# Europeiska unionens C 321/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.321.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 321 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången29 december 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.321.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 321

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången29 december 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2009/C 321/01 | Rådets resolution av den 18 december 2009 om en europeisk samarbetsstrategi för nät- och informationssäkerhet | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2009/C 321/01

Rådets resolution av den 18 december 2009 om en europeisk samarbetsstrategi för nät- och informationssäkerhet

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 321/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/04 | Eurons växelkurs | 10 |
| 2009/C 321/05 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess 432:a möte den 14 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien | 11 |
| 2009/C 321/06 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 28 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien (enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 3 oktober 2007 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien) [delgivet med nr K(2007) 4441 slutligt] | 15 |
| 2009/C 321/09 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (omarbetning)(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 321/04

Eurons växelkurs

10

2009/C 321/05

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess 432:a möte den 14 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien

11

2009/C 321/06

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 28 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien (2)

12

2009/C 321/07

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien (enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

13

2009/C 321/08

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 3 oktober 2007 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien) [delgivet med nr K(2007) 4441 slutligt]

[delgivet med nr K(2007) 4441 slutligt]

15

2009/C 321/09

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (omarbetning)(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

1

18

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 321/10 | Förlängning av giltighetstiden för listor över lämpliga kandidater | 19 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/11 | Statligt stöd – Rumänien – Statligt stöd C 28/09 (f.d. N 433/09) – Stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/14 | Offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 | 38 |
| 2009/C 321/15 | Offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 | 40 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

2009/C 321/10

Förlängning av giltighetstiden för listor över lämpliga kandidater

19

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 321/11

Statligt stöd – Rumänien – Statligt stöd C 28/09 (f.d. N 433/09) – Stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

ANDRA AKTER

Kommissionen

2009/C 321/14

Offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009

38

2009/C 321/15

Offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/1

---

RÅDETS RESOLUTION

av den 18 december 2009

om en europeisk samarbetsstrategi för nät- och informationssäkerhet

2009/C 321/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

I.   SOM BEAKTAR:

| 1. | kommissionens meddelande av den 31 maj 2006En strategi för ett säkert informationssamhälle, där en process framställs som inbegriper ”dialog, partnerskap och användarinflytande” med medverkan från medlemsstater och berörda parter i den privata sektorn, |
| --- | --- |

1.

kommissionens meddelande av den 31 maj 2006En strategi för ett säkert informationssamhälle, där en process framställs som inbegriper ”dialog, partnerskap och användarinflytande” med medverkan från medlemsstater och berörda parter i den privata sektorn,

| 2. | kommissionens meddelande av den 12 december 2006 om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur med syftet att förbättra skyddet av kritisk infrastruktur inom EU och skapa en EU-ram för skyddet av kritisk infrastruktur, |
| --- | --- |

2.

kommissionens meddelande av den 12 december 2006 om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur med syftet att förbättra skyddet av kritisk infrastruktur inom EU och skapa en EU-ram för skyddet av kritisk infrastruktur,

| 3. | rådets direktiv av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna, |
| --- | --- |

3.

rådets direktiv av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna,

| 4. | rådets resolution av den 22 mars 2007 om en strategi för ett säkert informationssamhälle i Europa, |
| --- | --- |

4.

rådets resolution av den 22 mars 2007 om en strategi för ett säkert informationssamhälle i Europa,

| 5. | rådets slutsatser av den 19-20 april 2007 om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur, |
| --- | --- |

5.

rådets slutsatser av den 19-20 april 2007 om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur,

| 6. | kommissionens meddelande av den 30 mars 2009 om skydd av kritisk informationsinfrastruktur, |
| --- | --- |

6.

kommissionens meddelande av den 30 mars 2009 om skydd av kritisk informationsinfrastruktur,

| 7. | de pågående diskussionerna, däribland det relevanta offentliga samrådet, om framtiden för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) och dess roll för skyddet av kritisk informationsinfrastruktur, |
| --- | --- |

7.

de pågående diskussionerna, däribland det relevanta offentliga samrådet, om framtiden för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) och dess roll för skyddet av kritisk informationsinfrastruktur,

| 8. | ordförandeskapets slutsatser om skydd av kritisk informationsinfrastruktur från ministerkonferensen i Tallinn den 27-28 april 2009, |
| --- | --- |

8.

ordförandeskapets slutsatser om skydd av kritisk informationsinfrastruktur från ministerkonferensen i Tallinn den 27-28 april 2009,

| 9. | Lissabonmålen om konkurrenskraft och tillväxt samt det nu pågående arbetet med en översyn av Lissabonstrategin, |
| --- | --- |

9.

Lissabonmålen om konkurrenskraft och tillväxt samt det nu pågående arbetet med en översyn av Lissabonstrategin,

| 10. | de säkerhetsåtgärder som föreslagits vid översynen av regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, |
| --- | --- |

10.

de säkerhetsåtgärder som föreslagits vid översynen av regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster,

| 11. | att denna resolution, för att en verkningsfull framtida politik för nät- och informationssäkerhet ska kunna säkerställas, utgår från förutsättningen att inga beslut ännu har fattats om eventuella nödvändiga ändringar i Enisa-förordningen och att, eftersom den framtida politiken för nät- och informationssäkerhet för närvarande är föremål för en översyn från kommissionens sida, inga eventuella resultat av denna översyn, vad gäller eventuella ändringar av Enisa-förordningen, ska påverkas av denna resolution innan kommissionen har offentliggjort sina resultat, |
| --- | --- |

11.

att denna resolution, för att en verkningsfull framtida politik för nät- och informationssäkerhet ska kunna säkerställas, utgår från förutsättningen att inga beslut ännu har fattats om eventuella nödvändiga ändringar i Enisa-förordningen och att, eftersom den framtida politiken för nät- och informationssäkerhet för närvarande är föremål för en översyn från kommissionens sida, inga eventuella resultat av denna översyn, vad gäller eventuella ändringar av Enisa-förordningen, ska påverkas av denna resolution innan kommissionen har offentliggjort sina resultat,

II.   SOM NOTERAR:

| 1. | att nät- och informationssäkerhet, med tanke på den betydelse som elektronisk kommunikation, elektronisk infrastruktur och elektroniska tjänster har som en grund för ekonomisk verksamhet och samhällsverksamhet, befrämjar betydelsefulla värderingar och mål i samhället som demokrati, integritet, ekonomisk tillväxt, det fria flödet av idéer samt ekonomisk och politisk stabilitet, |
| --- | --- |

1.

att nät- och informationssäkerhet, med tanke på den betydelse som elektronisk kommunikation, elektronisk infrastruktur och elektroniska tjänster har som en grund för ekonomisk verksamhet och samhällsverksamhet, befrämjar betydelsefulla värderingar och mål i samhället som demokrati, integritet, ekonomisk tillväxt, det fria flödet av idéer samt ekonomisk och politisk stabilitet,

| 2. | att system, infrastruktur och tjänster inom informations- och kommunikationsteknik, däribland Internet, spelar en mycket viktig roll för samhället, och att störningen av dessa potentiellt kan få enorma ekonomiska skadeverkningar, vilket understryker vikten av åtgärder för att öka skyddet och motståndskraften med målet att säkerställa kontinuiteten i kritiska tjänster, |
| --- | --- |

2.

att system, infrastruktur och tjänster inom informations- och kommunikationsteknik, däribland Internet, spelar en mycket viktig roll för samhället, och att störningen av dessa potentiellt kan få enorma ekonomiska skadeverkningar, vilket understryker vikten av åtgärder för att öka skyddet och motståndskraften med målet att säkerställa kontinuiteten i kritiska tjänster,

| 3. | att säkerhetsincidenter riskerar att undergräva användarnas förtroende och att, även om allvarliga störningar i nätverk och informationssystem kan få allvarliga konsekvenser för ekonomin och samhället, också problem och olägenheter av vardagsnatur riskerar att urholka allmänhetens tilltro till teknik, nätverk och tjänster, |
| --- | --- |

3.

att säkerhetsincidenter riskerar att undergräva användarnas förtroende och att, även om allvarliga störningar i nätverk och informationssystem kan få allvarliga konsekvenser för ekonomin och samhället, också problem och olägenheter av vardagsnatur riskerar att urholka allmänhetens tilltro till teknik, nätverk och tjänster,

| 4. | att hotbilden förändras och förstärks, vilket skapar ett större behov av att förse slutanvändare, företag och myndigheter med infrastruktur för elektronisk kommunikation som är inställd att vara stabil och motståndskraftig och av att identifiera de rätta incitamenten för att få tjänsteleverantörerna att ombesörja detta i god tid, |
| --- | --- |

4.

att hotbilden förändras och förstärks, vilket skapar ett större behov av att förse slutanvändare, företag och myndigheter med infrastruktur för elektronisk kommunikation som är inställd att vara stabil och motståndskraftig och av att identifiera de rätta incitamenten för att få tjänsteleverantörerna att ombesörja detta i god tid,

| 5. | att det finns ett behov av att stärka och integrera nät- och informationssäkerhet i samtliga politikområden och att försöka lösa problemet med att garantera tillräcklig kompetens genom insatser på såväl nationell som europeisk nivå och höja medvetenheten hos användare av informations- och kommunikationsteknik (IKT), |
| --- | --- |

5.

att det finns ett behov av att stärka och integrera nät- och informationssäkerhet i samtliga politikområden och att försöka lösa problemet med att garantera tillräcklig kompetens genom insatser på såväl nationell som europeisk nivå och höja medvetenheten hos användare av informations- och kommunikationsteknik (IKT),

| 6. | att det för att den inre marknaden ska fullbordas och fungera krävs att nätägare och tjänsteleverantörer samarbetar över gränserna, med tanke på att eventuella störningsincidenter i en medlemsstat också kan inverka på andra medlemsstater och på EU som helhet, |
| --- | --- |

6.

att det för att den inre marknaden ska fullbordas och fungera krävs att nätägare och tjänsteleverantörer samarbetar över gränserna, med tanke på att eventuella störningsincidenter i en medlemsstat också kan inverka på andra medlemsstater och på EU som helhet,

| 7. | att nya användningsmönster, som datormoln och programvara som tjänst, gör att nät- och informationssäkerhetens betydelse accentueras ytterligare, |
| --- | --- |

7.

att nya användningsmönster, som datormoln och programvara som tjänst, gör att nät- och informationssäkerhetens betydelse accentueras ytterligare,

| 8. | att nät- och informationssäkerhet är till nytta för alla parter, i alla samhällssektorer, för att kunna känna tilltro till informationssystemen och att det därför behövs en sektorsövergripande och gränsöverskridande strategi, |
| --- | --- |

8.

att nät- och informationssäkerhet är till nytta för alla parter, i alla samhällssektorer, för att kunna känna tilltro till informationssystemen och att det därför behövs en sektorsövergripande och gränsöverskridande strategi,

| 9. | att nät- och informationssäkerhet i och med den ökande användningen av IKT i samhället är en nödvändig förutsättning för tillhandahållande av offentliga tjänster som till exempel e-förvaltning på ett tillförlitligt och säkert sätt, |
| --- | --- |

9.

att nät- och informationssäkerhet i och med den ökande användningen av IKT i samhället är en nödvändig förutsättning för tillhandahållande av offentliga tjänster som till exempel e-förvaltning på ett tillförlitligt och säkert sätt,

| 10. | att Enisa har potential att vidareutveckla den viktiga roll som byrån redan har inom nät- och informationssäkerhet, |
| --- | --- |

10.

att Enisa har potential att vidareutveckla den viktiga roll som byrån redan har inom nät- och informationssäkerhet,

III.   SOM FRAMHÅLLER ATT:

| 1. | en hög nät- och informationssäkerhetsnivå inom EU behövs för att understödja






  a) | medborgarnas fri- och rättigheter, inbegripet rätten till integritet, |
| --- | --- | --- |

1.

en hög nät- och informationssäkerhetsnivå inom EU behövs för att understödja

a)

medborgarnas fri- och rättigheter, inbegripet rätten till integritet,

| b) | ett effektivt samhälle vad beträffar informationshanteringens kvalitet, |
| --- | --- |

b)

ett effektivt samhälle vad beträffar informationshanteringens kvalitet,

| c) | lönsamhet och tillväxt inom näringslivet, och |
| --- | --- |

c)

lönsamhet och tillväxt inom näringslivet, och

| d) | medborgarnas och organisationernas tilltro till informationshantering och IKT-system, |
| --- | --- |

d)

medborgarnas och organisationernas tilltro till informationshantering och IKT-system,

| 2. | IKT-sektorn är av central betydelse för de flesta samhällssektorer, vilket gör nät- och informationssäkerhet till ett gemensamt ansvarsområde för samtliga berörda parter, däribland operatörer, tjänsteleverantörer, maskinvaru- och programvaruleverantörer, slutanvändare, offentligrättsliga organ och nationella myndigheter, |
| --- | --- |

2.

IKT-sektorn är av central betydelse för de flesta samhällssektorer, vilket gör nät- och informationssäkerhet till ett gemensamt ansvarsområde för samtliga berörda parter, däribland operatörer, tjänsteleverantörer, maskinvaru- och programvaruleverantörer, slutanvändare, offentligrättsliga organ och nationella myndigheter,

IV.   SOM ÄR MEDVETET OM:

| 1. | vikten av en aktiv och kunnig europeisk nät- och informationssäkerhetsgrupp som bidrar till ökat samarbete mellan medlemsstater och den privata sektorn, |
| --- | --- |

1.

vikten av en aktiv och kunnig europeisk nät- och informationssäkerhetsgrupp som bidrar till ökat samarbete mellan medlemsstater och den privata sektorn,

| 2. | fördelarna med harmoniserad tillämpning, i lämpliga fall, av internationella säkerhetsnormer i hela EU för nät- och informationssäkerhetsändamål, |
| --- | --- |

2.

fördelarna med harmoniserad tillämpning, i lämpliga fall, av internationella säkerhetsnormer i hela EU för nät- och informationssäkerhetsändamål,

| 3. | nödvändigheten av en europeisk samarbetsstrategi för nät- och informationssäkerhet på det internationella planet eftersom det är en global utmaning, |
| --- | --- |

3.

nödvändigheten av en europeisk samarbetsstrategi för nät- och informationssäkerhet på det internationella planet eftersom det är en global utmaning,

| 4. | vikten för medlemsstaterna och EU-institutionerna av att det finns tillförlitliga statistiska data om nät- och informationssäkerhetsläget i Europa, |
| --- | --- |

4.

vikten för medlemsstaterna och EU-institutionerna av att det finns tillförlitliga statistiska data om nät- och informationssäkerhetsläget i Europa,

| 5. | behovet av ökad medvetenhet och fler riskhanteringsverktyg för alla berörda parter, |
| --- | --- |

5.

behovet av ökad medvetenhet och fler riskhanteringsverktyg för alla berörda parter,

| 6. | vikten av att medlemsstaterna intensifierar sina ansträngningar för att höja medvetenheten, utbyta exempel på god praxis och ta fram riktlinjer för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

vikten av att medlemsstaterna intensifierar sina ansträngningar för att höja medvetenheten, utbyta exempel på god praxis och ta fram riktlinjer för medlemsstaterna.

| 7. | vikten av flerpartsmodeller som exempelvis offentlig-privata partnerskap som är baserade på en långsiktig bottom-up-modell för att minska riskerna i de fall då ett sådant arbetssätt skapar ett mervärde genom att det bidrar till att garantera en hög motståndskraft hos nätverken, |
| --- | --- |

7.

vikten av flerpartsmodeller som exempelvis offentlig-privata partnerskap som är baserade på en långsiktig bottom-up-modell för att minska riskerna i de fall då ett sådant arbetssätt skapar ett mervärde genom att det bidrar till att garantera en hög motståndskraft hos nätverken,

| 8. | den centrala roll som leverantörer har för att tillhandahålla samhället en stabil och motståndskraftig infrastruktur för elektronisk kommunikation, |
| --- | --- |

8.

den centrala roll som leverantörer har för att tillhandahålla samhället en stabil och motståndskraftig infrastruktur för elektronisk kommunikation,

| 9. | nyttan av övningar i Europa på området nät- och informationssäkerhet, vilka kan ge värdefulla lärdomar för såväl nätoperatörer och tjänsteleverantörer som myndigheter, |
| --- | --- |

9.

nyttan av övningar i Europa på området nät- och informationssäkerhet, vilka kan ge värdefulla lärdomar för såväl nätoperatörer och tjänsteleverantörer som myndigheter,

| 10. | att nationella eller offentliga incidenthanteringsorganisationer (CERT) eller andra insatsmekanismer som hanterar hot och sårbarheter kan bidra till en hög grad av motståndskraft och till kapacitet för att stå emot och avhjälpa störningar i nätverk och informationssystem, |
| --- | --- |

10.

att nationella eller offentliga incidenthanteringsorganisationer (CERT) eller andra insatsmekanismer som hanterar hot och sårbarheter kan bidra till en hög grad av motståndskraft och till kapacitet för att stå emot och avhjälpa störningar i nätverk och informationssystem,

| 11. | vikten av att man undersöker vilka strategiska effekter, risker och möjligheter som är förbundna med inrättande av CERT-organisationer för EU-institutionerna och överväger Enisas eventuella framtida roll i detta sammanhang, |
| --- | --- |

11.

vikten av att man undersöker vilka strategiska effekter, risker och möjligheter som är förbundna med inrättande av CERT-organisationer för EU-institutionerna och överväger Enisas eventuella framtida roll i detta sammanhang,

| 12. | det arbete som Enisa har utfört hittills inom området nät- och informationssäkerhetsområdet och nödvändigheten att utveckla Enisa vidare till ett effektivt organ som är till tydlig nytta för den europeiska nät- och informationssäkerheten, |
| --- | --- |

12.

det arbete som Enisa har utfört hittills inom området nät- och informationssäkerhetsområdet och nödvändigheten att utveckla Enisa vidare till ett effektivt organ som är till tydlig nytta för den europeiska nät- och informationssäkerheten,

V.   SOM UNDERSTRYKER ATT:

| 1. | en förbättrad europeisk helhetsstrategi för nät- och informationssäkerhet, med tydligt avgränsade uppgifter för Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och Enisa, är av vital betydelse för hanteringen av nuvarande och framtida utmaningar, |
| --- | --- |

1.

en förbättrad europeisk helhetsstrategi för nät- och informationssäkerhet, med tydligt avgränsade uppgifter för Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och Enisa, är av vital betydelse för hanteringen av nuvarande och framtida utmaningar,

| 2. | man i lagstiftningsprocessen, efter lämpliga samråd och analyser, bör överväga en modernisering och förstärkning av Enisa med ett mandat som garanterar flexibilitet och tillsyn av medlemsstaterna och kommissionen och dessutom en ändamålsenlig roll för representationen av berörda parter i den privata sektorn och att dess mandat bör ta hänsyn till regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, vara i linje med de ambitioner som fastslås i Lissabonagendan och innefatta mål som avser forskning, innovation, konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och förtroendeskapande, |
| --- | --- |

2.

man i lagstiftningsprocessen, efter lämpliga samråd och analyser, bör överväga en modernisering och förstärkning av Enisa med ett mandat som garanterar flexibilitet och tillsyn av medlemsstaterna och kommissionen och dessutom en ändamålsenlig roll för representationen av berörda parter i den privata sektorn och att dess mandat bör ta hänsyn till regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, vara i linje med de ambitioner som fastslås i Lissabonagendan och innefatta mål som avser forskning, innovation, konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och förtroendeskapande,

| 3. | Enisa kan stödja kommissionens och medlemsstaternas roller inom ramen för utarbetandet och genomförandet av politiken, i synnerhet genom att överbrygga klyftan mellan teknik och politik, och bör arbeta i nära samarbete med medlemsstaterna och andra berörda parter för att se till att dess verksamhet är väl anpassad till EU:s prioriteringar, |
| --- | --- |

3.

Enisa kan stödja kommissionens och medlemsstaternas roller inom ramen för utarbetandet och genomförandet av politiken, i synnerhet genom att överbrygga klyftan mellan teknik och politik, och bör arbeta i nära samarbete med medlemsstaterna och andra berörda parter för att se till att dess verksamhet är väl anpassad till EU:s prioriteringar,

| 4. | Enisa, inom ramen för ett reviderat mandat, bör fungera som EU:s kompetenscentrum för EU-relaterade frågor om nät- och informationssäkerhet och att EU-institutionerna bör be byrån om ett utlåtande i denna egenskap och ta största möjliga hänsyn till detta utlåtande vid utarbetande och verkställande av politik som kan få någon inverkan inom detta område, |
| --- | --- |

4.

Enisa, inom ramen för ett reviderat mandat, bör fungera som EU:s kompetenscentrum för EU-relaterade frågor om nät- och informationssäkerhet och att EU-institutionerna bör be byrån om ett utlåtande i denna egenskap och ta största möjliga hänsyn till detta utlåtande vid utarbetande och verkställande av politik som kan få någon inverkan inom detta område,

| 5. | Enisa också, på begäran, kan hjälpa medlemsstaterna med förbättringar av dessas egen kapacitet för nät- och informationssäkerhet och förmåga att hantera säkerhetsincidenter, |
| --- | --- |

5.

Enisa också, på begäran, kan hjälpa medlemsstaterna med förbättringar av dessas egen kapacitet för nät- och informationssäkerhet och förmåga att hantera säkerhetsincidenter,

VI.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT:

| 1. | fortsätta arbetet med att öka slutanvändarnas tilltro till IKT genom informationskampanjer, |
| --- | --- |

1.

fortsätta arbetet med att öka slutanvändarnas tilltro till IKT genom informationskampanjer,

| 2. | anordna nationella övningar och/eller delta i regelbundna europeiska övningar inom området för nät- och informationssäkerhet, samtidigt som det omfattande planeringsbehovet till följd av områdets komplexa natur och den privata sektorns deltagande uppmärksammas; Enisa kan i detta hänseende, på begäran, bistå medlemsstaterna; övningarnas omfattning och geografiska dimension bör utvecklas på ett naturligt sätt med tiden och bör baseras på identifierade risker, |
| --- | --- |

2.

anordna nationella övningar och/eller delta i regelbundna europeiska övningar inom området för nät- och informationssäkerhet, samtidigt som det omfattande planeringsbehovet till följd av områdets komplexa natur och den privata sektorns deltagande uppmärksammas; Enisa kan i detta hänseende, på begäran, bistå medlemsstaterna; övningarnas omfattning och geografiska dimension bör utvecklas på ett naturligt sätt med tiden och bör baseras på identifierade risker,

| 3. | upprätta organisationer för incidenthantering (CERT) i medlemsstater som ännu inte utvecklat denna kapacitet och stärka samarbetet mellan nationella CERT-organisationer på europeisk nivå, varvid Enisa kan bistå medlemsstaterna, |
| --- | --- |

3.

upprätta organisationer för incidenthantering (CERT) i medlemsstater som ännu inte utvecklat denna kapacitet och stärka samarbetet mellan nationella CERT-organisationer på europeisk nivå, varvid Enisa kan bistå medlemsstaterna,

| 4. | öka ansträngningarna i fråga om utbildning och forskningsprogram inom nät- och informationssäkerhet för att garantera tillgängligheten i EU av nödvändiga tekniska färdigheter och fackmän samt öka yrkeskunnigheten hos personerna inom det området, |
| --- | --- |

4.

öka ansträngningarna i fråga om utbildning och forskningsprogram inom nät- och informationssäkerhet för att garantera tillgängligheten i EU av nödvändiga tekniska färdigheter och fackmän samt öka yrkeskunnigheten hos personerna inom det området,

| 5. | att reagera gemensamt vid gränsöverskridande incidenter och att stärka sin kapacitet att göra detta på lämpligt sätt, vilket kräver en stärkt dialog mellan de inblandade beslutsfattarna, i synnerhet i fråga om sekretessfrågor, |
| --- | --- |

5.

att reagera gemensamt vid gränsöverskridande incidenter och att stärka sin kapacitet att göra detta på lämpligt sätt, vilket kräver en stärkt dialog mellan de inblandade beslutsfattarna, i synnerhet i fråga om sekretessfrågor,

VII.   UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT:

| 1. | stödja medlemsstaterna på lämpligt sätt vid genomförandet av denna resolution, |
| --- | --- |

1.

stödja medlemsstaterna på lämpligt sätt vid genomförandet av denna resolution,

| 2. | regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om initiativ som tas på EU-nivå vad gäller nät- och informationssäkerhet, |
| --- | --- |

2.

regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om initiativ som tas på EU-nivå vad gäller nät- och informationssäkerhet,

| 3. | i samarbete med Enisa sätta igång en informationskampanj riktad till offentliga och privata aktörer i Europa avseende vikten av adekvat riskhantering i fråga om nät- och informationssäkerhet, |
| --- | --- |

3.

i samarbete med Enisa sätta igång en informationskampanj riktad till offentliga och privata aktörer i Europa avseende vikten av adekvat riskhantering i fråga om nät- och informationssäkerhet,

| 4. | i samarbete med medlemsstaterna fortsätta att identifiera incitament för tillhandahållare av infrastruktur för elektronisk kommunikation att hålla slutanvändare, företag och myndigheter med infrastruktur som är inställd att vara stabil och motståndskraftig, |
| --- | --- |

4.

i samarbete med medlemsstaterna fortsätta att identifiera incitament för tillhandahållare av infrastruktur för elektronisk kommunikation att hålla slutanvändare, företag och myndigheter med infrastruktur som är inställd att vara stabil och motståndskraftig,

| 5. | i samarbete med medlemsstaterna utveckla metoder som möjliggör en jämförbar utvärdering på EU-nivå av den socioekonomiska inverkan av incidenter och av ändamålsenligheten hos förebyggande åtgärder, |
| --- | --- |

5.

i samarbete med medlemsstaterna utveckla metoder som möjliggör en jämförbar utvärdering på EU-nivå av den socioekonomiska inverkan av incidenter och av ändamålsenligheten hos förebyggande åtgärder,

| 6. | uppmuntra och förbättra flerpartsmodeller som måste ha ett tydligt mervärde och vara till nytta för slutanvändare och näringslivet, |
| --- | --- |

6.

uppmuntra och förbättra flerpartsmodeller som måste ha ett tydligt mervärde och vara till nytta för slutanvändare och näringslivet,

| 7. | ta fram en helhetsstrategi om nät- och informationssäkerhet, (1) som innehåller förslag om ett förstärkt och flexibelt mandat för Enisa samt en förstärkt tillsyn av medlemsstaterna och kommissionen, |
| --- | --- |

7.

ta fram en helhetsstrategi om nät- och informationssäkerhet, (1) som innehåller förslag om ett förstärkt och flexibelt mandat för Enisa samt en förstärkt tillsyn av medlemsstaterna och kommissionen,

| 8. | genomföra en analys, i samarbete med medlemsstaterna, om organisationer för incidenthantering (CERT) för att kartlägga de områden där vidare samarbete erfordras, |
| --- | --- |

8.

genomföra en analys, i samarbete med medlemsstaterna, om organisationer för incidenthantering (CERT) för att kartlägga de områden där vidare samarbete erfordras,

| 9. | fortsätta att undersöka möjligheterna att komma fram till ett gemensamt eller driftskompatibelt tillvägagångssätt för EU-institutionerna vid inköp av säkra IKT-system och IKT-tjänster, |
| --- | --- |

9.

fortsätta att undersöka möjligheterna att komma fram till ett gemensamt eller driftskompatibelt tillvägagångssätt för EU-institutionerna vid inköp av säkra IKT-system och IKT-tjänster,

VIII.   UPPMANAR ENISA ATT:

| 1. | fortsätta att aktivt stödja medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och andra relevanta parter vid genomförandet av de europeiska nät- och informationssäkerhetsstrategierna och handlingsplanen om skydd av kritisk informationsinfrastruktur, |
| --- | --- |

1.

fortsätta att aktivt stödja medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och andra relevanta parter vid genomförandet av de europeiska nät- och informationssäkerhetsstrategierna och handlingsplanen om skydd av kritisk informationsinfrastruktur,

| 2. | samarbeta med medlemsstaterna, kommissionen och statistikorgan vid utarbetandet av en ram för statistiska data om situationen inom nät- och informationssäkerhet i Europa, |
| --- | --- |

2.

samarbeta med medlemsstaterna, kommissionen och statistikorgan vid utarbetandet av en ram för statistiska data om situationen inom nät- och informationssäkerhet i Europa,

IX.   UPPMANAR DE BERÖRDA PARTERNA ATT:

| 1. | intensifiera sina ansträngningar för att förbättra nivån på nät- och informationssäkerheten, i synnerhet med avseende på tillhandahållande av driftssäkra, tillförlitliga och lättanvända produkter och tjänster, |
| --- | --- |

1.

intensifiera sina ansträngningar för att förbättra nivån på nät- och informationssäkerheten, i synnerhet med avseende på tillhandahållande av driftssäkra, tillförlitliga och lättanvända produkter och tjänster,

| 2. | ge användarna fullgod information om säkerhetsrisker som förknippas med produkter och tjänster och om hur de kan skydda sig, |
| --- | --- |

2.

ge användarna fullgod information om säkerhetsrisker som förknippas med produkter och tjänster och om hur de kan skydda sig,

| 3. | vidta alla relevanta tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkra kontinuiteten, integriteten och konfidentialiteten hos elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, |
| --- | --- |

3.

vidta alla relevanta tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkra kontinuiteten, integriteten och konfidentialiteten hos elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster,

| 4. | arbeta vidare med standardisering inom nät- och informationssäkerhet i syfte att komma fram till harmoniserade och driftskompatibla lösningar, |
| --- | --- |

4.

arbeta vidare med standardisering inom nät- och informationssäkerhet i syfte att komma fram till harmoniserade och driftskompatibla lösningar,

| 5. | tillsammans med medlemsstaterna delta i övningar för att ta fram lämpliga motåtgärder vid incidenter. |
| --- | --- |

5.

tillsammans med medlemsstaterna delta i övningar för att ta fram lämpliga motåtgärder vid incidenter.

---

(1)  Kommissionen föreslår att ordet ”possibly” (eventuellt) läggs till.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/5

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2009/C 321/02

| Datum för antagande av beslutet | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 370/09 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Rättslig grund | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Miljöskydd |
| Stödform | Skattelättnad |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 2,69 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 1.4.2009–31.3.2011 |
| Ekonomisk sektor | Energi |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Datum för antagande av beslutet

30.10.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 370/09

Medlemsstat

Finland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Rättslig grund

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Skattelättnad

Budget

Totalt planerat stödbelopp 2,69 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

1.4.2009–31.3.2011

Ekonomisk sektor

Energi

Den beviljande myndighetens namn och adress

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | Referensnummer för statligt stöd |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Rättslig grund | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Garanti |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 4 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 12 miljoner EUR |
| Stödnivå | Åtgärd som inte utgör stöd |
| Varaktighet | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Ekonomisk sektor | Hotell- och restaurangtjänster (turism), Alla tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Datum för antagande av beslutet

26.10.2009

Referensnummer för statligt stöd

Referensnummer för statligt stöd

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Rättslig grund

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Garanti

Budget

Beräknade utgifter per år: 4 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 12 miljoner EUR

Stödnivå

Åtgärd som inte utgör stöd

Varaktighet

10.10.2009–9.10.2012

Ekonomisk sektor

Hotell- och restaurangtjänster (turism), Alla tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 523/09 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Rättslig grund | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 345 808 974 LTL |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 31.12.2010 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum för antagande av beslutet

13.11.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 523/09

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Rättslig grund

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 345 808 974 LTL

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 31.12.2010

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 534/09 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Rättslig grund | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Räntestöd, Garanti, Mjukt lån |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 1,2 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 3,6 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Niederösterreich |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

17.11.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 534/09

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Rättslig grund

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Räntestöd, Garanti, Mjukt lån

Budget

Beräknade utgifter per år: 1,2 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 3,6 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

10.10.2009–9.10.2012

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Niederösterreich

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 548/09 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Rättslig grund | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Undsättning av företag i svårigheter, Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Garanti, Mjukt lån, Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 1 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 3 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Datum för antagande av beslutet

17.11.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 548/09

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Rättslig grund

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Undsättning av företag i svårigheter, Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Garanti, Mjukt lån, Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 1 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 3 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

10.10.2009–9.10.2012

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/9

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5719 – Oaktree/SGD)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 321/03

Kommissionen beslutade den 17 december 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5719. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5719. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/10

---

Eurons växelkurs (1)

28 december 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4405 |
| JPY | japansk yen | 131,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4429 |
| GBP | pund sterling | 0,90143 |
| SEK | svensk krona | 10,3965 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4888 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,3440 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,418 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 273,30 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7085 |
| PLN | polsk zloty | 4,1610 |
| RON | rumänsk leu | 4,2020 |
| TRY | turkisk lira | 2,1777 |
| AUD | australisk dollar | 1,6222 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5069 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,1713 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0312 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0256 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 682,66 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,8203 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,8386 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3140 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 615,30 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9409 |
| PHP | filippinsk peso | 66,735 |
| RUB | rysk rubel | 42,7550 |
| THB | thailändsk baht | 48,103 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4994 |
| MXN | mexikansk peso | 18,4989 |
| INR | indisk rupie | 67,0850 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4405

JPY

japansk yen

131,86

DKK

dansk krona

7,4429

GBP

pund sterling

0,90143

SEK

svensk krona

10,3965

CHF

schweizisk franc

1,4888

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,3440

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,418

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

273,30

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7085

PLN

polsk zloty

4,1610

RON

rumänsk leu

4,2020

TRY

turkisk lira

2,1777

AUD

australisk dollar

1,6222

CAD

kanadensisk dollar

1,5069

HKD

Hongkongdollar

11,1713

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0312

SGD

singaporiansk dollar

2,0256

KRW

sydkoreansk won

1 682,66

ZAR

sydafrikansk rand

10,8203

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,8386

HRK

kroatisk kuna

7,3140

IDR

indonesisk rupiah

13 615,30

MYR

malaysisk ringgit

4,9409

PHP

filippinsk peso

66,735

RUB

rysk rubel

42,7550

THB

thailändsk baht

48,103

BRL

brasiliansk real

2,4994

MXN

mexikansk peso

18,4989

INR

indisk rupie

67,0850

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/11

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess 432:a möte den 14 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien

2009/C 321/05

| 1. | Ledamöterna i rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens bedömning av sakförhållandena i ärendet som ett avtal eller ett samordnat förfarande i den mening som avses i artikel 81 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

1.

Ledamöterna i rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens bedömning av sakförhållandena i ärendet som ett avtal eller ett samordnat förfarande i den mening som avses i artikel 81 i EG-fördraget.

| 2. | Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning av vilken produktmarknad och geografisk marknad som berördes av kartellen. |
| --- | --- |

2.

Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning av vilken produktmarknad och geografisk marknad som berördes av kartellen.

| 3. | Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att kartellen utgjorde en enda, fortlöpande överträdelse. |
| --- | --- |

3.

Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att kartellen utgjorde en enda, fortlöpande överträdelse.

| 4. | Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att avtalet eller det samordnade förfarandet mellan bitumenleverantörerna i Spanien kunde ha en väsentlig inverkan på handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att avtalet eller det samordnade förfarandet mellan bitumenleverantörerna i Spanien kunde ha en väsentlig inverkan på handeln mellan medlemsstaterna.

| 5. | Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att Repsol och Cepsa spelade en ledande roll i kartellen. |
| --- | --- |

5.

Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att Repsol och Cepsa spelade en ledande roll i kartellen.

| 6. | Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att Nynäs och Petrogal deltog i mindre utsträckning i vissa aspekter av kartellen. |
| --- | --- |

6.

Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning att Nynäs och Petrogal deltog i mindre utsträckning i vissa aspekter av kartellen.

| 7. | Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning av de ansökningar som ingavs på grundval av meddelandet från 2002 om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden. |
| --- | --- |

7.

Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning av de ansökningar som ingavs på grundval av meddelandet från 2002 om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden.

| 8. | Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning i fråga om adressaterna för beslutet, särskilt med hänvisning till att moderbolagen i de berörda koncernerna tillskrivs ansvar. |
| --- | --- |

8.

Ledamöterna instämmer i kommissionens bedömning i fråga om adressaterna för beslutet, särskilt med hänvisning till att moderbolagen i de berörda koncernerna tillskrivs ansvar.

| 9. | Ledamöterna rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Ledamöterna rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/12

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 28 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien (2)

Föredragande medlemsstat: Lettland

2009/C 321/06

| 1. | Ledamöterna i rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionen om grundbeloppet för böterna. |
| --- | --- |

1.

Ledamöterna i rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionen om grundbeloppet för böterna.

| 2. | Ledamöterna instämmer med kommissionen om höjningen av bötesbeloppen för att trygga en tillräcklig avskräckande verkan. |
| --- | --- |

2.

Ledamöterna instämmer med kommissionen om höjningen av bötesbeloppen för att trygga en tillräcklig avskräckande verkan.

| 3. | Ledamöterna instämmer med kommissionen om höjningen av bötesbeloppen på grund av försvårande omständigheter. |
| --- | --- |

3.

Ledamöterna instämmer med kommissionen om höjningen av bötesbeloppen på grund av försvårande omständigheter.

| 4. | Ledamöterna instämmer med kommissionen om minskningen av bötesbeloppen på grund av förmildrande omständigheter. |
| --- | --- |

4.

Ledamöterna instämmer med kommissionen om minskningen av bötesbeloppen på grund av förmildrande omständigheter.

| 5. | Ledamöterna instämmer med kommissionen om nedsättningen av bötesbeloppen på grundval av meddelandet från 2002 om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden. |
| --- | --- |

5.

Ledamöterna instämmer med kommissionen om nedsättningen av bötesbeloppen på grundval av meddelandet från 2002 om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden.

| 6. | Ledamöterna instämmer med kommissionen om de slutgiltiga bötesbeloppen. |
| --- | --- |

6.

Ledamöterna instämmer med kommissionen om de slutgiltiga bötesbeloppen.

| 7. | Ledamöterna rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Ledamöterna rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/13

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien

(enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 321/07

Utkastet till beslut i det föreliggande ärendet föranleder följande anmärkningar.

Utredningen i ärendet inleddes till följd av en ansökan av den 20 juni 2002 från företaget BP om immunitet mot böter enligt kommissionens meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden (1) (nedan kallat meddelandet om förmånlig behandling). I ansökan gjordes gällande att företag agerade på ett konkurrenshämmande vis i bitumensektorn i Nederländerna, Belgien och Spanien (2). Den 19 juli 2002 beviljade kommissionen BP villkorad immunitet mot böter.

Den 1–2 oktober 2002 genomförde kommissionen, utan föregående anmälan till företagen, inspektioner hos BP España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. och Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A..

Senare ingav Repsol och Proas ansökningar om förmånlig behandling (på grundval av meddelandet om förmånlig behandling) till kommissionen. Denna underrättade genom skrivelser av den [...] (3) företagen om att den hade för avsikt att bevilja dem en nedsättning av de eventuella böterna, inom de intervall som anges i punkt 23 i meddelandet om förmånlig behandling.

Den 22 augusti 2006 antog kommissionen ett meddelande om invändningar som skickades till 13 juridiska personer som tillhörde fem olika företag (Repsol, Proas, BP, Nynäs och Petrogal). Kommissionen intog i meddelandet om invändningar den preliminära ståndpunkten att de berörda företagen åtminstone mellan den 1 mars 1991 och den 1 oktober 2002 hade deltagit i en enda, komplex och fortlöpande överträdelse av artikel 81.1 i EG-fördraget. Den tillkännagav också att den hade för avsikt att fatta ett beslut om överträdelse och ålägga företagen böter. Enligt kommissionen hade parterna kommit överens om priser och marknadskvoter och om fördelning av volymer och kunder, utbytt känslig marknadsinformation och inrättat en kompensationsmekanism. Kartellen omfattade Spaniens territorium med undantag av Kanarieöarna. Kommissionen intog i meddelandet om invändningar också den preliminära ståndpunkten att BP inte hade fullgjort sina skyldigheter enligt meddelandet om förmånlig behandling. Enligt kommissionen skulle avgörandet om huruvida BP skulle beviljas immunitet från böter träffas i det slutliga beslutet.

Proas, Petrogal och Nynäs begärde förlängning av tidsfristen för att svara på meddelandet om invändningar. Jag gick till viss del med på Proas och Nynäs begäran men avvisade Petrogals begäran, eftersom företaget inte kunde motivera den på lämpligt vis. Samtliga parter svarade på meddelandet om invändningar inom utsatt tid.

Adressaterna för meddelandet om invändningar gavs tillgång till handlingar i ärendet i form av en cd-rom. Muntliga redogörelser som tagits upp av kommissionen inom ramen för tillämpningen av meddelandet om förmånlig behandling och dokument som ingivits till denna i samband därmed gjordes tillgängliga hos kommissionen.

Petrogal och Nynäs begärde att få tillgång till vissa ärendehandlingar som parterna inte hade givits insyn i. Dessa gällde likartade eller närbesläktade produkter som inte var föremål för de invändningar som tagits upp i meddelandet om invändningar, eller andra geografiska marknader som inte var föremål för dessa invändningar.

Enligt min uppfattning är syftet med att ge parterna tillgång till ärendehandlingar att säkerställa att deras rätt till försvar respekteras till fullo. Tillgången till ärendehandlingar kan endast gälla sådana uppgifter som hänför sig till de faktiska och rättsliga omständigheterna i det meddelande om invändningar som kommissionen grundar sina invändningar på. Efter att ha prövat Petrogals och Nynäs begäran drog jag slutsatsen att de begärda handlingarna inte hade något sakligt samband med de faktiska och rättsliga omständigheterna i meddelandet om invändningar och att tillgång till de berörda handlingarna därför inte var nödvändig för ett korrekt utövande av parternas rätt till försvar.

Nynäs gjorde gällande att de praktiska arrangemangen för att göra ärendehandlingar tillgängliga för parterna hos kommissionen hämmade ett korrekt utövande av parternas rätt till försvar. Företaget gjorde särskilt gällande att utskrifterna av intervjuer inte var tillräckligt exakta, eftersom vissa delar av intervjuerna hade utelämnats. Nynäs ansåg därför att utskrifterna var otillförlitliga.

Genom en skrivelse av den 31 oktober 2006 underrättade jag Nynäs om att arrangemangen för att göra särskilt känsliga ärendehandlingar som lagts fram av företag som ingivit ansökningar om förmånlig behandling tillgängliga för parterna hos kommissionen enligt min uppfattning hade utformats på så sätt att de tryggade såväl de ansökande företagens legitima intressen som företaget Nynäs rätt att bli hört. Vad beträffar de förment oexakta utskrifterna noterade jag särskilt att Nynäs vid det laget hade givits tillgång till ursprungsinspelningarna och att frågan om ett korrekt rättsförfarande (due process) därför hade lösts. Jag drog därför slutsatsen att de berörda arrangemangen inte hade hämmat ett korrekt utövande av Nynäs rätt till försvar.

På begäran av parterna hölls den 12 december 2006 en muntlig hearing, i enlighet med artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004. Alla adressater för meddelandet om invändningar utom Cepsa, Repsol YPF S.A. och Repsol Petróleo S.A. var närvarande vid hearingen.

Med beaktande av de skriftliga svaren på meddelandet om invändningar och av redogörelserna vid den muntliga hearingen satte kommissionen i utkastet till beslut ned varaktigheten för Petrogals deltagande i överträdelsen (i förhållande till vad den angivits till i meddelandet om invändningar). Kommissionen fann dessutom (med anledning av BP:s inlagor till svar på meddelandet om invändningar) att BP hade fullgjort sina skyldigheter enligt meddelandet om förmånlig behandling och att företaget därför uppfyllde villkoren för att beviljas immunitet från de böter som annars skulle ha ålagts det.

Jag är av den uppfattningen att utkastet till beslut i det föreliggande ärendet enbart hänför sig till sådana invändningar som parterna har givits tillfälle att yttra sig om.

Jag finner att samtliga parters rätt att bli hörda har iakttagits i det föreliggande ärendet.

Bryssel den 20 september 2007.

Serge DURANDE

---

(1)  EGT C 45, 19.2.2002, s. 3.

1

(2)  Företagens förment konkurrenshämmande verksamheter i de tre medlemsstaterna var till att börja med föremål för en gemensam utredning. Under utredningens gång blev det emellertid uppenbart att verksamheterna i de tre medlemsstaterna inte hade något sakligt samband med varandra, och utredningen delades därför upp i tre olika ärenden.

2

(3)  2.8.2006 (rättelse 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/15

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 3 oktober 2007

om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget

(ärende COMP/38710 – Bitumen Spanien)

[delgivet med nr K(2007) 4441 slutligt]

(Endast de engelska och spanska texterna är giltiga)

2009/C 321/08

Den 3 oktober 2007 fattade kommissionen ett beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget. I enlighet med artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003
   (1)
  offentliggör kommissionen härmed de berörda parternas namn och huvuddragen i beslutet, inbegripet ålagda påföljder, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter. En icke-konfidentiell version av hela beslutet kommer att finnas på de giltiga språken i ärendet på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   INLEDNING

| (1) | Genom beslutet bötfälls fem företag för överträdelse av artikel 81 i fördraget. Från 1991 till 2002 deltog dessa företag i en överenskommelse om att dela upp marknaden och samordna priserna på penetrationsbitumen på den spanska marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslutet bötfälls fem företag för överträdelse av artikel 81 i fördraget. Från 1991 till 2002 deltog dessa företag i en överenskommelse om att dela upp marknaden och samordna priserna på penetrationsbitumen på den spanska marknaden.

2.   ÄRENDEBESKRIVNING

2.1.   Sammanfattning av överträdelsen

| (2) | Beslutet gäller en enda fortlöpande överträdelse av artikel 81 i fördraget bestående av marknadsuppdelning och prissamordning på marknaden för penetrationsbitumen. Överträdelsen utgör till sin natur en av de allvarligaste typerna av överträdelser av artikel 81 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Beslutet gäller en enda fortlöpande överträdelse av artikel 81 i fördraget bestående av marknadsuppdelning och prissamordning på marknaden för penetrationsbitumen. Överträdelsen utgör till sin natur en av de allvarligaste typerna av överträdelser av artikel 81 i fördraget.

| (3) | Överträdelsen inleddes åtminstone så tidigt som mars 1991 och varade minst fram till oktober 2002. Den omfattade Spaniens territorium (med undantag av Kanarieöarna). |
| --- | --- |

(3)

Överträdelsen inleddes åtminstone så tidigt som mars 1991 och varade minst fram till oktober 2002. Den omfattade Spaniens territorium (med undantag av Kanarieöarna).

| (4) | Värdet på den spanska marknaden för penetrationsbitumen 2001, det senaste hela år som överträdelsen pågick, var ungefär 286 miljoner euro. |
| --- | --- |

(4)

Värdet på den spanska marknaden för penetrationsbitumen 2001, det senaste hela år som överträdelsen pågick, var ungefär 286 miljoner euro.

| (5) | De företag som berörs av beslutet (fem företag, 13 juridiska personer) är Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (nedan kallat BP), Nynäs och Petrogal-Galp. Under det att överträdelsen pågick, kontrollerade dessa företag gemensamt över 90 % av den spanska marknaden för penetrationsbitumen. |
| --- | --- |

(5)

De företag som berörs av beslutet (fem företag, 13 juridiska personer) är Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (nedan kallat BP), Nynäs och Petrogal-Galp. Under det att överträdelsen pågick, kontrollerade dessa företag gemensamt över 90 % av den spanska marknaden för penetrationsbitumen.

| (6) | Bitumen är en biprodukt som framställs vid destillering av olja. Omkring 85 % av det bitumen som tillverkas i EU används för vägbyggen som medel vid framställningen av asfalt för att binda samman stenarna. Återstående 15 % används inom andra byggområden, exempelvis i industriella tillämpningar som taktäckning. Cirka 80 % av det bitumen som används för vägbyggen förädlas inte ytterligare, det kallas penetrationsbitumen. Återstående 20 % av det bitumen som används vid vägbyggen består av bitumen som är ytterligare förädlad, t.ex. bitumenemulsioner och modifierad bitumen. Den produkt som omfattas av beslutet är penetrationsbitumen, dvs. bitumen som används för vägbyggen utan någon ytterligare förädling. |
| --- | --- |

(6)

Bitumen är en biprodukt som framställs vid destillering av olja. Omkring 85 % av det bitumen som tillverkas i EU används för vägbyggen som medel vid framställningen av asfalt för att binda samman stenarna. Återstående 15 % används inom andra byggområden, exempelvis i industriella tillämpningar som taktäckning. Cirka 80 % av det bitumen som används för vägbyggen förädlas inte ytterligare, det kallas penetrationsbitumen. Återstående 20 % av det bitumen som används vid vägbyggen består av bitumen som är ytterligare förädlad, t.ex. bitumenemulsioner och modifierad bitumen. Den produkt som omfattas av beslutet är penetrationsbitumen, dvs. bitumen som används för vägbyggen utan någon ytterligare förädling.

| (7) | De företag som beslutet riktar sig till deltog i olika utsträckning i en kartell genom vilken de






  — | fastställde marknadskvoter, |
| --- | --- | --- |

(7)

De företag som beslutet riktar sig till deltog i olika utsträckning i en kartell genom vilken de

—

fastställde marknadskvoter,

| — | fördelade volymer och kunder till var och en av deltagarna, på grundval av marknadskvoterna, |
| --- | --- |

—

fördelade volymer och kunder till var och en av deltagarna, på grundval av marknadskvoterna,

| — | övervakade genomförandet av överenskommelserna om en uppdelning av marknaden och kunderna och utbytte därför känslig marknadsinformation, |
| --- | --- |

—

övervakade genomförandet av överenskommelserna om en uppdelning av marknaden och kunderna och utbytte därför känslig marknadsinformation,

| — | fastställde en kompensationsmekanism för att korrigera avvikelser från överenskommelserna om uppdelning av marknader och kunder, |
| --- | --- |

—

fastställde en kompensationsmekanism för att korrigera avvikelser från överenskommelserna om uppdelning av marknader och kunder,

| — | enades om hur bitumenpriserna skulle variera och när de nya priserna skulle tillämpas. |
| --- | --- |

—

enades om hur bitumenpriserna skulle variera och när de nya priserna skulle tillämpas.

| (8) | Prissamordningen skedde för att stödja överenskommelserna om en uppdelning av marknaden, eftersom de såg till att prisskillnaderna mellan leverantörerna inte skulle störa överenskommen volym- och kundfördelning. |
| --- | --- |

(8)

Prissamordningen skedde för att stödja överenskommelserna om en uppdelning av marknaden, eftersom de såg till att prisskillnaderna mellan leverantörerna inte skulle störa överenskommen volym- och kundfördelning.

| (9) | Diskussioner om marknadsuppdelningen och prisvariationer hölls kring ett s.k. asfaltbord, där kartellens medlemmar deltog på bilateral eller multilateral basis. |
| --- | --- |

(9)

Diskussioner om marknadsuppdelningen och prisvariationer hölls kring ett s.k. asfaltbord, där kartellens medlemmar deltog på bilateral eller multilateral basis.

| (10) | Diskussioner om marknadsuppdelningen hölls årligen för att beräkna och fördela marknaden för det påföljande året. Ett dokument (som kallades ”PTT” eller ”Petete”) avspeglade efter de årliga förhandlingarna vid ”asfaltsbordet” överenskommelsen om uppdelningen av marknaden med en fördelning av volymer och kunder till var och en av deltagarna. |
| --- | --- |

(10)

Diskussioner om marknadsuppdelningen hölls årligen för att beräkna och fördela marknaden för det påföljande året. Ett dokument (som kallades ”PTT” eller ”Petete”) avspeglade efter de årliga förhandlingarna vid ”asfaltsbordet” överenskommelsen om uppdelningen av marknaden med en fördelning av volymer och kunder till var och en av deltagarna.

| (11) | Som regel var det Repsol och Proas som enades om prisvariationerna och tidpunkten för när de skulle genomföras, varefter de informerade övriga kartelldeltagare om de beslut som fattats. |
| --- | --- |

(11)

Som regel var det Repsol och Proas som enades om prisvariationerna och tidpunkten för när de skulle genomföras, varefter de informerade övriga kartelldeltagare om de beslut som fattats.

2.2.   Berörda företag och överträdelsens varaktighet

| (12) | De aktuella företagen samt tidsperioderna för deras delaktighet i överträdelsen är de följande:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1 mars 1991–1 oktober 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1 mars 1991–1 oktober 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | 1 mars 1991–1 oktober 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1 mars 1991–1 oktober 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1 mars 1991–1 oktober 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1 augusti 1991–20 juni 2002 |
| BP España S.A.: | 1 augusti 1991–20 juni 2002 |
| BP plc: | 1 augusti 1991–20 juni 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1 mars 1991–1 oktober 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22 maj 1991–1 oktober 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 31 januari 1995–1 oktober 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31 januari 1995–1 oktober 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 22 april 1999–1 oktober 2002 |

(12)

De aktuella företagen samt tidsperioderna för deras delaktighet i överträdelsen är de följande:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1 mars 1991–1 oktober 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1 mars 1991–1 oktober 2002

Repsol YPF S.A.:

1 mars 1991–1 oktober 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1 mars 1991–1 oktober 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1 mars 1991–1 oktober 2002

BP Oil España S.A.:

1 augusti 1991–20 juni 2002

BP España S.A.:

1 augusti 1991–20 juni 2002

BP plc:

1 augusti 1991–20 juni 2002

Nynäs Petróleo S.A.:

1 mars 1991–1 oktober 2002

AB Nynäs Petroleum:

22 maj 1991–1 oktober 2002

Galp Energia España S.A.:

31 januari 1995–1 oktober 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

31 januari 1995–1 oktober 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.:

22 april 1999–1 oktober 2002

2.3.   Korrigerande åtgärder

2.3.1.   Grundbötesbelopp

2.3.1.1.   Överträdelsernas allvar

| (13) | Överträdelsen är begränsad till en medlemsstat, som dock utgör en väsentlig del av den inre marknaden. De faktiska effekterna på marknaden kan visserligen inte mätas, men på grund av sin natur klassificeras överträdelsen som mycket allvarig. |
| --- | --- |

(13)

Överträdelsen är begränsad till en medlemsstat, som dock utgör en väsentlig del av den inre marknaden. De faktiska effekterna på marknaden kan visserligen inte mätas, men på grund av sin natur klassificeras överträdelsen som mycket allvarig.

2.3.1.2.   Differentierad behandling

| (14) | Eftersom de olika kartellmedlemmarnas omsättning på den spanska bitumenmarknaden skiljer sig mycket tillämpas en differentierad behandling i form av grupperingar för att beakta varje företags reella ekonomiska förmåga att skada konkurrensen. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom de olika kartellmedlemmarnas omsättning på den spanska bitumenmarknaden skiljer sig mycket tillämpas en differentierad behandling i form av grupperingar för att beakta varje företags reella ekonomiska förmåga att skada konkurrensen.

| (15) | Företagen delas därför upp i tre kategorier alltefter deras marknadsandelar (som bygger på försäljningsvärden) i fråga om den aktuella produkten i Spanien 2001, det sista helåret som överträdelsen pågick. |
| --- | --- |

(15)

Företagen delas därför upp i tre kategorier alltefter deras marknadsandelar (som bygger på försäljningsvärden) i fråga om den aktuella produkten i Spanien 2001, det sista helåret som överträdelsen pågick.

2.3.1.3.   Tillräcklig avskräckande verkan

| (16) | För att böterna ska hamna på en nivå som ger dem tillräcklig avskräckande verkan tillämpas en multiplikator på de böter som BP (1,8) och Repsol (1,2) ålagts att betala med tanke på den totala storleken på dessa företag. |
| --- | --- |

(16)

För att böterna ska hamna på en nivå som ger dem tillräcklig avskräckande verkan tillämpas en multiplikator på de böter som BP (1,8) och Repsol (1,2) ålagts att betala med tanke på den totala storleken på dessa företag.

2.3.1.4.   Varaktighet

| (17) | Individuella procentuella höjningar tillämpas med ledning av hur länge var och en av de juridiska personerna deltog i överträdelsen enligt beskrivningen ovan. |
| --- | --- |

(17)

Individuella procentuella höjningar tillämpas med ledning av hur länge var och en av de juridiska personerna deltog i överträdelsen enligt beskrivningen ovan.

2.3.2.   Försvårande omständigheter: ledande roll

| (18) | Repsol och Proas var viktiga drivande krafter i kartellen och agerade med delat ledarskap. Detta motiverade en höjning med 30 % av grundbeloppet för de böter som vart och ett av företagen ålades att betala. |
| --- | --- |

(18)

Repsol och Proas var viktiga drivande krafter i kartellen och agerade med delat ledarskap. Detta motiverade en höjning med 30 % av grundbeloppet för de böter som vart och ett av företagen ålades att betala.

2.3.3.   Förmildrande omständigheter: begränsad inblandning i vissa aspekter av överträdelsen

| (19) | Nynäs och Petrogal pekade på en förmildrande omständighet med anledning av att de spelat en passiv roll eller agerat ”följa John” i överträdelsen. I beslutet avvisas detta påstående, eftersom dessa företag faktiskt årligen deltog i diskussioner om marknadsuppdelningen för det påföljande året. Kommissionen sätter dock ned böterna med 10 % för att beakta att Nynäs och Petrogals delaktighet i vissa aspekter av överträdelsen, bl.a. övervaknings- och kompensationsmekanismerna samt prissamordningen, var mindre regelbunden och aktiv än övriga deltagares. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs och Petrogal pekade på en förmildrande omständighet med anledning av att de spelat en passiv roll eller agerat ”följa John” i överträdelsen. I beslutet avvisas detta påstående, eftersom dessa företag faktiskt årligen deltog i diskussioner om marknadsuppdelningen för det påföljande året. Kommissionen sätter dock ned böterna med 10 % för att beakta att Nynäs och Petrogals delaktighet i vissa aspekter av överträdelsen, bl.a. övervaknings- och kompensationsmekanismerna samt prissamordningen, var mindre regelbunden och aktiv än övriga deltagares.

2.3.4.   Tillämpning av bötestaket på 10 % av omsättningen

| (20) | Gränsen på 10 % av den globala omsättningen enligt artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1/2003 tillämpas vid beräkningen av böterna. |
| --- | --- |

(20)

Gränsen på 10 % av den globala omsättningen enligt artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1/2003 tillämpas vid beräkningen av böterna.

2.3.5.   Tillämpning av 2002 års tillkännagivande om förmånlig behandling

2.3.5.1.   Immunitet mot böter

| (21) | Ärendet inleddes på grundval av en ansökan om immunitet som inlämnats av BP i enlighet med tillkännagivandet om förmånlig behandling (2). I meddelandet om invändningar som riktades till BP fann kommissionen preliminärt att BP hade underlåtit att uppfylla sina samarbetsskyldigheter enligt punkt 11 a i tillkännagivandet om förmånlig behandling och att frågan om kommissionen skulle tillerkänna BP immunitet från böter eller ej skulle avgöras i det slutgiltiga beslutet. |
| --- | --- |

(21)

Ärendet inleddes på grundval av en ansökan om immunitet som inlämnats av BP i enlighet med tillkännagivandet om förmånlig behandling (2). I meddelandet om invändningar som riktades till BP fann kommissionen preliminärt att BP hade underlåtit att uppfylla sina samarbetsskyldigheter enligt punkt 11 a i tillkännagivandet om förmånlig behandling och att frågan om kommissionen skulle tillerkänna BP immunitet från böter eller ej skulle avgöras i det slutgiltiga beslutet.

| (22) | Med tanke på omständigheterna i ärendet blir den definitiva slutsatsen i beslutet att BP samarbetade uppriktigt, fullständigt, löpande och utan fördröjning under hela det administrativa förfarandet och att företaget försåg kommissionen med allt bevismaterial så snart det besatt det eller materialet blev tillgänglig för det, och därigenom uppfyllde villkoren i punkt 11 a i tillkännagivandet om förmånlig behandling. BP uppfyllde också sina skyldigheter enligt punkterna 11 b och c i tillkännagivandet om förmånlig behandling eftersom företaget avslutade sin delaktighet i överträdelsen när det lämnade in bevismaterial i enlighet med punkt 8 a i tillkännagivandet om förmånlig behandling och vidtog inte några åtgärder för tvinga andra företag att delta i överträdelsen. |
| --- | --- |

(22)

Med tanke på omständigheterna i ärendet blir den definitiva slutsatsen i beslutet att BP samarbetade uppriktigt, fullständigt, löpande och utan fördröjning under hela det administrativa förfarandet och att företaget försåg kommissionen med allt bevismaterial så snart det besatt det eller materialet blev tillgänglig för det, och därigenom uppfyllde villkoren i punkt 11 a i tillkännagivandet om förmånlig behandling. BP uppfyllde också sina skyldigheter enligt punkterna 11 b och c i tillkännagivandet om förmånlig behandling eftersom företaget avslutade sin delaktighet i överträdelsen när det lämnade in bevismaterial i enlighet med punkt 8 a i tillkännagivandet om förmånlig behandling och vidtog inte några åtgärder för tvinga andra företag att delta i överträdelsen.

| (23) | I beslutet anses därför att BP uppfyller alla villkor i punkt 11 i tillkännagivandet om förmånlig behandling och att detta företag sålunda uppfyller villkoren för att tillerkännas immunitet mot de böter som det annars skulle ha ålagts att betala. |
| --- | --- |

(23)

I beslutet anses därför att BP uppfyller alla villkor i punkt 11 i tillkännagivandet om förmånlig behandling och att detta företag sålunda uppfyller villkoren för att tillerkännas immunitet mot de böter som det annars skulle ha ålagts att betala.

2.3.5.2.   Nedsättning av böter

| (24) | Repsol och Proas inlämnade en ansökan om en nedsättning av böterna i enlighet med tillkännagivandet om förmånlig behandling. Kommissionen medgav en minskning av böterna med 40 % och 25 % till vart och ett av dessa företag. Dessa procentuella nedsättningar tar hänsyn till att företagen: i) tillhandahöll ett betydande mervärde, men ii) trädde fram i ett sent skede av förfarandet och först sedan kommissionen hade sänt detaljerande skrivelser med begäran om upplysningar. |
| --- | --- |

(24)

Repsol och Proas inlämnade en ansökan om en nedsättning av böterna i enlighet med tillkännagivandet om förmånlig behandling. Kommissionen medgav en minskning av böterna med 40 % och 25 % till vart och ett av dessa företag. Dessa procentuella nedsättningar tar hänsyn till att företagen: i) tillhandahöll ett betydande mervärde, men ii) trädde fram i ett sent skede av förfarandet och först sedan kommissionen hade sänt detaljerande skrivelser med begäran om upplysningar.

3.   BESLUT

| (25) | De nedan uppräknade företagen överträdde artikel 81 i fördraget genom att under de angivna perioderna delta i ett system av överenskommelser och samordnade förfaranden inom verksamheten för penetrationsbitumen som omfattade Spaniens territorium (förutom Kanarieöarna) och som bestod i överenskommelser om uppdelning av marknaden samt prissamordning:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. och Repsol YPF S.A., 1 mars 1991–1 oktober 2002;
  Productos Asfálticos S.A. och Compañía Española de Petróleos S.A., 1 mars 1991–1 oktober 2002,
  BP Oil España S.A., BP España S.A. och BP plc, 1 augusti 1991–20 juni 2002,
  Nynäs Petróleo S.A., 1 mars 1991–1 oktober 2002; AB Nynäs Petroleum, 22 maj 1991–1 oktober 2002,
  Galp Energia España S.A. och Petróleos de Portugal S.A., 31 januari 1995–1 oktober 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., 22 april 1999–1 oktober 2002. |
| --- | --- |

(25)

De nedan uppräknade företagen överträdde artikel 81 i fördraget genom att under de angivna perioderna delta i ett system av överenskommelser och samordnade förfaranden inom verksamheten för penetrationsbitumen som omfattade Spaniens territorium (förutom Kanarieöarna) och som bestod i överenskommelser om uppdelning av marknaden samt prissamordning:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. och Repsol YPF S.A., 1 mars 1991–1 oktober 2002;

Productos Asfálticos S.A. och Compañía Española de Petróleos S.A., 1 mars 1991–1 oktober 2002,

BP Oil España S.A., BP España S.A. och BP plc, 1 augusti 1991–20 juni 2002,

Nynäs Petróleo S.A., 1 mars 1991–1 oktober 2002; AB Nynäs Petroleum, 22 maj 1991–1 oktober 2002,

Galp Energia España S.A. och Petróleos de Portugal S.A., 31 januari 1995–1 oktober 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., 22 april 1999–1 oktober 2002.

| (26) | För den beskrivna överträdelsen fastställs följande böter:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. och Repsol YPF S.A. är solidariskt ansvariga att betala 80 496 000 euro.
  Productos Asfálticos S.A. och Compañía Española de Petróleos S.A. är solidariskt ansvariga att betala EUR 83 850 000.
  BP Oil España S.A., BP España S.A. och BP plc är solidariskt ansvariga att betala 0 euro.
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 euro, varav AB Nynäs Petroleum är solidariskt ansvariga att betala 10 395 000 euro.
  Galp Energia España S.A. och Petróleos de Portugal S.A. är solidariskt ansvariga att betala 8 662 500 euro, varav Galp Energia, SGPS, S.A. är solidariskt ansvariga att betala 6 435 000 euro. |
| --- | --- |

(26)

För den beskrivna överträdelsen fastställs följande böter:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. och Repsol YPF S.A. är solidariskt ansvariga att betala 80 496 000 euro.

Productos Asfálticos S.A. och Compañía Española de Petróleos S.A. är solidariskt ansvariga att betala EUR 83 850 000.

BP Oil España S.A., BP España S.A. och BP plc är solidariskt ansvariga att betala 0 euro.

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 euro, varav AB Nynäs Petroleum är solidariskt ansvariga att betala 10 395 000 euro.

Galp Energia España S.A. och Petróleos de Portugal S.A. är solidariskt ansvariga att betala 8 662 500 euro, varav Galp Energia, SGPS, S.A. är solidariskt ansvariga att betala 6 435 000 euro.

| (27) | De ovan förtecknade företagen åläggs att omedelbart upphöra med överträdelsen om så inte redan har skett och avstå från att upprepa åtgärder eller ageranden som kan ha samma eller liknande syfte eller verkan. |
| --- | --- |

(27)

De ovan förtecknade företagen åläggs att omedelbart upphöra med överträdelsen om så inte redan har skett och avstå från att upprepa åtgärder eller ageranden som kan ha samma eller liknande syfte eller verkan.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EGT C 45, 19.2.2002, s. 3.

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/18

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

2009/C 321/09

| ESO (2) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Avfallshanteringsfordon och tillhörande lyftanordningar – Allmänna krav och säkerhetskrav – Del 1: Baklastade avfallshanteringsfordon | Detta är det första offentliggörandet | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Avfallshanteringsfordon och tillhörande lyftanordningar – Allmänna krav och säkerhetskrav – Del 2: Sidolastade avfallshanteringsfordon | Detta är det första offentliggörandet | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Maskinsäkerhet – Säkerhetsrelaterade delar av styrsystem – Del 1: Allmänna konstruktionsprinciper (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESO (2)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse

Anm. 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Avfallshanteringsfordon och tillhörande lyftanordningar – Allmänna krav och säkerhetskrav – Del 1: Baklastade avfallshanteringsfordon

Detta är det första offentliggörandet

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Avfallshanteringsfordon och tillhörande lyftanordningar – Allmänna krav och säkerhetskrav – Del 2: Sidolastade avfallshanteringsfordon

Detta är det första offentliggörandet

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Maskinsäkerhet – Säkerhetsrelaterade delar av styrsystem – Del 1: Allmänna konstruktionsprinciper (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

Anmärkning:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG, ändrat genom direktiv 98/48/EG. |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG, ändrat genom direktiv 98/48/EG.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Det datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse, ursprungligen fastställt till den 28 december 2009, har flyttats fram två år.

(2)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tfn. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tfn. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tfn. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tfn. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tfn. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tfn. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/19

---

Förlängning av giltighetstiden för listor över lämpliga kandidater

2009/C 321/10

Genom beslut av ställföreträdande generalsekreteraren för Europeiska unionens råd ska giltighetstiden för nedanstående förteckningar över godkända sökande, vilka fastställdes efter följande allmänna uttagningsprov, förlängas.

Artikel 1: till och med den 31 december 2010:

| Rådet/A/393 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av grekiskspråkiga handläggare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 98 av den 6 april 2000. |
| --- | --- |
| Rådet/A/394 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av portugisiskspråkiga handläggare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 99 av den 7 april 2000. |
| Rådet/A/397 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av handläggare på området för säkerhetsteknik och på området för utredning och bemyndigande. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 169 A av den 13 juni 2001. |
| Rådet/A/400 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av handläggare inom säkerhetstjänsten – enheten för fysisk säkerhet. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001. |
| Rådet/A/401 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av handläggare inom säkerhetstjänsten – enheten för revision av datasäkerhet och ackreditering av system. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001. |
| Rådet/A/406 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av första handläggare inom avdelningen för informationssäkerhet (Infosec) – assistent till avdelningschefen. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001. |
| Rådet/A/408 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av första handläggare inom fastighetsavdelningen – fastighetspolitik och projekt. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 315 A av den 9 november 2001. |
| Rådet/A/415 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av tjänsteman med ansvar för förebyggande åtgärder i fråga om personalens hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 A av den 16 juli 2002. |
| Rådet/LA/398 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av engelskspråkiga översättare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198 av den 13 juli 2001. |
| Rådet/C/413 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av finskspråkiga sekreterare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 49 av den 2 februari 2002. |
| Rådet/C/407 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande kontorister inom avdelningen för informationssäkerhet (Infosec). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001. |
| Rådet/420/AD5 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande handläggare på området för säkerhet (Kansliet/säkerhet – avdelningen för yttre säkerhet/uppdragsskydd). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005. |
| Rådet/421/AD5 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande handläggare på området för säkerhet (Kansliet/säkerhet – avdelningen för internt skydd). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005. |
| Rådet/422/AST3 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av assistenter på området för säkerhet (Kansliet/säkerhet – avdelningen för internt skydd). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005. |
| Rådet/425/AD9 | Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande första handläggare på området för informationsteknik (Direktoratet för kommunikations- och informationssystem – enheten för produktionslösningar). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005. |
| Rådet/427/AD8 | Anordnades för att tillsätta en ledig befattning som handläggare inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 108 A av den 12 maj 2007. |
| Rådet/428/AD12 | Anordnades för att tillsätta en ledig befattning som enhetschef på området för säkerhet. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 150 A av den 4 juli 2007. |

Rådet/A/393

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av grekiskspråkiga handläggare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 98 av den 6 april 2000.

Rådet/A/394

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av portugisiskspråkiga handläggare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 99 av den 7 april 2000.

Rådet/A/397

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av handläggare på området för säkerhetsteknik och på området för utredning och bemyndigande. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 169 A av den 13 juni 2001.

Rådet/A/400

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av handläggare inom säkerhetstjänsten – enheten för fysisk säkerhet. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001.

Rådet/A/401

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av handläggare inom säkerhetstjänsten – enheten för revision av datasäkerhet och ackreditering av system. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001.

Rådet/A/406

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av första handläggare inom avdelningen för informationssäkerhet (Infosec) – assistent till avdelningschefen. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001.

Rådet/A/408

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av första handläggare inom fastighetsavdelningen – fastighetspolitik och projekt. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 315 A av den 9 november 2001.

Rådet/A/415

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av tjänsteman med ansvar för förebyggande åtgärder i fråga om personalens hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 A av den 16 juli 2002.

Rådet/LA/398

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av engelskspråkiga översättare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198 av den 13 juli 2001.

Rådet/C/413

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av finskspråkiga sekreterare. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 49 av den 2 februari 2002.

Rådet/C/407

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande kontorister inom avdelningen för informationssäkerhet (Infosec). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 300 A av den 26 oktober 2001.

Rådet/420/AD5

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande handläggare på området för säkerhet (Kansliet/säkerhet – avdelningen för yttre säkerhet/uppdragsskydd). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005.

Rådet/421/AD5

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande handläggare på området för säkerhet (Kansliet/säkerhet – avdelningen för internt skydd). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005.

Rådet/422/AST3

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av assistenter på området för säkerhet (Kansliet/säkerhet – avdelningen för internt skydd). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005.

Rådet/425/AD9

Anordnades för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av biträdande första handläggare på området för informationsteknik (Direktoratet för kommunikations- och informationssystem – enheten för produktionslösningar). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 316 A av den 13 december 2005.

Rådet/427/AD8

Anordnades för att tillsätta en ledig befattning som handläggare inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 108 A av den 12 maj 2007.

Rådet/428/AD12

Anordnades för att tillsätta en ledig befattning som enhetschef på området för säkerhet. Meddelandet offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 150 A av den 4 juli 2007.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/21

---

STATLIGT STÖD – RUMÄNIEN

Statligt stöd C 28/09 (f.d. N 433/09) – Stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

2009/C 321/11

Genom den skrivelse, daterad den 15 september 2009, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Rumänien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på den åtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Synpunkterna kommer att meddelas Rumänien. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

I.   FÖRFARANDE

| 1. | Genom elektronisk anmälan den 17 juli 2009 underrättade de rumänska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att vidta två stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (nedan kallat Oltchim), ett petrokemiskt företag som rumänska staten äger en majoritetsandel i på 54,8 %. |
| --- | --- |

1.

Genom elektronisk anmälan den 17 juli 2009 underrättade de rumänska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att vidta två stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (nedan kallat Oltchim), ett petrokemiskt företag som rumänska staten äger en majoritetsandel i på 54,8 %.

II.   BESKRIVNING

| 2. | Oltchim är ett av de största petrokemisk företagen i Rumänien och sydöstra Europa. I slutet av 2007 uppgick Oltchims sammanlagda skuld till rumänska staten till 538 miljoner RON (ungefär 135 miljoner EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim är ett av de största petrokemisk företagen i Rumänien och sydöstra Europa. I slutet av 2007 uppgick Oltchims sammanlagda skuld till rumänska staten till 538 miljoner RON (ungefär 135 miljoner EUR).

| 3. | De två anmälda åtgärderna är i) ett utbyte av skuld mot aktieinnehav till ett värde av 135 miljoner EUR, och ii) en statlig garanti som täcker upp till 80 % av ett kommersiellt lån på sammanlagt 424 miljoner EUR, som ska användas till investeringar som behövs för att genomföra företagets utvecklingsplan. |
| --- | --- |

3.

De två anmälda åtgärderna är i) ett utbyte av skuld mot aktieinnehav till ett värde av 135 miljoner EUR, och ii) en statlig garanti som täcker upp till 80 % av ett kommersiellt lån på sammanlagt 424 miljoner EUR, som ska användas till investeringar som behövs för att genomföra företagets utvecklingsplan.

| 4. | Enligt de rumänska myndigheterna har ingendera av de två åtgärderna något inslag av statligt stöd, med tanke på att staten agerar som en marknadsekonomisk aktör. |
| --- | --- |

4.

Enligt de rumänska myndigheterna har ingendera av de två åtgärderna något inslag av statligt stöd, med tanke på att staten agerar som en marknadsekonomisk aktör.

III.   BEDÖMNING

| 5. | Kommissionen betvivlar att dessa två statliga åtgärder inte har något inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen betvivlar att dessa två statliga åtgärder inte har något inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| 6. | Kommissionen har att undersöka om de två planerade åtgärderna klarar en jämförelse med hur en privat marknadsaktör skulle agera, såsom Rumänien har hävdat. I synnerhet måste kommissionen fastställa om det stöd som staten ger Oltchim i sin egenskap av största aktieägare respektive största fordringsägare är jämförbart med vad en privat marknadsaktör skulle välja att göra under liknande omständigheter. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen har att undersöka om de två planerade åtgärderna klarar en jämförelse med hur en privat marknadsaktör skulle agera, såsom Rumänien har hävdat. I synnerhet måste kommissionen fastställa om det stöd som staten ger Oltchim i sin egenskap av största aktieägare respektive största fordringsägare är jämförbart med vad en privat marknadsaktör skulle välja att göra under liknande omständigheter.

| 7. | Vad beträffar förenligheten menar kommissionen i detta skede att de tre aktuella åtgärderna inte kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden vare sig enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd (1), riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) eller den tillfälliga gemenskapsramen (3). |
| --- | --- |

7.

Vad beträffar förenligheten menar kommissionen i detta skede att de tre aktuella åtgärderna inte kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden vare sig enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd (1), riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) eller den tillfälliga gemenskapsramen (3).

IV.   SLUTSATS

| 8. | I ljuset av det ovan anförda har kommissionen beslutat att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget med hänsyn till de beskrivna åtgärderna. |
| --- | --- |

8.

I ljuset av det ovan anförda har kommissionen beslutat att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget med hänsyn till de beskrivna åtgärderna.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.” |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.”

---

(1)  Riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013, EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  Meddelande från kommissionen – Tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen, EUT C 83, 7.4.2009, s. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 321/12

| 1. | Kommissionen mottog den 10 december 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Liberty Global Europe N.V. (LGE, Nederländerna), som tillhör Liberty Global Inc. (LGI, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Unitymedia GmbH (Unitymedia, Tyskland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 10 december 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Liberty Global Europe N.V. (LGE, Nederländerna), som tillhör Liberty Global Inc. (LGI, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Unitymedia GmbH (Unitymedia, Tyskland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | LGE: Operatör av kabelnät i nio av EU:s medlemsstater. Också verksamt, genom ett dotterbolag, inom produktion av TV-innehåll, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

LGE: Operatör av kabelnät i nio av EU:s medlemsstater. Också verksamt, genom ett dotterbolag, inom produktion av TV-innehåll,

| — | Unitymedia: Regional operatör av bredbandskabelnät i de tyska delstaterna Nordrhein-Westfalen och Hessen. |
| --- | --- |

—

Unitymedia: Regional operatör av bredbandskabelnät i de tyska delstaterna Nordrhein-Westfalen och Hessen.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/37

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 321/13

| 1. | Kommissionen mottog den 16 december 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deutsche Bank AG på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 16 december 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Deutsche Bank AG på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Deutsche Bank AG: Inlåning och utlåning, värdepappersdeponering och -förvaring, betalningstjänster, privatbankstjänster, kapitalförvaltning, investmentbanking för privatkunder, företag och institutioner, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Deutsche Bank AG: Inlåning och utlåning, värdepappersdeponering och -förvaring, betalningstjänster, privatbankstjänster, kapitalförvaltning, investmentbanking för privatkunder, företag och institutioner,

| — | Sal. Oppenheim: Inlåning och utlåning, privatbankstjänster, förmögenhetsförvaltning, investmentbanking, värdepappersdeponering och -förvaring, exportfinansiering för privatkunder, företag och institutioner. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: Inlåning och utlåning, privatbankstjänster, förmögenhetsförvaltning, investmentbanking, värdepappersdeponering och -förvaring, exportfinansiering för privatkunder, företag och institutioner.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/38

---

Offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (1)

2009/C 321/14

Enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 ska en ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck offentliggöras i C-serien av EUT för att informera tredje part om att en sådan ansökan föreligger och ge tredje part möjlighet att eventuellt invända mot erkännandet och skyddet av det traditionella uttryck som ansökan gäller.

OFFENTLIGGÖRANDE AV ANSÖKAN OM ERKÄNNANDE AV ETT TRADITIONELLT UTTRYCK ENLIGT ARTIKEL 33 I KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 607/2009

| Datum för mottagande | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Antal sidor | 1 |
| Ansökan har upprättats på följande språk | Engelska |
| Ärendenummer | TDT/CZ/N0003 |

Datum för mottagande

30.11.2009

Antal sidor

1

Ansökan har upprättats på följande språk

Engelska

Ärendenummer

TDT/CZ/N0003

Sökande:

| Medlemsstatens behöriga myndighet | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tfn. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Medlemsstatens behöriga myndighet

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Beteckning: CLARET

Traditionellt uttryck i enlighet med artikel 118u.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007

Språk:

| — | Se artikel 31.1 b i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 |
| --- | --- |

—

Se artikel 31.1 b i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009

Förteckning över de berörda skyddade ursprungsbeteckningarna eller geografiska beteckningarna:

| — | Alla tjeckiska skyddade ursprungsbeteckningar som tas upp i förteckningen |
| --- | --- |

—

Alla tjeckiska skyddade ursprungsbeteckningar som tas upp i förteckningen

Vinproduktkategorier:

| — | Vin (bilaga XIb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Vin (bilaga XIb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007)

Definition:

| — | Vin som framställs av blå druvor utan jäsning med skalkontakt |
| --- | --- |

—

Vin som framställs av blå druvor utan jäsning med skalkontakt

---

(1)  EUT L 193, 24.7.2009, s. 60.

---

| 29.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/40

---

Offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (1)

2009/C 321/15

Enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 ska en ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck offentliggöras i C-serien av EUT för att informera tredje part om att en sådan ansökan föreligger och ge tredje part möjlighet att eventuellt invända mot erkännandet och skyddet av det traditionella uttryck som ansökan gäller.

OFFENTLIGGÖRANDE AV ANSÖKAN OM ERKÄNNANDE AV ETT TRADITIONELLT UTTRYCK ENLIGT ARTIKEL 33 I KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 607/2009

| Datum för mottagande | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Antal sidor | 1 |
| Ansökan har upprättats på följande språk | Engelska |
| Ärendenummer | TDT/CZ/N0002 |

Datum för mottagande

30.11.2009

Antal sidor

1

Ansökan har upprättats på följande språk

Engelska

Ärendenummer

TDT/CZ/N0002

Sökande:

| Medlemsstatens behöriga myndighet | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tfn. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Medlemsstatens behöriga myndighet

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Beteckning: SUR LIE

Traditionellt uttryck i enlighet med artikel 118u.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007

Språk:

| — | Se artikel 31.1 b i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 |
| --- | --- |

—

Se artikel 31.1 b i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009

Förteckning över de berörda skyddade ursprungsbeteckningarna eller geografiska beteckningarna:

| — | Alla tjeckiska skyddade ursprungsbeteckningar som tas upp i förteckningen |
| --- | --- |

—

Alla tjeckiska skyddade ursprungsbeteckningar som tas upp i förteckningen

Vinproduktkategorier:

| — | Vin (bilaga XIb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Vin (bilaga XIb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007)

Definition:

| — | Vin som under produktionen legat minst sex månader på skalrester |
| --- | --- |

—

Vin som under produktionen legat minst sex månader på skalrester

---

(1)  EUT L 193, 24.7.2009, s. 60.

---