# Uradni list C 34/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.034.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 34 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5311. februar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.034.slv

Uradni list

Evropske unije

C 34

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5311. februar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 034/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2010/C 034/02 | Državni prazniki v letu 2010: EGP, države Efte in institucije EGP | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 034/01

Menjalni tečaji eura

1

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2010/C 034/02

Državni prazniki v letu 2010: EGP, države Efte in institucije EGP

2

| | V   Mnenja |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 034/03 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 3 |
| 2010/C 034/04 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 8 |
| 2010/C 034/05 | Objava vloge za na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 11 |

V   Mnenja

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 034/03

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

3

2010/C 034/04

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

8

2010/C 034/05

Objava vloge za na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

11

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 034/06 | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2010/C 034/06

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 34/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. februarja 2010

2010/C 34/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3740 |
| JPY | japonski jen | 123,01 |
| DKK | danska krona | 7,4449 |
| GBP | funt šterling | 0,87980 |
| SEK | švedska krona | 10,0335 |
| CHF | švicarski frank | 1,4658 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1110 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,108 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 271,55 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7091 |
| PLN | poljski zlot | 4,0663 |
| RON | romunski leu | 4,1180 |
| TRY | turška lira | 2,0791 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5700 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4667 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6766 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9827 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9483 |
| KRW | južnokorejski won | 1 591,64 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,5998 |
| CNY | kitajski juan | 9,3847 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3230 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 871,34 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7149 |
| PHP | filipinski peso | 63,800 |
| RUB | ruski rubelj | 41,5800 |
| THB | tajski bat | 45,576 |
| BRL | brazilski real | 2,5411 |
| MXN | mehiški peso | 17,9438 |
| INR | indijska rupija | 63,8840 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3740

JPY

japonski jen

123,01

DKK

danska krona

7,4449

GBP

funt šterling

0,87980

SEK

švedska krona

10,0335

CHF

švicarski frank

1,4658

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1110

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,108

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

271,55

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7091

PLN

poljski zlot

4,0663

RON

romunski leu

4,1180

TRY

turška lira

2,0791

AUD

avstralski dolar

1,5700

CAD

kanadski dolar

1,4667

HKD

hongkonški dolar

10,6766

NZD

novozelandski dolar

1,9827

SGD

singapurski dolar

1,9483

KRW

južnokorejski won

1 591,64

ZAR

južnoafriški rand

10,5998

CNY

kitajski juan

9,3847

HRK

hrvaška kuna

7,3230

IDR

indonezijska rupija

12 871,34

MYR

malezijski ringit

4,7149

PHP

filipinski peso

63,800

RUB

ruski rubelj

41,5800

THB

tajski bat

45,576

BRL

brazilski real

2,5411

MXN

mehiški peso

17,9438

INR

indijska rupija

63,8840

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 11.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 34/2

---

Državni prazniki v letu 2010: EGP, države Efte in institucije EGP

2010/C 34/02

| 2010 | Islandija | Lihtenštajn | Norveška | Nadzorni organ Efte | Sodišče Efte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. januar | X | X | X | X | X |
| 2. januar | | X | | | |
| 6. januar | | X | | | |
| 2. februar | | X | | | |
| 19. marec | | X | | | |
| 1. april | X | | X | | |
| 2. april | X | X | X | X | |
| 5. april | X | X | X | X | X |
| 22. april | X | | | | |
| 1. maj | X | X | X | X | X |
| 13. maj | X | X | X | X | X |
| 14. maj | | | | X | |
| 17. maj | | | X | | |
| 24. maj | X | X | X | X | X |
| 3. junij | | X | | | |
| 17. junij | X | | | | |
| 23. junij | | | | | X |
| 2. avgust | X | | | | |
| 8. september | | X | | | |
| 1. november | | X | | X | X |
| 8. december | | X | | | |
| 25. december | X | X | X | X | X |
| 26. december | X | X | X | X | X |
| 31. december | | X | | | |

2010

Islandija

Lihtenštajn

Norveška

Nadzorni organ Efte

Sodišče Efte

1. januar

X

X

X

X

X

2. januar

X

6. januar

X

2. februar

X

19. marec

X

1. april

X

X

2. april

X

X

X

X

5. april

X

X

X

X

X

22. april

X

1. maj

X

X

X

X

X

13. maj

X

X

X

X

X

14. maj

X

17. maj

X

24. maj

X

X

X

X

X

3. junij

X

17. junij

X

23. junij

X

2. avgust

X

8. september

X

1. november

X

X

X

8. december

X

25. december

X

X

X

X

X

26. december

X

X

X

X

X

31. december

X

---

V Mnenja

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 11.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 34/3

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 34/03

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

ES št.: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2.   Država članica ali tretja država:

Grčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 – | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6 –

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Posušeni, oluščeni in zdrobljeni klični listi rastline Lathyrus clymenum L. (družina metuljnic ali stročnic) bledo rumene barve v obliki okroglih ploščic s premerom približno 2 mm in vsebnostjo vode največ 13 %. Za sestavo proizvoda je značilna posebno visoka vsebnost beljakovin in visoka vsebnost ogljikovih hidratov. Bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) je zaradi njegovih fizikalno-kemičnih lastnosti izredno enostavno kuhati (čas kuhanja je zelo kratek); navsezadnje imajo kuhan bob in iz njega pripravljene jedi edinstvene organoleptične lastnosti, kot sta zračna tekstura in rahlo sladek okus.

3.3   Surovine:

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Proizvodni postopki, ki vplivajo na razvoj posebnih značilnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis), so gojenje Lathyrus clymenum L. (αρακάς), zorenje (sušenje) semen, njihovo luščenje in pakiranje. Ti postopki morajo potekati na opredeljenem območju, kajti značilni dejavniki okolja, te kulture in postopka sušenja (uporaba santorinske prsti) dajejo proizvodu poseben značaj in prav sprememba teh dejavnikov predstavlja največje tveganje za spremembo lastnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Pakiranje mora potekati na opredeljenem geografskem območju, da se zagotovita kakovost in učinkovit nadzor porekla končnega proizvoda. Proizvodi morajo biti ustrezno zapakirani takoj in hitro po luščenju in ločevanju kličnih listov, da se tako dobljeni končni proizvod ne bi navzel vlage. Pakiranje zunaj Santorinija obvezno vključuje pomorski prevoz na debelo, ki predstavlja veliko tveganje, da se bodo proizvodi navzeli vlage in jih bodo škodljivci okužili s škodljivimi organizmi in boleznimi, in torej tveganje, da se bo poslabšala kakovost proizvoda.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje pridelave boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) vključuje grške otoke Santorini, Thirasia, Palea, Nea Kameni, Aspronisi, Christiana in Askania v prefekturi Kikladi (regija na jugu Egejskega morja).

Za vse te otoke sta značilni vulkanska prst in zelo posebna mikroklima. Natančneje, podnebje v tej regiji, ki je podrobneje opisano v točki 5.1.a, je vroče in suho, z zelo veliko sonca, močnimi severnimi vetrovi (meltémi) in povprečno letno relativno vlažnostjo 71 %.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

| (a) | Podnebje: Spodnji podatki štejejo kot posebni podnebni dejavniki, od katerih je odvisna kakovost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).






  1. | relativna vlažnost ozračja, ki je vse leto povprečno 71 % |
| --- | --- | --- |

(a)

Podnebje: Spodnji podatki štejejo kot posebni podnebni dejavniki, od katerih je odvisna kakovost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).

1.

relativna vlažnost ozračja, ki je vse leto povprečno 71 %

| 2. | letna količina padavin, ki je 370 mm |
| --- | --- |

2.

letna količina padavin, ki je 370 mm

| 3. | severni vetrovi, ki pihajo vse leto |
| --- | --- |

3.

severni vetrovi, ki pihajo vse leto

| 4. | povprečna letna temperatura, ki je 17,5 °C |
| --- | --- |

4.

povprečna letna temperatura, ki je 17,5 °C

| 5. | število sončnih dni, ki je 202 dneva na leto |
| --- | --- |

5.

število sončnih dni, ki je 202 dneva na leto

| 6. | odsotnost zmrzali. |
| --- | --- |

6.

odsotnost zmrzali.

| (b) | Prst: Kamnine, iz katerih so nastala vulkanska tla, ki pokrivajo skoraj cel Santorini, so terciarne usedline prsti, plovca in lave. Ta prst je globoka, se srednje ali skoraj nič ne izpira, tla so položna. Na splošno je struktura tal na otoku fina in ne vsebuje osnovnih anorganskih elementov, kot sta kalij in dušik. Prav tako vsebuje izredno malo organskih snovi. In nazadnje, vodnih virov je zelo malo ali jih sploh ni. |
| --- | --- |

(b)

Prst: Kamnine, iz katerih so nastala vulkanska tla, ki pokrivajo skoraj cel Santorini, so terciarne usedline prsti, plovca in lave. Ta prst je globoka, se srednje ali skoraj nič ne izpira, tla so položna. Na splošno je struktura tal na otoku fina in ne vsebuje osnovnih anorganskih elementov, kot sta kalij in dušik. Prav tako vsebuje izredno malo organskih snovi. In nazadnje, vodnih virov je zelo malo ali jih sploh ni.

5.2   Posebnost proizvoda:

Temeljna posebnost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) je, da se za njegovo pridelavo uporablja rastlinska vrsta Lathyrus clymenum L. iz družine metuljnic ali stročnic. Ta rastlina se goji samo na opredeljenem območju, edini namen te kulture pa je pridelava boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).

Prav drugačno poreklo daje proizvodu posebne lastnosti, po katerih se loči od podobnih proizvodov. Njegove glavne značilnosti so:

Fizikalne lastnosti: bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) so kosi razcepljenih kličnih listov iz semen; so bledo rumeni in v obliki okroglih ploščic s premerom približno 2 mm. Maksimalna vsebnost vode je 13 %, odstotek zdrobljenih kličnih listov je od 1 % do 5 %, odvisno od proizvodnega procesa.

Kemične lastnosti: „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) ima zaradi stanja prsti, podnebnih pogojev in sorte rastline zelo visoko vsebnost ogljikovih hidratov (63 %) in beljakovin (20 %).

Treba je tudi poudariti, da imajo iz boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) pripravljene jedi posebne organoleptične lastnosti, po katerih se to živilo razlikuje od drugih podobnih živil in ki prispevajo k njegovemu slovesu. Najbolj posebne lastnosti so:

Zračna tekstura: zaradi majhnosti in homogenosti kličnih listov ter visoke vsebnosti ogljikovih hidratov.

Obstojnost proizvoda: zaradi visoke stopnje posušenosti in dezinfekcije semen boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).

Lahko kuhanje: zaradi majhnosti in homogenosti kličnih listov ter visoke koncentracije ogljikovih hidratov je proizvod hitro kuhan in potrebuje zelo malo vode.

Okus: prisotnost sladkorja v rastlinskem tkivu pojasni, zakaj ima proizvod na koncu rahlo sladek okus v nasprotju z drugimi podobnimi proizvodi, za katere je značilen rahlo grenek okus.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Vse posebnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis), kot se kažejo v njegovih fizikalnih in kemičnih lastnostih ter organoleptičnih lastnostih iz njega pripravljenih jedi, so rezultat povezanih značilnosti okolja, lokalnega znanja in enkratnih genetskih virov.

Vse te posebnosti so znane že od antike, tj. odkar se goji Lathyrus clymenum L. (družina metuljnic ali stročnic), kar pojasni sloves boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) v primerjavi z drugimi podobnimi proizvodi.

| (a) | Kakovost ali značilnosti: kot je navedeno zgoraj, posebne značilnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) izhajajo iz skupnega vpliva treh dejavnikov. Učinki vsakega od teh dejavnikov so na kratko opisani v nadaljevanju: | Genetski material: že od antike se rastlinska vrsta za pridelavo boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) (Lathyrus clymenum L. iz družine metuljnic ali stročnic) goji izključno na Santoriniju in bližnjih otočkih. Stanje prsti in podnebne razmere, ki prevladujejo na teh otokih, namreč otežujejo ali celo onemogočajo gojenje katere koli druge vrste, ki se uporablja za pridelavo boba. Plod, ki se ga dobi po mlačvi, se hrani ločeno in je namenjen za setev prihodnje leto. Ta praksa je edina razlaga za to, da se je gojenje te rastline, ki je posebna lokalna sorta metuljnic in se uporablja samo za proizvodnjo slovitega boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis), ohranilo 3 500 let.

  Lathyrus clymenum L. daje bobu „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) fizikalne lastnosti, saj so te povezane s posebno fenotipsko obliko glavnih taksonomskih značilnosti, kot sta velikost in barva kličnih listov. Posebna kemična sestava kličnih listov je tudi genetsko nadzorovana lastnost. |
| --- | --- | --- |

(a)

Kakovost ali značilnosti: kot je navedeno zgoraj, posebne značilnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) izhajajo iz skupnega vpliva treh dejavnikov. Učinki vsakega od teh dejavnikov so na kratko opisani v nadaljevanju:

Genetski material: že od antike se rastlinska vrsta za pridelavo boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) (Lathyrus clymenum L. iz družine metuljnic ali stročnic) goji izključno na Santoriniju in bližnjih otočkih. Stanje prsti in podnebne razmere, ki prevladujejo na teh otokih, namreč otežujejo ali celo onemogočajo gojenje katere koli druge vrste, ki se uporablja za pridelavo boba. Plod, ki se ga dobi po mlačvi, se hrani ločeno in je namenjen za setev prihodnje leto. Ta praksa je edina razlaga za to, da se je gojenje te rastline, ki je posebna lokalna sorta metuljnic in se uporablja samo za proizvodnjo slovitega boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis), ohranilo 3 500 let.

Lathyrus clymenum L. daje bobu „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) fizikalne lastnosti, saj so te povezane s posebno fenotipsko obliko glavnih taksonomskih značilnosti, kot sta velikost in barva kličnih listov. Posebna kemična sestava kličnih listov je tudi genetsko nadzorovana lastnost.

| | Znanje: to lokalno znanje se nanaša tako na izključno gojenje Lathyrus clymenum L. kot na obdelavo semen, katere posledica je nizka vsebnost vode in nizek odstotek zdrobljenih kličnih listov.
  Natančneje, obdobja setve, pobiranja pridelka in mlačve so odločilne prakse, ki so omogočile prilagoditev kulture lokalnemu okolju; sicer pa je izbira razmnoževalnega materiala za kulture naslednjega leta posebna praksa, ki pojasni, kako se je ohranilo gojenje te rastline.
  Razvilo se je posebno znanje za zorenje plodov. To vključuje dva pomembna dejavnika, ki povezujeta bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) z lokalnim okoljem. Gre za uporabo santorinske prsti in podzemnih skladišč za shranjevanje in skladiščenje plodov. Ta postopek ščiti plodove pred napadi mrčesa in prispeva k nastanku želene trdnosti, ki jim daje odpornost za nadaljnjo obdelavo, ne da bi se drobili. |
| --- | --- |

Znanje: to lokalno znanje se nanaša tako na izključno gojenje Lathyrus clymenum L. kot na obdelavo semen, katere posledica je nizka vsebnost vode in nizek odstotek zdrobljenih kličnih listov.

Natančneje, obdobja setve, pobiranja pridelka in mlačve so odločilne prakse, ki so omogočile prilagoditev kulture lokalnemu okolju; sicer pa je izbira razmnoževalnega materiala za kulture naslednjega leta posebna praksa, ki pojasni, kako se je ohranilo gojenje te rastline.

Razvilo se je posebno znanje za zorenje plodov. To vključuje dva pomembna dejavnika, ki povezujeta bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) z lokalnim okoljem. Gre za uporabo santorinske prsti in podzemnih skladišč za shranjevanje in skladiščenje plodov. Ta postopek ščiti plodove pred napadi mrčesa in prispeva k nastanku želene trdnosti, ki jim daje odpornost za nadaljnjo obdelavo, ne da bi se drobili.

| | Okolje: vpliv okolja zadeva kulturo Lathyrus clymenum L., nastanek kvantitativnih značilnosti, kot je kemična sestava kličnih listov, in obstoj enkratnih proizvodnih dejavnikov, kot je santorinska prst.
  Posebne okoljske razmere, ki so prispevale k izbiri in prilagoditvi kulture Lathyrus clymenum L., so moč vetra, skromni razpoložljivi vodni viri in revna prst. Lathyrus clymenum L. je plezalka in to jo ščiti pred močnimi vetrovi; poleg tega je kserofilna rastlina, tako da lahko preživi v skoraj puščavskih razmerah; in nazadnje, ker lahko zadrži dušik iz ozračja, lahko nadomesti odsotnost temeljnih hranilnih snovi. Najočitnejši znak prilagoditve te kulture okolju na otoku Santorini je, da je preživela izbruh ognjenika.
  In nazadnje, pomanjkanje vodnih virov pojasni visoko vsebnost sladkorja v rastlini, ki ji omogoča večjo absorpcijo vode z osmozo. |
| --- | --- |

Okolje: vpliv okolja zadeva kulturo Lathyrus clymenum L., nastanek kvantitativnih značilnosti, kot je kemična sestava kličnih listov, in obstoj enkratnih proizvodnih dejavnikov, kot je santorinska prst.

Posebne okoljske razmere, ki so prispevale k izbiri in prilagoditvi kulture Lathyrus clymenum L., so moč vetra, skromni razpoložljivi vodni viri in revna prst. Lathyrus clymenum L. je plezalka in to jo ščiti pred močnimi vetrovi; poleg tega je kserofilna rastlina, tako da lahko preživi v skoraj puščavskih razmerah; in nazadnje, ker lahko zadrži dušik iz ozračja, lahko nadomesti odsotnost temeljnih hranilnih snovi. Najočitnejši znak prilagoditve te kulture okolju na otoku Santorini je, da je preživela izbruh ognjenika.

In nazadnje, pomanjkanje vodnih virov pojasni visoko vsebnost sladkorja v rastlini, ki ji omogoča večjo absorpcijo vode z osmozo.

| (b) | Sloves: dokazana prisotnost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) na opredeljenem območju sega v XVI. stoletje pr. n. št., kot dokazujejo arheološke najdbe, pripisane poznemu eneolitiku, z izkopavanja zahodne zgradbe v Akrotiriju. Ostanki zalog pridelka so bili namreč opredeljeni kot semena Lathyrus clymenum L.
  Poleg tega se izraz bob v pisni obliki prvič pojavi v VI. ali V. stoletju pr. n. št. v odlomku izgubljene Ajshilove tragedije, v kateri pomeni jed revnih ljudi.
  Prvo ugotovljeno povezavo med izrazom bob in zelo znano jedjo je v II. stoletju n. št. vzpostavil Dioscorides, ki se na ta izraz sklicuje kot na latinsko ime za grško besedo κουκιά (Vicia faba L.), najpogosteje uporabljeno metuljnico za pridelavo boba.
  V VI. stoletju n. št. Ciril Scythopolis omenja uporabo πισαρίων, tj. nizke zelenjadnice, ki jo na Santoriniju imenujejo αρακάς, za pridelavo boba, s čimer prvič v literarnem besedilu vzpostavi povezavo med starogrškim izrazom αρακίσκο in pridelavo boba.
  Bob kot tradicionalni santorinski pridelek je v popisu za leto 1850 naveden kot četrti glavni proizvod; leta 1914 Gennadios omeni zlasti odlično kakovost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) in prepozna αρακάς kot rastlino za njegovo pridelavo. Ta zveza je navedena v številnih virih iz XX. stoletja, vendar šele leta 1943 Rechinger navede povezavo med lokalno kulturo in Lathyrus clymenum L.
  V XXI. stoletju pa je vzpostavljena povezava med tradicionalnim lokalnim imenom αρακάς in Lathyrus clymenum L. Za pripravo tega spisa so bili vzorci te rastline namreč predloženi laboratoriju za sistematično botaniko na agronomski univerzi v Atenah, ki je prepoznal Lathyrus clymenum L.
  Zato je očitno, da se bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) v tej regiji neprekinjeno goji že več kot 3 600 let. |
| --- | --- |

(b)

Sloves: dokazana prisotnost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) na opredeljenem območju sega v XVI. stoletje pr. n. št., kot dokazujejo arheološke najdbe, pripisane poznemu eneolitiku, z izkopavanja zahodne zgradbe v Akrotiriju. Ostanki zalog pridelka so bili namreč opredeljeni kot semena Lathyrus clymenum L.

Poleg tega se izraz bob v pisni obliki prvič pojavi v VI. ali V. stoletju pr. n. št. v odlomku izgubljene Ajshilove tragedije, v kateri pomeni jed revnih ljudi.

Prvo ugotovljeno povezavo med izrazom bob in zelo znano jedjo je v II. stoletju n. št. vzpostavil Dioscorides, ki se na ta izraz sklicuje kot na latinsko ime za grško besedo κουκιά (Vicia faba L.), najpogosteje uporabljeno metuljnico za pridelavo boba.

V VI. stoletju n. št. Ciril Scythopolis omenja uporabo πισαρίων, tj. nizke zelenjadnice, ki jo na Santoriniju imenujejo αρακάς, za pridelavo boba, s čimer prvič v literarnem besedilu vzpostavi povezavo med starogrškim izrazom αρακίσκο in pridelavo boba.

Bob kot tradicionalni santorinski pridelek je v popisu za leto 1850 naveden kot četrti glavni proizvod; leta 1914 Gennadios omeni zlasti odlično kakovost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) in prepozna αρακάς kot rastlino za njegovo pridelavo. Ta zveza je navedena v številnih virih iz XX. stoletja, vendar šele leta 1943 Rechinger navede povezavo med lokalno kulturo in Lathyrus clymenum L.

V XXI. stoletju pa je vzpostavljena povezava med tradicionalnim lokalnim imenom αρακάς in Lathyrus clymenum L. Za pripravo tega spisa so bili vzorci te rastline namreč predloženi laboratoriju za sistematično botaniko na agronomski univerzi v Atenah, ki je prepoznal Lathyrus clymenum L.

Zato je očitno, da se bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) v tej regiji neprekinjeno goji že več kot 3 600 let.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf

---

| 11.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 34/8

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 34/04

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PRLEŠKA TÜNKA“

ES št.:SI-PGI-0005-0533-24.03.2006

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Naslov: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Naslov:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Faks

+386 14789055

E-naslov:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot |
| --- | --- |
| Naslov: | Križevci 11 |
| SI-9242 Križevci pri Ljutomeru |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot

Naslov:

Križevci 11

SI-9242 Križevci pri Ljutomeru

SLOVENIJA

Tel.

+386 25888144

Faks

—

E-naslov:

—

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Razred 1.2. | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni) |
| --- | --- |

Razred 1.2.

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv:

„Prleška tünka“

4.2   Opis:

Prleška tünka je sestavljena iz mesa in zaseke. Kosi mesa (prašičje stegno, hrbet, ledja ali vrat) so razsoljeni, suho toplotno obdelani in prekajeni (dimljeni). Zaseka (mleta slanina) se pripravi s toplotno obdelavo trde hrbtne slanine, ki se zmelje in začini. Meso in zaseka v posodi skupaj zorita vsaj 30 dni.

Kot Prleška tünka se vedno ponudi meso in zaseko. Meso je enakomerne, svetlo rožnate barve, značilne za razsoljeno, toplotno obdelano meso, brez sivih, temnih ali drugačnih diskoloracij. Zaseka je smetanasto bele barve, primerno mazava in primerne strukture, z delci v velikosti riževih zrn, okus je značilen.

Meso ima okus po dozorelem, razsoljenem, prekajenem mesu, je primerno slano, s harmonično izraženim okusom začimb. Okus zaseke mora biti značilen.

4.3   Geografsko območje:

Proizvodnja Prleške tünke poteka na geografskem območju Prlekije, to je občin Ljutomer, Razkrižje, Križevci, Veržej, Sveti Jurij, Radenci, Gornja Radgona in Ormož.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Vsi proizvajalci morajo biti locirani znotraj geografskega območja.

Vsak proizvajalec mora voditi podatke, s katerimi dokazuje, da spoštuje zahteve specifikacije za Prleško tünko. Proizvajalci morajo voditi podatke o nabavljenih surovinah, poteku proizvodnje, trajanju zorenja, mikrobiološke analize, senzorične analize ter evidence o proizvedenih in prodanih količinah Prleške tünke. Društvo za promocijo in zaščito prleških dobrot preverja lokacijo proizvajalcev, proizvajalčeve evidence, ki dokazujejo, da se proizvajalec drži zahtevanih predpisov in upošteva specifikacijo. Društvo vodi tudi listo proizvajalcev. Celoten proizvodni proces, od uporabe surovine do končnega izdelka, je zaradi stroge kontrole pri vsakem proizvajalcu, sledljiv. Proizvajalce kontrolira tudi neodvisni kontrolni organ, ki izpolnjuje zahteve evropskega standarda EN 45011.

4.5   Metoda pridobivanja:

Prleško tünko sestavljata meso in zaseka.

Meso prašičjega stegna, hrbta, ledij ali vratu, brez kosti, kože in površinske slanine, se razsoli z 2,4 do 2,8 % soli za razsol na maso svežega mesa (NaNO2 v dovoljeni koncentraciji 0,5–0,6 %). Dodati se sme tudi do 0,5 % sladkorja. Injiciranje razsolice v meso je prepovedano. Dovoljene začimbe za pripravo mesa so še poper, česen, kumina in lovor. Temperatura razsoljevanja mora biti med 0 in 80 °C. Enakomerno razsoljeno meso se suho toplotno obdela ter prekadi.

Zaseka se pripravi s toplotno obdelavo trde hrbtne slanine, ki se nato zmelje v delce, premera 6 do 8 mm in nasoli z 2–2,4 % kuhinjske soli, začiniti se sme s črnim poprom in česnom.

Za Prleško tünko se pripravljeno meso in zaseka izmenično po plasteh zlagata v posodo, imenovano tünka. Spodnja plast v posodi je zaseka, sledi plast mesa, plast zaseke, itd. Zgornja plast je vedno zaseka. Pri zlaganju v zaseko, se kosi mesa ne smejo stikati med seboj. Meso in zaseka v posodi skupaj zorita vsaj 30 dni.

Prleška tünka se skladišči v zaprtih posodah oziroma vrečah pri temperaturi do 12 °C.

Teža predpakirane Prleške tünke je lahko poljubna, vendar mora biti predpakirana Prleška tünka sestavljena iz mesa in zaseke v razmerju 60:40 do 70:30.

Predpakirane enote Prleške tunke vsebujejo predpisan delež zaseke in mesa, ki se ju pred pakiranjem vzame iz posod za zorenje. Zaradi ohranitve specifičnih kakovostnih in senzoričnih lastnosti Prleške tünke, predvsem pa mikrobiološke neoporečnosti končnega proizvoda, je potrebno Prleško tünko neposredno po zorenju zapakirati na opredeljenem geografskem območju. Pakira se lahko v vakuumu ali spremenjeni atmosferi.

4.6   Povezava:

Zaščita Prleške tünke temelji na tradiciji specifične proizvodne tehnologije Prleške tünke, kar ji daje značilne senzorične lastnosti.

Prlekija je že od nekdaj poznana po reji prašičev. Kmet je tünko začel izdelovati predvsem zato, da je ohranil meso preko leta. Tako je pričel meso zlagati (tünkati) v zmleto slanino, ki jo je poprej delno stopil, nato solil in ohladil. Veliko leseno posodo, v kateri je „pacal“ meso, je imenoval tünka in ta izraz se je ohranil vse dodanes.

Zapiski iz leta 1487 govore, da so tünko poznali na številnih cerkvenih posestvih in gradovih znotraj geografskega območja.

Ohranjen je tudi zapis, da so konec 18. stoletja v Prlekiji poznali zaseko, slanino, suho svinjsko meso in posebne lesene posode – tünke, v katerih so že takrat shranjevali to specialiteto.

Proizvodnja Prleške tünke je tako skozi različne generacije postala tradicionalen način konzerviranja mesa skozi vse leto.

Različne raziskave so pokazale, da se je specifična tehnologija proizvodnje in poimenovanja Prleška tünka ohranila prav na geografskem območju iz točke 4.3, kjer proizvodnja danes poteka na sodobnejši način, pri čemer pa se ohranja vsa tradicija prvotne izdelave.

Današnji sloves Prleške tünke potrjujejo tudi različne diplome in medalje, ki jih je Prleška tünka prejela na različnih ocenjevanjih. Tradicionalna jed na področju Prlekije je še danes kos črnega kruha, namazan z zaseko, obložen z rezino mesa iz tünke, zraven pa kisle kumarice.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Naslov: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Bureau Veritas, d.o.o.

Naslov:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Faks

+386 14747602

E-naslov:

info@bureauveritas.si

4.8   Označevanje:

Proizvajalci Prleške tünke, ki izpolnjujejo pogoje iz specifikacije, za kar so prejeli certifikat, morajo svoje proizvode označevati z imenom izdelka Prleška tünka, z enotnim znakom v obliki lesene posode (tünka), nacionalnim simbolom kakovosti in ustreznim simbolom skupnosti.

Deklaracija na izdelku mora, poleg podatkov, ki jih zahteva veljavna zakonodaja, vsebovati še ime kosa mesa (stegno, hrbet, ledja, vrat) ter razmerje mesa in zaseke. Z izrazom šnita se lahko deklarira hrbet in ledja, z izrazom šijak pa vrat. Razmerje mesa in zaseke se mora vedno deklarirati tako, da je vsota deležev 100.

Image

---

| 11.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 34/11

---

Objava vloge za na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 34/05

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SCHROBENHAUSENER SPARGEL“/„SPARGEL AUS DEM SCHROBENHAUSENER LAND“/„SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET SCHROBENHAUSEN“

ES št.: DE-PGI-0005-0678-20.02.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Schrobenhausener Spargel“/„Spargel aus dem Schrobenhausener Land“/„Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda (v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1898/2006):

| Skupina 1.6 – | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6 –

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Schrobenhausener Spargel“, „Spargel aus dem Schrobenhausener Land“, „Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen“ (v nadaljnjem besedilu: „Schrobenhausener Spargel“) so užitna stebla špargljev (Asparagus officinalis), ki se prodajajo kot olupljena ali neolupljena. „Schrobenhausener Spargel“ se proizvajajo na okolju prijazen način in v skladu s predpisi dobre kmetijske prakse.

Barva belih „Schrobenhausener Spargel“ lahko variira od bele do vijolične, sami šparglji pa ne smejo biti daljši od 22 cm. Zeleni „Schrobenhausener Spargel“ ne smejo preseči dolžine 27 cm.

„Schrobenhausener Spargel“ se pripravljajo v skladu s standardom UNECE FFV04 (Asparagus).

Imajo značilen močan, rahlo oreškast okus špargljev.

Obiranje enkrat do dvakrat na dan ter skrbno in ustrezno ravnanje po obiranju zagotavljata potrošnikom sveže „Schrobenhausener Spargel“ ne glede na način distribucije.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

„Schrobenhausener Spargel“ se lahko pridelujejo izključno na točno določenih območjih.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Po obiranju je treba šparglje nemudoma postaviti na hladno, da se ohrani njihova kakovost. Stebla se skrbno razrežejo po dolžini in razvrstijo. Nato jih je treba hraniti na hladnem mestu pri temperaturi 1–2 °C in z visoko vlažnostjo zraka. Proizvajalec ne sme prekiniti hladilne verige.

Vsebina posameznega pakiranja mora biti enaka, kar pomeni, da lahko vsako pakiranje vsebuje samo šparglje iz območja Schrobenhausen (glej točko 4.) iste kakovosti, barvne skupine in velikosti. Obenem mora biti iz vidnega dela pakiranja razvidna celotna vsebina.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

„Schrobenhausener Spargel“ morajo biti opremljeni z naslednjo oznako:

Image

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje pridelovanja na Bavarskem, kjer se pridelujejo „Schrobenhausener Spargel“, zajema občine Aichach, Aresing, Berg im Gau, Brunnen, Gachenbach, Geisenfeld, Gerolsbach, Hohenwart, Inchenhofen, Karlskron, Kühbach, Langenmosen, Pfaffenhofen an der Ilm, Pörnbach, Pöttmes, Reichertshofen, Rohrbach, Schrobenhausen in Waidhofen, ki so v okrožjih Neuburg-Schrobenhausen, Aichach-Friedberg in Pfaffenhofen an der Ilm.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Ime kraja Schrobenhausen je neločljivo povezano z njegovim najbolj znanim proizvodom, šparglji „Schrobenhausener Spargel“, o čemer priča tudi že desetletja uveljavljena raba logotipa s silhueto kraja Schrobenhausen.

Najstarejši znani dokument, v katerem se omenja gojenje špargljev v Schrobenhausnu, je iz leta 1851, in sicer gre za članek v glasilu „Wochenblatt“ z datumom 12. julij 1851.

Že leta 1856 je Sandizellski grof pošiljal šparglje plemenitim meščanom Münchna, leta 1913 pa je Christian Schad iz Groß-Geraua odprl prvi obsežen nasad špargljev.

Območje odlikujejo ugodni pogoji za pridelovanje. Prevladujejo tla s sviščem, v zmernih količinah se pojavljajo tudi lahka terciarna tla s tipično vsebnostjo mulja in ilovice. Taka tla se spomladi hitro ogrejejo, so enostavna za obdelovanje ter omogočajo hitro in pokončno rast špargljev.

Tla so lahka, peščena in globoka, odlikuje pa jih visoka prepustnost za zrak. Pridelovanje špargljev „Schrobenhausener Spargel“ je še posebej omejeno na naslednje tipe tal:

| | pesek (S) |
| --- | --- |

pesek (S)

| | rahlo ilovnat pesek (Sl) |
| --- | --- |

rahlo ilovnat pesek (Sl)

| | ilovnat pesek (lS) |
| --- | --- |

ilovnat pesek (lS)

| | zelo ilovnat pesek (SL) |
| --- | --- |

zelo ilovnat pesek (SL)

Območje pridelovanja Schrobenhausen leži na višini okoli 400 m nad morjem, povprečna letna temperatura pa je 7,5 °C. Povprečna letna količina padavin je 827 mm (količina padavin v zadnjih 25 letih), pri čemer povprečno 280 mm dežja pade med junijem in avgustom.

5.2   Posebnost proizvoda:

Kakovost špargljev „Schrobenhausener Spargel“ izvira iz opisanih podnebnih pogojev in tipov tal na opredeljenem geografskem območju.

Velika prepoznavnost, ki jo je v potrošniški raziskavi potrdila Tehnična univerza v Münchnu in ki izhaja iz pogojev pridelovanja (posebno hitra rast daje špargljem nežno kakovost in značilen močan, rahlo oreškast okus), je povezana z dobrim imenom in posebnim ugledom tega kmetijskega proizvoda, ki obstaja tudi zunaj svojega območja pridelovanja. Poleg že omenjenega edinstvenega okusa špargljev „Schrobenhausener Spargel“ potrošniki najbolj cenijo njihovo svežino in poreklo.

Združenje proizvajalcev špargljev Južne Bavarske (Spargelerzeugerverband Südbayern e.V.) priporoča predvsem sorte, ki zlasti izpolnjujejo agronomske zahteve (preizkusi na terenu) in zahteve glede okusa na podlagi senzoričnih preizkusov v zvezi s specifikacijo. Združenje te sorte navaja na svoji spletni strani (http://www.spargel.de/anbau), podatke pa posodablja vsako leto.

„Schrobenhausener Spargel“ so bili vključeni tudi v podatkovno bazo značilnih regionalnih posebnosti dežele Bavarske, kar še dodatno potrjuje njihovo posebnost in edinstvenost.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Razlogi za značilne lastnosti „Schrobenhausener Spargel“ so ne le v podnebju in posebnih tleh v tej regiji, temveč tudi v dolgi tradiciji gojenja špargljev na območju Schrobenhausna in strokovnemu znanju kmetov, ki šparglje gojijo že več rodov. Zaradi lahkih peščenih tal in vsakodnevnega obiranja imajo „Schrobenhausener Spargel“ posebej nežna stebla.

Ugled

Članki v schrobenhausenskem glasilu „Wochenblatt“ iz leta 1914 in oglasi iz 20-ih let preteklega stoletja pričajo o razmahu priljubljenosti špargljev v schrobenhausenski regiji. Do leta 1933 je ugled „Schrobenhausener Spargel“ dosegel München. V 50-ih letih so to specialiteto gojili številni mali kmetje, največjo priljubljenost pa je območje gojenja „Schrobenhausener Spargel“ uživalo sredi 70-ih in konec 80-ih let.

Dejavnost špargljev danes pokriva območje okoli 900 hektarjev (vključno s proizvodnjo sadik) in je postalo eden glavnih gospodarskih dejavnikov schrobenhausenske regije.

Proizvajalci, ki živijo na tem geografskem območju, že več kot 90 let iz roda v rod predajajo svoje znanje in izkušnje z gojenjem špargljev. To znanje in izkušnje omogočajo najboljšo kakovost, ki je podlaga za uspešno trženje.

Sezona špargljev je v tej regiji znana kot „peti letni čas“, ki privablja izletnike in turiste z vseh koncev in krajev. Na temo špargljev je na voljo celo knjiga z opisom izletov po regiji za kolesarje in pohodnike.

V tem času je tako v domačih kuhinjah kot v restavracijah poudarek na špargljih. Domačini in okoli 40 000 obiskovalcev, ki vsako leto ob sezoni špargljev obiščejo Schrobenhausen, so vedno znova presenečeni nad neverjetno domiselnimi recepti. Ob tej sezoni se na tržnicah največ prometa ustvarja s proizvodi iz špargljev.

Veliko obiskovalcev z vsega sveta, okoli 10 000 na leto, privabi tudi Evropski muzej špargljev v Schrobenhausnu, ki poudarja povezanost schrobenhausenske regije s šparglji.

Od leta 1975 vsako leto potekata izbor in kronanje schrobenhausenske kraljice špargljev, ki nato opravi številne intervjuje za radio, televizijo in tisk ter tako ponaša sloves schrobenhausenskih špargljev prek meja njihovega domačega kraja.

O njihovem ugledu pričajo tudi študije Tehnične univerze v Münchnu in podatki o cenah iz Osrednjega organa za poročanje o trgu in cenah (Zentrale Markt- und Preisberichtstelle, ZMP), nemškega organa za podporo kmetijstvu in prehrambni industriji, sam ugled pa temelji na lastnostih, ki se tam proizvajajo.

Sklic na objavo specifikacije

Markenblatt, 6. zvezek, z dne 11.2.2005, del 7, str. 1770

(http://www.publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=8)

---

11.2.2010

| 11.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 34/s3

---

OBVESTILO

Dne 11. februarja 2010 bo v Uradnem listu Evropske unije C 34 A izšel „Skupni katalog sort poljščin – Prvi dodatek k 28. dopolnjeni izdaji“.

Naročniki Uradnega lista lahko brezplačno prejmete toliko kopij in jezikovnih različic tega Uradnega lista, do kolikor izvodov ste kot naročnik upravičeni. Prosimo vas, da natančno izpolnite spodnjo naročilnico in jo pošljete skupaj z vašo naročniško številko (koda, ki se nahaja na levi strani vsake nalepke in se začne z O/...). Brezplačni izvod tega Uradnega lista je na voljo še eno leto po dnevu izdaje.

Če niste naročnik, lahko ta Uradni list proti plačilu naročite pri enem od naših komercialnih distributerjev (glej http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).

Ta Uradni list – kot tudi vse druge serije Uradnega lista (L, C, CA, CE) – lahko brezplačno najdete na spletišču http://eur-lex.europa.eu

Image

---