērojamiem tarifiem
  attiecībā uz jebkuru numuru vai pakalpojumu, kam ir īpaši
  cenu
  nosacījumi
  ;
  attiecībā uz atsevišķām pakalpojumu kategorijām valsts regulatīvās iestādes var prasīt, lai šādu informāciju sniedz pirms zvana savienojuma nodrošināšanas; |
| --- | --- |

a)

sniegt
  abonentiem
  informāciju par piemērojamiem tarifiem
  attiecībā uz jebkuru numuru vai pakalpojumu, kam ir īpaši
  cenu
  nosacījumi
  ;
  attiecībā uz atsevišķām pakalpojumu kategorijām valsts regulatīvās iestādes var prasīt, lai šādu informāciju sniedz pirms zvana savienojuma nodrošināšanas;

| b) | regulāri veikt atgādinājumus abonentiem, ja viņu abonētais pakalpojums nenodrošina piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem vai zvanītāja atrašanās vietas informācijai; |
| --- | --- |

b)

regulāri veikt atgādinājumus abonentiem, ja viņu abonētais pakalpojums nenodrošina piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem vai zvanītāja atrašanās vietas informācijai;

| c) | informēt abonentus par visām izmaiņām jebkādos ierobežojumos, kurus uzņēmums noteicis attiecībā uz abonentu iespējām piekļūt likumīgam saturam, to izmantot vai izplatīt vai arī pēc savas izvēles izmantot likumīgas lietotnes un pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

informēt abonentus par visām izmaiņām jebkādos ierobežojumos, kurus uzņēmums noteicis attiecībā uz abonentu iespējām piekļūt likumīgam saturam, to izmantot vai izplatīt vai arī pēc savas izvēles izmantot likumīgas lietotnes un pakalpojumus;

| d) | informēt abonentus par to tiesībām iekļaut personas datus abonentu sarakstos un šādu datu veidu un |
| --- | --- |

d)

informēt abonentus par to tiesībām iekļaut personas datus abonentu sarakstos un šādu datu veidu un

| e) | regulāri sniegt abonentiem ar invaliditāti detalizētu informāciju par viņiem paredzētiem ražojumiem un pakalpojumiem, kas pašreiz ir pieejami. |
| --- | --- |

e)

regulāri sniegt abonentiem ar invaliditāti detalizētu informāciju par viņiem paredzētiem ražojumiem un pakalpojumiem, kas pašreiz ir pieejami.

Valsts regulatīvās iestādes pirms jebkādu saistību paredzēšanas var vispirms veicināt pašregulējošus vai kopējus regulējošus pasākumus, ja tās uzskata šādu risinājumu par piemērotu.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes 3. punktā minētajiem uzņēmumiem uzliek pienākumu attiecīgā gadījumā izplatīt esošajiem un jaunajiem abonentiem publiskas nozīmes informāciju. Šo informāciju attiecīgās valsts iestādes sagatavo standartizētā formātā, un tā var cita starpā ietvert šādus tematus:

| a) | biežākie elektronisko sakaru pakalpojumu izmantošanas veidi, lai iesaistītos nelikumīgās darbībās un izplatītu kaitīgu saturu, jo īpaši, ja tas var kaitēt citu personu tiesību un brīvību aizsardzību, tostarp autortiesību un blakustiesību pārkāpumi un to sekas, un |
| --- | --- |

a)

biežākie elektronisko sakaru pakalpojumu izmantošanas veidi, lai iesaistītos nelikumīgās darbībās un izplatītu kaitīgu saturu, jo īpaši, ja tas var kaitēt citu personu tiesību un brīvību aizsardzību, tostarp autortiesību un blakustiesību pārkāpumi un to sekas, un

| b) | aizsardzības līdzekļi, lai novērstu apdraudējumus, kas saistīti ar personas drošību, privātumu un personas datu apstrādi, izmantojot elektronisko sakaru pakalpojumus. |
| --- | --- |

b)

aizsardzības līdzekļi, lai novērstu apdraudējumus, kas saistīti ar personas drošību, privātumu un personas datu apstrādi, izmantojot elektronisko sakaru pakalpojumus.

Būtiskas ar šo prasību ievērošanu saistītas uzņēmuma papildu izmaksas atlīdzina attiecīgās valsts iestādes.
  ”

| 16) | Direktīvas 22. pantu groza šādi:






  a) | Panta
  1.
  un 2.
  punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādes, ņemot vērā ieinteresēto personu viedokļus, var pieprasīt uzņēmumiem, kas nodrošina publiski pieejamus elektronisko komunikāciju tīklus un/vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, publicēt salīdzināmu, atbilstošu un atjauninātu informāciju lietotājiem par to pakalpojumu kvalitāti
  un veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu
  līdzvērtīgu pieejamību lietotājiem invalīdiem. Informāciju pirms tās publicēšanas pēc pieprasījuma sniedz arī valsts pārvaldes iestādei.


  2.
     
  Valsts regulatīvā iestāde
  inter alia
  var noteikt mērāmo pakalpojumu parametru kvalitāti un publicējamās informācijas saturu, formu un veidu, tostarp kvalitātes sertifikācijas mehānismus, lai nodrošinātu galalietotājiem, tostarp galalietotājiem ar invaliditāti, piekļuvi visaptverošai, salīdzināmai, ticamai un lietotājam draudzīgai informācijai. Attiecīgos gadījumos var izmantot III pielikumā minētos parametrus, definīcijas un mērījuma metodes.
  ” |
| --- | --- | --- |

16)

Direktīvas 22. pantu groza šādi:

a)

Panta
  1.
  un 2.
  punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādes, ņemot vērā ieinteresēto personu viedokļus, var pieprasīt uzņēmumiem, kas nodrošina publiski pieejamus elektronisko komunikāciju tīklus un/vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, publicēt salīdzināmu, atbilstošu un atjauninātu informāciju lietotājiem par to pakalpojumu kvalitāti
  un veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu
  līdzvērtīgu pieejamību lietotājiem invalīdiem. Informāciju pirms tās publicēšanas pēc pieprasījuma sniedz arī valsts pārvaldes iestādei.

2.
     
  Valsts regulatīvā iestāde
  inter alia
  var noteikt mērāmo pakalpojumu parametru kvalitāti un publicējamās informācijas saturu, formu un veidu, tostarp kvalitātes sertifikācijas mehānismus, lai nodrošinātu galalietotājiem, tostarp galalietotājiem ar invaliditāti, piekļuvi visaptverošai, salīdzināmai, ticamai un lietotājam draudzīgai informācijai. Attiecīgos gadījumos var izmantot III pielikumā minētos parametrus, definīcijas un mērījuma metodes.
  ”

| b) | iekļauj šādu 3. punktu:
  “3.   Lai novērstu pakalpojuma kvalitātes pazemināšanos un datu plūsmas palēnināšanos tīklos
  un nodrošinātu, ka netiek nepamatoti ierobežota lietotāju piekļuve likumīgam saturam vai iespējas izplatīt šādu saturu, vai pēc savas izvēles izmantot lietotnes un pakalpojumus, valsts regulatīvās iestādes var pieņemt pamatnostādnes, kurās nosaka
  pakalpojumu kvalitātes
  obligātās prasības, un attiecīgā gadījumā veikt citus pasākumus. Šajās pamatnostādnēs un pasākumos pienācīgi ņem vērā visus standartus, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīvas) 17. pantu.


  Komisija pēc
  šādu pamatnostādņu un pasākumu izvērtēšanas un
  apspriešanās
  ar Eiropas telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT) var
  pieņemt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus
  , ja tā uzskata, ka minētās pamatnostādnes vai pasākumi var radīt šķēršļus iekšējā tirgū. Minētos
  pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐” |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 3. punktu:

“3.   Lai novērstu pakalpojuma kvalitātes pazemināšanos un datu plūsmas palēnināšanos tīklos
  un nodrošinātu, ka netiek nepamatoti ierobežota lietotāju piekļuve likumīgam saturam vai iespējas izplatīt šādu saturu, vai pēc savas izvēles izmantot lietotnes un pakalpojumus, valsts regulatīvās iestādes var pieņemt pamatnostādnes, kurās nosaka
  pakalpojumu kvalitātes
  obligātās prasības, un attiecīgā gadījumā veikt citus pasākumus. Šajās pamatnostādnēs un pasākumos pienācīgi ņem vērā visus standartus, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīvas) 17. pantu.

Komisija pēc
  šādu pamatnostādņu un pasākumu izvērtēšanas un
  apspriešanās
  ar Eiropas telekomunikāciju regulatoru organizāciju (BERT) var
  pieņemt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus
  , ja tā uzskata, ka minētās pamatnostādnes vai pasākumi var radīt šķēršļus iekšējā tirgū. Minētos
  pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐”

| 17) | Direktīvas 23. pantu aizstāj ar šādu:
  “23. pants


  Pakalpojumu pieejamība

  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos
  pasākumus
  , lai katastrofālu tīkla darbības pārrāvumu vai force majeure gadījumā nodrošinātu
  pēc iespējas pilnīgāku
  piekļuvi publiski pieejamiem telefonpakalpojumiem ▐. Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus, veic visus
  nepieciešamos pasākumus
  , lai nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem
  no jebkuras vietas ES teritorijā
  . ” |
| --- | --- |

17)

Direktīvas 23. pantu aizstāj ar šādu:

“23. pants

Pakalpojumu pieejamība

Dalībvalstis veic visus nepieciešamos
  pasākumus
  , lai katastrofālu tīkla darbības pārrāvumu vai force majeure gadījumā nodrošinātu
  pēc iespējas pilnīgāku
  piekļuvi publiski pieejamiem telefonpakalpojumiem ▐. Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus, veic visus
  nepieciešamos pasākumus
  , lai nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem
  no jebkuras vietas ES teritorijā
  . ”

| 18) | Direktīvas 25. pantu groza šādi:






  a) | Nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “▐Uzziņu dienesti” |
| --- | --- | --- |

18)

Direktīvas 25. pantu groza šādi:

a)

Nosaukumu aizstāj ar šādu:

“▐Uzziņu dienesti”

| b) | 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  1.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka visiem elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu galalietotājiem ir tiesības uz to, ka informācija par viņiem ir pieejama uzziņu dienestu un abonentu sarakstu pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar 2. punkta noteikumiem.
  ” |
| --- | --- |

b)

1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  1.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka visiem elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu galalietotājiem ir tiesības uz to, ka informācija par viņiem ir pieejama uzziņu dienestu un abonentu sarakstu pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar 2. punkta noteikumiem.
  ”

| c) | 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visiem
  elektronisko sakaru pakalpojumu galalietotājiem ir pieejami telefona uzziņu dienesti
  un ka operatori, kas kontrolē piekļuvi šādiem dienestiem, piekļuves pakalpojumus sniedz atbilstoši taisnīgiem, uz izmaksām vērstiem, objektīviem, nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem
  .
  4.   
  Dalībvalstis nesaglabā nekādus reglamentējošos ierobežojumus, kas lietotājiem vienā dalībvalstī liedz tiešu piekļuvi uzziņu dienestam citā dalībvalstī, izmantojot balss savienojumu vai SMS, un dalībvalstis veic pasākumus, lai šādu piekļuvi nodrošinātu saskaņā ar 28. pantu.


  5.   ║ 1., 2., 3. un 4. punktu piemēro saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personas datu un privātās dzīves aizsardzību un jo īpaši Direktīvas 2002/58/EK 12. pantu.” |
| --- | --- |

c)

3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visiem
  elektronisko sakaru pakalpojumu galalietotājiem ir pieejami telefona uzziņu dienesti
  un ka operatori, kas kontrolē piekļuvi šādiem dienestiem, piekļuves pakalpojumus sniedz atbilstoši taisnīgiem, uz izmaksām vērstiem, objektīviem, nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem
  .

4.   
  Dalībvalstis nesaglabā nekādus reglamentējošos ierobežojumus, kas lietotājiem vienā dalībvalstī liedz tiešu piekļuvi uzziņu dienestam citā dalībvalstī, izmantojot balss savienojumu vai SMS, un dalībvalstis veic pasākumus, lai šādu piekļuvi nodrošinātu saskaņā ar 28. pantu.

5.   ║ 1., 2., 3. un 4. punktu piemēro saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personas datu un privātās dzīves aizsardzību un jo īpaši Direktīvas 2002/58/EK 12. pantu.”

| 19) | Direktīvas 26. un 27. ║ pantu aizstāj ar šādu:
  “26. pants


  Neatliekamās palīdzības dienesti un vienots Eiropas neatliekamās palīdzības numurs

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka papildus citiem valsts neatliekamās palīdzības numuriem, ko nosaka valsts pārvaldes iestādes, visi 2. punktā minēto pakalpojumu lietotāji, tostarp taksofonu lietotāji, izmantojot vienotu Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”, var piezvanīt neatliekamās palīdzības dienestiem par brīvu un neizmantojot nekādus maksāšanas līdzekļus.
  2.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar valsts regulatīvajām iestādēm, neatliekamās palīdzības dienestiem un pakalpojumu sniedzējiem
  nodrošina to, ka uzņēmumi, kas piedāvā
  elektronisko sakaru
  pakalpojumus vietējo un/vai starptautisko zvanu veikšanai ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā, nodrošina
  uzticamu
  piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem.
  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  neatliekamās palīdzības dienesti spēj pienācīgi atbildēt
  uz
  visiem
  zvaniem uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112” ▐ un tos
  apstrādāt
  valsts neatliekamās palīdzības sistēmu organizācijai vispiemērotākajā veidā. Uz šādiem zvaniem jāatbild un tie jāapstrādā vismaz tikpat ātri un efektīvi kā zvani uz citu (-iem) valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuru (-iem), ja tādu (-us) turpina izmantot.
  4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka lietotājiem invalīdiem
  ir tāda pati piekļuve
  neatliekamās palīdzības dienestiem
  kā citiem galalietotājiem
  . Lai nodrošinātu to, ka lietotājiem invalīdiem, ceļojot pa citām dalībvalstīm, ir iespējams piekļūt neatliekamās palīdzības dienestiem, pieņemtajos pasākumos
  iekļauj
  prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem standartiem vai specifikācijām, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 17. panta noteikumiem.
  5.   Dalībvalstis nodrošina to, ka informāciju par zvanītāja atrašanās vietu bez maksas dara pieejamu
  , tiklīdz neatliekamās palīdzības dienesti ir saņēmuši neatliekamās palīdzības izsaukuma zvanu. Tas attiecas arī uz visiem zvaniem uz
  vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”.
  ▐
  6.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  papildus informācijai par attiecīgajiem valsts numuriem visus ES
  iedzīvotājus pienācīgi informē par vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības numura “112” pieejamību un izmantošanu, jo īpaši ar tādām iniciatīvām, kas konkrēti paredzētas personām, kuras ceļo starp dalībvalstīm ▐.
  7.   Lai nodrošinātu numura “112” pakalpojumu sekmīgu īstenošanu dalībvalstīs, ▐ Komisija, apspriedusies ar
  BERT
  , var pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus.
  Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐

  27. pants


  Eiropas telefonu piekļuves kodi

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kods “00” ir starptautiskās piekļuves standarta kods. Var noteikt vai paturēt spēkā īpašu kārtību zvanu veikšanai starp blakus esošām vietām abpus dalībvalstu robežai. Lietotājus, kas atrodas šādās vietās, pilnībā informē par šādu kārtību.
  2.   Dalībvalstis, kurām Starptautiskā elektrosakaru savienība (ITU) ir piešķīrusi starptautisko piekļuves kodu “3883”, uztic
  organizācijai, kas izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un ko Komisija izraudzījusies, pamatojoties uz atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu atlases procedūru, jeb BERT,
  pilnu atbildību par Eiropas telenumerācijas telpas (ETNS) pārvaldību
  , tostarp par numuru piešķiršanu un ETNS darbības veicināšanu
  .
  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visi uzņēmumi, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus, visus zvanus uz ETNS un no tās apstrādā par cenām, kas nepārsniedz maksimālās cenas, kuras tie piemēro zvaniem uz citām dalībvalstīm un no tām.” |
| --- | --- |

19)

Direktīvas 26. un 27. ║ pantu aizstāj ar šādu:

“26. pants

Neatliekamās palīdzības dienesti un vienots Eiropas neatliekamās palīdzības numurs

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka papildus citiem valsts neatliekamās palīdzības numuriem, ko nosaka valsts pārvaldes iestādes, visi 2. punktā minēto pakalpojumu lietotāji, tostarp taksofonu lietotāji, izmantojot vienotu Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”, var piezvanīt neatliekamās palīdzības dienestiem par brīvu un neizmantojot nekādus maksāšanas līdzekļus.

2.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar valsts regulatīvajām iestādēm, neatliekamās palīdzības dienestiem un pakalpojumu sniedzējiem
  nodrošina to, ka uzņēmumi, kas piedāvā
  elektronisko sakaru
  pakalpojumus vietējo un/vai starptautisko zvanu veikšanai ar numuru vai numuriem nacionālajā vai starptautiskajā numerācijas plānā, nodrošina
  uzticamu
  piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  neatliekamās palīdzības dienesti spēj pienācīgi atbildēt
  uz
  visiem
  zvaniem uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112” ▐ un tos
  apstrādāt
  valsts neatliekamās palīdzības sistēmu organizācijai vispiemērotākajā veidā. Uz šādiem zvaniem jāatbild un tie jāapstrādā vismaz tikpat ātri un efektīvi kā zvani uz citu (-iem) valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuru (-iem), ja tādu (-us) turpina izmantot.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka lietotājiem invalīdiem
  ir tāda pati piekļuve
  neatliekamās palīdzības dienestiem
  kā citiem galalietotājiem
  . Lai nodrošinātu to, ka lietotājiem invalīdiem, ceļojot pa citām dalībvalstīm, ir iespējams piekļūt neatliekamās palīdzības dienestiem, pieņemtajos pasākumos
  iekļauj
  prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem standartiem vai specifikācijām, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 17. panta noteikumiem.

5.   Dalībvalstis nodrošina to, ka informāciju par zvanītāja atrašanās vietu bez maksas dara pieejamu
  , tiklīdz neatliekamās palīdzības dienesti ir saņēmuši neatliekamās palīdzības izsaukuma zvanu. Tas attiecas arī uz visiem zvaniem uz
  vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības numuru “112”.

▐

6.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  papildus informācijai par attiecīgajiem valsts numuriem visus ES
  iedzīvotājus pienācīgi informē par vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības numura “112” pieejamību un izmantošanu, jo īpaši ar tādām iniciatīvām, kas konkrēti paredzētas personām, kuras ceļo starp dalībvalstīm ▐.

7.   Lai nodrošinātu numura “112” pakalpojumu sekmīgu īstenošanu dalībvalstīs, ▐ Komisija, apspriedusies ar
  BERT
  , var pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus.

Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐

27. pants

Eiropas telefonu piekļuves kodi

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kods “00” ir starptautiskās piekļuves standarta kods. Var noteikt vai paturēt spēkā īpašu kārtību zvanu veikšanai starp blakus esošām vietām abpus dalībvalstu robežai. Lietotājus, kas atrodas šādās vietās, pilnībā informē par šādu kārtību.

2.   Dalībvalstis, kurām Starptautiskā elektrosakaru savienība (ITU) ir piešķīrusi starptautisko piekļuves kodu “3883”, uztic
  organizācijai, kas izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un ko Komisija izraudzījusies, pamatojoties uz atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu atlases procedūru, jeb BERT,
  pilnu atbildību par Eiropas telenumerācijas telpas (ETNS) pārvaldību
  , tostarp par numuru piešķiršanu un ETNS darbības veicināšanu
  .

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visi uzņēmumi, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus, visus zvanus uz ETNS un no tās apstrādā par cenām, kas nepārsniedz maksimālās cenas, kuras tie piemēro zvaniem uz citām dalībvalstīm un no tām.”

| 20) | Direktīvu papildina ar šādu pantu:


  “27.a pants


  Saskaņotie numuri, kas paredzēti saskaņotajiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību, tostarp pazudušu bērnu palīdzības dienesta numurs



  1.
     
  Dalībvalstis sekmē to īpašo numuru ieviešanu un darbību, kuri sākas ar “116” un kuri noteikti Komisijas 2007. gada 15. februāra Lēmumā 2007/116/EK par valsts numuru sērijas, kas sākas ar “116”, rezervēšanu saskaņotajiem numuriem, kuri paredzēti saskaņotajiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību (21). Tās sekmē tādu pakalpojumu sniegšanu savā teritorijā, kuriem šādi numuri ir rezervēti.




  2.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka lietotājiem ar invaliditāti ir iespējams piekļūt palīdzības dienestiem, kuru tālruņu numuri sākas ar “116”. Lai nodrošinātu to, ka lietotājiem ar invaliditāti, ceļojot pa citām dalībvalstīm, ir iespējams piekļūt palīdzības dienestiem, pieņemtajos pasākumos iekļauj prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem standartiem vai specifikācijām, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 17. panta noteikumiem.




  3.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka iedzīvotājus pienācīgi informē par pazudušu bērnu palīdzības dienesta numura “116” pieejamību un izmantošanas iespējām, jo īpaši ar tādu iniciatīvu palīdzību, kas konkrēti paredzētas personām, kuras ceļo starp dalībvalstīm.




  4.
     
  Dalībvalstis papildus pasākumiem, ko piemēro visiem numuriem, kuri sākas ar “116”, un kas pieņemti saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, nodrošina iedzīvotāju piekļuvi dienestam, kam var zvanīt un ziņot par bērnu pazušanas gadījumiem. Šāds palīdzības dienests būs sazvanāms pa tālruni “116000”
  .


  5.
     
  Lai nodrošinātu “116” numuru un jo īpaši pazudušu bērnu palīdzības dienesta numura sekmīgu ieviešanu dalībvalstīs, tostarp to pieejamību galalietotājiem ar invaliditāti, ceļojot pa citām dalībvalstīm, Komisija, apspriedusies ar BERT, var pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus.




  Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

20)

Direktīvu papildina ar šādu pantu:

“27.a pants

Saskaņotie numuri, kas paredzēti saskaņotajiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību, tostarp pazudušu bērnu palīdzības dienesta numurs

1.
     
  Dalībvalstis sekmē to īpašo numuru ieviešanu un darbību, kuri sākas ar “116” un kuri noteikti Komisijas 2007. gada 15. februāra Lēmumā 2007/116/EK par valsts numuru sērijas, kas sākas ar “116”, rezervēšanu saskaņotajiem numuriem, kuri paredzēti saskaņotajiem pakalpojumiem ar sociālo vērtību (21). Tās sekmē tādu pakalpojumu sniegšanu savā teritorijā, kuriem šādi numuri ir rezervēti.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka lietotājiem ar invaliditāti ir iespējams piekļūt palīdzības dienestiem, kuru tālruņu numuri sākas ar “116”. Lai nodrošinātu to, ka lietotājiem ar invaliditāti, ceļojot pa citām dalībvalstīm, ir iespējams piekļūt palīdzības dienestiem, pieņemtajos pasākumos iekļauj prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem standartiem vai specifikācijām, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 17. panta noteikumiem.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka iedzīvotājus pienācīgi informē par pazudušu bērnu palīdzības dienesta numura “116” pieejamību un izmantošanas iespējām, jo īpaši ar tādu iniciatīvu palīdzību, kas konkrēti paredzētas personām, kuras ceļo starp dalībvalstīm.

4.
     
  Dalībvalstis papildus pasākumiem, ko piemēro visiem numuriem, kuri sākas ar “116”, un kas pieņemti saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, nodrošina iedzīvotāju piekļuvi dienestam, kam var zvanīt un ziņot par bērnu pazušanas gadījumiem. Šāds palīdzības dienests būs sazvanāms pa tālruni “116000”
  .

5.
     
  Lai nodrošinātu “116” numuru un jo īpaši pazudušu bērnu palīdzības dienesta numura sekmīgu ieviešanu dalībvalstīs, tostarp to pieejamību galalietotājiem ar invaliditāti, ceļojot pa citām dalībvalstīm, Komisija, apspriedusies ar BERT, var pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus.

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

| 21) | Direktīvas 28. pantu aizstāj ar šādu:
  “28. pants

  Pieeja numuriem un pakalpojumiem

  1.   Dalībvalstis nodrošina,
  ciktāl tas tehniski un ekonomiski iespējams un izņemot gadījumus, ja sazvanītais abonents komerciālu iemeslu dēļ ir izvēlējies ierobežot piekļuvi no konkrētām ģeogrāfiskajām zonām,
  to, ka valsts regulatīvās iestādes veic visus nepieciešamos pasākumus, lai
  ▐







  a) | lietotājiem nodrošinātu iespēju piekļūt visiem Kopienā pieejamajiem numuriem
  neatkarīgi no operatora izmantotās tehnoloģijas un iekārtām
  , tostarp numuriem dalībvalstu nacionālajos numerācijas plānos, ETNS numuriem un universālajiem starptautiskajiem bezmaksas numuriem. |
| --- | --- | --- |

21)

Direktīvas 28. pantu aizstāj ar šādu:

“28. pants

Pieeja numuriem un pakalpojumiem

1.   Dalībvalstis nodrošina,
  ciktāl tas tehniski un ekonomiski iespējams un izņemot gadījumus, ja sazvanītais abonents komerciālu iemeslu dēļ ir izvēlējies ierobežot piekļuvi no konkrētām ģeogrāfiskajām zonām,
  to, ka valsts regulatīvās iestādes veic visus nepieciešamos pasākumus, lai

▐

a)

lietotājiem nodrošinātu iespēju piekļūt visiem Kopienā pieejamajiem numuriem
  neatkarīgi no operatora izmantotās tehnoloģijas un iekārtām
  , tostarp numuriem dalībvalstu nacionālajos numerācijas plānos, ETNS numuriem un universālajiem starptautiskajiem bezmaksas numuriem.

| b) | pieslēguma pakalpojumus sniedz teksta telefoniem, videotelefoniem un ražojumiem, kas palīdz gados vecākām personām vai personām ar invaliditāti sazināties, vismaz attiecībā uz zvaniem uz neatliekamās palīdzības numuriem. |
| --- | --- |

b)

pieslēguma pakalpojumus sniedz teksta telefoniem, videotelefoniem un ražojumiem, kas palīdz gados vecākām personām vai personām ar invaliditāti sazināties, vismaz attiecībā uz zvaniem uz neatliekamās palīdzības numuriem.

Valsts regulatīvajām iestādēm ir iespēja konkrētos gadījumos bloķēt piekļuvi numuriem vai pakalpojumiem, ja tas ir pamatots ar krāpniecības vai ļaunprātīgas izmantošanas iemesliem
  , un lai nodrošinātu, ka šādos gadījumos, tostarp, ja izmeklēšana nav pabeigta, elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji ietur ieņēmumus par attiecīgo starpsavienojumu vai citiem pakalpojumiem
  .

2.   Lai nodrošinātu lietotājiem faktisku piekļuvi numuriem un pakalpojumiem Kopienā, Komisija var ▐ pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus.
  Šos
  pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐

Jebkuru no šādiem tehniskiem īstenošanas pasākumiem var periodiski pārskatīt, lai ņemtu vērā tirgus un tehnoloģiju attīstību.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvajām iestādēm ir pilnvaras prasīt, lai uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklu darbību, sniedz informāciju par to tīklu pārvaldību saistībā ar jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz galalietotāju piekļuvi pakalpojumiem, saturam vai lietotnēm vai to izmantošanu. Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvajām iestādēm ir visas nepieciešamās pilnvaras, lai izmeklētu gadījumus, kuros uzņēmumi ir noteikuši ierobežojumus galalietotāju piekļuvei pakalpojumiem, saturam vai lietotnēm.
  ”

| 22) | Direktīvas 29. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādes var pieprasīt visiem uzņēmumiem, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus un/vai nodrošina publiski pieejamus komunikāciju tīklus, lietotājiem darīt pieejamas I pielikuma B daļā minētās papildu iespējas, ņemot vērā tehniskās iespējas un ekonomisko dzīvotspēju.” |
| --- | --- | --- |

22)

Direktīvas 29. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādes var pieprasīt visiem uzņēmumiem, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus un/vai nodrošina publiski pieejamus komunikāciju tīklus, lietotājiem darīt pieejamas I pielikuma B daļā minētās papildu iespējas, ņemot vērā tehniskās iespējas un ekonomisko dzīvotspēju.”

| b) | ║ 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Neierobežojot 10. panta 2. punktu, dalībvalstis I pielikuma A daļas e) punktā minētās saistības attiecībā uz atvienošanu var uzlikt kā vispārēju prasību visiem uzņēmumiem, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus un/vai nodrošina publiski pieejamus komunikāciju tīklus.” |
| --- | --- |

b)

║ 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Neierobežojot 10. panta 2. punktu, dalībvalstis I pielikuma A daļas e) punktā minētās saistības attiecībā uz atvienošanu var uzlikt kā vispārēju prasību visiem uzņēmumiem, kas sniedz publiski pieejamus telefonpakalpojumus un/vai nodrošina publiski pieejamus komunikāciju tīklus.”

| 23) | Direktīvas 30. pantu aizstāj ar šādu:
  “30. pants


  Pakalpojumu sniedzēja nomaiņas atvieglošana

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visi abonenti ar numuriem no nacionālā
  tālruņu
  numerācijas plāna pēc pieprasījuma var saglabāt savu (-s) numuru (-us) neatkarīgi no uzņēmuma, kas sniedz pakalpojumus, saskaņā ar I pielikuma C daļas noteikumiem.
  2.   Valsts pārvaldes iestādes nodrošina to, ka cenas, ko uzņēmumi savstarpēji piemēro par numura saglabāšanas nodrošināšanu, ir uz izmaksām vērstas un ka tiešie maksājumi abonentiem, ja tādi ir, nav šķērslis šo iespēju izmantošanai.
  3.   Valsts pārvaldes iestādes nenosaka mazumtirdzniecības tarifus par numuru saglabāšanu tā, ka tiktu traucēta konkurence, piemēram, nosakot īpašus vai kopējus mazumtirdzniecības tarifus.
  4.   Numuru pārnešanu un to sekojošu aktivāciju veic pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā vienu darbdienu pēc abonenta sākotnējā pieprasījuma.
  Valsts regulatīvās iestādes var šo vienas dienas periodu pagarināt un vajadzības gadījumā noteikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka abonentu numuri netiek mainīti pret viņu gribu. Valsts regulatīvās iestādes var piemērot atbilstīgas sankcijas pakalpojumu sniedzējiem, tostarp saistības izmaksāt kompensācijas klientiem, ja numuru pārnešana ir novēlota vai tās laikā pakalpojumu sniedzēji ir pieļāvuši pārkāpumus, vai tie pieļauti viņu vārdā.




  5.
     
  Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka to līgumu termiņš, ko slēdz lietotāji un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi, nepārsniedz 24 mēnešus. Tām arī jānodrošina, lai minētie uzņēmumi piedāvā lietotājiem iespēju noslēgt līgumu ar 12 mēnešu maksimālo termiņu attiecībā uz visiem pakalpojumu un galiekārtu veidiem.


  6.   
  Dalībvalstis
  nodrošina to, ka ▐
  līgumu
  pārtraukšanas kārtība nekavē pakalpojumu sniedzēja nomaiņu.” |
| --- | --- |

23)

Direktīvas 30. pantu aizstāj ar šādu:

“30. pants

Pakalpojumu sniedzēja nomaiņas atvieglošana

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visi abonenti ar numuriem no nacionālā
  tālruņu
  numerācijas plāna pēc pieprasījuma var saglabāt savu (-s) numuru (-us) neatkarīgi no uzņēmuma, kas sniedz pakalpojumus, saskaņā ar I pielikuma C daļas noteikumiem.

2.   Valsts pārvaldes iestādes nodrošina to, ka cenas, ko uzņēmumi savstarpēji piemēro par numura saglabāšanas nodrošināšanu, ir uz izmaksām vērstas un ka tiešie maksājumi abonentiem, ja tādi ir, nav šķērslis šo iespēju izmantošanai.

3.   Valsts pārvaldes iestādes nenosaka mazumtirdzniecības tarifus par numuru saglabāšanu tā, ka tiktu traucēta konkurence, piemēram, nosakot īpašus vai kopējus mazumtirdzniecības tarifus.

4.   Numuru pārnešanu un to sekojošu aktivāciju veic pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā vienu darbdienu pēc abonenta sākotnējā pieprasījuma.
  Valsts regulatīvās iestādes var šo vienas dienas periodu pagarināt un vajadzības gadījumā noteikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka abonentu numuri netiek mainīti pret viņu gribu. Valsts regulatīvās iestādes var piemērot atbilstīgas sankcijas pakalpojumu sniedzējiem, tostarp saistības izmaksāt kompensācijas klientiem, ja numuru pārnešana ir novēlota vai tās laikā pakalpojumu sniedzēji ir pieļāvuši pārkāpumus, vai tie pieļauti viņu vārdā.

5.
     
  Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka to līgumu termiņš, ko slēdz lietotāji un elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi, nepārsniedz 24 mēnešus. Tām arī jānodrošina, lai minētie uzņēmumi piedāvā lietotājiem iespēju noslēgt līgumu ar 12 mēnešu maksimālo termiņu attiecībā uz visiem pakalpojumu un galiekārtu veidiem.

6.   
  Dalībvalstis
  nodrošina to, ka ▐
  līgumu
  pārtraukšanas kārtība nekavē pakalpojumu sniedzēja nomaiņu.”

| 24) | Direktīvas 31. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis var noteikt pamatotas saistības, kas jāievēro, īpašu radio un
  audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu
  un
  papildu pakalpojumu, jo īpaši
  pieejamības pakalpojumu, raidīšanai uzņēmumiem, kas ir to jurisdikcijā un kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus, ko izmanto radio vai
  audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu
  izplatīšanai sabiedrībai, ja nozīmīgs šādu tīklu lietotāju skaits izmanto tos kā galveno līdzekli radio un
  audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu
  saņemšanai. Šādas saistības nosaka tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai īstenotu vispārējo interešu mērķus, ko skaidri un konkrēti noteikusi katra dalībvalsts ▐ , un tās ir samērīgas un pārredzamas.
  Pirmajā daļā minētās saistības dalībvalstis pārskata vismaz viena gada laikā no <grozošā tiesību akta īstenošanas termiņš>, izņemot gadījumus, kad dalībvalstis veikušas šādu pārskatīšanu iepriekšējo 2 gadu laikā.
  Dalībvalstis
  regulāri
  pārskata saistības, kas jāievēro.” |
| --- | --- |

24)

Direktīvas 31. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis var noteikt pamatotas saistības, kas jāievēro, īpašu radio un
  audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu
  un
  papildu pakalpojumu, jo īpaši
  pieejamības pakalpojumu, raidīšanai uzņēmumiem, kas ir to jurisdikcijā un kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus, ko izmanto radio vai
  audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu
  izplatīšanai sabiedrībai, ja nozīmīgs šādu tīklu lietotāju skaits izmanto tos kā galveno līdzekli radio un
  audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu
  saņemšanai. Šādas saistības nosaka tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai īstenotu vispārējo interešu mērķus, ko skaidri un konkrēti noteikusi katra dalībvalsts ▐ , un tās ir samērīgas un pārredzamas.

Pirmajā daļā minētās saistības dalībvalstis pārskata vismaz viena gada laikā no <grozošā tiesību akta īstenošanas termiņš>, izņemot gadījumus, kad dalībvalstis veikušas šādu pārskatīšanu iepriekšējo 2 gadu laikā.

Dalībvalstis
  regulāri
  pārskata saistības, kas jāievēro.”

| 25) | iekļauj šādu pantu:


  “31.a pants


  Vienlīdzīgas piekļuves un izvēles nodrošināšana lietotājiem invalīdiem



  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes uzņēmumiem, kas sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, ir tiesīgas noteikt atbilstošas prasības, lai nodrošinātu, ka lietotāji ar invaliditāti:










  a) | var izmantot piekļuvi elektronisko sakaru pakalpojumiem, kas ir līdzvērtīga piekļuvei, ko izmanto lielākā daļa galalietotāju, un |
| --- | --- | --- |

25)

iekļauj šādu pantu:

“31.a pants

Vienlīdzīgas piekļuves un izvēles nodrošināšana lietotājiem invalīdiem

Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes uzņēmumiem, kas sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, ir tiesīgas noteikt atbilstošas prasības, lai nodrošinātu, ka lietotāji ar invaliditāti:

a)

var izmantot piekļuvi elektronisko sakaru pakalpojumiem, kas ir līdzvērtīga piekļuvei, ko izmanto lielākā daļa galalietotāju, un

| b) | var izmantot iespēju izvēlēties uzņēmumus un pakalpojumus, kas ir pieejami lielākajai daļai galalietotāju.
  ” |
| --- | --- |

b)

var izmantot iespēju izvēlēties uzņēmumus un pakalpojumus, kas ir pieejami lielākajai daļai galalietotāju.
  ”

| 26) | iekļauj šādu pantu:


  “32.a pants


  Piekļuve saturam, pakalpojumiem un lietotnēm



  Dalībvalstis nodrošina, ka jebkādi ierobežojumi lietotāju tiesībām piekļūt saturam, pakalpojumiem un lietotnēm, ja tādi ir nepieciešami, tiek īstenoti ar atbilstīgiem pasākumiem, saskaņā ar proporcionalitātes, efektivitātes un atturēšanas principiem. Šie pasākumi netraucē informācijas sabiedrības attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (22), kā arī nav pretrunā ar pilsoņu pamattiesībām, tostarp tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību un pienācīgu lietas izskatīšanu. |
| --- | --- |

26)

iekļauj šādu pantu:

“32.a pants

Piekļuve saturam, pakalpojumiem un lietotnēm

Dalībvalstis nodrošina, ka jebkādi ierobežojumi lietotāju tiesībām piekļūt saturam, pakalpojumiem un lietotnēm, ja tādi ir nepieciešami, tiek īstenoti ar atbilstīgiem pasākumiem, saskaņā ar proporcionalitātes, efektivitātes un atturēšanas principiem. Šie pasākumi netraucē informācijas sabiedrības attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (22), kā arī nav pretrunā ar pilsoņu pamattiesībām, tostarp tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību un pienācīgu lietas izskatīšanu.

| 27) | Direktīvas 33. pantu groza šādi:






  a) | ║ 1. punktu groza šādi:







  i) | pirmo daļu aizstāj ar šādu
  :
  “
  Dalībvalstis tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams, nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes ņem vērā lietotāju, [...] patērētāju, [...] ražotāju un uzņēmumu, kas nodrošina elektroniskos sakaru tīklus un/vai pakalpojumus, viedokļus par jautājumiem attiecībā uz visu lietotāju un patērētāju tiesībām saistībā ar publiski pieejamiem elektronisko sakaru pakalpojumiem, jo īpaši, ja tiem ir būtiska ietekme uz tirgu.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

27)

Direktīvas 33. pantu groza šādi:

a)

║ 1. punktu groza šādi:

i)

pirmo daļu aizstāj ar šādu
  :

“
  Dalībvalstis tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams, nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes ņem vērā lietotāju, [...] patērētāju, [...] ražotāju un uzņēmumu, kas nodrošina elektroniskos sakaru tīklus un/vai pakalpojumus, viedokļus par jautājumiem attiecībā uz visu lietotāju un patērētāju tiesībām saistībā ar publiski pieejamiem elektronisko sakaru pakalpojumiem, jo īpaši, ja tiem ir būtiska ietekme uz tirgu.
  ”

| ii) | pievieno šādu daļu:
  “Dalībvalstis jo īpaši nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes izveido ▐ apspriešanās
  mehānismus
  , ar
  kuru
  palīdzību nodrošina to, ka, pieņemot lēmumus, pienācīgi
  tiek ņemtas vērā ar galalietotājiem, tostarp un jo īpaši ar lietotājiem invalīdiem saistīti jautājumi
  .” |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis jo īpaši nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes izveido ▐ apspriešanās
  mehānismus
  , ar
  kuru
  palīdzību nodrošina to, ka, pieņemot lēmumus, pienācīgi
  tiek ņemtas vērā ar galalietotājiem, tostarp un jo īpaši ar lietotājiem invalīdiem saistīti jautājumi
  .”

| b) | pievieno šādu punktu:


  “
  2.a
     
  Neskarot ar Kopienas tiesību aktiem saskaņotus dalībvalstu noteikumus, ar ko veicina kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķus, piemēram, kultūras un valodu daudzveidību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, valsts regulatīvās iestādes un citas attiecīgās iestādes to kompetences robežās sekmē uzņēmumu, kuri nodrošina elektronisko sakaru tīklu darbību un/vai pakalpojumus, sadarbību ar nozarēm, kuras ir ieinteresētas veicināt likumīga satura izplatīšanu, izmantojot elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus. Šī sadarbība var ietvert arī koordināciju, lai saskaņā ar 21. panta 4. punktu un 20. panta 1. punktu darītu pieejamu sabiedriskas nozīmes informāciju.
  ” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“
  2.a
     
  Neskarot ar Kopienas tiesību aktiem saskaņotus dalībvalstu noteikumus, ar ko veicina kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķus, piemēram, kultūras un valodu daudzveidību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, valsts regulatīvās iestādes un citas attiecīgās iestādes to kompetences robežās sekmē uzņēmumu, kuri nodrošina elektronisko sakaru tīklu darbību un/vai pakalpojumus, sadarbību ar nozarēm, kuras ir ieinteresētas veicināt likumīga satura izplatīšanu, izmantojot elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus. Šī sadarbība var ietvert arī koordināciju, lai saskaņā ar 21. panta 4. punktu un 20. panta 1. punktu darītu pieejamu sabiedriskas nozīmes informāciju.
  ”

| c) | pievieno šādu
  punktu
  :
  “▐

  3.   Neierobežojot Direktīvas 1999/5/EK piemērošanu un jo īpaši prasības par izmantošanu invalīdiem saskaņā ar tās 3. panta 3. punkta f) apakšpunktu un lai uzlabotu elektronisko komunikāciju pakalpojumu un iekārtu pieejamību lietotājiem invalīdiem, Komisija pēc sabiedriskas apspriešanas
  un konsultēšanās ar BERT
  var pieņemt piemērotus tehniskus īstenošanas pasākumus. Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐” |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu
  punktu
  :

“▐

3.   Neierobežojot Direktīvas 1999/5/EK piemērošanu un jo īpaši prasības par izmantošanu invalīdiem saskaņā ar tās 3. panta 3. punkta f) apakšpunktu un lai uzlabotu elektronisko komunikāciju pakalpojumu un iekārtu pieejamību lietotājiem invalīdiem, Komisija pēc sabiedriskas apspriešanas
  un konsultēšanās ar BERT
  var pieņemt piemērotus tehniskus īstenošanas pasākumus. Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ▐”

| 28) | Direktīvas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  neatkarīgas iestādes nodrošina pārredzamas, vienkāršas un nedārgas ārpustiesas procedūras, lai izšķirtu strīdus starp patērētājiem un elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem un/vai tīkla nodrošinātājiem saistībā ar līgumu nosacījumiem un/vai to izpildi attiecībā uz šādu tīklu nodrošināšanu vai pakalpojumu sniegšanu.
  Šādas
  procedūras ļauj strīdus atrisināt godīgi un ātri, un
  , tās piemērojot, ņem vērā prasības, kas paredzētas Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem ārpustiesas struktūrām, kuras iesaistītas patērētāju strīdu ārpustiesas izšķiršanā (23). Dalībvalstis
  attiecīgos gadījumos var pieņemt atmaksāšanas un/vai kompensācijas sistēmu. Dalībvalstis var paplašināt šīs saistības tā, lai tās attiektos uz strīdiem, kuros iesaistīti citi lietotāji.
  Dalībvalstis nodrošina to, ka par šādu strīdu izšķiršanu atbildīgās struktūrvienības,
  kas var būt vienoti kontaktpunkti,
  sniedz attiecīgu informāciju Komisijai un
  EEST iestādēm
  statistikas apkopošanas vajadzībām.


  Dalībvalstis nodrošina uzticamas ārpustiesas procedūras, jo īpaši attiecībā uz audiovizuālo un elektronisko sakaru mijiedarbību. |
| --- | --- |

28)

Direktīvas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka
  neatkarīgas iestādes nodrošina pārredzamas, vienkāršas un nedārgas ārpustiesas procedūras, lai izšķirtu strīdus starp patērētājiem un elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem un/vai tīkla nodrošinātājiem saistībā ar līgumu nosacījumiem un/vai to izpildi attiecībā uz šādu tīklu nodrošināšanu vai pakalpojumu sniegšanu.
  Šādas
  procedūras ļauj strīdus atrisināt godīgi un ātri, un
  , tās piemērojot, ņem vērā prasības, kas paredzētas Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem ārpustiesas struktūrām, kuras iesaistītas patērētāju strīdu ārpustiesas izšķiršanā (23). Dalībvalstis
  attiecīgos gadījumos var pieņemt atmaksāšanas un/vai kompensācijas sistēmu. Dalībvalstis var paplašināt šīs saistības tā, lai tās attiektos uz strīdiem, kuros iesaistīti citi lietotāji.

Dalībvalstis nodrošina to, ka par šādu strīdu izšķiršanu atbildīgās struktūrvienības,
  kas var būt vienoti kontaktpunkti,
  sniedz attiecīgu informāciju Komisijai un
  EEST iestādēm
  statistikas apkopošanas vajadzībām.

Dalībvalstis nodrošina uzticamas ārpustiesas procedūras, jo īpaši attiecībā uz audiovizuālo un elektronisko sakaru mijiedarbību.

| 29) | Direktīvas 35. pantu aizstāj ar šādu:
  “35. pants


  Pielāgojumi pielikumos

  Komisija saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru pieņem grozījumus, kas vajadzīgi, lai grozītu nebūtiskus šīs Direktīvas elementus, un lai pielāgotu I, II, III un VI pielikumu tehnoloģiju attīstībai vai tirgus pieprasījuma izmaiņām.” |
| --- | --- |

29)

Direktīvas 35. pantu aizstāj ar šādu:

“35. pants

Pielāgojumi pielikumos

Komisija saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru pieņem grozījumus, kas vajadzīgi, lai grozītu nebūtiskus šīs Direktīvas elementus, un lai pielāgotu I, II, III un VI pielikumu tehnoloģiju attīstībai vai tirgus pieprasījuma izmaiņām.”

| 30) | Direktīvas 36. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Valsts pārvaldes iestādes paziņo Komisijai par saistībām, kuras uzliktas uzņēmumiem, kas izraudzīti kā uzņēmumi ar universālā pakalpojuma saistībām. Komisijai nekavējoties paziņo par jebkurām izmaiņām, kas ietekmē saistības, kuras uzliktas uzņēmumiem, vai par ietekmētajiem uzņēmumiem saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.” |
| --- | --- |

30)

Direktīvas 36. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Valsts pārvaldes iestādes paziņo Komisijai par saistībām, kuras uzliktas uzņēmumiem, kas izraudzīti kā uzņēmumi ar universālā pakalpojuma saistībām. Komisijai nekavējoties paziņo par jebkurām izmaiņām, kas ietekmē saistības, kuras uzliktas uzņēmumiem, vai par ietekmētajiem uzņēmumiem saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.”

| 31) | Direktīvas 37. pantu aizstāj ar šādu:
  “37. pants


  Komitejas procedūra


  1.   Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 22. pantu.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.
  ▐” |
| --- | --- |

31)

Direktīvas 37. pantu aizstāj ar šādu:

“37. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 22. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

▐”

| 32) | Direktīvas I, II un III pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas I, II un III pielikumu. |
| --- | --- |

32)

Direktīvas I, II un III pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas I, II un III pielikumu.

| 33) | Direktīvas VI pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “1.   Kopējais kodēšanas algoritms un vaļēja uztveršana



  Visam patērētāju aprīkojumam, kas paredzēts tradicionālo ciparu televīzijas signālu uztveršanai (piemēram, apraide ar zemes, kabeļu vai satelītu pārraidi, kas galvenokārt paredzēta uztveršanai noteiktā atrašanās vietā, kā DVB-T, DVB-C vai DVB-S), kas ir pārdošanā vai nomā, vai citādi padarīts pieejams Kopienā, kas var atkodēt ciparu televīzijas signālus, jāspēj:








  — | atkodēt šādus signālus saskaņā ar kopēju Eiropas kodēšanas algoritmu, kā administrējusi atzīta Eiropas standartu organizācija, šobrīd ETSI; |
| --- | --- | --- |

33)

Direktīvas VI pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kopējais kodēšanas algoritms un vaļēja uztveršana

Visam patērētāju aprīkojumam, kas paredzēts tradicionālo ciparu televīzijas signālu uztveršanai (piemēram, apraide ar zemes, kabeļu vai satelītu pārraidi, kas galvenokārt paredzēta uztveršanai noteiktā atrašanās vietā, kā DVB-T, DVB-C vai DVB-S), kas ir pārdošanā vai nomā, vai citādi padarīts pieejams Kopienā, kas var atkodēt ciparu televīzijas signālus, jāspēj:

—

atkodēt šādus signālus saskaņā ar kopēju Eiropas kodēšanas algoritmu, kā administrējusi atzīta Eiropas standartu organizācija, šobrīd ETSI;

| — | skaidri parādīt pārraidītos signālus ar noteikumu, ka, ja šāds aprīkojums ir nomāts, nomnieks pilda attiecīgā nomas līguma noteikumus.
  ” |
| --- | --- |

—

skaidri parādīt pārraidītos signālus ar noteikumu, ka, ja šāds aprīkojums ir nomāts, nomnieks pilda attiecīgā nomas līguma noteikumus.
  ”

| 34) | VII pielikumu svītro. |
| --- | --- |

34)

VII pielikumu svītro.

2. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/58/EK

(Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju)

Direktīvu 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) groza šādi:

| 1) | Direktīvas 1. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Šajā direktīvā paredzēta dalībvalstu to noteikumu saskaņošana, ar kuriem jānodrošina pamattiesību un pamatbrīvību līdzvērtīgs aizsardzības līmenis, un jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz privāto dzīvi un tiesībām uz konfidencialitāti un informācijas tehnoloģiju sistēmu drošību saistībā ar personas datu apstrādi elektronisko sakaru nozarē, kā arī jānodrošina šo datu un elektronisko sakaru iekārtu un pakalpojumu brīva aprite Kopienā.




  2.
     
  Šīs direktīvas noteikumi precizē un papildina Direktīvu 95/46/EK 1. punktā minētajā nolūkā. Turklāt ar tiem nodrošina abonentu, kuri ir fiziskas vai juridiskas personas, likumīgo interešu aizsardzību.
  ” |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 1. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Šajā direktīvā paredzēta dalībvalstu to noteikumu saskaņošana, ar kuriem jānodrošina pamattiesību un pamatbrīvību līdzvērtīgs aizsardzības līmenis, un jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz privāto dzīvi un tiesībām uz konfidencialitāti un informācijas tehnoloģiju sistēmu drošību saistībā ar personas datu apstrādi elektronisko sakaru nozarē, kā arī jānodrošina šo datu un elektronisko sakaru iekārtu un pakalpojumu brīva aprite Kopienā.

2.
     
  Šīs direktīvas noteikumi precizē un papildina Direktīvu 95/46/EK 1. punktā minētajā nolūkā. Turklāt ar tiem nodrošina abonentu, kuri ir fiziskas vai juridiskas personas, likumīgo interešu aizsardzību.
  ”

| 2) | Direktīvas 2. panta e) punktu aizstāj ar šādu:






  “e) | “zvans” ir savienojums, kas izveidots, izmantojot publiski pieejamu telefonpakalpojumu, kas ļauj veikt divpusēju saziņu;” |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 2. panta e) punktu aizstāj ar šādu:

“e)

“zvans” ir savienojums, kas izveidots, izmantojot publiski pieejamu telefonpakalpojumu, kas ļauj veikt divpusēju saziņu;”

| 3) | Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants


  Attiecīgie pakalpojumi

  Šī direktīva attiecas uz personas datu apstrādi saistībā ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu publiskos
  un privātos sakaru tīklos
  un publiski pieejamos privātos tīklos
  Kopienā, tostarp publiskos
  un privātos sakaru tīklos
  un publiski pieejamos privātos tīklos
  , kuros var izmantot datu vākšanas un identifikācijas ierīces.” |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Attiecīgie pakalpojumi

Šī direktīva attiecas uz personas datu apstrādi saistībā ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu publiskos
  un privātos sakaru tīklos
  un publiski pieejamos privātos tīklos
  Kopienā, tostarp publiskos
  un privātos sakaru tīklos
  un publiski pieejamos privātos tīklos
  , kuros var izmantot datu vākšanas un identifikācijas ierīces.”

| 4) | Direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | Nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “Apstrādes drošība” |
| --- | --- | --- |

4)

Direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

Nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Apstrādes drošība”

| b) | iekļauj šādus punktus:


  “
  1.a
     
  Neskarot Direktīvu 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu (24), šādiem pasākumiem jāietver:








  — | attiecīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu, ka personas datiem var piekļūt tikai pilnvaroti darbinieki likumā noteiktajos nolūkos, un lai aizsargātu personas datus, ko uzglabā vai pārsūta, pret to nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, nejaušu pazaudēšanu vai izmainīšanu, kā arī neatļautu vai nelikumīgu uzglabāšanu, apstrādi, pieejamību vai izpaušanu; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“
  1.a
     
  Neskarot Direktīvu 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu (24), šādiem pasākumiem jāietver:

—

attiecīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu, ka personas datiem var piekļūt tikai pilnvaroti darbinieki likumā noteiktajos nolūkos, un lai aizsargātu personas datus, ko uzglabā vai pārsūta, pret to nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, nejaušu pazaudēšanu vai izmainīšanu, kā arī neatļautu vai nelikumīgu uzglabāšanu, apstrādi, pieejamību vai izpaušanu;

| — | attiecīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai aizsargātu tīklu un pakalpojumus no nejaušas, nelikumīgas vai neatļautas izmantošanas vai iejaukšanās to darbībā, vai to darbības vai pieejamības traucējumiem; |
| --- | --- |

—

attiecīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai aizsargātu tīklu un pakalpojumus no nejaušas, nelikumīgas vai neatļautas izmantošanas vai iejaukšanās to darbībā, vai to darbības vai pieejamības traucējumiem;

| — | drošības politika saistībā ar personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

—

drošības politika saistībā ar personas datu apstrādi;

| — | paredzamu vājo vietu identificēšanas process sistēmās, ko uztur elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs, tostarp regulāra uzraudzība attiecībā uz drošības pārkāpumiem, un |
| --- | --- |

—

paredzamu vājo vietu identificēšanas process sistēmās, ko uztur elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs, tostarp regulāra uzraudzība attiecībā uz drošības pārkāpumiem, un

| — | preventīvas, koriģējošas un problēmu mazinošas darbības attiecībā uz trūkumiem, kas atklāti ceturtajā ievilkumā minētajā procesā, un preventīvu, koriģējošu un problēmu mazinošu pasākumu sistēma, lai nodrošinātu aizsardzību pret starpgadījumem saistībā ar drošību, kuri var izraisīt drošības pārkāpumu. |
| --- | --- |

—

preventīvas, koriģējošas un problēmu mazinošas darbības attiecībā uz trūkumiem, kas atklāti ceturtajā ievilkumā minētajā procesā, un preventīvu, koriģējošu un problēmu mazinošu pasākumu sistēma, lai nodrošinātu aizsardzību pret starpgadījumem saistībā ar drošību, kuri var izraisīt drošības pārkāpumu.

1.b
     
  Valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas veikt to pasākumu novērtējumu, ko veic publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji, un publicēt ieteikumus par paraugpraksi un darbības rādītājiem attiecībā uz drošības līmeni, kāds jāsasniedz ar šiem pasākumiem.

| c) | Iekļauj šādu 3. un 4. punktu:
  “3.   Ja noticis drošības pārkāpums, kā rezultātā nejauši vai nelikumīgi iznīcināti, zaudēti, izmainīti, neatļauti izpausti vai kļuvuši pieejami personas dati, kas pārraidīti, uzglabāti vai citādi apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu sakaru pakalpojumu sniegšanu Kopienā, tad publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs
  , kā arī jebkurš cits uzņēmums, kurš darbojas internetā un sniedz pakalpojumus patērētājiem un kurš ir datu apstrādātājs un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs,
  bez nepamatotas kavēšanās par šādu pārkāpumu paziņo ▐ valsts regulatīvajai iestādei
  vai kompetentajai iestādei saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem
  . Paziņojumā
  kompetentajai iestādei
  jāizklāsta vismaz pārkāpuma būtība un ieteicamie pasākumi tā iespējamās negatīvās ietekmes mazināšanai. Paziņojumā
  kompetentajai
  iestādei bez tam jāizklāsta pārkāpuma sekas un pakalpojumu sniedzēja veiktie pasākumi saistībā ar pārkāpumu.


  Publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs, kā arī jebkurš uzņēmums, kurš darbojas internetā un sniedz pakalpojumus patērētājiem un kurš ir datu apstrādātājs un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs, par šādu pārkāpumu vispirms paziņo lietotājiem, lai izvairītos no nenovēršama un tieša apdraudējuma patērētāju tiesībām un interesēm.




  Abonenti vai attiecīgās personas nav jāinformē par drošības pārkāpumu, ja pakalpojumu sniedzējs kompetentajai iestādei ir uzskatāmi pierādījis, ka tas ir īstenojis atbilstošus tehniskus aizsardzības pasākumus un šie pasākumi tikuši piemēroti datiem, ko skāris drošības pārkāpums. Šādi tehniski drošības pasākumi padara datus nesalasāmus personām, kas nav pilnvarotas tiem piekļūt.




  4.
     
  Kompetentā iestāde apsver un nosaka pārkāpuma smagumu. Ja pārkāpums uzskatāms par nopietnu, kompetentā iestāde prasa publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējam un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējam bez liekas kavēšanās par pārkāpumu paziņot personām, kuras šis pārkāpums skar. Minētajā paziņojumā jāietver 3. punktā minētie dati.




  Paziņošanu par nopietnu pārkāpumu var atlikt gadījumos, ja šāda paziņošana varētu traucēt kriminālizmeklēšanas gaitai saistībā ar minēto pārkāpumu.




  Pakalpojumu sniedzēji ik gadu paziņo lietotājiem, kurus skāris pārkāpums, par visiem drošības pārkāpumiem, kuru rezultātā nejauši vai nelikumīgi iznīcināti, zaudēti, izmainīti, neatļauti izpausti vai kļuvuši pieejami personas dati, kas pārsūtīti, uzglabāti vai citādi apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu sakaru pakalpojumu sniegšanu Kopienā.




  Valsts regulatīvās iestādes arī uzrauga, vai uzņēmumi ir pildījuši pienākumu paziņot par pārkāpumiem saskaņā ar šo pantu un, ja tas nav veikts, attiecīgā gadījumā piemēro atbilstīgas sankcijas, tostarp publiskošanu.




  5.
     
  Pārkāpuma smagumu, par kādu prasa paziņot abonentiem, nosaka, ņemot vērā pārkāpuma apstākļus, piemēram, pārkāpuma izraisīto apdraudējumu attiecībā uz personas datiem, pārkāpuma skarto datu veidu, attiecīgo abonentu skaitu, kā arī tiešo vai iespējamo pārkāpuma ietekmi uz pakalpojumu sniegšanu.



  6.   Lai nodrošinātu 1.—5. punktā minēto pasākumu īstenošanas konsekvenci, Komisija, apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
  , attiecīgajām ieinteresētajām personām un Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) ierosina
  tehniskus īstenošanas pasākumus, cita starpā
  1.a punktā minētos pasākumus, kā arī pasākumus
  attiecībā uz
  4. un 5. punktā
  minēto informēšanas un paziņošanas prasību piemērošanas apstākļiem, veidu un kārtību.


  Komisija iesaista visas ieinteresētās personas, jo īpaši tādēļ, lai gūtu informāciju par labākajām pieejamām tehniskām un ekonomiskām metodēm, kā uzlabot šīs direktīvas īstenošanu.
  Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 14.a panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 14.a panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru.” |
| --- | --- |

c)

Iekļauj šādu 3. un 4. punktu:

“3.   Ja noticis drošības pārkāpums, kā rezultātā nejauši vai nelikumīgi iznīcināti, zaudēti, izmainīti, neatļauti izpausti vai kļuvuši pieejami personas dati, kas pārraidīti, uzglabāti vai citādi apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu sakaru pakalpojumu sniegšanu Kopienā, tad publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs
  , kā arī jebkurš cits uzņēmums, kurš darbojas internetā un sniedz pakalpojumus patērētājiem un kurš ir datu apstrādātājs un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs,
  bez nepamatotas kavēšanās par šādu pārkāpumu paziņo ▐ valsts regulatīvajai iestādei
  vai kompetentajai iestādei saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem
  . Paziņojumā
  kompetentajai iestādei
  jāizklāsta vismaz pārkāpuma būtība un ieteicamie pasākumi tā iespējamās negatīvās ietekmes mazināšanai. Paziņojumā
  kompetentajai
  iestādei bez tam jāizklāsta pārkāpuma sekas un pakalpojumu sniedzēja veiktie pasākumi saistībā ar pārkāpumu.

Publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs, kā arī jebkurš uzņēmums, kurš darbojas internetā un sniedz pakalpojumus patērētājiem un kurš ir datu apstrādātājs un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs, par šādu pārkāpumu vispirms paziņo lietotājiem, lai izvairītos no nenovēršama un tieša apdraudējuma patērētāju tiesībām un interesēm.

Abonenti vai attiecīgās personas nav jāinformē par drošības pārkāpumu, ja pakalpojumu sniedzējs kompetentajai iestādei ir uzskatāmi pierādījis, ka tas ir īstenojis atbilstošus tehniskus aizsardzības pasākumus un šie pasākumi tikuši piemēroti datiem, ko skāris drošības pārkāpums. Šādi tehniski drošības pasākumi padara datus nesalasāmus personām, kas nav pilnvarotas tiem piekļūt.

4.
     
  Kompetentā iestāde apsver un nosaka pārkāpuma smagumu. Ja pārkāpums uzskatāms par nopietnu, kompetentā iestāde prasa publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējam un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējam bez liekas kavēšanās par pārkāpumu paziņot personām, kuras šis pārkāpums skar. Minētajā paziņojumā jāietver 3. punktā minētie dati.

Paziņošanu par nopietnu pārkāpumu var atlikt gadījumos, ja šāda paziņošana varētu traucēt kriminālizmeklēšanas gaitai saistībā ar minēto pārkāpumu.

Pakalpojumu sniedzēji ik gadu paziņo lietotājiem, kurus skāris pārkāpums, par visiem drošības pārkāpumiem, kuru rezultātā nejauši vai nelikumīgi iznīcināti, zaudēti, izmainīti, neatļauti izpausti vai kļuvuši pieejami personas dati, kas pārsūtīti, uzglabāti vai citādi apstrādāti saistībā ar publiski pieejamu sakaru pakalpojumu sniegšanu Kopienā.

Valsts regulatīvās iestādes arī uzrauga, vai uzņēmumi ir pildījuši pienākumu paziņot par pārkāpumiem saskaņā ar šo pantu un, ja tas nav veikts, attiecīgā gadījumā piemēro atbilstīgas sankcijas, tostarp publiskošanu.

5.
     
  Pārkāpuma smagumu, par kādu prasa paziņot abonentiem, nosaka, ņemot vērā pārkāpuma apstākļus, piemēram, pārkāpuma izraisīto apdraudējumu attiecībā uz personas datiem, pārkāpuma skarto datu veidu, attiecīgo abonentu skaitu, kā arī tiešo vai iespējamo pārkāpuma ietekmi uz pakalpojumu sniegšanu.

6.   Lai nodrošinātu 1.—5. punktā minēto pasākumu īstenošanas konsekvenci, Komisija, apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
  , attiecīgajām ieinteresētajām personām un Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) ierosina
  tehniskus īstenošanas pasākumus, cita starpā
  1.a punktā minētos pasākumus, kā arī pasākumus
  attiecībā uz
  4. un 5. punktā
  minēto informēšanas un paziņošanas prasību piemērošanas apstākļiem, veidu un kārtību.

Komisija iesaista visas ieinteresētās personas, jo īpaši tādēļ, lai gūtu informāciju par labākajām pieejamām tehniskām un ekonomiskām metodēm, kā uzlabot šīs direktīvas īstenošanu.
  Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 14.a panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 14.a panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru.”

| 5) | Direktīvas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis nodrošina, ka informācijas uzglabāšana abonenta vai lietotāja galiekārtā vai piekļuves iegūšana šādā iekārtā jau uzglabātai informācijai
  vai nu tieši, vai netieši ar jebkāda veida datu uzglabāšanas līdzekli ir aizliegta, ja vien attiecīgie abonenti
  vai
  lietotāji nav iepriekš devuši tam piekrišanu, ņemot vērā to, ka pārlūkprogrammas iestatījumi ir uzskatāmi par iepriekšēju piekrišanu, un ja viņiem
  saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK sniedz skaidru un visaptverošu informāciju, cita starpā par apstrādes nolūku, un piedāvā tiesības liegt personas datu apstrādātājam veikt šādu apstrādi. Tas neliedz jebkādu tehnisku uzglabāšanu vai piekļuvi, kas paredzēta vienīgi, lai veiktu ▐ saziņas pārraidīšanu elektronisko sakaru tīklā, vai kas noteikti nepieciešama, lai sniegtu informācijas sabiedrības pakalpojumu, ko skaidri pieprasījis abonents vai lietotājs.” |
| --- | --- |

5)

Direktīvas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis nodrošina, ka informācijas uzglabāšana abonenta vai lietotāja galiekārtā vai piekļuves iegūšana šādā iekārtā jau uzglabātai informācijai
  vai nu tieši, vai netieši ar jebkāda veida datu uzglabāšanas līdzekli ir aizliegta, ja vien attiecīgie abonenti
  vai
  lietotāji nav iepriekš devuši tam piekrišanu, ņemot vērā to, ka pārlūkprogrammas iestatījumi ir uzskatāmi par iepriekšēju piekrišanu, un ja viņiem
  saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK sniedz skaidru un visaptverošu informāciju, cita starpā par apstrādes nolūku, un piedāvā tiesības liegt personas datu apstrādātājam veikt šādu apstrādi. Tas neliedz jebkādu tehnisku uzglabāšanu vai piekļuvi, kas paredzēta vienīgi, lai veiktu ▐ saziņas pārraidīšanu elektronisko sakaru tīklā, vai kas noteikti nepieciešama, lai sniegtu informācijas sabiedrības pakalpojumu, ko skaidri pieprasījis abonents vai lietotājs.”

| 6) | Direktīvas 6. pantu groza šādi
  :








  a) | 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  3.
     
  Elektronisko sakaru pakalpojumu tirdzniecības nolūkā vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanas nolūkā publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojuma sniedzējs var apstrādāt 1. punktā minēto informāciju tādā apjomā un tik ilgi, cik nepieciešams šādiem pakalpojumiem vai tirdzniecībai, ja abonents vai lietotājs, uz kuru šī informācija attiecas, ir iepriekš devis savu piekrišanu. Lietotājiem vai abonentiem dod iespēju jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu informācijas par datu plūsmu apstrādei.
  ” |
| --- | --- | --- |

6)

Direktīvas 6. pantu groza šādi
  :

a)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3.
     
  Elektronisko sakaru pakalpojumu tirdzniecības nolūkā vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanas nolūkā publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojuma sniedzējs var apstrādāt 1. punktā minēto informāciju tādā apjomā un tik ilgi, cik nepieciešams šādiem pakalpojumiem vai tirdzniecībai, ja abonents vai lietotājs, uz kuru šī informācija attiecas, ir iepriekš devis savu piekrišanu. Lietotājiem vai abonentiem dod iespēju jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu informācijas par datu plūsmu apstrādei.
  ”

| b) | pievieno šādu punktu:


  “
  7.
     
  Neskarot atbilstību tiem noteikumiem, kas nav minēti Direktīvas 95/46/EK 7. pantā un šīs direktīvas 5. pantā, informāciju par datu plūsmu datu kontroliera likumiskās interesēs var apstrādāt nolūkā īstenot tehniskus pasākumus tīklu un informācijas drošībai saskaņā ar 4. panta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 460/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (25), lai nodrošinātu publisko elektronisko sakaru pakalpojumu, publiskā vai privātā elektroniskā sakaru tīkla, informācijas sabiedrības pakalpojuma vai atbilstīgo galiekārtu vai elektronisko sakaru sistēmu drošību, izņemot gadījumus, kad šādas intereses jāpakļauj datu subjekta pamattiesību un brīvību aizsardzībai. Šāda datu apstrāde ir jāierobežo līdz līmenim, kāds noteikti nepieciešams minēto drošības pasākumu mērķiem. |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“
  7.
     
  Neskarot atbilstību tiem noteikumiem, kas nav minēti Direktīvas 95/46/EK 7. pantā un šīs direktīvas 5. pantā, informāciju par datu plūsmu datu kontroliera likumiskās interesēs var apstrādāt nolūkā īstenot tehniskus pasākumus tīklu un informācijas drošībai saskaņā ar 4. panta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 460/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (25), lai nodrošinātu publisko elektronisko sakaru pakalpojumu, publiskā vai privātā elektroniskā sakaru tīkla, informācijas sabiedrības pakalpojuma vai atbilstīgo galiekārtu vai elektronisko sakaru sistēmu drošību, izņemot gadījumus, kad šādas intereses jāpakļauj datu subjekta pamattiesību un brīvību aizsardzībai. Šāda datu apstrāde ir jāierobežo līdz līmenim, kāds noteikti nepieciešams minēto drošības pasākumu mērķiem.

| 7) | Direktīvas 13. pantu groza šādi
  :








  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Automātisku zvanīšanas un sakaru sistēmu bez cilvēka iesaistīšanās (automātiskā atbildētāja), faksa aparātu (faksa) vai elektroniskā pasta (tostarp īsziņu pakalpojumu (SMS) un multivides ziņojumu pakalpojumu (MMS)) izmantošana ar tiešu tirdzniecību saistītiem mērķiem ir pieļaujama tikai attiecībā uz abonentiem, kas snieguši iepriekšēju piekrišanu.
  ” |
| --- | --- | --- |

7)

Direktīvas 13. pantu groza šādi
  :

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Automātisku zvanīšanas un sakaru sistēmu bez cilvēka iesaistīšanās (automātiskā atbildētāja), faksa aparātu (faksa) vai elektroniskā pasta (tostarp īsziņu pakalpojumu (SMS) un multivides ziņojumu pakalpojumu (MMS)) izmantošana ar tiešu tirdzniecību saistītiem mērķiem ir pieļaujama tikai attiecībā uz abonentiem, kas snieguši iepriekšēju piekrišanu.
  ”

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  4.
     
  Katrā ziņā elektroniskā pasta sūtīšana tiešas tirdzniecības nolūkā, slēpjot vai noklusējot sūtītāja identitāti, kura vārdā saziņa tiek veikta, vai pārkāpjot Direktīvas 2000/31/EK 6. pantu, vai elektroniskā pasta vēstulē ietverot saiknes uz tīmekļa vietnēm, kam ir ļaunprātīgs vai krāpniecisks saturs, vai nenorādot derīgu adresi, uz kuru saņēmējs var sūtīt lūgumu šādu saziņu pārtraukt, ir aizliegta.
  ” |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“
  4.
     
  Katrā ziņā elektroniskā pasta sūtīšana tiešas tirdzniecības nolūkā, slēpjot vai noklusējot sūtītāja identitāti, kura vārdā saziņa tiek veikta, vai pārkāpjot Direktīvas 2000/31/EK 6. pantu, vai elektroniskā pasta vēstulē ietverot saiknes uz tīmekļa vietnēm, kam ir ļaunprātīgs vai krāpniecisks saturs, vai nenorādot derīgu adresi, uz kuru saņēmējs var sūtīt lūgumu šādu saziņu pārtraukt, ir aizliegta.
  ”

| c) | pievieno šādu punktu:

  “6.   Neierobežojot jebkādus administratīvus līdzekļus, ko var noteikt, cita starpā saskaņā ar 15.a panta 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka jebkura privātpersona vai juridiska persona, kuras likumiskās interesēs ir apkarot saskaņā ar šo
  Direktīvu
  pieņemto valsts tiesību aktu noteikumu pārkāpumus, tostarp elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējs, kas aizstāv savas likumīgās uzņēmējdarbības intereses vai savu klientu intereses, var tiesā veikt tiesisku darbību pret šādiem pārkāpumiem.” |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“6.   Neierobežojot jebkādus administratīvus līdzekļus, ko var noteikt, cita starpā saskaņā ar 15.a panta 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka jebkura privātpersona vai juridiska persona, kuras likumiskās interesēs ir apkarot saskaņā ar šo
  Direktīvu
  pieņemto valsts tiesību aktu noteikumu pārkāpumus, tostarp elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējs, kas aizstāv savas likumīgās uzņēmējdarbības intereses vai savu klientu intereses, var tiesā veikt tiesisku darbību pret šādiem pārkāpumiem.”

| 8) | Direktīvas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  3.
     
  Ja nepieciešams, var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka galiekārta ir veidota tā, lai tā būtu savietojama ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt to personas datu izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK un Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģijas un komunikāciju jomā (26). Šajos pasākumos ievēro tehnoloģijas neitralitātes principu. |
| --- | --- |

8)

Direktīvas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3.
     
  Ja nepieciešams, var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka galiekārta ir veidota tā, lai tā būtu savietojama ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt to personas datu izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK un Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģijas un komunikāciju jomā (26). Šajos pasākumos ievēro tehnoloģijas neitralitātes principu.

| 9) | pievieno šādu 14.a pantu:
  “14.a pants


  Komitejas procedūra


  1.   Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 22. pantu.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.” |
| --- | --- |

9)

pievieno šādu 14.a pantu:

“14.a pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 22. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”

| 10) | Direktīvas 15. pantā iekļauj šādu punktu:


  “
  Publiski pieejamo sakaru pakalpojumu sniedzēji un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji bez nepamatotas kavēšanās ziņo neatkarīgajām datu aizsardzības iestādēm par visiem pieprasījumiem attiecībā uz piekļuvi lietotāju personas datiem, kas saņemti saskaņā ar 1. punktu, kā arī par to, kāds juridisks pamatojums ir sniegts un kāda juridiska procedūra ievērota saistībā ar katru pieprasījumu; attiecīgā neatkarīgā datu aizsardzības iestāde ziņo atbilstošajām tiesu iestādēm par gadījumiem, kad tā uzskata, ka nav ievēroti attiecīgie valsts tiesību aktu noteikumi.
  ” |
| --- | --- |

10)

Direktīvas 15. pantā iekļauj šādu punktu:

“
  Publiski pieejamo sakaru pakalpojumu sniedzēji un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji bez nepamatotas kavēšanās ziņo neatkarīgajām datu aizsardzības iestādēm par visiem pieprasījumiem attiecībā uz piekļuvi lietotāju personas datiem, kas saņemti saskaņā ar 1. punktu, kā arī par to, kāds juridisks pamatojums ir sniegts un kāda juridiska procedūra ievērota saistībā ar katru pieprasījumu; attiecīgā neatkarīgā datu aizsardzības iestāde ziņo atbilstošajām tiesu iestādēm par gadījumiem, kad tā uzskata, ka nav ievēroti attiecīgie valsts tiesību aktu noteikumi.
  ”

| 11) | iekļauj šādu ║pantu:
  “15.a pants


  Īstenošana un izpilde

  1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām,
  tostarp attiecīgā gadījumā par sodiem, ko piemēro par to valsts tiesību aktu pārkāpumiem, kuri pieņemti atbilstīgi šai direktīvai, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajam sankcijām ir jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai vēlākais līdz [grozošā tiesību akta īstenošanas termiņš] un nekavējoties ziņo tai par visiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.
  2.   Neierobežojot jebkādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas varētu būt pieejami, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādei ir pilnvaras pieprasīt pārtraukt 1. punktā minētos pārkāpumus.
  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādēm ir visas izmeklēšanas pilnvaras un nepieciešamie resursi, tostarp iespēja iegūt jebkādu attiecīgu informāciju, kas tām varētu būt vajadzīga, lai uzraudzītu un izpildītu atbilstīgi šai direktīvai pieņemtos valsts tiesību aktus.
  4.   Lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu sadarbību, izpildot atbilstīgi šai direktīvai pieņemtos valsts tiesību aktus, un lai izveidotu harmonizētus nosacījumus tādu pakalpojumu sniegšanai, kas saistīti ar pārrobežu datu plūsmām, Komisija pēc apspriešanās ar
  ENISA, saskaņā ar 29. pantu izveidoto darba grupu
  un attiecīgajām regulatīvajām iestādēm var pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus.
  Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 14.a panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 14.a panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru.” |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādu ║pantu:

“15.a pants

Īstenošana un izpilde

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām,
  tostarp attiecīgā gadījumā par sodiem, ko piemēro par to valsts tiesību aktu pārkāpumiem, kuri pieņemti atbilstīgi šai direktīvai, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajam sankcijām ir jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai vēlākais līdz [grozošā tiesību akta īstenošanas termiņš] un nekavējoties ziņo tai par visiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

2.   Neierobežojot jebkādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas varētu būt pieejami, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādei ir pilnvaras pieprasīt pārtraukt 1. punktā minētos pārkāpumus.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts pārvaldes iestādēm ir visas izmeklēšanas pilnvaras un nepieciešamie resursi, tostarp iespēja iegūt jebkādu attiecīgu informāciju, kas tām varētu būt vajadzīga, lai uzraudzītu un izpildītu atbilstīgi šai direktīvai pieņemtos valsts tiesību aktus.

4.   Lai nodrošinātu efektīvu pārrobežu sadarbību, izpildot atbilstīgi šai direktīvai pieņemtos valsts tiesību aktus, un lai izveidotu harmonizētus nosacījumus tādu pakalpojumu sniegšanai, kas saistīti ar pārrobežu datu plūsmām, Komisija pēc apspriešanās ar
  ENISA, saskaņā ar 29. pantu izveidoto darba grupu
  un attiecīgajām regulatīvajām iestādēm var pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus.

Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 14.a panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 14.a panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru.”

| 12) | Direktīvas 18. pantu aizstāj ar šādu:


  “18. pants


  Pārskatīšana



  Līdz ... (27) Komisija, apspriedusies ar saskaņā ar 29. pantu izveidoto darba grupu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu un tās ietekmi uz uzņēmējiem un patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par nevēlamu saziņu, paziņojumiem par pārkāpumiem un publisku vai privātu trešo personu veiktu personas datu izmantošanu nolūkos, kas nav paredzēti šajā direktīvā, ņemot vērā starptautisko vidi. Šim nolūkam Komisija var no dalībvalstīm pieprasīt informāciju, kuru tās sniedz nekavējoties. Attiecīgos gadījumos Komisija sniedz priekšlikumus šīs direktīvas grozīšanai, ņemot vērā minētā ziņojuma rezultātus, izmaiņas nozarē, Lisabonas Līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (28), jo īpaši Līguma 16. pantā par Eiropas Savienības darbību minētās jaunās pilnvaras datu aizsardzības jomā, un jebkuru citu priekšlikumu, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai uzlabotu šīs direktīvas efektivitāti.




  Ne vēlāk kā ... (28), Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, 29. pantā minēto darba grupu un citām ieinteresētajām personām, tostarp nozares pārstāvjiem, iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu, kura pamatā ir padziļināts pētījums, kopā ar ieteikumiem par IP adrešu standartizētiem izmantošanas veidiem un e-privātuma un datu aizsardzības direktīvu piemērošanu attiecībā uz IP adrešu reģistrēšanu un turpmāku apstrādi. |
| --- | --- |

12)

Direktīvas 18. pantu aizstāj ar šādu:

“18. pants

Pārskatīšana

Līdz ... (27) Komisija, apspriedusies ar saskaņā ar 29. pantu izveidoto darba grupu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu un tās ietekmi uz uzņēmējiem un patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par nevēlamu saziņu, paziņojumiem par pārkāpumiem un publisku vai privātu trešo personu veiktu personas datu izmantošanu nolūkos, kas nav paredzēti šajā direktīvā, ņemot vērā starptautisko vidi. Šim nolūkam Komisija var no dalībvalstīm pieprasīt informāciju, kuru tās sniedz nekavējoties. Attiecīgos gadījumos Komisija sniedz priekšlikumus šīs direktīvas grozīšanai, ņemot vērā minētā ziņojuma rezultātus, izmaiņas nozarē, Lisabonas Līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (28), jo īpaši Līguma 16. pantā par Eiropas Savienības darbību minētās jaunās pilnvaras datu aizsardzības jomā, un jebkuru citu priekšlikumu, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai uzlabotu šīs direktīvas efektivitāti.

Ne vēlāk kā ... (28), Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, 29. pantā minēto darba grupu un citām ieinteresētajām personām, tostarp nozares pārstāvjiem, iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu, kura pamatā ir padziļināts pētījums, kopā ar ieteikumiem par IP adrešu standartizētiem izmantošanas veidiem un e-privātuma un datu aizsardzības direktīvu piemērošanu attiecībā uz IP adrešu reģistrēšanu un turpmāku apstrādi.

3. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2006/2004

Pielikumā ║Regulai (EK) Nr. 2006/2004 ║ iekļauj šādu punktu:

| “17. | Attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību — Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.) 13. pants.” |
| --- | --- |

“17.

Attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību — Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.) 13. pants.”

4. pants

4. pants

Transponēšana

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz [...] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

1.

Eiropas Parlamentam un

Tās piemēro minētos noteikumus no [...].

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

2

5. pants

5. pants

Stāšanās spēkā

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā [...] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6. pants

6. pants

Adresāti

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

1

OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

(2)  
  OV C 257, 9.10.2008., 51. lpp.

2

OV C 257, 9.10.2008., 51. lpp.

(3)  
  OV C 181, 18.7.2008., 1. lpp.

3

OV C 181, 18.7.2008., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

4

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Nostāja.

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

7

(8)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

8

(9)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

9

(10)  

  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

10

OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

(11)  

  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

11

OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(12)  

  OV L 249, 17.9.2002., 21. lpp.

12

OV L 249, 17.9.2002., 21. lpp.

(13)  

  OV L 49, 17.2.2007., 30. lpp.

13

OV L 49, 17.2.2007., 30. lpp.

(14)  

  OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

14

OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

(15)  

  OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.

15

OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.

(16)  

  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

16

OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(17)  

  OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.

17

OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.

(18)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

18

(19)  
  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

19

OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(20)  

  OV C 306, 17.12.2007, 1. lpp.
  .

20

OV C 306, 17.12.2007, 1. lpp.

(21)  

  OV L 49, 17.2.2007., 30. lpp.
  ”

21

OV L 49, 17.2.2007., 30. lpp.

(22)  

  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.
  ”

22

OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(23)  

  OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.
  ”

23

OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.

(24)  

  OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.
  ”

24

OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.

(25)  

  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.
  ”

25

OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

(26)  

  OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp.
  ”

26

OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp.

(27)  
  Divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

27

Divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

(28)  

  OV C 306, 17.12.2007., 1. lpp.
  ”

28

OV C 306, 17.12.2007., 1. lpp.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisI PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 10. PANTĀ (IZDEVUMU KONTROLE)
  ,
  29. PANTĀ (PAPILDU IESPĒJAS)
  UN 30. PANTĀ (PAKALPOJUMU SNIEDZĒJA NOMAIŅAS ATVIEGLOŠANA)
  MINĒTO IESPĒJU UN PAKALPOJUMU APRAKSTS

A daļa

Direktīvas 10.pantā minētās iespējas un pakalpojumi

| a) | Detalizēti rēķini
  Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar attiecīgo tiesību aktu prasībām par personīgo datu un privātās dzīves aizsardzību var noteikt to detalizēto rēķinu pamatlīmeni, ar kuriem izraudzītajiem uzņēmumiem (kā noteikts 8.pantā) par brīvu jānodrošina
  galalietotāji
  , lai tie varētu:






  i) | pārbaudīt un kontrolēt par publiskā komunikāciju tīkla izmantošanu noteiktā atrašanās vietā un/vai par citu saistītu publiski pieejamu telefonpakalpojumu izmantošanu uzliktos maksājumus un |
| --- | --- | --- |

a)

Detalizēti rēķini

Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar attiecīgo tiesību aktu prasībām par personīgo datu un privātās dzīves aizsardzību var noteikt to detalizēto rēķinu pamatlīmeni, ar kuriem izraudzītajiem uzņēmumiem (kā noteikts 8.pantā) par brīvu jānodrošina
  galalietotāji
  , lai tie varētu:

i)

pārbaudīt un kontrolēt par publiskā komunikāciju tīkla izmantošanu noteiktā atrašanās vietā un/vai par citu saistītu publiski pieejamu telefonpakalpojumu izmantošanu uzliktos maksājumus un

| ii) | pienācīgi pārraudzīt to lietošanu un izdevumus, un tādējādi samērīgi kontrolēt savus rēķinus. |
| --- | --- |

ii)

pienācīgi pārraudzīt to lietošanu un izdevumus, un tādējādi samērīgi kontrolēt savus rēķinus.

Attiecīgā gadījumā par pieņemamiem tarifiem vai bez maksas abonentiem var piedāvāt papildu līmeņa detalizāciju.

Zvani, kas zvanītājam abonentam ir bezmaksas, tostarp zvani uz palīdzības līnijām, nav jānorāda attiecīgā zvanītāja abonenta detalizētajā rēķinā.

| b) | Izvēles zvanu bloķējums izejošajiem zvaniem, bezmaksas
  T. i., iespēja, ar kuru abonents pēc pieprasījuma tālruņu pakalpojumu nodrošinātājam bez maksas var bloķēt noteikta veida izejošos zvanus
  vai citus sakaru veidus,
  vai arī zvanus uz noteikta veida numuriem par brīvu. |
| --- | --- |

b)

Izvēles zvanu bloķējums izejošajiem zvaniem, bezmaksas

T. i., iespēja, ar kuru abonents pēc pieprasījuma tālruņu pakalpojumu nodrošinātājam bez maksas var bloķēt noteikta veida izejošos zvanus
  vai citus sakaru veidus,
  vai arī zvanus uz noteikta veida numuriem par brīvu.

| c) | Priekšapmaksas sistēmas
  Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka valsts pārvaldes iestādes var pieprasīt izraudzītajiem uzņēmumiem nodrošināt iespēju patērētājiem maksāt par piekļuvi publiskajam komunikāciju tīklam un izmantot publiski pieejamus telefonpakalpojumus ar priekšapmaksas noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

Priekšapmaksas sistēmas

Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka valsts pārvaldes iestādes var pieprasīt izraudzītajiem uzņēmumiem nodrošināt iespēju patērētājiem maksāt par piekļuvi publiskajam komunikāciju tīklam un izmantot publiski pieejamus telefonpakalpojumus ar priekšapmaksas noteikumiem.

| d) | Pieslēguma maksas pēcapmaksa
  Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka valsts pārvaldes iestādes var pieprasīt izraudzītajiem uzņēmumiem ļaut patērētājiem veikt samaksu par pieslēgumu publiskajam komunikāciju tīklam ar pēcapmaksu zināmā laikposmā. |
| --- | --- |

d)

Pieslēguma maksas pēcapmaksa

Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka valsts pārvaldes iestādes var pieprasīt izraudzītajiem uzņēmumiem ļaut patērētājiem veikt samaksu par pieslēgumu publiskajam komunikāciju tīklam ar pēcapmaksu zināmā laikposmā.

| e) | Rēķinu neapmaksāšana

  Dalībvalstis apstiprina samērīgus, nediskriminējošus un publicētus īpašus pasākumus, kas attiecas uz saskaņā ar 8.pantu noteikto operatoru rēķinu neapmaksāšanu. Minētie pasākumi ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka abonents iepriekš tiek pienācīgi brīdināts par sekojošu pakalpojuma pārtraukšanu vai atvienošanu.
  Izņemot
  krāpšanas gadījumus, gadījumus, kad rēķinu apmaksa tiek pastāvīgi kavēta vai netiek veikta vispār,
  ar minētajiem pasākumiem
  nodrošina,
  ciktāl tas tehniski ir iespējams
  , ka
  jebkura pakalpojuma pārtraukšana ir saistīta ar attiecīgo pakalpojumu
  . Atvienošana par rēķinu nemaksāšanu jāveic tikai pēc pienācīga brīdinājuma abonentam. Dalībvalstis pirms pilnīgas atvienošanas var atļaut ierobežota pakalpojuma periodu, kura laikā ir atļauti vienīgi zvani, par kuriem abonentam nav jāmaksā (piemēram, zvani uz “112”).
  Piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem pa numuru 112 var bloķēt gadījumos, ja lietotājs atkārtoti ir ļaunprātīgi izmantojis pakalpojumu. |
| --- | --- |

e)

Rēķinu neapmaksāšana

Dalībvalstis apstiprina samērīgus, nediskriminējošus un publicētus īpašus pasākumus, kas attiecas uz saskaņā ar 8.pantu noteikto operatoru rēķinu neapmaksāšanu. Minētie pasākumi ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka abonents iepriekš tiek pienācīgi brīdināts par sekojošu pakalpojuma pārtraukšanu vai atvienošanu.
  Izņemot
  krāpšanas gadījumus, gadījumus, kad rēķinu apmaksa tiek pastāvīgi kavēta vai netiek veikta vispār,
  ar minētajiem pasākumiem
  nodrošina,
  ciktāl tas tehniski ir iespējams
  , ka
  jebkura pakalpojuma pārtraukšana ir saistīta ar attiecīgo pakalpojumu
  . Atvienošana par rēķinu nemaksāšanu jāveic tikai pēc pienācīga brīdinājuma abonentam. Dalībvalstis pirms pilnīgas atvienošanas var atļaut ierobežota pakalpojuma periodu, kura laikā ir atļauti vienīgi zvani, par kuriem abonentam nav jāmaksā (piemēram, zvani uz “112”).
  Piekļuvi neatliekamās palīdzības dienestiem pa numuru 112 var bloķēt gadījumos, ja lietotājs atkārtoti ir ļaunprātīgi izmantojis pakalpojumu.

| f) | Izmaksu kontrole



  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes visiem uzņēmumiem, kas sniedz elektronisko sakaru pakalpojumus, liek piedāvāt abonentiem līdzekļus, ar ko tie var kontrolēt telekomunikāciju pakalpojumu izmaksas, tostarp bezmaksas brīdinājumus patērētājiem pārmērīga patēriņa gadījumos. |
| --- | --- |

f)

Izmaksu kontrole

| g) | Labākie ieteikumi



  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes visiem uzņēmumiem, kas sniedz elektronisko sakaru pakalpojumus, liek reizi gadā ieteikt patērētājiem labāko pieejamo tarifu paketi, pamatojoties uz patērētāja patēriņa modeli iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

g)

Labākie ieteikumi

B daļa

Direktīvas 29.pantā minēto iespēju saraksts

| a) | Tonālā numura sastādīšana vai DTMF (divtoņu daudzfrekvenču signālu pārraide)
  Publiskajā komunikāciju tīklā uzturēta DTMF toņu izmantošana, kā noteikts ETSI ETR 207, pilnīgai signālu pārraidei tīklā gan dalībvalsts iekšienē, gan starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

a)

Tonālā numura sastādīšana vai DTMF (divtoņu daudzfrekvenču signālu pārraide)

Publiskajā komunikāciju tīklā uzturēta DTMF toņu izmantošana, kā noteikts ETSI ETR 207, pilnīgai signālu pārraidei tīklā gan dalībvalsts iekšienē, gan starp dalībvalstīm.

| b) | Zvanītāja līnijas noteikšana
  Zvanītāja numurs tiek uzrādīts sazvanāmajai personai pirms savienojuma izveidošanas.
  Šī iespēja jānodrošina saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem par personas datu un privātās dzīves aizsardzību, jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK.
  Ciktāl tas ir tehniski iespējams, operatoriem jānodrošina dati un signāli, lai atvieglotu zvanītāja līnijas noteikšanu un tonālo numura sastādīšanu, sniedzot pakalpojumus starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

b)

Zvanītāja līnijas noteikšana

Zvanītāja numurs tiek uzrādīts sazvanāmajai personai pirms savienojuma izveidošanas.

Šī iespēja jānodrošina saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem par personas datu un privātās dzīves aizsardzību, jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK.

Ciktāl tas ir tehniski iespējams, operatoriem jānodrošina dati un signāli, lai atvieglotu zvanītāja līnijas noteikšanu un tonālo numura sastādīšanu, sniedzot pakalpojumus starp dalībvalstīm.

| c) | Pakalpojumi zādzības gadījumā



  Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidots visiem mobilo sakaru pakalpojumu sniedzējiem kopīgs bezmaksas tālruņa numurs, pa kuru var paziņot par galiekārtas zādzību un nekavējoties apturēt ar abonementu saistītos pakalpojumus. Arī lietotājiem ar invaliditāti ir jābūt iespējai piekļūt šim pakalpojumam. Lietotāji regulāri jāinformē par šā numura pieejamību, un tam ir jābūt tādam, ko var viegli atcerēties. |
| --- | --- |

c)

Pakalpojumi zādzības gadījumā

| d) | Aizsardzības programmatūra



  Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatori var likt operatoriem to abonentu rīcībā bez maksas nodot uzticamu, viegli izmantojamu, vienkārši un pilnībā konfigurējuamu aizsardzības un/vai filtrēšanas programmatūru, lai novērstu bērnu vai mazāk aizsargātu personu piekļuvi viņiem nepiemērotam saturam.


  Šīs programmatūras potenciāli savāktos datplūsmas uzraudzības datus izmanto tikai abonents. |
| --- | --- |

d)

Aizsardzības programmatūra

C daļa

Direktīvas 30.pantā minēto numura saglabāšanas noteikumu īstenošana

Prasību par to, ka visi abonenti ar numuriem no nacionālā numerācijas plāna pēc pieprasījuma var saglabāt savu (-s) numuru (-us) neatkarīgi no uzņēmuma, kas sniedz pakalpojumus, piemēro:

| a) | ģeogrāfisko numuru gadījumā noteiktā atrašanās vietā un |
| --- | --- |

a)

ģeogrāfisko numuru gadījumā noteiktā atrašanās vietā un

| b) | tādu numuru gadījumā, kas nav piesaistīti noteiktai ģeogrāfiskai atrašanās vietai, jebkurā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

b)

tādu numuru gadījumā, kas nav piesaistīti noteiktai ģeogrāfiskai atrašanās vietai, jebkurā atrašanās vietā.

Šis punkts neattiecas uz numura saglabāšanu, pārejot starp tīkliem, kas nodrošina pakalpojumus noteiktā atrašanās vietā, un mobilajiem tīkliem.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisII PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS JĀPUBLICĒ SASKAŅĀ AR 21. PANTU (INFORMĀCIJAS PĀRREDZAMĪBA UN PUBLICĒŠANA)

Valsts pārvaldes iestādei ir pienākums nodrošināt to, ka šajā pielikumā minēto informāciju publicē saskaņā ar 21. pantu. Valsts pārvaldes iestādei ir jāizlemj, kura informācija jāpublicē uzņēmumiem, kas nodrošina publiskos komunikāciju tīklus un/vai publiski pieejamus telefonpakalpojumus, un kura informācija jāpublicē pašai valsts pārvaldes iestādei, lai nodrošinātu to, ka patērētāji varētu izdarīt izvēli, pamatojoties uz informāciju. ▐

1.   Uzņēmuma (-u) nosaukums un adrese

To uzņēmumu nosaukums un galvenā biroja adrese, kas nodrošina publiskos komunikāciju tīklus un/vai publiski pieejamus telefonpakalpojumus.

2.   Piedāvāto pakalpojumu apraksts

| 2.1. | Piedāvāto pakalpojumu joma |
| --- | --- |

2.1.

Piedāvāto pakalpojumu joma

| 2.2. | Standarta tarifi, norādot
  sniegtos pakalpojumus un katra
  tarifa
  elementa saturu
  (piemēram, maksa par piekļuvi, visu veidu maksājumi par lietošanu, maksa par tehnisko apkopi).
  Iekļauj arī
  detalizētu informāciju par piemērotajām standarta atlaidēm, īpašiem tarifu režīmiem, tarifu režīmiem noteiktām grupām
  un visas papildu maksas, kā arī maksājumus par galiekārtu
  . |
| --- | --- |

2.2.

Standarta tarifi, norādot
  sniegtos pakalpojumus un katra
  tarifa
  elementa saturu
  (piemēram, maksa par piekļuvi, visu veidu maksājumi par lietošanu, maksa par tehnisko apkopi).
  Iekļauj arī
  detalizētu informāciju par piemērotajām standarta atlaidēm, īpašiem tarifu režīmiem, tarifu režīmiem noteiktām grupām
  un visas papildu maksas, kā arī maksājumus par galiekārtu
  .

| 2.3. | Kompensāciju/atlīdzināšanas politika, tostarp konkrēta informācija par visiem piedāvātajiem kompensāciju/atlīdzināšanas režīmiem. |
| --- | --- |

2.3.

Kompensāciju/atlīdzināšanas politika, tostarp konkrēta informācija par visiem piedāvātajiem kompensāciju/atlīdzināšanas režīmiem.

| 2.4. | Piedāvāto tehniskās apkopes pakalpojumu veidi. |
| --- | --- |

2.4.

Piedāvāto tehniskās apkopes pakalpojumu veidi.

| 2.5. | Standarta līguma nosacījumi, tostarp jebkāds minimālais līguma termiņš, līguma pārtraukšanas nosacījumi, kārtība un tiešie maksājumi saistībā ar numura un citu identifikatoru saglabāšanu, ja tādi ir. |
| --- | --- |

2.5.

Standarta līguma nosacījumi, tostarp jebkāds minimālais līguma termiņš, līguma pārtraukšanas nosacījumi, kārtība un tiešie maksājumi saistībā ar numura un citu identifikatoru saglabāšanu, ja tādi ir.

3.   Strīdu izšķiršanas mehānismi, tostarp uzņēmuma izveidotie.

4.   Informācija par tiesībām attiecībā uz universālo pakalpojumu, attiecīgā gadījumā iekļaujot I pielikumā minētās iespējas un pakalpojumus.

Trešdiena, 2008. gada 24. septembrisIII PIELIKUMS

PAKALPOJUMA KVALITĀTES PARAMETRI

NODROŠINĀŠANAS LAIKS UN PAKALPOJUMA KVALITĀTES PARAMETRI, DEFINĪCIJAS UN MĒRĪJUMU METODES, KAS MINĒTAS 11. UN 22. PANTĀ

| Uzņēmumam, kas izraudzīts, lai nodrošinātu piekļuvi publiskam komunikāciju tīklam |
| --- |
| PARAMETRS (1) | DEFINĪCIJA | MĒRĪJUMU METODE |
| Pirmā savienojuma nodrošināšanas laiks | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Kļūmes savienojumā piekļuves līnijā | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Kļūmes novēršanas laiks | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Uzņēmumam, kas izraudzīts, lai nodrošinātu publiski pieejamus telefonpakalpojumus |
| Zvana savienojuma laiks (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Operatora pakalpojumu atbildes laiks | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Uzziņu dienestu atbildes laiks | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Darba kārtībā esošu ar monētām un karti darbināmu taksofonu procentuālā attiecība | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Sūdzības par rēķinu nepareizību | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Neveiksmīgu zvanu procentuālais daudzums (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |

Uzņēmumam, kas izraudzīts, lai nodrošinātu piekļuvi publiskam komunikāciju tīklam

PARAMETRS (1)

DEFINĪCIJA

MĒRĪJUMU METODE

Pirmā savienojuma nodrošināšanas laiks

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Kļūmes savienojumā piekļuves līnijā

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Kļūmes novēršanas laiks

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Uzņēmumam, kas izraudzīts, lai nodrošinātu publiski pieejamus telefonpakalpojumus

Zvana savienojuma laiks (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Operatora pakalpojumu atbildes laiks

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Uzziņu dienestu atbildes laiks

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Darba kārtībā esošu ar monētām un karti darbināmu taksofonu procentuālā attiecība

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Sūdzības par rēķinu nepareizību

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Neveiksmīgu zvanu procentuālais daudzums (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057
  , versijas numurs 1.1.1. (2000. gada aprīlis)

---

(1)  Parametriem jādod iespēja analizēt darbību reģionālā mērogā (t. i., ne mazāk kā 2. līmenis Eurostat izstrādātajā statistiski teritoriālo vienību nomenklatūrā (NUTS)).

(2)  Dalībvalstis var izlemt nepieprasīt saglabāt atjauninātu informāciju par šo divu parametru darbību, ja ir pieejami pierādījumi, kas apliecina apmierinošu darbību šajās divās jomās.

---

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/393 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/393

---

Trešdiena, 2008. gada 24. septembris2006. gada starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem *

P6_TA(2008)0453

Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (11964/2007 — C6-0326/2007 — 2006/0263(CNS))

2010/C 8 E/48

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11964/2007),

ņemot vērā 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem projektu (11964/2007),

ņemot vērā EK līguma 133. un 175. pantu, kā arī 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0326/2007),

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 35. pantu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0313/2008),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | patur tiesības aizstāvēt Līgumā paredzētās prerogatīvas; |
| --- | --- |

2.

patur tiesības aizstāvēt Līgumā paredzētās prerogatīvas;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas (ITTO) sekretariātam. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas (ITTO) sekretariātam.

| PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. apsvērums |
| ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 175. pantu, lasīt saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  pirmo
  apakšpunktu, | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 175. pantu, lasīt saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  otro
  apakšpunktu, |
| Grozījums Nr. 2 |
| 4. apsvērums |
| (4) | Jaunā nolīguma mērķi
  iederas
  gan kopīgajā tirdzniecības politikā, gan vides
  politikā
  . |

PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. apsvērums

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 175. pantu, lasīt saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  pirmo
  apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 175. pantu, lasīt saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  otro
  apakšpunktu,

Grozījums Nr. 2

4. apsvērums

(4)

Jaunā nolīguma mērķi
  iederas
  gan kopīgajā tirdzniecības politikā, gan vides
  politikā
  .

| (4) | Jaunā nolīguma mērķiem
  būtu jāiederas
  gan kopīgajā tirdzniecības politikā, gan vides
  un attīstības politikā
  . |
| --- | --- |

(4)

Jaunā nolīguma mērķiem
  būtu jāiederas
  gan kopīgajā tirdzniecības politikā, gan vides
  un attīstības politikā
  .

Grozījums Nr. 3

7.a apsvērums (jauns)

| (7a) | Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojums, kurā ir analizēta 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma (STKN) īstenošana un tropu kokmateriālu tirdzniecības negatīvo seku samazināšanas pasākumi, tostarp divpusējie nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT). 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma 33. pantā ir noteikts, ka šā nolīguma īstenošanu izvērtē piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā. Saskaņā ar šo noteikumu Komisijai būtu jāiesniedz Parlamentam un Padomei 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma darbības pārskats līdz 2010. gada beigām. |
| --- | --- |

(7a)

Grozījums Nr. 4

7.b apsvērums (jauns)

| (7b) | Izstrādājot sarunu pilnvaras 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma pārskatīšanai, Komisijai būtu jāsagatavo priekšlikums, kas paredz, ka pašreizējais dokuments ir būtiski jāpārskata, nolīguma centrā izvirzot tropu mežu aizsardzību un ilgtspējīgu pārvaldību, kā arī noplicināto mežu apgabalu atjaunošanu, uzsverot, ka valstīs, kurās mežu izciršana rada problēmas, svarīga ir izglītošana un informēšana, lai uzlabotu sabiedrības izpratni par koksnes resursu ļaunprātīgu izmantošanu. Tropu kokmateriālu tirdzniecība būtu jāatbalsta tikai tādā apjomā, kas atbilst šiem prioritārajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(7b)

Grozījums Nr. 5

7.c apsvērums (jauns)

| (7c) | Šajās pilnvarās pārskatīt 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīgumu jo īpaši būtu jānosaka Starptautiskā tropu kokmateriālu padomes balsošanas mehānisms, kas nepārprotami sekmēs tropu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(7c)

Grozījums Nr. 6

7.d apsvērums (jauns)

| (7d) | Komisija ne vēlāk kā līdz 2008. gada oktobrim:









  a) | izstrādā visaptverošu tiesību akta priekšlikumu, kas paredz novērst nelikumīgās un postošās cirsmās iegūtu kokmateriālu un kokmateriālu izstrādājumu laišanu tirgū; |
| --- | --- | --- |

(7d)

a)

izstrādā visaptverošu tiesību akta priekšlikumu, kas paredz novērst nelikumīgās un postošās cirsmās iegūtu kokmateriālu un kokmateriālu izstrādājumu laišanu tirgū;

| b) | iesniedz paziņojumu par to, ka ES iesaistās un atbalsta pašreizējo un turpmākos globālos finansēšanas mehānismus mežu aizsardzības veicināšanai un saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām/Kioto protokolu atbalsta tādu emisiju samazināšanu, kuras rodas mežu izciršanas rezultātā. Paziņojumā būtu jāuzsver ES apņemšanās nodrošināt līdzekļus, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm aizsargāt savus mežus, finansēt aizsargāto apgabalu struktūru un veicināt mežu izciršanas saimnieciskās alternatīvas. Lai nodrošinātu patiesu labumu klimatam, bioloģiskai daudzveidībai un cilvēkiem, paziņojumā it īpaši būtu jānosaka šo instrumentu obligātie principi un kritēriji. Tajā būtu jāparedz arī prioritārie pasākumi un prioritārie apgabali, kam jāpiešķir finansējums saskaņā ar šiem veicināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

iesniedz paziņojumu par to, ka ES iesaistās un atbalsta pašreizējo un turpmākos globālos finansēšanas mehānismus mežu aizsardzības veicināšanai un saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām/Kioto protokolu atbalsta tādu emisiju samazināšanu, kuras rodas mežu izciršanas rezultātā. Paziņojumā būtu jāuzsver ES apņemšanās nodrošināt līdzekļus, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm aizsargāt savus mežus, finansēt aizsargāto apgabalu struktūru un veicināt mežu izciršanas saimnieciskās alternatīvas. Lai nodrošinātu patiesu labumu klimatam, bioloģiskai daudzveidībai un cilvēkiem, paziņojumā it īpaši būtu jānosaka šo instrumentu obligātie principi un kritēriji. Tajā būtu jāparedz arī prioritārie pasākumi un prioritārie apgabali, kam jāpiešķir finansējums saskaņā ar šiem veicināšanas pasākumiem.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembris

| 14.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 8/396 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 8/396

---

Ceturtdiena, 2008. gada 25. septembrisPVN piemērošana apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem *

P6_TA(2008)0457

Eiropas Parlamenta 2008. gada 25. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2007)0747 — C6-0473/2007 — 2007/0267(CNS))

2010/C 8 E/49

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0747),

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0473/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0344/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts


  1. apsvērums |
| (1) | Finanšu pakalpojumu nozare dod nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, konkurētspējas veicināšanā un darba vietu radīšanā, taču to var īstenot tikai tādā gadījumā, ja iekšējā tirgū ir nodrošināti neitrāli konkurences apstākļi. Nepieciešama sistēma, kas nodrošinātu
  juridisko noteiktību
  attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) piemērošanu finanšu produktiem un to tirdzniecībai un pārvaldībai. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. apsvērums

(1)

Finanšu pakalpojumu nozare dod nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, konkurētspējas veicināšanā un darba vietu radīšanā, taču to var īstenot tikai tādā gadījumā, ja iekšējā tirgū ir nodrošināti neitrāli konkurences apstākļi. Nepieciešama sistēma, kas nodrošinātu
  juridisko noteiktību
  attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) piemērošanu finanšu produktiem un to tirdzniecībai un pārvaldībai.

| (1) | Finanšu pakalpojumu nozare dod nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, konkurētspējas veicināšanā un darba vietu radīšanā, taču to var īstenot tikai tādā gadījumā, ja iekšējā tirgū ir nodrošināti neitrāli konkurences apstākļi. Nepieciešama sistēma, kas nodrošinātu
  šādus neitrālus apstākļus
  attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) piemērošanu finanšu produktiem un to tirdzniecībai un pārvaldībai. |
| --- | --- |

(1)

Finanšu pakalpojumu nozare dod nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, konkurētspējas veicināšanā un darba vietu radīšanā, taču to var īstenot tikai tādā gadījumā, ja iekšējā tirgū ir nodrošināti neitrāli konkurences apstākļi. Nepieciešama sistēma, kas nodrošinātu
  šādus neitrālus apstākļus
  attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) piemērošanu finanšu produktiem un to tirdzniecībai un pārvaldībai.

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

2. apsvērums

| (2) | Spēkā esošie noteikumi, ar ko regulē finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu atbrīvojumu no PVN un kas ir noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, ir novecojuši un netiek konsekventi interpretēti un piemēroti. Noteikumu sarežģītība un administratīvās prakses dažādība rada juridisko nenoteiktību saimnieciskās darbības veicējiem un nodokļu iestādēm. Šīs juridiskās nenoteiktības dēļ pieaug iztiesājamo lietu skaits saistībā ar atbrīvojumu piemērošanu un palielinās administratīvais slogs. Tādēļ ir jāprecizē, kuri apdrošināšanas un finanšu pakalpojumi ir atbrīvojami no nodokļa, tādējādi palielinot juridisko noteiktību un samazinot saimnieciskās darbības veicēju un iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(2)

Spēkā esošie noteikumi, ar ko regulē finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu atbrīvojumu no PVN un kas ir noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, ir novecojuši un netiek konsekventi interpretēti un piemēroti. Noteikumu sarežģītība un administratīvās prakses dažādība rada juridisko nenoteiktību saimnieciskās darbības veicējiem un nodokļu iestādēm. Šīs juridiskās nenoteiktības dēļ pieaug iztiesājamo lietu skaits saistībā ar atbrīvojumu piemērošanu un palielinās administratīvais slogs. Tādēļ ir jāprecizē, kuri apdrošināšanas un finanšu pakalpojumi ir atbrīvojami no nodokļa, tādējādi palielinot juridisko noteiktību un samazinot saimnieciskās darbības veicēju un iestāžu administratīvo slogu.

| (2) | Spēkā esošie noteikumi, ar ko regulē finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu atbrīvojumu no PVN un kas ir noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, ir novecojuši un netiek konsekventi interpretēti un piemēroti. Noteikumu sarežģītība un administratīvās prakses dažādība rada juridisko nenoteiktību saimnieciskās darbības veicējiem un nodokļu iestādēm
  un neļauj nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES
  . Šīs juridiskās nenoteiktības dēļ pieaug iztiesājamo lietu skaits saistībā ar atbrīvojumu piemērošanu un palielinās administratīvais slogs. Tādēļ ir jāprecizē, kuri apdrošināšanas un finanšu pakalpojumi ir atbrīvojami no nodokļa, tādējādi palielinot juridisko noteiktību
  , nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES
  un samazinot saimnieciskās darbības veicēju un iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(2)

Spēkā esošie noteikumi, ar ko regulē finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu atbrīvojumu no PVN un kas ir noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, ir novecojuši un netiek konsekventi interpretēti un piemēroti. Noteikumu sarežģītība un administratīvās prakses dažādība rada juridisko nenoteiktību saimnieciskās darbības veicējiem un nodokļu iestādēm
  un neļauj nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES
  . Šīs juridiskās nenoteiktības dēļ pieaug iztiesājamo lietu skaits saistībā ar atbrīvojumu piemērošanu un palielinās administratīvais slogs. Tādēļ ir jāprecizē, kuri apdrošināšanas un finanšu pakalpojumi ir atbrīvojami no nodokļa, tādējādi palielinot juridisko noteiktību
  , nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES
  un samazinot saimnieciskās darbības veicēju un iestāžu administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 3

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

5. apsvērums

| (5) | Apdrošināšanas pakalpojumiem un finanšu pakalpojumiem ir līdzīgi starpniecības veidi. Tāpēc starpniecībai apdrošināšanas pakalpojumos un starpniecībai finanšu pakalpojumos būtu jāpiemēro vienādi nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Apdrošināšanas pakalpojumiem un finanšu pakalpojumiem ir līdzīgi starpniecības veidi. Tāpēc starpniecībai apdrošināšanas pakalpojumos un starpniecībai finanšu pakalpojumos būtu jāpiemēro vienādi nosacījumi.

| (5) | Apdrošināšanas pakalpojumiem un finanšu pakalpojumiem ir līdzīgi starpniecības veidi. Tāpēc starpniecībai apdrošināšanas pakalpojumos un starpniecībai finanšu pakalpojumos būtu jāpiemēro vienādi nosacījumi
  , tostarp starpniecībai, ko veic starpnieks, kuram nav līgumsaistību vai kādas citas tiešas saistības ar tāda apdrošināšanas vai finanšu darījuma pusēm, kura īstenošanā tas ir piedalījies. Šādos gadījumos atbrīvojums no nodokļiem vienoti jāpiemēro visām apdrošināšanas vai finanšu pakalpojumu sniedzējam tipiskām darbībām, tostarp visām darbībām saistībā ar līguma sagatavošanu un pēc līguma noslēgšanas
  . |
| --- | --- |

(5)

Apdrošināšanas pakalpojumiem un finanšu pakalpojumiem ir līdzīgi starpniecības veidi. Tāpēc starpniecībai apdrošināšanas pakalpojumos un starpniecībai finanšu pakalpojumos būtu jāpiemēro vienādi nosacījumi
  , tostarp starpniecībai, ko veic starpnieks, kuram nav līgumsaistību vai kādas citas tiešas saistības ar tāda apdrošināšanas vai finanšu darījuma pusēm, kura īstenošanā tas ir piedalījies. Šādos gadījumos atbrīvojums no nodokļiem vienoti jāpiemēro visām apdrošināšanas vai finanšu pakalpojumu sniedzējam tipiskām darbībām, tostarp visām darbībām saistībā ar līguma sagatavošanu un pēc līguma noslēgšanas
  .

Grozījums Nr. 4

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Ir atbilstīgi turpināt piemērot atbrīvojumu ieguldījumu fondu pārvaldības darbībām, ja tās veic trešā persona, kas ir saimnieciskās darbības veicējs. |
| --- | --- |

(5a)

Grozījums Nr. 5

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

7. apsvērums

| (7) | Apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu sniedzējiem ir arvien lielākas iespējas PVN priekšnodokli par izmaksām, kas tiem radušās, attiecināt tieši uz apliekamo produktu. Gadījumos, kad par to sniegtajiem pakalpojumiem ir noteikta konkrēta maksa, attiecīgā ar nodokli apliekamā summa ir viegli nosakāma. Tāpēc nodokļu režīma izvēles tiesības būtu lietderīgi attiecināt arī uz šādiem saimnieciskās darbības veicējiem. |
| --- | --- |

(7)

Apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu sniedzējiem ir arvien lielākas iespējas PVN priekšnodokli par izmaksām, kas tiem radušās, attiecināt tieši uz apliekamo produktu. Gadījumos, kad par to sniegtajiem pakalpojumiem ir noteikta konkrēta maksa, attiecīgā ar nodokli apliekamā summa ir viegli nosakāma. Tāpēc nodokļu režīma izvēles tiesības būtu lietderīgi attiecināt arī uz šādiem saimnieciskās darbības veicējiem.

| (7) | Apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu sniedzējiem ir arvien lielākas iespējas PVN priekšnodokli par izmaksām, kas tiem radušās, attiecināt tieši uz apliekamo produktu. Gadījumos, kad par to sniegtajiem pakalpojumiem ir noteikta konkrēta maksa, attiecīgā ar nodokli apliekamā summa ir viegli nosakāma. Tāpēc nodokļu režīma izvēles tiesības būtu lietderīgi attiecināt arī uz šādiem saimnieciskās darbības veicējiem
  , novēršot bažas par dubultu aplikšanu ar nodokļiem, ko varētu izraisīt šādu nodokļu saskaņošana ar dalībvalstu nodokļiem apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(7)

Apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu sniedzējiem ir arvien lielākas iespējas PVN priekšnodokli par izmaksām, kas tiem radušās, attiecināt tieši uz apliekamo produktu. Gadījumos, kad par to sniegtajiem pakalpojumiem ir noteikta konkrēta maksa, attiecīgā ar nodokli apliekamā summa ir viegli nosakāma. Tāpēc nodokļu režīma izvēles tiesības būtu lietderīgi attiecināt arī uz šādiem saimnieciskās darbības veicējiem
  , novēršot bažas par dubultu aplikšanu ar nodokļiem, ko varētu izraisīt šādu nodokļu saskaņošana ar dalībvalstu nodokļiem apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu jomā.

Grozījums Nr. 6

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

8.a apsvērums (jauns)

| (8a) | Saskaņā ar Direktīvu 2006/112/EK pieņemot pasākumus attiecībā uz tiesībām izvēlēties maksāt nodokli, Padomei būtu jānodrošina šādu noteikumu vienota piemērošana iekšējā tirgū. Kamēr Padome nav pieņēmusi šos noteikumus, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt detalizētus noteikumus attiecībā uz izvēles tiesību īstenošanu. Sešus mēnešus pirms pasākumu pieņemšanas dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par pasākumu projektiem šajā jomā. Šajā laikā Komisijai būtu jānovērtē pasākumu projekti un jāsniedz ieteikums. |
| --- | --- |

(8a)

Grozījums Nr. 7

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Direktīva 2006/112/EK

135. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (a) | apdrošināšana un pārapdrošināšana; |
| --- | --- |

(a)

apdrošināšana un pārapdrošināšana;

| (a) | apdrošināšana
  , tostarp
  pārapdrošināšana; |
| --- | --- |

(a)

apdrošināšana
  , tostarp
  pārapdrošināšana;

Grozījums Nr. 8

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Direktīva 2006/112/EK

135. pants — 1. punkts — d) apakšpunkts

| (d) | valūtas maiņa
  un
  skaidras naudas nodrošināšana; |
| --- | --- |

(d)

valūtas maiņa
  un
  skaidras naudas nodrošināšana;

| (d) | valūtas maiņa, skaidras naudas nodrošināšana
  un darījumi ar prasījumiem skaidrā naudā
  ; |
| --- | --- |

(d)

valūtas maiņa, skaidras naudas nodrošināšana
  un darījumi ar prasījumiem skaidrā naudā
  ;

Grozījums Nr. 9

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Direktīva 2006/112/EK

135. pants — 1. punkts — e) apakšpunkts

| (e) | vērtspapīru
  nodrošināšana
  ; |
| --- | --- |

(e)

vērtspapīru
  nodrošināšana
  ;

| (e) | darījumi, kas attiecas uz
  vērtspapīru
  tirdzniecību
  ; |
| --- | --- |

(e)

darījumi, kas attiecas uz
  vērtspapīru
  tirdzniecību
  ;

Grozījums Nr. 10

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

Direktīva 2006/112/EK

135. pants — 1. punkts — ga) apakšpunkts (jauns)

| (ga) | jebkādi atvasinātie instrumenti; |
| --- | --- |

(ga)

Grozījums Nr. 11

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts

Direktīva 2006/112/EK

135. pants — 1.a punkts

1.a   Šā panta 1. punkta
  a) līdz e) apakšpunktā
  paredzētais atbrīvojums attiecas uz jebkuras tādas apdrošināšanas vai finanšu pakalpojuma daļas sniegšanu, kas veido atsevišķu kopumu un kam piemīt īpašās un būtiskās attiecīgā atbrīvojamā pakalpojuma pamatiezīmes.

1.a   Šā panta 1. punkta
  a) līdz f) apakšpunktā
  paredzētais atbrīvojums attiecas uz jebkuras tādas apdrošināšanas vai finanšu pakalpojuma daļas sniegšanu, kas veido atsevišķu kopumu un kam piemīt īpašās un būtiskās attiecīgā atbrīvojamā pakalpojuma pamatiezīmes.

Grozījums Nr. 12

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 2. punkts

Direktīva 2006/112/EK

135.a pants — 1. punkts

| (1) | “apdrošināšana”“
  un pārapdrošināšana
  ” ir saistības, kas uzliek par pienākumu
  personai
  ,
  saņēmušai
  maksājumu, riska iestāšanās gadījumā nodrošināt
  citai personai
  zaudējumu atlīdzību vai pabalstu, kā noteikts minētajās saistībās; |
| --- | --- |

(1)

“apdrošināšana”“
  un pārapdrošināšana
  ” ir saistības, kas uzliek par pienākumu
  personai
  ,
  saņēmušai
  maksājumu, riska iestāšanās gadījumā nodrošināt
  citai personai
  zaudējumu atlīdzību vai pabalstu, kā noteikts minētajās saistībās;

| (1) | “apdrošināšana” ir saistības, kas uzliek par pienākumu
  vienai vai vairākām personām
  ,
  kura (-as) saņēmusi (-šas)
  maksājumu, riska iestāšanās gadījumā nodrošināt
  vienai vai vairākām citām personām
  zaudējumu atlīdzību vai pabalstu, kā noteikts minētajās saistībās; |
| --- | --- |

(1)

“apdrošināšana” ir saistības, kas uzliek par pienākumu
  vienai vai vairākām personām
  ,
  kura (-as) saņēmusi (-šas)
  maksājumu, riska iestāšanās gadījumā nodrošināt
  vienai vai vairākām citām personām
  zaudējumu atlīdzību vai pabalstu, kā noteikts minētajās saistībās;

Grozījums Nr. 13

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 2. punkts

Direktīva 2006/112/EK

135.a pants — 8. punkts — ievaddaļa

| (8) | “vērtspapīru
  nodrošināšana
  ” ir
  tādu
  likvīdu instrumentu
  nodrošināšana
  — izņemot tādus instrumentus, kas nosaka īpašumtiesības uz precēm vai 15. panta 2. punktā minētās tiesības, — kuriem ir finansiāla vērtība un kas atspoguļo informāciju par vienu vai vairākiem turpmāk minētajiem apstākļiem: |
| --- | --- |

(8)

“vērtspapīru
  nodrošināšana
  ” ir
  tādu
  likvīdu instrumentu
  nodrošināšana
  — izņemot tādus instrumentus, kas nosaka īpašumtiesības uz precēm vai 15. panta 2. punktā minētās tiesības, — kuriem ir finansiāla vērtība un kas atspoguļo informāciju par vienu vai vairākiem turpmāk minētajiem apstākļiem:

| (8) | “
  darījumi, kas saistīti ar
  vērtspapīru
  tirdzniecību
  ”, ir tādu likvīdu instrumentu
  pārdošana
  — izņemot tādus instrumentus, kas nosaka īpašumtiesības uz precēm vai 15. panta 2. punktā minētās tiesības, — kuriem ir finansiāla vērtība un kuri atspoguļo informāciju par vienu vai vairākiem turpmāk minētajiem apstākļiem: |
| --- | --- |

(8)

“
  darījumi, kas saistīti ar
  vērtspapīru
  tirdzniecību
  ”, ir tādu likvīdu instrumentu
  pārdošana
  — izņemot tādus instrumentus, kas nosaka īpašumtiesības uz precēm vai 15. panta 2. punktā minētās tiesības, — kuriem ir finansiāla vērtība un kuri atspoguļo informāciju par vienu vai vairākiem turpmāk minētajiem apstākļiem:

Grozījums Nr. 14

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 2. punkts

Direktīva 2006/112/EK

135.a pants — 8. punkts — c) apakšpunkts

| (c) | līdzdalība
  a) vai b) apakšpunktā minēto vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos, citos 135. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajos atbrīvotajos finanšu instrumentos vai citos
  kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos; |
| --- | --- |

(c)

līdzdalība
  a) vai b) apakšpunktā minēto vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos, citos 135. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajos atbrīvotajos finanšu instrumentos vai citos
  kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos;

| (c) | līdzdalība
  10. punktā definētajos ieguldījumu fondos vai
  kolektīvo ieguldījumu; |
| --- | --- |

(c)

līdzdalība
  10. punktā definētajos ieguldījumu fondos vai
  kolektīvo ieguldījumu;

Grozījums Nr. 15

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 2. punkts

Direktīva 2006/112/EK

135.a pants — 8. punkts — ca) apakšpunkts (jauns)

| (ca) | īpašumtiesības uz atvasinātiem finanšu, kredīta un preču instrumentiem, par kuriem norēķinās skaidrā naudā, un saistītām opcijām; |
| --- | --- |

(ca)

Grozījums Nr. 16

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 2. punkts

Direktīva 2006/112/EK

135.a pants — 9. punkts

| (9) | “starpniecība apdrošināšanas un finanšu darījumos” ir pakalpojums, ko trešā persona kā starpnieks sniedz
  līgumslēdzējai pusei
  kā atsevišķu starpniecības pakalpojumu saistībā ar 135. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem apdrošināšanas un finanšu darījumiem
  un par kuru šī trešā persona kā starpnieks saņem atlīdzību no attiecīgās līgumslēdzējas puses
  ; |
| --- | --- |

(9)

“starpniecība apdrošināšanas un finanšu darījumos” ir pakalpojums, ko trešā persona kā starpnieks sniedz
  līgumslēdzējai pusei
  kā atsevišķu starpniecības pakalpojumu saistībā ar 135. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem apdrošināšanas un finanšu darījumiem
  un par kuru šī trešā persona kā starpnieks saņem atlīdzību no attiecīgās līgumslēdzējas puses
  ;

| (9) | “starpniecība apdrošināšanas un finanšu darījumos” ir pakalpojums, ko
  trešās personas
  kā
  starpnieki tieši vai netieši
  sniedz kā atsevišķu starpniecības pakalpojumu saistībā ar 135. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem apdrošināšanas un finanšu darījumiem,
  ar nosacījumu, ka neviens no starpniekiem nav darījumu partneris attiecīgajos apdrošināšanas vai finanšu darījumos
  ; |
| --- | --- |

(9)

“starpniecība apdrošināšanas un finanšu darījumos” ir pakalpojums, ko
  trešās personas
  kā
  starpnieki tieši vai netieši
  sniedz kā atsevišķu starpniecības pakalpojumu saistībā ar 135. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem apdrošināšanas un finanšu darījumiem,
  ar nosacījumu, ka neviens no starpniekiem nav darījumu partneris attiecīgajos apdrošināšanas vai finanšu darījumos
  ;

Grozījums Nr. 17

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 2. punkts

Direktīva 2006/112/EK

135.a pants — 10. punkts

| (10) | “ieguldījumu fondi” ir
  kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas veic ieguldījumus 135. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajos atbrīvotajos finanšu instrumentos un nekustamajā īpašumā
  ; |
| --- | --- |

(10)

“ieguldījumu fondi” ir
  kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas veic ieguldījumus 135. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajos atbrīvotajos finanšu instrumentos un nekustamajā īpašumā
  ;

| (10) | “ieguldījumu fondi” ir
  īpaši izveidoti ieguldījumu uzņēmumi, kuru vienīgais mērķis ir apkopot ieguldītāju aktīvus un ieguldīt šos aktīvus daudzveidīgā aktīvu kopējā fondā, tostarp pensiju fondos un uzņēmumos, kurus izmanto kolektīvu pensiju shēmu īstenošanai
  ; |
| --- | --- |

(10)

“ieguldījumu fondi” ir
  īpaši izveidoti ieguldījumu uzņēmumi, kuru vienīgais mērķis ir apkopot ieguldītāju aktīvus un ieguldīt šos aktīvus daudzveidīgā aktīvu kopējā fondā, tostarp pensiju fondos un uzņēmumos, kurus izmanto kolektīvu pensiju shēmu īstenošanai
  ;

Grozījums Nr. 18

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 2. punkts

Direktīva 2006/112/EK

135.a pants — 11. punkts

| (11) | “ieguldījumu fondu pārvaldība” ir darbība, kuras mērķis ir īstenot attiecīgā ieguldījumu fonda ieguldīšanas mērķus. |
| --- | --- |

(11)

“ieguldījumu fondu pārvaldība” ir darbība, kuras mērķis ir īstenot attiecīgā ieguldījumu fonda ieguldīšanas mērķus.

| (11) | “ieguldījumu fondu pārvaldība” ir darbība, kuras mērķis ir īstenot attiecīgā ieguldījumu fonda ieguldīšanas mērķus
  un kura ietver vismaz aktīvu stratēģisku un taktisku pārvaldību un aktīvu sadali, tostarp konsultāciju sniegšanu, kā arī valūtas un riska pārvaldību
  . |
| --- | --- |

(11)

“ieguldījumu fondu pārvaldība” ir darbība, kuras mērķis ir īstenot attiecīgā ieguldījumu fonda ieguldīšanas mērķus
  un kura ietver vismaz aktīvu stratēģisku un taktisku pārvaldību un aktīvu sadali, tostarp konsultāciju sniegšanu, kā arī valūtas un riska pārvaldību
  .

Grozījums Nr. 19

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 3. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137. pants — 1. punkts — a) apakšpunkts

| (3) | Svītro 137. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(3)

svītrots

Grozījums Nr. 20

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137.a pants — 1. punkts

1.   No 2012. gada 1. janvāra dalībvalstis piešķir ar nodokli apliekamajām personām tiesības izvēlēties maksāt nodokli par 135. panta 1. punkta
  a) līdz g) apakšpunktā
  minētajiem pakalpojumiem.

1.   No 2012. gada 1. janvāra dalībvalstis
  , katru gadījumu izskatot atsevišķi,
  piešķir ar nodokli apliekamajām personām tiesības izvēlēties maksāt nodokli par
  vienu no
  135. panta 1. punkta a) līdz ga) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem
  , ja šo pakalpojumu sniedz citai ar nodokli apliekamai personai, kura reģistrēta tajā pašā dalībvalstī vai citur Kopienā
  .

Grozījums Nr. 21

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137.a pants — 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Komisija līdz ... (1) informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 1. punktā paredzēto izvēles tiesību izmantošanu. Ja nepieciešams, Komisija iesniedz likumdošanas priekšlikumu, kas ietver detalizētus noteikumus, kuri reglamentē šo izvēles tiesību īstenošanu, un jebkādus citus Direktīvas 2006/112/ EK grozījumus attiecībā uz šo jautājumu.

Grozījums Nr. 22

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137.a pants — 2. punkts

2.   Padome pieņem 1. punkta īstenošanai vajadzīgos pasākumus atbilstīgi 397. pantā paredzētajai procedūrai. Kamēr Padome nav pieņēmusi šādus pasākumus, dalībvalstis var
  paredzēt detalizētus
  noteikumus, ar ko regulē 1. punktā paredzēto izvēles tiesību īstenošanu.

2.   Padome pieņem 1. punkta īstenošanai vajadzīgos pasākumus atbilstīgi 397. pantā paredzētajai procedūrai. Kamēr Padome nav pieņēmusi šādus pasākumus, dalībvalstis var
  saglabāt pašreizējos detalizētos
  noteikumus, ar ko regulē 1. punktā paredzēto izvēles tiesību īstenošanu.

Grozījums Nr. 23

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137.b pants — 1. punkts

| (1) | grupa
  pati un visi tās dalībnieki
  ir
  nodibināti
  Kopienas teritorijā
  vai ir Kopienas rezidenti
  ; |
| --- | --- |

(1)

grupa
  pati un visi tās dalībnieki
  ir
  nodibināti
  Kopienas teritorijā
  vai ir Kopienas rezidenti
  ;

| (1) | grupa ir
  nodibināta
  Kopienas teritorijā; |
| --- | --- |

(1)

grupa ir
  nodibināta
  Kopienas teritorijā;

Grozījums Nr. 24

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137.b pants — 3. punkts

| (3) | grupas dalībnieki sniedz pakalpojumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktam,
  vai citus pakalpojumus, attiecībā uz kuriem tie nav ar nodokli apliekamās personas; |
| --- | --- |

(3)

grupas dalībnieki sniedz pakalpojumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktam,
  vai citus pakalpojumus, attiecībā uz kuriem tie nav ar nodokli apliekamās personas;

| (3) | grupas dalībnieki sniedz pakalpojumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz ga) apakšpunktam,
  vai citus pakalpojumus, attiecībā uz kuriem tie nav ar nodokli apliekamas personas; |
| --- | --- |

(3)

grupas dalībnieki sniedz pakalpojumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz ga) apakšpunktam,
  vai citus pakalpojumus, attiecībā uz kuriem tie nav ar nodokli apliekamas personas;

Grozījums Nr. 25

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137.b pants — 4. punkts

| (4) | šos pakalpojumus grupa sniedz tikai saviem dalībniekiem, un šie
  pakalpojumi nepieciešami, lai grupas dalībnieki varētu sniegt pakalpojumus, kas atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktam
  ; |
| --- | --- |

(4)

šos pakalpojumus grupa sniedz tikai saviem dalībniekiem, un šie
  pakalpojumi nepieciešami, lai grupas dalībnieki varētu sniegt pakalpojumus, kas atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktam
  ;

| (4) | grupas sniegtie
  pakalpojumi nepieciešami, lai grupas dalībnieki varētu sniegt pakalpojumus, kas atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz ga) apakšpunktam
  ; |
| --- | --- |

(4)

grupas sniegtie
  pakalpojumi nepieciešami, lai grupas dalībnieki varētu sniegt pakalpojumus, kas atbrīvoti no nodokļa atbilstīgi
  135. panta 1. punkta a) līdz ga) apakšpunktam
  ;

Grozījums Nr. 26

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4. punkts

Direktīva 2006/112/EK

137.b pants — 5. punkts

| (5) | grupa saviem dalībniekiem prasa atmaksāt tikai precīzu uz tiem attiecināmo kopējo izmaksu daļu
  , izņemot jebkādas
  transfertcenu korekcijas, kas veiktas tiešo nodokļu aprēķina nolūkā. |
| --- | --- |

(5)

grupa saviem dalībniekiem prasa atmaksāt tikai precīzu uz tiem attiecināmo kopējo izmaksu daļu
  , izņemot jebkādas
  transfertcenu korekcijas, kas veiktas tiešo nodokļu aprēķina nolūkā.

| (5) | grupa saviem dalībniekiem prasa atmaksāt tikai precīzu uz tiem attiecināmo kopējo izmaksu daļu
  ;
  transfertcenu korekcijas, kas veiktas tiešo nodokļu aprēķina nolūkā
  , neskar grupas atbrīvojumu no apgrozījuma nodokļa
  . |
| --- | --- |

(5)

grupa saviem dalībniekiem prasa atmaksāt tikai precīzu uz tiem attiecināmo kopējo izmaksu daļu
  ;
  transfertcenu korekcijas, kas veiktas tiešo nodokļu aprēķina nolūkā
  , neskar grupas atbrīvojumu no apgrozījuma nodokļa
  .

Grozījums Nr. 27

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

1. pants — 4.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

169. pants — c) apakšpunkts

| (4a) | Direktīvas 169. panta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:









  (c) | darījumiem, kas saskaņā ar 135. panta 1. punkta a) līdz ga) apakšpunktu ir atbrīvoti no nodokļa, ja pakalpojumu saņēmējs veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas vai ja šie darījumi tieši attiecas uz precēm, ko paredzēts eksportēt ārpus Kopienas. |
| --- | --- | --- |

(4a)

(c)

darījumiem, kas saskaņā ar 135. panta 1. punkta a) līdz ga) apakšpunktu ir atbrīvoti no nodokļa, ja pakalpojumu saņēmējs veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas vai ja šie darījumi tieši attiecas uz precēm, ko paredzēts eksportēt ārpus Kopienas.

Grozījums Nr. 28

Priekšlikums direktīvai — grozījumu tiesību akts

2. pants — 1. punkts — 1. daļa

1.   Dalībvalstīs
  vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim
  stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu kopā ar atbilstības tabulu, kur atspoguļota atbilstība starp minētajiem noteikumiem un šo direktīvu.

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai,
  vienlaikus nodrošinot, ka pakalpojumu galasaņēmēji gūst labumu no pašreizējā PVN režīma pārstrukturēšanas
  . Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu kopā ar atbilstības tabulu, kur atspoguļota atbilstība starp minētajiem noteikumiem un šo direktīvu.

---

(1)  
  Trīs gadi pēc šīs direktīvas .../.../EK stāšanās spēkā.

---