# Europeiska unionens C 273/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.273.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 273 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången13 november 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.273.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 273

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången13 november 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 273/01 | Europeiska gemenskapernas årsredovisning — Räkenskapsåret 2008 — Konsoliderade årsredovisningar och konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten | 1 |
| 2009/C 273/02 | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet | 122 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 273/01

Europeiska gemenskapernas årsredovisning — Räkenskapsåret 2008 — Konsoliderade årsredovisningar och konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

1

2009/C 273/02

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet

122

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 13.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 273/1

---

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS ÅRSREDOVISNING

RÄKENSKAPSÅRET 2008

KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGAR OCH KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

(2009/C 273/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Anmärkning till de konsoliderade årsredovisningarna

Genomförande och redovisning av EU:s budget

| DEL I – | Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisningar och förklarande anmärkningar |
| --- | --- |

DEL I –

| A. | Balansräkning |
| --- | --- |

A.

Balansräkning

| B. | Resultaträkning |
| --- | --- |

B.

Resultaträkning

| C. | Kassaflödesanalys |
| --- | --- |

C.

Kassaflödesanalys

| D. | Förändringar i nettotillgångarna |
| --- | --- |

D.

Förändringar i nettotillgångarna

| E. | Anmärkningar till årsredovisningen |
| --- | --- |

E.

Anmärkningar till årsredovisningen

| DEL II – | Konsoliderade rapporter om genomförandet av Europeiska gemenskapernas budget och förklarande anmärkningar |
| --- | --- |

DEL II –

| ABSCHNITT A – | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten* |
| --- | --- |

ABSCHNITT A –

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten*

| ABSCHNITT B – | Förklaringar till de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

ABSCHNITT B –

Förklaringar till de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet

ANMÄRKNING TILL DE KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGARNA

Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning 2008 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och byråer lämnat enligt artikel 129.2 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Härmed intygas att räkenskaperna utformats i överensstämmelse med avdelning VII i denna budgetförordning och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i bilagorna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och byråerna har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat all information som är nödvändig för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska gemenskapernas tillgångar och skulder samt budgetgenomförandet.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa upplysningar och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas ekonomiska situation.

Ph. TAVERNE

Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EU:S BUDGET

1.   ÅRLIGA BUDGETFÖRBEREDELSER

Via EU:s budget finansieras en rad politiska åtgärder och program inom hela Europeiska unionen. I enlighet med de prioriteringar som fastställs av medlemsstaterna genomför kommissionen särskilda program, verksamheter och projekt. Dessa kan omfatta allt ifrån stöd till utbildningsprojekt för studenters och lärares rörlighet till projekt för en bättre arbetsmiljö för arbetstagare i EU eller för bättre kontroller vid de yttre gränserna.

Nära 94 % av EU:s budget ägnas åt att finansiera EU-politik och verksamhet som har godkänts av alla medlemsstater. Den verksamhetsbaserade budgeteringen borgar för att det finns en direkt koppling mellan den årliga budgeten och EU:s politik. Den verksamhetsbaserade kontoplanen, som infördes i samband med 2004 års budget, innehåller en klar och tydlig indelning av EU:s olika politikområden och av de sammanlagda medel som avsätts för varje politikområde.

De 31 politikområdena indelas vidare i omkring 200 verksamheter. Av dessa är drygt 110 operativa verksamheter, som alltså tas upp i kontoplanen som kapitel. Politikområdena är huvudsakligen inriktade på den operativa verksamheten, eftersom kärnverksamheten inom varje område avser tredje man. Andra politikområden är övergripande och avser hur kommissionen fungerar, till exempel ”samordning och rättslig rådgivning” och ”budget”. Verksamheterna ger en gemensam ram för prioritering, planering, budgetering, övervakning och rapportering och bidrar därmed till en effektiv och ekonomisk resursanvändning.

Det interna förfarandet för att anta budgeten inleds med att kommissionen utarbetar ett preliminärt budgetförslag som överlämnas till rådet, som kan göra ändringar i förslaget när det anser detta vara påkallat. Därefter går det omarbetade förslaget vidare till Europaparlamentet som i sin tur kan föreslå ändringar, godta eller förkasta förslaget. När alla ändringar och uppdateringar godkänts (och vid behov ett helt nytt förslag lagts fram av kommissionen) antas budgeten i mitten av december av Europaparlamentet. När parlamentets ordförande förklarat budgeten antagen kan den börja genomföras.

2.   HUR FINANSIERAS EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS BUDGET?

Europeiska gemenskapens inkomster kommer från två huvudsakliga källor: Intäkter av egna medel och övriga intäkter.

2.1   Inkomster från egna medel och fordringar

Egna medel kan definieras som inkomster som ackumuleras automatiskt av EU för att dess budget ska kunna finansieras utan att det krävs ytterligare beslut av de nationella myndigheterna (år 2008 utgjorde de egna medlen 92 % av de sammanlagda inkomsterna). De samlade egna medel som behövs för att finansiera budgeten är alltså lika med de totala utgifterna minus övriga inkomster. De egna medlen får inte överskrida 1,24 % av medlemsstaternas totala BNI. Egna medel kan delas in i följande kategorier:

| (1) | Traditionella egna medel som består av tullar, jordbruks- och sockeravgifter. Dessa egna medel tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har rätt att behålla 25 % som ersättning för uppbördskostnaderna. Tullar och jordbruksavgifter tas ut på import av varor från tredjeland, enligt de satser som fastställs i gemensamma tulltaxan. Sockeravgifter betalas av sockerproducenter för att finansiera exportbidrag för socker. De traditionella egna medlen utgör vanligen 15 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

(1)

Traditionella egna medel som består av tullar, jordbruks- och sockeravgifter. Dessa egna medel tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har rätt att behålla 25 % som ersättning för uppbördskostnaderna. Tullar och jordbruksavgifter tas ut på import av varor från tredjeland, enligt de satser som fastställs i gemensamma tulltaxan. Sockeravgifter betalas av sockerproducenter för att finansiera exportbidrag för socker. De traditionella egna medlen utgör vanligen 15 % av de sammanlagda egna medlen.

| (2) | Egna medel från mervärdesskatt (moms) tas ut från medlemsstaternas momsunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med gemenskapsreglerna. Samma procentuella andel tas ut från varje medlemsstats harmoniserade underlag. Momsunderlaget får uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. De momsbaserade egna medlen utgör vanligen cirka 15 % av de egna medlen. |
| --- | --- |

(2)

Egna medel från mervärdesskatt (moms) tas ut från medlemsstaternas momsunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med gemenskapsreglerna. Samma procentuella andel tas ut från varje medlemsstats harmoniserade underlag. Momsunderlaget får uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. De momsbaserade egna medlen utgör vanligen cirka 15 % av de egna medlen.

| (3) | Den inkomstkälla som baserar sig på BNI ska balansera budgetinkomsterna och -utgifterna, dvs. finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra inkomster. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI, som fastställs i enlighet med gemenskapsreglerna. BNI-inkomsterna står vanligen för cirka 70 % av de egna medlen. |
| --- | --- |

(3)

Den inkomstkälla som baserar sig på BNI ska balansera budgetinkomsterna och -utgifterna, dvs. finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra inkomster. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI, som fastställs i enlighet med gemenskapsreglerna. BNI-inkomsterna står vanligen för cirka 70 % av de egna medlen.

De särskilda räkenskaperna omfattar egna medel som i enlighet med artikel 6.3 b i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 har fastställts av medlemsstaterna men inte ställts till gemenskapernas förfogande eftersom de ännu inte har uppburits, inga säkerheter har ställts eller för att invändningar rests mot dem. Alla medlemsstater ska förse kommissionen med en kvartalsrapport för dessa räkenskaper, där de ska ange

| — | det belopp som återstod att uppbära föregående kvartal, |
| --- | --- |

—

det belopp som återstod att uppbära föregående kvartal,

| — | de belopp som återkrävts under kvartalet, |
| --- | --- |

—

de belopp som återkrävts under kvartalet,

| — | rättelser av beräkningsunderlaget (korrigeringar/annulleringar) under kvartalet, |
| --- | --- |

—

rättelser av beräkningsunderlaget (korrigeringar/annulleringar) under kvartalet,

| — | avskrivna belopp, |
| --- | --- |

—

avskrivna belopp,

| — | det saldo som ska återkrävas vid kvartalets slut. |
| --- | --- |

—

det saldo som ska återkrävas vid kvartalets slut.

När de traditionella egna medlen i de särskilda räkenskaperna återvunnits måste de ställas till kommissionens förfogande senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att medlen uppburits.

En nedskrivning av fordringarna i de särskilda räkenskaperna ska göras när det inte är troligt att medlen kan uppbäras. Nedskrivningen bygger på medlemsstaternas egna beräkningar enligt artikel 6.4 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 där det anges att ”[m]edlemsstaterna skall varje år tillsammans med den sista kvartalsrapporten översända en beräkning av de totala anspråksbelopp som kommer att tas upp i de särskilda räkenskaperna per den 31 december det året och för vilka det bedöms vara osäkert om de går att uppbära”.

Med utgångspunkt i medlemsstaternas beräkningar görs en nedskrivning av fordringarna på medlemsstaterna på balansräkningens tillgångssida. Detta innebär dock inte att kommissionen avstår från att återkräva de belopp som täcks av värdekorrigeringen. Även om återkrav verkar vara föga sannolikt eller näst intill omöjligt, innebär detta inte i sig att beloppen för gemenskapsbudgetens del har gått förlorade som traditionella egna medel. Gemenskapen förlorar nämligen bara medlen i de fall det kan styrkas att medlemsstaten uttömt alla möjligheter som det är skyldigt att försöka för att säkra återkravet. Om medlemsstaten har brustit i detta avseende kommer dess ekonomiska ansvar att utkrävas, och medlemsstaten ska då betala in beloppet till gemenskapsbudgeten enligt artikel 17.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

2.2   Övriga intäkter

Övriga intäkter från Europeiska gemenskapernas verksamhet utgör cirka 8 % av de sammanlagda intäkterna. Det rör sig bland annat om böter som utdömts i konkurrensärenden, betalningskrav på privata och offentliga gäldenärer med avseende på förvaltningen av gemenskapsprojekt (som i exemplet ovan). Straffavgifter som EG-domstolen ådömt medlemsstater som inte rättat sig efter någon av domstolens domar ingår också i denna kategori. Kommissionen förvaltar hundratusentals projekt varje år och upprättar kring 12 000 betalningskrav per år. Skulder som inte regleras före förfallodatum ger rätt till dröjsmålsränta. När gemenskapens fordringar på andra än medlemsstaterna inte regleras blir beslut från kommissionen (och rådet) som utgör exekutionstitlar direkt verkställbara enligt gällande civilprocessrättsliga bestämmelser på det lands territorium där kravet ska verkställas. Rättstjänsten sätter med hjälp av externa advokater igång indrivningsförfaranden mot försumliga gäldenärer.

3.   HUR GEMENSKAPENS BUDGET FÖRVALTAS

3.1   Primära driftskostnader

Europeiska gemenskapernas driftskostnader är fördelade på de olika rubrikerna i budgetplanen och kan ta olika former beroende på hur de förvaltas och betalas ut. I enlighet med budgetförordningen förvaltar kommissionen den allmänna budgeten med hjälp av följande metoder:

Direkt central förvaltning: Då budgetanslagen förvaltas direkt av kommissionens avdelningar.

Direkt central förvaltning

Indirekt central förvaltning: Detta avser när kommissionen tilldelar gemenskapsrättsliga byråer eller organ som lyder under nationell rätt uppgifter i samband med genomförandet av budgeten, exempelvis gemenskapens byråer med offentligrättslig status eller med allmännyttiga uppdrag.

Indirekt central förvaltning

Decentraliserad förvaltning: Detta innebär at kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till tredjeländer.

Decentraliserad förvaltning

Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna (”delad förvaltning”): Vid denna typ av förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Merparten av utgifterna faller inom den s.k. delade förvaltningen, dvs. där vissa uppgifter delegeras till medlemsstaterna (82 miljarder euro år 2008 – 2007: 90 miljarder euro). Detta gäller t.ex. jordbruksutgifter och strukturåtgärderna.

Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna

delad förvaltning

Gemensam förvaltning med internationella organisationer: Kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation.

Gemensam förvaltning med internationella organisationer

3.2   Aktörer som deltar i budgetförvaltningen

Kollegiet av kommissionsledamöter tar kollektivt det politiska ansvaret men, i praktiken utövar det inte själv de befogenheter att genomföra budgeten som tilldelats det. Kollegiet delegerar dessa uppgifter till enskilda tjänstemän som är ansvariga inför kollegiet och som lyder under budgetförordningen och tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna. De berörda tjänstemännen – vanligen på generaldirektörsnivå – är så kallade delegerade utanordnare. De kan i sin tur delegera uppgifter som rör budgetgenomförandet till utanordnare som utsetts med vidaredelegering.

Kollegiet av kommissionsledamöter

Utanordnarna ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtaganden, kontrollerar resultaten, verkställer utbetalningar och återkräver medel vid behov. Utanordnarna ska också se till att utvärderingar görs för att analysera om förslagen är genomförbara (förhandsutvärdering) och för att kontrollera om pågående program leder till resultat och är kostnadseffektiva (utvärdering under arbetets gång och i efterhand). Utvärderingsresultaten används för att förbättra beslutsprocessen samt insynen, ansvarsfördelningen och kostnadseffektiviteten i gemenskapens åtgärder.

Utanordnarna

Sund ekonomisk förvaltning och korrekt redovisning säkras inom varje generaldirektorat genom att styrningen av de ekonomiska besluten (som sköts av utanordnarna) skiljs från internrevisionen och kontrollen av efterlevnaden genom tydliga normer för internkontroll (som inspirerats av COSO international standards), förhands- och efterhandskontroller och oberoende internrevision utifrån riskanalyser. Slutligen ska generaldirektoraten lämna regelbundna rapporter om verksamheten till de enskilda kommissionsledamöterna.

Räkenskapsföraren verkställer betalningsorder och betalningskrav som upprättats av utanordnarna och har ansvar för att sköta kassan, fastställa regler och metoder för redovisning, validera redovisningssystem, sköta bokföringen och utarbeta institutionens årsredovisningar samt att konsolidera dem med övriga institutioner och byråer som omfattas av de konsoliderade räkenskaperna. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska situationen.

Räkenskapsföraren

Internrevisorn, som i strikt bemärkelse inte är någon aktör i budgetgenomförandet, utses av en institution eller en byrå för att kontrollera systemen och rutinerna för budgetgenomförandet och bistå med råd om riskhantering. Internrevisorn avger självständiga yttranden om kvaliteten på förvaltnings- och kontrollsystemen och lämnar rekommendationer om hur arbetsrutinerna kan förbättras för att främja en sund ekonomisk förvaltning.

Internrevisorn

3.3   Åtaganden om utbetalning

Så snart budgeten antagits ställer GD Budget via kommissionens bokföringssystem medel till förfogande för kommissionens generaldirektorat samt övriga EU-institutioner och byråer i enlighet med deras politiska ansvar inom ramen för systemet med verksamhetsbaserad budgetering. Exempelvis delegerar kommissionen ansvaret för att förvalta budgetposter som rör miljö till chefen – dvs. generaldirektören – för GD Miljö (som därmed blir delegerad utanordnare för dessa budgetposter).

Innan några rättsligt bindande åtaganden kan göras gentemot tredje man (t.ex. innan avtal sluts eller bidragsavtal undertecknas) måste det finnas en budgetpost för verksamheten i det årets budget. Budgetposten måste vidare innehålla tillräckliga medel för att täcka utgiften. Om dessa villkor är uppfyllda kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett budgetåtagande i bokföringssystemet.

När den projektansvarige (som kallas initiativtagaren) väl gjort budgetåtagandet går det vidare genom ekonomihanteringsprocessen – den så kallade betalningsgången– som innebär att åtagandet behandlas elektroniskt och på papper av minst två personer (ett arbetssätt som ibland hänvisas till med uttrycket fyra-ögon-principen). Åtagandet granskas av både initiativtagaren och ”kontrollanten”. Enligt den gällande betalningsgången ska både finansiella kontroller och kontroller av verksamheten göras innan åtagandet godkänns av den ansvariga utanordnaren.

För att utbetalning ska kunna göras krävs ett skriftligt rättsligt åtagande mellan kommissionen eller något annat EU-organ och den potentiella mottagaren av EU-medlen. Vid direkt central förvaltning görs sådana åtaganden i form av ett avtal med en kontraktspart eller ett bidragsavtal med en stödmottagare.

När det budgetmässiga åtagandet godkänts bokförs det i budgeträkenskaperna och motsvarande anslag avsätts. Detta påverkar dock inte de allmänna räkenskaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit. Europeiska gemenskapernas räkenskapssystem omfattar nämligen två separata men inbördes beroende delar:

| (a) | budgeträkenskaperna, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, och |
| --- | --- |

(a)

budgeträkenskaperna, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, och

| (b) | de allmänna räkenskaperna, som används för att utarbeta balans- och resultaträkningarna. |
| --- | --- |

(b)

de allmänna räkenskaperna, som används för att utarbeta balans- och resultaträkningarna.

I budgeträkenskaperna för man upp åtaganden och betalningar under de cirka 1 150 olika budgetposterna dag för dag. Dessa räkenskaper förs med hjälp av en modifierad kassabaserad redovisning, vilket innebär att kostnader eller intäkter bokförs först när ett åtagande görs avseende likvida medel, eller när pengar betalas ut eller in. Denna typ av redovisning är typisk för den offentliga sektorn, som traditionellt brukar fokusera på budgeten och dess genomförande. Varje månad offentliggör kommissionen uppgifter om budgetgenomförandet (utgifter) på webbplatsen Europa. Siffrorna ställs upp per rubrik i budgetplanen och per politikområde.

De allmänna räkenskaperna (den s.k. huvudboken) förs med dubbel bokföring och används för att registrera alla inkomster och utgifter under loppet av ett räkenskapsår (och det därav följande budgetresultatet) samt för att fastställa gemenskapens ekonomiska situation med hjälp av en balansräkning över tillgångar och skulder per den 31 december varje givet år.

3.4   Utbetalning

3.4.1   Allmänna regler

Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetmässigt åtagande godkänts av den utanordnare som ansvarar för transaktionen. Utbetalningar verkställs enligt en obligatorisk rutin som liknar den som gäller för budgetmässiga åtaganden. Detta registreras i räkenskapssystemet, samtidigt som det förs upp på papper eller elektroniskt. Förfarandet inleds av initiativtagaren och godkänns slutligt av den vidaredelegerade utanordnaren. När betalningen godkänts uppdateras både budgeten och de allmänna räkenskaperna automatiskt.

När en betalning godkänts i räkenskapssystemet görs sedan en överföring till mottagarens konto. Kommissionen gör nästan alla sina utbetalningar via banköverföring med hjälp av enheten för likviditetsförvaltning på GD Budget. Kommissionen har konton vid medlemsstaternas finansförvaltningar samt vid centralbanker och affärsbanker.

Kommissionen verkställer över en miljon betalningar varje år. Kommissionen använder Swift-systemet (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Varje dag ser enheten för likviditetshantering vid GD Budget till att betalningsorder utfärdas för betalningar som godkänts i betalningssystemet. Dessa sänds sedan automatiskt till kommissionens bankkonton, för vidare befordran till de slutliga mottagarna.

3.4.2   Förfinansiering

Syftet med förfinansiering är att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigande utgifter ska denne betala tillbaka förskottet till Europeiska gemenskaperna. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv utgift förrän avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisas därför som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Värdet på denna tillgång minskas (helt eller delvis) genom godkännande av berättigade kostnader och återbetalda belopp. När ett förfinansierat belopp – efter kontroll av huruvida ett mottaget ersättningsanspråk är berättigat – helt eller delvis har godkänts av gemenskaperna tas den berättigade utgiften bort från balansräkningen och registreras som en kostnad i resultaträkningen. Detta kan helt eller delvis reglera det förfinansierade beloppet.

Förfinansiering värderas till det belopp som man beräknar kan återkrävas, med hänsyn till om en säkerhet ställts för förfinansieringen eller ej. Den förfinansiering som inte förväntas vara möjlig att återkräva redovisas som en kostnad i resultaträkningen och som en minskning av det bokförda förhandsfinansierade beloppet i balansräkningen. Ränta utgår i allmänhet på all utbetald förfinansiering (vanligen med undantag för belopp som betalats ut till medlemsstaterna eller som stöd inför anslutningen. Om räntan tillfaller Europeiska gemenskaperna eller tredje part beror på vilken form av förfinansiering som används. Skillnaden mellan de två kategorierna är att den ränta som utgår på belopp som förhandsfinansierats av Europeiska gemenskaperna tillfaller gemenskapen och alltså måste återbetalas till gemenskaperna, medan den ränta som tjänats in på förfinansiering genom tredje part tillfaller mottagaren.

3.4.3   Ersättningskrav och stödberättigande kostnader

En tid efter det att förfinansieringen betalats ut får gemenskapen in ett ersättningskrav som visar att mottagaren använt förfinansieringen i enlighet med avtalet. Ersättningskraven kommer in olika snabbt under året, beroende på vilken typ av åtgärd som finansieras och på avtalsvillkoren, och inte nödvändigtvis före årsskiftet.

Mottagna ersättningskrav bör redovisas direkt i bokföringen som kortfristiga skulder under posten ”stödberättigande ej bekräftat” och som en ”steg 1-faktura”. I detta skede har några utgifter ännu inte bokförts. Utgifter tas upp i de allmänna räkenskaperna först när den underliggande händelsen har inträffat – dvs. när ersättningskravet godkänts. Tidsfristen för att betala den mottagna fakturan inleds från och med den dag den registreras av den inkomna godtagbara ansökan om utbetalning: När ersättningskravet kontrollerats förs det in i räkenskaperna varpå de stödberättigande beloppen tas upp i resultaträkningen som en kostnad (”steg 2-faktura”). Motsvarande belopp dras då av från saldot för förfinansiering och krav från fordringsägare. Budgeträkenskaperna påverkas inte eftersom den ursprungliga betalningen redan bokförts.

3.4.4   Utbetalning av ytterligare belopp

En ny betalningsorder görs enligt samma regler, om det godkända ersättningskravet avser belopp som överstiger den ursprungliga betalningen eller om en andra utbetalning eller en slutlig utbetalning krävs enligt avtalet. Det är den delegerade utanordnaren som ska ge sitt slutliga godkännande innan utbetalningen får ske. Kriterierna för stödberättigande definieras i den rättsliga grunden, i anbudsinfordran, i annan information till stödmottagarna eller i avtalsklausuler i bidragsavtalen. Efter analysen tas de stödberättigande kostnaderna upp som kostnader och mottagaren informeras om eventuella belopp som inte berättigar till stöd. Beloppen under rubriken ”stödberättigande ej bekräftat” utgör således mottagna ersättningskrav som man ännu inte har kontrollerat om de är stödberättigande eller inte och för vilka den händelse som skulle ge upphov till utgiften ännu inte har inträffat.

3.4.5   Bokföring vid årsskiftet (periodavgränsning)

Vid årets slut värderas utestående förfinansierade belopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade berättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ersättningskrav som ännu inte tagits emot vid årsskiftet beaktas vid periodavgränsningen vid årsskiftet. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av gemenskapsfinansiering ådragit sig, men ännu inte rapporterat till gemenskaperna. Olika metoder används beroende på verksamhetens art och de tillgängliga uppgifterna, för att få en så tillförlitlig uppskattning som möjligt av beloppen. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader, medan de icke-berättigande delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”stödberättigande ej bekräftat”. Beloppen tas upp som kortfristiga skulder för att inte tillgångar och skulder ska överskattas.

3.5   Återkrav av felaktiga utbetalningar

Kommissionens avdelningar – eller vid delad förvaltning medlemsstaternas myndigheter – har i uppgift att kontrollera om de utgifter som ersätts genom gemenskapsbudgeten faktiskt är stödberättigande. Bedömningen sker på grundval av de styrkande handlingar som krävs enligt de regler och villkor som fastställts för varje bidrag. För att få ut så stora fördelar som möjligt av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollerna av styrkande handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar än vid mellanliggande betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mellanliggande betalningar kan på så sätt regleras i slutskedet. Kommissionen eller medlemsstaterna får också försäkra sig om de styrkande handlingarnas äkthet genom kontroller i de ansökandes lokaler, såväl under det att åtgärden genomförs som i efterhand. Felaktigheter under själva genomförandet kan regleras genom justering av påföljande utbetalningar. Om felaktigheter däremot upptäcks efter att samtliga betalningar skett måste betalningskrav utfärdas i efterhand. Se även anmärkning 6 för ytterligare upplysningar.

6

4.   RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

4.1   Årsredovisningar

Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningarna och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EU:s ekonomiska situation. Årsredovisningarna omfattar räkenskaperna och rapporterna om hur budgeten genomförts. De antas av kommissionen och läggs fram för kontroll av revisionsrätten och därefter till rådet och Europaparlamentet, som beviljar ansvarsfrihet.

4.2   Årliga verksamhetsrapporter

Varje utanordnare ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon ansvarar för. Varje utanordnare redogör i sin årliga verksamhetsrapport för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessutom en rimlig försäkran om att de resurser som avdelats för de i rapporten redovisade åtgärderna har använts för det avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollrutiner som används är tillräckliga för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

5.   REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

5.1   Revision

EU:s årsredovisning granskas av ett externt revisionsorgan, dvs. Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till Europaparlamentet och Europeiska unionens råd. Revisionsrättens huvuduppgift är just att göra en extern och oberoende revision av EU:s årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument:

| (1) | En årsrapport om den verksamhet som finansieras via den allmänna budgeten, med revisionsrättens anmärkningar till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna. |
| --- | --- |

(1)

En årsrapport om den verksamhet som finansieras via den allmänna budgeten, med revisionsrättens anmärkningar till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna.

| (2) | Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende både på inkomster och på utgifter. |
| --- | --- |

(2)

Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende både på inkomster och på utgifter.

| (3) | Särskilda rapporter om granskningsresultaten inom vissa förvaltningsområden. |
| --- | --- |

(3)

Särskilda rapporter om granskningsresultaten inom vissa förvaltningsområden.

Revisionsrätten har rätt att få tillgång till alla handlingar som krävs för revision. Revisionsrätten utför revision på alla gemenskapens verksamhetsområden, och kontrollerar även lagligheten och korrektheten i enskilda transaktioner och utbetalningar. Revisionsrätten kontrollerar också räkenskaperna, ser vid behov över balans- och resultaträkningarna och den allmänna presentationen av årsredovisningarna. På så sätt kan revisionsrätten yttra sig inte bara om siffrorna utan även om systemet och de kontroller som utförs.

5.2   Beviljande av ansvarsfrihet

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för ett visst år. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för gemenskapen. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av årsredovisningarna lämnar en rekommendation medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen och övriga EU-organ ansvarsfrihet för hur gemenskapens budget genomförts under föregående räkenskapsår. Beslutet grundas på en genomgång av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen.

Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av budgetgenomförandet varmed Europaparlamentet på rådets rekommendation ”befriar” kommissionen från dess ansvar för förvaltningen av budgeten genom att avsluta det årets räkenskaper. Arbetet kan leda till att ansvarsfrihet beviljas, senareläggs eller nekas. Ansvarsfriheten kan förenas med anmärkningar från parlamentet och rekommendationer till åtgärder som kommissionen bör vidta på vissa punkter. Kommissionen redovisar vilka åtgärder som vidtas i en uppföljningsrapport och i en handlingsplan som skickas både till Europarlamentet och till rådet.

DEL I

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| A. | Balansräkning |
| --- | --- |

A.

Balansräkning

| B. | Resultaträkning |
| --- | --- |

B.

Resultaträkning

| C. | Kassaflöde |
| --- | --- |

C.

Kassaflöde

| D. | Förändringar i nettotillgångarna |
| --- | --- |

D.

Förändringar i nettotillgångarna

| E. | Anmärkningar till boksluten |
| --- | --- |

E.

Anmärkningar till boksluten

| 1. | Viktiga redovisningsprinciper |
| --- | --- |

1.

Viktiga redovisningsprinciper

| 2. | Anmärkningar till balansräkningen |
| --- | --- |

2.

Anmärkningar till balansräkningen

| 3. | Anmärkningar till resultaträkningen |
| --- | --- |

3.

Anmärkningar till resultaträkningen

| 4. | Anmärkningar till tabellen över kassaflödet |
| --- | --- |

4.

Anmärkningar till tabellen över kassaflödet

| 5. | Uppgifter utanför balansräkningen |
| --- | --- |

5.

Uppgifter utanför balansräkningen

| 6. | Återkrav av felaktigt utbetalda belopp |
| --- | --- |

6.

Återkrav av felaktigt utbetalda belopp

| 7. | Hantering av finansiella risker |
| --- | --- |

7.

Hantering av finansiella risker

| 8. | Redovisning av transaktioner med närstående |
| --- | --- |

8.

Redovisning av transaktioner med närstående

| 9. | Händelser efter balansdagen |
| --- | --- |

9.

Händelser efter balansdagen

| 10. | Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna |
| --- | --- |

10.

Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

| 11. | Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna |
| --- | --- |

11.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

A.   BALANSRÄKNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR |
| Immateriella tillgångar | 2.1 | 56 | 44 |
| Fastigheter, maskiner och utrustning | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Långfristiga investeringar | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Lån | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Långfristig förfinansiering | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Långfristiga fordringar | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: |
| Varulager | 2.7 | 85 | 88 |
| Kortfristiga investeringar | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Kortfristig förfinansiering | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Kortfristiga fordringar | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| Tillgångar totalt | | 87 192 | 75 386 |
| LÅNGFRISTIGA SKULDER |
| Ersättningar till anställda | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Långfristiga avsättningar | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Långfristiga finansiella skulder | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Övriga långfristiga skulder | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| KORTFRISTIGA SKULDER: |
| Kortfristiga avsättningar | 2.16 | (348) | (369) |
| Kortfristiga finansiella skulder | 2.17 | (119) | (135) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| Skulder totalt | | (134 616) | (134 006) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (47 424) | (58 620) |
| Reserver | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| Fordringar på medlemsstaterna | 2.20 | | |
| Ersättningar till anställda
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Övriga belopp
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (47 424) | (58 620) |

(miljoner euro)

Anm.

31.12.2008

31.12.2007

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Immateriella tillgångar

2.1

2.1

56

44

Fastigheter, maskiner och utrustning

2.2

2.2

4 881

4 523

Långfristiga investeringar

2.3

2.3

2 078

1 973

Lån

2.4

2.4

3 565

1 806

Långfristig förfinansiering

2.5

2.5

29 023

14 015

Långfristiga fordringar

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR:

Varulager

2.7

2.7

85

88

Kortfristiga investeringar

2.8

2.8

1 553

1 420

Kortfristig förfinansiering

2.9

2.9

10 262

20 583

Kortfristiga fordringar

2.10

2.10

11 920

12 051

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

Tillgångar totalt

Tillgångar totalt

87 192

87 192

75 386

75 386

LÅNGFRISTIGA SKULDER

Ersättningar till anställda

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Långfristiga avsättningar

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Långfristiga finansiella skulder

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Övriga långfristiga skulder

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

KORTFRISTIGA SKULDER:

Kortfristiga avsättningar

2.16

2.16

(348)

(369)

Kortfristiga finansiella skulder

2.17

2.17

(119)

(135)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

Skulder totalt

Skulder totalt

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

TILLGÅNGAR NETTO

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Reserver

2.19

2.19

3 115

2 806

Fordringar på medlemsstaterna

2.20

2.20

Ersättningar till anställda
   (1)

Ersättningar till anställda

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Övriga belopp
   (2)

Övriga belopp

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

TILLGÅNGAR NETTO

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   RESULTATRÄKNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | 2008 | 2007 |
| DRIFTSINTÄKTER |
| Egna medel och andra intäkter | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Övriga intäkter kopplade till driften | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| DRIFTSKOSTNADER |
| Administrationskostnader | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| Driftskostnader | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET | | 17 510 | 9 362 |
| Finansiella intäkter | 3.5 | 698 | 674 |
| Finansiella kostnader | 3.6 | (467) | (354) |
| Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Netto(underskott) från andelar i intresseföretag och gemensamma företag | 3.7 | (46) | (13) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | | 12 686 | 7 462 |

(miljoner euro)

Anm.

2008

2007

DRIFTSINTÄKTER

Egna medel och andra intäkter

3.1

3.1

112 713

112 084

Övriga intäkter kopplade till driften

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

DRIFTSKOSTNADER

Administrationskostnader

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

Driftskostnader

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET

17 510

17 510

9 362

9 362

Finansiella intäkter

3.5

3.5

698

674

Finansiella kostnader

3.6

3.6

(467)

(354)

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Netto(underskott) från andelar i intresseföretag och gemensamma företag

3.7

3.7

(46)

(13)

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   KASSAFLÖDESANALYS

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | 2008 | 2007 |
| Ekonomiskt resultat för året | | 12 686 | 7 462 |
| Löpande verksamhet | 4.2 | | |
| Amorteringar | | 19 | 11 |
| Avskrivningar | | 302 | 329 |
| (Återföring) nedskrivningar av investeringar | | 3 | (3) |
| (Ökning)/minskning av lån | | (1 759) | 217 |
| (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering | | (15 008) | 8 410 |
| (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar | | 82 | 201 |
| (Ökning)/minskning av varulager | | 3 | 27 |
| (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering | | 10 321 | (12 528) |
| (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar | | 131 | (2 255) |
| Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar | | 262 | 90 |
| Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder | | 1 775 | (288) |
| Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder | | 237 | (31) |
| Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar | | (21) | (10) |
| Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder | | (16) | 115 |
| Ökning (minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare | | (5 703) | 1 300 |
| Överskott från föregående års budget redovisat som intäktsposter som inte påverkar likvida medel | | (1 529) | (1 848) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel | | 37 | (15) |
| Ökning/(minskning) av skulder i form av ersättningar till anställda | | 4 076 | 1 280 |
| Investeringsverksamheten | 4.3 | | |
| (Ökning)/minskning av immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | | (689) | (284) |
| (Ökning)/minskning av långfristiga investeringar | | (152) | (5) |
| (Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar | | (133) | 6 |
| KASSAFLÖDE NETTO | | 4 924 | 2 181 |
| NETTOÖKNING AV LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL (3) | | 4 924 | 2 181 |
| LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS BÖRJAN (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS SLUT (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

(miljoner euro)

Anm.

2008

2007

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

12 686

7 462

Löpande verksamhet

Löpande verksamhet

4.2

4.2

Amorteringar

19

11

Avskrivningar

302

329

(Återföring) nedskrivningar av investeringar

3

(3)

(Ökning)/minskning av lån

(1 759)

217

(Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering

(15 008)

8 410

(Ökning)/minskning av långfristiga fordringar

82

201

(Ökning)/minskning av varulager

3

27

(Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering

10 321

(12 528)

(Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar

131

(2 255)

Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar

262

90

Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder

1 775

(288)

Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder

237

(31)

Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar

(21)

(10)

Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder

(16)

115

Ökning (minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

(5 703)

1 300

Överskott från föregående års budget redovisat som intäktsposter som inte påverkar likvida medel

(1 529)

(1 848)

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

37

(15)

Ökning/(minskning) av skulder i form av ersättningar till anställda

Ökning/(minskning) av skulder i form av ersättningar till anställda

4 076

1 280

Investeringsverksamheten

Investeringsverksamheten

4.3

4.3

(Ökning)/minskning av immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(689)

(284)

(Ökning)/minskning av långfristiga investeringar

(152)

(5)

(Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar

(133)

6

KASSAFLÖDE NETTO

KASSAFLÖDE NETTO

4 924

4 924

2 181

2 181

NETTOÖKNING AV LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL (3)

3

4 924

2 181

LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS BÖRJAN (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS SLUT (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Reserver (A) | Fordringar på medlemsstaterna (B) | Nettotillgångar = (A) + (B) |
| Reserv för verkligt värde | Övriga reserver | Ackumulerat överskott/(underskott) | Ekonomiskt resultat för året |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2006 | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | | (135) | 135 | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | 3 | | (26) | | (23) |
| Övrigt | | 60 | (53) | | 7 |
| Fördelning av resultat 2006 | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Budgetutfall 2006 som krediterats medlemsstaterna | | | (1 848) | | (1 848) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | 7 462 | 7 462 |
| UTGÅENDE BALANS per den 31 DECEMBER 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | | 158 | (158) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | 34 | | | | 34 |
| Övrigt | | 113 | (108) | | 5 |
| Fördelning av resultat 2007 | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Budgetutfall 2007 som krediterats medlemsstaterna | | | (1 529) | | (1 529) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | 12 686 | 12 686 |
| UTGÅENDE BALANS 31 DECEMBER 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

(miljoner euro)

Reserver (A)

Fordringar på medlemsstaterna (B)

Nettotillgångar = (A) + (B)

Reserv för verkligt värde

Övriga reserver

Ackumulerat överskott/(underskott)

Ekonomiskt resultat för året

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2006

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2006

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

(135)

135

0

Förändringar i verkligt värde

3

(26)

(23)

Övrigt

60

(53)

7

Fördelning av resultat 2006

23

174

(197)

0

Budgetutfall 2006 som krediterats medlemsstaterna

(1 848)

(1 848)

Ekonomiskt resultat för året

7 462

7 462

UTGÅENDE BALANS per den 31 DECEMBER 2007

UTGÅENDE BALANS per den 31 DECEMBER 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

158

(158)

0

Förändringar i verkligt värde

34

34

Övrigt

113

(108)

5

Fördelning av resultat 2007

4

7 458

(7 462)

0

Budgetutfall 2007 som krediterats medlemsstaterna

(1 529)

(1 529)

Ekonomiskt resultat för året

12 686

12 686

UTGÅENDE BALANS 31 DECEMBER 2008

UTGÅENDE BALANS 31 DECEMBER 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   ANMÄRKNINGAR TILL ÅRSREDOVISNINGEN

1.   VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1   LAGBESTÄMMELSER SAMT BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1525/2007 av den 17 december 2007, EUT L 343, 27.12.2007) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen, senast ändrad den 23 april 2007.

Enligt artikel 133 i budgetförordningen ska kommissionens räkenskapsförare fastställa de redovisningsmetoder som ska tillämpas av alla institutioner och byråer. Principerna för den periodiserade redovisningen bygger på de internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standards Board (IASB). Bestämmelserna har anpassats av kommissionens räkenskapsförare efter yttrande från en kommitté för harmonisering av god redovisningssed som lämnat professionell rådgivning. De ses över regelbundet och uppdateras vid behov.

International Public Sector Accounting Standards Board

International Accounting Standards Board

De redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och byråer som omfattas av den konsoliderade redovisningen, för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering.

Kommissionens räkenskapsförare ska lämna in de preliminära konsoliderade årsredovisningarna till revisionsrätten för kontroll före den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Kommissionen ska före den 31 juli utarbeta de slutliga konsoliderade räkenskaperna, som ska offentliggöras i EUT senast den 15 november tillsammans med revisionsrättens revisionsförklaring.

1.2   REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om den ekonomiska ställningen, resultat och betalningsflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För enheter inom offentliga institutioner som Europeiska kommissionen är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt.

Redovisningen ska vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av institutionernas och byråernas verksamhetsområden, förklara hur de finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om insatserna. Den ska dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för detta dokument.

EU-institutionernas och -byråernas räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna förs per kalenderår och uttrycks i euro. Budgeträkenskaperna visar hur budgeten genomförts i detalj. De grundas på en modifierad kassabaserad redovisning. De allmänna räkenskaperna ligger till grund för utarbetandet av årsredovisningen eftersom de ger en översikt av budgetårets samlade kostnader och intäkter enligt principen om den periodiserade redovisningen. De används som underlag för att fastställa den ekonomiska ställningen i en balansräkning som upprättas på balansdagen den 31 december.

I artikel 124 i budgetförordningen anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

| — | Principen om kontinuerlig verksamhet |
| --- | --- |

—

Principen om kontinuerlig verksamhet

| — | Försiktighetsprincipen |
| --- | --- |

—

Försiktighetsprincipen

| — | Principen om beständiga redovisningsmetoder |
| --- | --- |

—

Principen om beständiga redovisningsmetoder

| — | Principen om uppgifters jämförbarhet |
| --- | --- |

—

Principen om uppgifters jämförbarhet

| — | Väsentlighetsprincipen |
| --- | --- |

—

Väsentlighetsprincipen

| — | Principen om att inte tillämpa kvittning |
| --- | --- |

—

Principen om att inte tillämpa kvittning

| — | Principen att substans går före form |
| --- | --- |

—

Principen att substans går före form

| — | Principen om periodiserad redovisning |
| --- | --- |

—

Principen om periodiserad redovisning

1.3   KONSOLIDERING

Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning omfattar 39 kontrollerade enheter, ett intresseföretag och tre gemensamma företag. En fullständig företeckning över konsoliderade enheter finns i anmärkning 10. I förhållande till 2007 har ytterligare tre byråer tagits in i de konsoliderade räkenskaperna. Detta påverkar dock inte den konsoliderade årsredovisningen nämnbart. I slutet av 2008 likviderades ett gemenskapbyrå. Europeiska kommissionen har övertagit verksamheterna i denna byrå. Byråns intäkter och kostnader utgör en del av den konsoliderade resultaträkningen.

10

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter är sådana enheter där Europeiska gemenskaperna har, direkt eller indirekt, ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledning och därmed kan dra nytta av enheternas verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade enheter tas upp i konsolideringen fullt ut. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns. Den vanligaste indikatorn på bestämmande inflytande, majoritet av rösträtterna, är i de flesta fall inte tillämpliga på Europeiska gemenskaperna.

De EU-institutioner som omfattas av den konsoliderade årsredovisningen har inrättats genom grundfördragen. De utgör grunden för Europeiska gemenskapernas organisationsstruktur och lämnar väsentliga bidrag i arbetet för Europeiska gemenskapernas mål. Därför kan EU-institutionerna anses stå under exklusiv kontroll av Europeiska gemenskaperna.

På samma sätt kan alla gemenskapsbyråer och genomförandeorgan som inrättats genom sekundärlagstiftning anses stå under exklusiv kontroll av Europeiska gemenskaperna, och tas därför med i de konsoliderade årsredovisningarna. Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante) och Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) får inga anslag från Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Två byråer som arbetar inom ramen för den tredje pelaren av EU-fördraget får anslag från Europeiska gemenskapernas allmänna budget och omfattas därför av den konsoliderade årsredovisningen (se även anmärkning 10). Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet. Vid avvecklingen av byrån för fusionsenergi, som planeras till 2041, ska eventuellt över- eller underskott delas mellan de kvarvarande medlemmarna.

10

Alla transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska gemenskapernas kontrollerade enheter har eliminerats i redovisningen. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan enheterna är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretag

Intresseföretagen är alla enheter där Europeiska gemenskaperna direkt eller indirekt har ett betydande inflytande men ingen kontroll över beslut som rör ekonomi och ledning. Det förutsätts att Europeiska kommissionen får ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösterna.

Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället. Europeiska gemenskapernas andel av intresseföretagens vinst eller förlust efter förvärvet tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven efter förvärvet tas upp i reserverna. De kumulerade förändringarna efter förvärvet justeras mot det redovisade värdet av investeringen. Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar investeringens redovisade värde. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska gemenskapernas och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska gemenskaperna använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. Av praktiska skäl har inga justeringar gjorts i de årsredovisningar från intresseföretagen som upprättats enligt kapitalandelsmetoden.

När Europeiska gemenskaperna äger 20 % eller mer av en riskkapitalfond försöker gemenskaperna inte utöva betydande inflytande. Sådana fonder behandlas därför som säljbara finansiella instrument, och kapitalandelsmetoden tillämpas inte.

Gemensamma företag

Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska gemenskaperna och en eller flera parter (samägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Gemensam kontroll innebär en avtalsfäst överenskommelse att dela kontrollen, direkt eller indirekt, över en ekonomisk verksamhet.

Investeringar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas vid första redovisningstillfället upp till anskaffningsvärdet. Europeiska gemenskapernas andel av de gemensamt kontrollerade enheternas resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i reserverna. De kumulerade förändringarna justeras mot det redovisade värdet av investeringen.

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska gemenskaperna och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

De gemensamma företagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska gemenskaperna använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

De medel som gemenskaperna förvaltar för sjukförsäkringssystemet för gemenskapernas anställda samt för Europeiska utvecklingsfonden omfattas inte av Europeiska gemenskapernas konsoliderade räkenskaper. Den 31 december 2008 uppgick fondernas sammanlagda tillgångar till 288 miljoner euro respektive 1 219 miljoner euro – se anmärkning 11.

11

1.4   GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER

1.4.1   Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är Europeiska gemenskapernas funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna.

Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller –förluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Följande rubriker räknas om enligt andra metoder:

| — | fastigheter, maskiner och utrustning samt immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet, och |
| --- | --- |

—

fastigheter, maskiner och utrustning samt immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet, och

| — | förfinansiering som betalats via garantisektionen vid EGFJ: dessa räknas om enligt omräkningskursen den tionde dagen i månaden efter den månad då den beviljats. |
| --- | --- |

—

förfinansiering som betalats via garantisektionen vid EGFJ: dessa räknas om enligt omräkningskursen den tionde dagen i månaden efter den månad då den beviljats.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december.

Omräkningskurs för euro

| Valuta | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Valuta

31.12.2008

31.12.2007

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

Omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas, tas upp i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende säljbara icke-monetära finansiella tillgångar tas upp i reserven för verkligt värde.

1.4.2   Användning av uppskattningar och bedömningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antagen utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende varulager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och –skulder, samt nedskrivningar på fastigheter, maskiner och utrustning. Faktiska resultat kan avvika från dessa beräkningar. Förändringar i beräkningar visas för den period under vilken man fick kännedom om dem.

1.5   BALANSRÄKNING

1.5.1   Immateriella tillgångar

Förvärvade licenser för programvara kapitaliseras med utgångspunkt i anskaffningsvärdet efter avdrag för avskrivningar och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden på fyra år. Internt utvecklade immateriella tillgångar kostnadsförs för närvarande i resultaträkningen. Kostnader för att utveckla eller underhålla programvara tas upp när kostnaden uppstår, liksom kostnader för forskning och utveckling.

1.5.2   Fastigheter, maskiner och utrustning

Alla fastigheter, maskiner och utrustning tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet.

Efterföljande kostnader tas upp i bokföringsvärdet av tillgången eller som en separat tillgång, beroende på vad som lämpar sig bäst, om det är troligt att posten kommer att ge Europeiska gemenskaperna ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas up i resultaträkningen under den sista period då de uppstod. Eftersom Europeiska gemenskaperna inte tar upp lån för att finansiera förvärv av installationer, maskiner och verktyg förekommer inga lånekostnader för dessa förvärv.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Avskrivningstakt

| Typ av tillgång | Linjär avskrivning |
| --- | --- |
| Byggnader | 4 % |
| Maskiner, andra tekniska anläggningar och utrustning | 10 %–25 % |
| Inventarier | 10 %–25 % |
| Fast inredning | 10 %–33 % |
| Fordon | 25 % |
| Datorhårdvara | 25 % |
| Övriga materiella anläggningstillgångar | 10 %–33 % |

Typ av tillgång

Linjär avskrivning

Byggnader

4 %

Maskiner, andra tekniska anläggningar och utrustning

10 %–25 %

Inventarier

10 %–25 %

Fast inredning

10 %–33 %

Fordon

25 %

Datorhårdvara

25 %

Övriga materiella anläggningstillgångar

10 %–33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med bokföringsvärdet. Dessa tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska gemenskaperna tas upp som finansiella leasingavtal. Finansiell leasing beräknas då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifter, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som förvärvats enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som löpande leasingavtal. Betalningar för operationella leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3   Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar för vilka värdet behöver skrivas ner prövas så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det redovisade värdet överstiger återkravsvärdet. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs redovisade värde överstiger dess återkravsvärde. Återkravsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Restvärden och nyttjandeperioder för immateriella tillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning ses över och justeras vid behov vid varje balansdag. Bokföringsvärdet av en tillgång skrivs omedelbart ned till återkravsvärdet om det bokförda värdet av tillgången överstiger det beräknade återkravsvärdet.

1.5.4   Investeringar

Investeringar i intresseföretag och andelar i gemensamma företag

Investeringar i intresseföretag och andelar i samriskföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Då sådana tecken föreligger görs prövning om investeringarna behöver skrivas ned, och vid behov görs denna nedskrivning till det lägre återkravsvärdet. Återkravsvärdet bestäms enligt det sätt som beskrivs i 1.5.3.

1.5.3

Investeringar i riskkapitalfonder

Klassificering och värdering

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som säljbara tillgångar och ska därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

Beräkning av verkligt värde

Eftersom de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad, och i avsaknad av tillförlitliga värderingsmetoder, anges värdet på investeringar i riskkapitalfonder post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet enligt fondförvaltarens rapport på balansdagen, vilket därmed utesluter eventuella orealiserade vinster som kan kvarstå i den investeringsportfölj som ligger till grund för beräkningen. Investeringar i riskkapitalfonder som på balansdagen funnits i högst två år värderas enligt samma principer, utom orealiserade förluster som endast beror på administrativa kostnader och därför inte tas med i beräkningen, eftersom investeringsportföljen är så ny.

Enligt den nya metoden beräknas det verkliga värdet på investeringar i riskkapitalfonder med hjälp av det ackumulerade nettovärdet, som underförstått bygger på antagandet att om fondernas nettovärde överensstämmer med IAS 39, kommer även det ackumulerade nettovärdet av alla fonder att överensstämma med IAS 39.

Enligt metoden klassificeras fonderna i tre olika kategorier:

| — | Kategori I – fonder som använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39. |
| --- | --- |

—

Kategori I – fonder som använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39.

| — | Kategori II – fonder som använder andra värderingsmetoder (t.ex. riktlinjer för värdering från Association française des investisseurs en capital, British Venture Capital Association & European Private Equity och Venture Capital Association) eller normer som kan anses ligga i linje med IAS 39. |
| --- | --- |

—

Kategori II – fonder som använder andra värderingsmetoder (t.ex. riktlinjer för värdering från Association française des investisseurs en capital, British Venture Capital Association & European Private Equity och Venture Capital Association) eller normer som kan anses ligga i linje med IAS 39.

| — | Kategori III – fonder som inte använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39 eller några andra riktlinjer för värderingen som är förenliga med IAS 39. |
| --- | --- |

—

Kategori III – fonder som inte använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39 eller några andra riktlinjer för värderingen som är förenliga med IAS 39.

I kategori I och II tas orealiserade vinster ur beräkningen av verkligt värde upp i reserven och för orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de ska tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som justeringar av reserven för verkligt värde. Det verkliga värdet av hänförbart ackumulerat nettovärde fastställs antingen såsom Europeiska gemenskapernas procentuella ägarandel i fonden till ackumulerat nettovärde enligt den senaste rapporten eller genom aktievärdet samma dag, om detta finns tillgängligt, enligt uppgift från respektive fondförvaltare.

Värdet av investeringar i kategori III anges som kostnaden efter nedskrivning (inga sådana investeringar finns för närvarande).

Finansiella instrument

Finansiella instrument är avtal som ger upphov till en finansiell tillgång i ett företag och en finansiell skuld eller ett egetkapitalinstrument i ett annat företag.

Klassificering

Europeiska gemenskaperna klassificerar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, utlåning och fordringar, investeringar som hålls till förfall, och säljbara finansiella tillgångar. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i)   Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

Ett finansiellt instrument klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska gemenskaperna. Derivat förs också till denna kategori. Tillgångar i kategorin klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii)   Utlåning och fordringar

Utlåning och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat, som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte noteras på en aktiv marknad. De uppstår när gemenskaperna tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii)   Investeringar som hålls till förfall

Investeringar som hålls till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat och som kännetecknas av fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som Europeiska gemenskaperna har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade Europeiska gemenskaperna inga investeringar i denna kategori.

iv)   Säljbara finansiella tillgångar

Säljbara finansiella tillgångar är tillgångar förutom derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättnings- eller icke-omsättningstillgångar, beroende på efter hur lång tid gemenskaperna avser att avyttra eller utrangera dem. Investeringar i enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna och andra kapitalinvesteringar som inte redovisas med kapitalandelsmetoden klassificeras också som säljbara finansiella tillgångar.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller säljbara investeringar redovisas på affärsdagen – dvs. den dag Europeiska gemenskaperna köper eller säljer tillgången. Lån tas upp när likvida medel betalas ut till låntagarna. Finansiella instrument redovisas första gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Det gäller alla finansiella tillgångar som inte identifierats som värderade till verkligt värde via resultaträkningen. Finansiella tillgångar som identifierats som värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det vill säga det verkliga värdet av den ersättning som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med ett likartat kreditbetyg.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen upphört eller överlåtits och Europeiska gemenskaperna överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument i kategorin ”värderade till verkligt värde via resultaträkningen” tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och som redovisas till upplupet anskaffningsvärde tas upp till anskaffningsvärdet med hjälp av effektivräntemetoden. När gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet. Skälet till detta är att dessa lån har karaktären av direkt hopkopplad transaktioner och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är inte alls stora. Därför saknas inte någon relevant information som skulle kunna inverka på läsarens förståelse av de bakomliggande transaktionerna. Gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Säljbara finansiella tillgångar redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på säljbara tillgångar redovisas i reserven för verkligt värde. När säljbara tillgångar antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare först upp i reserven för verkligt värde då istället tas upp i resultaträkningen. Ränta på säljbara finansiella tillgångar som har räknats fram enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på säljbara egetkapitalinstrument tas upp när gemenskapernas rätt till utbetalning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på aktuell köpkurs. Om marknaden för ett finansiellt instrument inte är aktiv (eller om det gäller värdepapper på OTC-marknaden) tar Europeiska gemenskaperna fram det verkliga värdet genom att använda en värderingsteknik. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Europeiska gemenskaperna ska per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg som tyder på att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar har ett nedskrivningsbehov. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av att en eller flera händelser inträffat efter det att tillgången redovisats första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller händelser) har en inverkan på de uppskattade framtida kassaflödena för den finansiella tillgången som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

i)   Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för kategorin utlåning och fordringar eller kategorin investeringar som hålles till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda belopp sätts ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålles till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskning den löpande effektiva räntan som anges i avtalet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet återspeglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om värdeminskningen senare kan återföras och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter nedskrivningen bokförs detta som en minskad nedskrivningen i resultaträkningen.

ii)   Tillgångar bokförda till verkligt värde

När det gäller säljbara kapitalinvesteringar tar man hänsyn till om det verkliga värdet sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent (under lång tid). Om så är fallet för säljbara finansiella tillgångar förs den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskning av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som säljbar finansiell tillgång senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.5   Varulager

Varulager värderas till det lägsta av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader.

Varulager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärde och beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade anskaffningsvärdet motsvarar den kostnad Europeiska gemenskaperna skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.6   Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet betalas tillbaka eller används för det ändamål som det ställdes till förfogande under den period som är fastställd i avtalet. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till Europeiska gemenskaperna. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som ska återkrävas.

Vid årets slut värderas utestående förhandsfinansierade belopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteinkomsten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen.

1.5.7   Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp minus nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att Europeiska gemenskaperna inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. Varje år görs även en allmän nedskrivning med 20 % av värdet av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts. Se anmärkning 1.5.13 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.13

1.5.8   Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

”Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel” är finansiella instrument och tas upp under kortfristiga tillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank, andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader samt checkräkningskrediter. Checkräkningskrediter redovisas som en finansiell skuld under kortfristiga skulder på balansräkningen.

1.5.9   Ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Europeiska gemenskaperna erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En förmånsbestämd pensionsplan anger vanligen vilket belopp en anställd kommer att få ut i pension, vilket brukar bero på olika faktorer som t.ex. ålder, tjänsteår och lönenivå. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras.

Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

projected unit credit

Försäkringsmatematiska vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de försäkringsmatematiska antagandena förs direkt in i resultaträkningen. Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp på tillgångssidan, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst

Europeiska gemenskaperna erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner i from av ersatta sjukvårdskostnader. En särskild fond (RCAM) har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet.

Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande o.dyl.) tas upp som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst. Förmånernas karaktär kräver en försäkringsmatematisk beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.10   Avsättningar

Avsättningar tas upp när Europeiska gemenskaperna har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

Där effekten av när i tiden betalning sker är väsentlig ska avsättningen utgöras av nuvärdet av de utbetalningar som förväntas krävas för att reglera förpliktelsen. Diskonteringsfaktorn ska återspegla aktuella marknadsbedömningar av pengars tidsvärde och förpliktelsens särskilda risker, men inte risker för vilka justeringar gjorts i förväntade framtida kassaflöden.

1.5.11   Finansiella skulder

Finansiella skulder klassificeras som finansiella skulder värderades till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella skulder som bokförs till upplupet anskaffningsvärde (upptagna lån). Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och förpliktelser för vilka skuldebrev utfärdats. De redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden. De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. Nedskrivning av finansiella tillgångar

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen innefattar derivat när dessas värde är negativt. De behandlas redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via resultaträkningen, se anmärkning 1.5.4.

1.5.4

1.5.12   Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av gemenskapernas skulder till leverantörer och stödmottagare avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan gemenskapsfinansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningskravet gäller när det mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska gemenskaperna.

1.5.13   Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Ett viktigt inslag i övergången till periodiserad redovisning är det arbete som ägnas åt så kallad periodavgränsning, som går ut på att se till att transaktioner som ägt rum under året bokförs på rätt redovisningsår. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av gemenskapsfinansiering ådragit sig, men ännu inte rapporterat till gemenskaperna (upplupna kostnader). Olika metoder används beroende på verksamhetens art och de tillgängliga uppgifterna, för att få en så tillförlitlig uppskattning som möjligt av beloppen. Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår.

Enligt Europeiska gemenskapernas redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i redovisningen för den period som de hänför sig till. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av gemenskaperna och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande räkenskapsår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.6   RESULTATRÄKNING

1.6.1   Intäkter

Intäkter som inte är kopplade till utbyte av varor och tjänster

Gemenskapens intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning samt egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till Europeiska gemenskaperna, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas för den period när Europeiska gemenskaperna sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med vid framräkningen av nettoöverskott eller underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På rapporteringsdagen uppskattas och redovisas vilka inkomster medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska gemenskapernas förfogande. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter, med avdrag för de uppbördskostnader medlemsstaterna har rätt att ta ut (25 %). Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att uppbäras.

Böter

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när gemenskapernas beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

| — | acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av gemenskaperna, |
| --- | --- |

—

acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av gemenskaperna,

| — | invända mot beslutet och överklaga till EG-domstolen. |
| --- | --- |

—

invända mot beslutet och överklaga till EG-domstolen.

Oberoende av detta ska huvuddelen av bötesbeloppet betalas inom tremånadersfristen, eftersom talan inte ska hindra verkställighet (artikel 242 i EG-fördraget). Gäldenären måste preliminärt betala böterna men kan under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare, i stället lämna bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt har betalat in bötesbeloppet, förs det upp som en eventualförpliktelse. Men eftersom ett överklagande av gemenskapernas beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en banksäkerhet ställs ut istället för en inbetalning, fortfar böterna att vara en fordran.

Om det förefaller sannolikt att förstainstansrätten inte kommer att döma till förmån för gemenskaperna görs en avsättning för denna risk om bötessumman redan betalats in preliminärt. Om en bankgaranti ställts ut görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Kumulerad ränta till Europeiska gemenskaperna för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som inkomster, och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Återkrav av kostnader

I transaktioner där slutmottagaren, ett tredjeland eller en medlemsstat blir skyldig att återbetala medel till kommissionen upprättas och bokförs betalningskrav för detta ändamål och avdrag från påföljande utbetalningar på följande sätt:

| — | Återkrav av utgifter: denna typ av återkrav ska enligt bokföringsreglerna tas upp som en fordran på stödmottagaren och utgifterna minskas med motsvarande belopp om betalningskravet upprättats samma år som den ursprungliga utbetalningen. Om betalningskravet utfärdats ett annat år ska det tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året (under rubriken ”återkrav av kostnader”) eller |
| --- | --- |

—

Återkrav av utgifter: denna typ av återkrav ska enligt bokföringsreglerna tas upp som en fordran på stödmottagaren och utgifterna minskas med motsvarande belopp om betalningskravet upprättats samma år som den ursprungliga utbetalningen. Om betalningskravet utfärdats ett annat år ska det tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året (under rubriken ”återkrav av kostnader”) eller

| — | återkrav av förfinansiering: beloppet tas upp under rubriken förfinansiering. |
| --- | --- |

—

återkrav av förfinansiering: beloppet tas upp under rubriken förfinansiering.

Intäkter från utbytes av varor och tjänster

Intäkter från försäljning av varor redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och för fördelning över relevant period. Effektiv ränta är den ränta som exakt diskonterar de uppskattade framtida in- och utbetalningarna under det finansiella instrumentets förväntade löptid (eller i tillämpliga fall, en kortare period) till den finansiella tillgångens eller finansiella skuldens redovisade nettovärde. Vid beräkning av den effektiva räntan ska Europeiska gemenskaperna vid uppskattningen av betalningar beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis förskottsbetalningar) men ska inte beakta framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna och som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader samt alla andra överkurser och underkurser.

Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten med hjälp av den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassaflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2   Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska gemenskaperna. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet.

Kostnader för annat än inköp står emellertid för huvuddelen av Europeiska gemenskapernas utgifter. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: återbetalningspliktiga belopp, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska gemenskapernas kontroll. Upplysning om en eventualtillgång lämnas i de fall ett inflöde av resurser eller tjänster är troligt.

Storleken på eventualtillgångarna bedöms på balansdagen för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i årsredovisningen för den period då ändringen inträffar.

Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska gemenskapernas kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten. Det löpande arbetet med att genomföra och tillämpa EU:s lagstiftning och regler medför vissa risker på grund av sin natur. Liksom hos många andra offentliga aktörer internaliseras dessa risker, men upplysningar om eventualförpliktelser lämnas först när en viss händelse inträffat, eftersom sannolikheten för ett utflöde av resurser innan dess är ytterst liten.

Storleken på eventualförpliktelserna bedöms på balansdagen för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om ett utflöde av sådana resurser blir troligt för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse, görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades.

Åtagande om framtida finansiering

Ett åtagande om framtida finansiering är ett rättsligt eller informellt åtagande som gemenskaperna gjort, vanligen i ett avtal, och som kan komma att kräva ett utflöde av resurser i framtiden.

Garantier

Garantier är möjliga tillgångar eller skulder som härrör från tidigare händelser och vars förekomst kommer att bekräftas endast av att en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka garantin utställts inträffar eller uteblir. Därför kan alltså garantier betecknas som eventualtillgångar eller eventualförpliktelser. En garanti avvecklas när det förhållande den gäller inte längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt ut säkerheten.

2.   ANMÄRKNINGAR TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1   IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2007 | 105 |
| Tillskott | 30 |
| Utrangeringar och avyttringar | (3) |
| Överföring mellan kategorier | 0 |
| Övriga ändringar | 2 |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2008 | 134 |
| Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2007 | 61 |
| Planerade avskrivningar under året | 19 |
| Utrangeringar och avyttringar | (2) |
| Överföring mellan kategorier | 0 |
| Övriga ändringar | 0 |
| Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2008 | 78 |
| NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 DECEMBER 2008 | 56 |
| Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2007 | 44 |

(miljoner euro)

Belopp

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2007

105

Tillskott

30

Utrangeringar och avyttringar

(3)

Överföring mellan kategorier

0

Övriga ändringar

2

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2008

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2008

134

134

Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2007

61

Planerade avskrivningar under året

19

Utrangeringar och avyttringar

(2)

Överföring mellan kategorier

0

Övriga ändringar

0

Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2008

Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2008

78

78

NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 DECEMBER 2008

NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 DECEMBER 2008

56

56

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2007

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2007

44

44

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2   FASTIGHETER, MASKINER OCH UTRUSTNING

Det är i vissa länder omöjligt att särskilja markvärdet från fastighetsvärdet eftersom de förvärvats tillsammans. Markvärdet kan inte skrivas ned och det värderas separat bara när det krävs p.g.a. efterföljande utgifter, t.ex. för uppförande av nya fastigheter eller därför att mark styckas av och säljs.

FASTIGHETER, MASKINER OCH UTRUSTNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Mark och byggnader | Maskiner och utrustning | Inventarier och fordon | Dator- utrustning | Övriga materiella tillgångar | Finansiella leasingavtal | Tillgångar under uppförande | Totalt |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2007 | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Tillskott | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Utrangeringar och avyttringar | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Överföring mellan kategorier | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Övriga ändringar | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2008 | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Total avskrivning per den 31 december 2007 | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Avskrivningskostnad under året | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Återförda avskrivningar | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Utrangeringar och avyttringar | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Överföring mellan kategorier | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Övriga ändringar | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Total avskrivning per den 31 december 2008 | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 december 2008 | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2007 | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

(miljoner euro)

Mark och byggnader

Maskiner och utrustning

Inventarier och fordon

Dator- utrustning

Övriga materiella tillgångar

Finansiella leasingavtal

Tillgångar under uppförande

Totalt

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2007

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Tillskott

38

24

16

59

23

368

115

643

Utrangeringar och avyttringar

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Överföring mellan kategorier

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Övriga ändringar

17

21

8

15

9

0

5

75

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2008

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2008

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Total avskrivning per den 31 december 2007

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Avskrivningskostnad under året

122

29

16

62

13

77

319

Återförda avskrivningar

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Utrangeringar och avyttringar

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Överföring mellan kategorier

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Övriga ändringar

(81)

21

2

5

7

85

39

Total avskrivning per den 31 december 2008

Total avskrivning per den 31 december 2008

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 december 2008

NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 december 2008

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2007

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2007

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

Utestående avgifter för finansiell leasing och liknande rättigheter tas upp som lång- eller kortfristiga skulder i balansräkningen (se även anmärkning 2.15 och 2.18.1). De fördelas som följer:

2.15

2.18.1

FINANSIELLA LEASINGAVTAL

| (miljoner euro) |
| --- |
| Beskrivning | Ackumulerade avgifter (A) | Framtida belopp som ska betalas | Totalt värde | Påföljande kostnader för tillgångar | Tillgångarnas värde | Avskrivningar | Netto-anskaff-ningsvärde |
| < 1 år | > 1 år | > 5 år | Sammanlagd skuld (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | A + B + C + E |
| Mark och byggnader | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Övriga materiella anläggningstillgångar | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| Totalt per den 31.12.2008 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| Totalt per den 31.12.2007 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

(miljoner euro)

Beskrivning

Ackumulerade avgifter (A)

Framtida belopp som ska betalas

Totalt värde

Påföljande kostnader för tillgångar

Tillgångarnas värde

Avskrivningar

Netto-anskaff-ningsvärde

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Sammanlagd skuld (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

A + B + C + E

Mark och byggnader

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Övriga materiella anläggningstillgångar

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

Totalt per den 31.12.2008

Totalt per den 31.12.2008

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

Totalt per den 31.12.2007

Totalt per den 31.12.2007

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3   LÅNGFRISTIGA INVESTERINGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Investering i intresseföretag | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Andelar i gemensamma företag | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Garantifond | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| Säljbara tillgångar | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Tillgångar som innehas för handel | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Investeringar totalt | | 2 078 | 1 973 |

(miljoner euro)

Anm.

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Investering i intresseföretag

2.3.1

2.3.1

278

246

Andelar i gemensamma företag

2.3.2

2.3.2

145

32

Garantifond

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

Säljbara tillgångar

2.3.4

2.3.4

564

533

Tillgångar som innehas för handel

2.3.4

2.3.4

0

13

Investeringar totalt

Investeringar totalt

2 078

2 078

1 973

1 973

Rubriken omfattar investeringar för att upprätta fasta förbindelser och stöd för Europeiska gemenskapernas verksamhet. Den innefattar även garantifondens nettotillgångar.

2.3.1   Investeringar i intresseföretag: Europeiska investeringsfonden (EIF)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp |
| Belopp per den 31.12.2007 | 246 |
| Förvärv | 33 |
| Delning av vinst / (förlust) netto | 10 |
| Andra förändringar i aktiekapital (utdelningar) | (11) |
| Belopp per den 31.12.2008 | 278 |

(miljoner euro)

Belopp

Belopp per den 31.12.2007

Belopp per den 31.12.2007

246

246

Förvärv

33

Delning av vinst / (förlust) netto

10

Andra förändringar i aktiekapital (utdelningar)

(11)

Belopp per den 31.12.2008

Belopp per den 31.12.2008

278

278

Europeiska investeringsfonden (EIF) är EU:s finansiella institution som är specialiserad på riskkapital och garantier till små och medelstora företag. I enlighet med rådets beslut av den 6 juni 1994 tecknade sig Europeiska gemenskaperna ursprungligen, företrädda av kommissionen, för ett belopp på 600 miljoner ecu i EIF:s kapital, dvs. 600 andelar eller 30 % av fondens kapital. Efter en kapitalökning under 2007 tecknade sig kommissionen för ytterligare andelar, vilket innebär att den per den 31 december 2008 har tecknat sig för ett sammanlagt belopp på 786 miljoner euro (av 2 865 miljoner euro) av EIF:s aktiekapital. Detta motsvarar 27,43 % av EIF:s sammanlagda kapital. Kommissionen har betalat in 20 %, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 629 miljoner euro – se även anmärkning 5.13.2.

5.13.2

Enligt en överenskommelse som kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) undertecknade den 30 juni 2005 har kommissionen rätt att när som helst sälja sina andelar till EIB till det pris som motsvarar EIF:s värdering delat med det totala antalet emitterade andelar. Värdet av säljoptionen är nära noll eftersom den metod som används för att bestämma andelarnas försäljningspris liknar den som används för att beräkna EIF:s nettokapital.

Gemenskapernas investering i EIF redovisas enligt kapitalandelsmetoden, i enlighet med gemenskapens bokföringsregler. Andelsinnehavet värderas sålunda till 27,43 % av EIF:s nettotillgångar, som per den 31 december 2008 belöpte sig till 278 miljoner euro (år 2007 till 246 miljoner euro), varav 10 miljoner euro avser resultatet för 2008. En utdelning på 6 miljoner euro för räkenskapsåret 2007 erhölls 2008.

2.3.2   Andelar i gemensamma företag

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2007 | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Förvärv | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Delning av vinst/(förlust) | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Belopp per den 31.12.2008 | 0 | 103 | 42 | 145 |

(miljoner euro)

Galileo

SESAR

ITER

Totalt

Belopp per den 31.12.2007

Belopp per den 31.12.2007

0

0

10

10

22

22

32

32

Förvärv

0

100

69

169

Delning av vinst/(förlust)

0

(7)

(49)

(56)

Belopp per den 31.12.2008

Belopp per den 31.12.2008

0

0

103

103

42

42

145

145

Galileoprogrammet

Ett gemensamt företag bildades i enlighet med artikel 171 i EG-fördraget för en fyraårsperiod (2002–2006) genom rådets förordning (EG) nr 876/2002 för genomförandet av den fas inom Galileoprogrammet som avser validering i omloppsbana (IOV). Syftet med det gemensamma företaget var att säkra enhetlig förvaltning och finansiell kontroll i utvecklingen av Galileoprogrammet och att mobilisera de medel som avsatts för programmet. De grundande medlemmarna är Europeiska gemenskaperna, som företräds av kommissionen, och Europeiska rymdorganisationen. Genom anslag från budgeten för transeuropeiska nät ställde kommissionen resurser till förfogande för det gemensamma företaget Galileo för att samfinansiera verksamheten i IOV-fasen.

Det gemensamma företaget Galileo började avvecklas i slutet av 2006 och den processen pågår fortfarande. Det gemensamma företaget Galileo under avveckling hade vid årsskiftet nettotillgångar på 0 euro. Företaget redovisas i enlighet med kapitalandelsmetoden. Eftersom företaget inte var verksamt och fortfarande höll på att avvecklas 2008, uppstod inte några intäkter eller utgifter. Investeringsvärdet uppgick den 31 december 2008 till 0 euro, vilket motsvarar investeringen på 585 miljoner euro med avdrag för den sammanlagda andelen av förlusterna, som uppgick till 585 miljoner euro.

Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet, ett gemenskapsbyrå inrättat 2004 och konsoliderat i gemenskapens räkenskaper, tog officiellt över ansvaret från det gemensamma företaget Galileo den 1 januari 2007 då det gemensamma företaget avvecklades. Tillsynsmyndigheten var ursprungligen avsedd att driva det offentlig-privata partnerskapet men Galileoprogrammet ska nu helt finansieras via EU:s budget, enligt beslut i rådet i november 2007. I och med förordning nr 638/2008 av den 25 juli 2008 är det vidare nu kommissionen som förvaltar programmet på Europeiska gemenskapens vägnar. Ett avtal mellan kommissionen och ESA förväntas bli undertecknat 2009, vilket kommer att förtydliga en del praktiska frågor, bl.a. överföringen av skapade tillgångar till kommissionen i slutet av IOV-fasen (som förväntas i slutet av 2010).

Noteras bör att kommissionen fram till slutet av 2008, inklusive ovanstående investering i det gemensamma företaget Galileo, har betalat 795 miljoner euro för Galileoprogrammets IOV-fas. Eftersom detta program fortfarande befinner sig i forskningsfasen har i enlighet med gemenskapens redovisningsregler de medel som använts kostnadsförts och inga immateriella tillgångar har redovisats. Först sedan projektet övergått till utvecklingsskedet kommer det att vara möjligt att kapitalisera dessa utgifter. Det sammanlagda (vägledande) planerade bidraget från kommissionen för nästa fas i Galileoprogrammet (från 2008 till 2013) är 2 645 miljoner euro.

SESAR

Syftet med detta gemensamma företag är att medverka till moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten och till ett snabbt genomförande av generalplanen för flygledningstjänst genom att samordna och koncentrera allt forsknings- och utvecklingsarbete i gemenskaperna. Det inledde sin verksamhet i mitten av 2007 och kommer att upphöra åtta år efter det att rådet godkänt generalplanen för flygledningstjänst. Europeiska gemenskaperna, företrädda av kommissionen, och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av dess verkställande organ, är ursprungliga medlemmar i det gemensamma företaget Sesar. Medlemmarna ska inneha röster i enlighet med sina respektive bidrag, men de båda ursprungliga medlemmarna ska ha minst en rösträtt på 25 %. Den 31 december 2008 hade kommissionen bidragit med 91,73 % av det totala bidraget av alla samägare i Sesar. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen till Sesar (2007–2016) planeras bli 700 miljoner euro. Europeiska gemenskapernas kapitalinvestering i detta gemensamma företag bygger på Sesars årsredovisning som täcker perioden från den 10 augusti 2007 (då verksamheten inleddes) till den 31 december 2008, i enlighet med artikel 5 i Sesars budgetförordning.

Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Deltagarna i Iter är Europeiska gemenskaperna och sex andra samägare från Kina, Indien, Ryssland, Korea, Japan och USA. Iter skapades för att handha Iteranläggningarna, att uppmuntra laboratorier, andra institutioner och personal som deltar i medlemmarnas fusionsenergiforsknings- och utvecklingsprogram att utnyttja Iteranläggningarna, att främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergin och att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dess mål. Medlemmarna ska inneha rösträtter i proportion till sina respektive bidrag, men som regel ska alla beslut fattas enhälligt. Den 31 december 2008 hade kommissionen bidragit med 48,46 % av den totala investeringen i Iter. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen till Sesar (2007–2041) planeras bli 7 649 miljoner euro.

2.3.3   Garantifonden

GARANTIFONDENS NETTOTILLGÅNGAR (4)

4

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Säljbara tillgångar | 887 | 901 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 205 | 249 |
| Summa tillgångar | 1 092 | 1 150 |
| Summa skulder | (1) | (1) |
| Tillgångar netto | 1 091 | 1 149 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Säljbara tillgångar

887

901

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

205

249

Summa tillgångar

Summa tillgångar

1 092

1 092

1 150

1 150

Summa skulder

Summa skulder

(1)

(1)

(1)

(1)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 091

1 091

1 149

1 149

Garantifonden för externa åtgärder täcker lån för vilka gemenskaperna ställer säkerhet på grundval av beslut i rådet, i synnerhet Europeiska investeringsbankens utlåning till länder utanför EU, lån som avser makroekonomiskt stöd samt Euratomlån till länder utanför EU. Fonden är ett långfristigt instrument som täcker eventuella försummade lån för vilka gemenskaperna ställt en garanti och kan därför ses som en långfristig investering. Detta bestyrks av det faktum att nära 88 % av de säljbara tillgångarna har förfallodag om mellan 1 och 10 år (se även anmärkning 7.9). Fonden finansieras genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet, genom ränteinkomster från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fonden gått in med garantibelopp. Om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet ska överskottet föras upp på en budgetpost i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

7.9

Europeiska gemenskaperna ska upprätthålla en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten. Reserven på 1 276 miljoner euro motsvarar målbeloppet på 9 % av utestående lån per den 31 december 2008. Fondens nettotillgångar per den 31 december 2008 uppgick totalt till 1 091 miljoner euro. Skillnaden mellan nettotillgångarna och beloppet i garantireserven motsvarar det belopp som ska betalas genom EU-budgeten, dvs. 185 miljoner euro. Förändringar i det verkliga värdet på portföljen med räntebärande säljbara värdepapper togs upp i det egna kapitalet 2008 till ett värde av 15 miljoner euro (år 2007 med (19) miljoner euro.)

Garantifondens strategi för riskhantering beskrivs i anmärkning 7.

7

2.3.4   Andra investeringar

2.3.4.1   Säljbara tillgångar

Rubriken avser investeringar och andelar som förvärvats för att hjälpa stödmottagare att utveckla sin verksamhet.

LÅNGFRISTIGA SÄLJBARA TILLGÅNGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | EBRD | Riskkapital-transaktioner | ETF-startordning | EFSE | Övrigt | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2007 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Förvärv | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Avyttringar/ utrangeringar | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Omräkningsöverskott/underskott | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Nedskrivningsförlust | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Belopp per den 31.12.2008 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

(miljoner euro)

EBRD

Riskkapital-transaktioner

ETF-startordning

EFSE

Övrigt

Totalt

Belopp per den 31.12.2007

157

218

98

55

5

533

Förvärv

0

17

51

7

1

76

Avyttringar/ utrangeringar

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Omräkningsöverskott/underskott

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Nedskrivningsförlust

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Belopp per den 31.12.2008

Belopp per den 31.12.2008

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Investering i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Kommissionen har tecknat sig för 3 % av EBRD:s sammanlagda kapital på 20 miljarder euro. På balansdagen uppgick det inlösta kapitalet till 157 miljoner euro, varav 156 miljoner euro betalts in. Utestående betalningar på inlöst kapital (1 miljoner euro) tas upp som långfristiga skulder och värderas till upplupet anskaffningsvärde. Utestående betalningar avseende den oinlösta delen av kapitalet (443 miljoner euro) tas upp som eventualförpliktelser utanför balansräkningen. Eftersom EBRD inte är börsnoterat, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar.

Riskkapitaltransaktioner

Med riskkapitaltransaktioner avses belopp som beviljas finansiella mellanhänder för att finansiera kapitalinvesteringar. Dessa finansieringsavtal uppvisar inte de grundläggande kännetecknen för lån, eftersom det inte finns några fastställda återbetalningsplaner eller överenskomna räntesatser för kapitalbeloppet. I värderingssyfte liknar de därför indirekta kapitalinvesteringar. De bokförs till anskaffningsvärde minus eventuella avsättningar för nedskrivningar, eftersom det inte finns några noterade marknadspriser tillgängliga på en aktiv marknad och deras verkliga värde för närvarande inte kan mätas på ett tillförlitligt sätt.

Andra investeringar

De största beloppen avser programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering (MAP-programmet) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som förvaltas av Europeiska investeringsbanken och som investerar i särskilda riskkapitalfonder (133 miljoner euro). Här ingår även 67 miljoner euro som avser Europeiska fonden för sydöstra Europa, vilken är uppbyggd som ett investmentbolag av SICAV-typ. Fondens övergripande mål är att främja den ekonomiska utvecklingen och välståndet i sydöstra Europa genom hållbar tillgång till ytterligare kapital via lokala finansiella förmedlare. Gemenskapernas rösträtt uppgår för närvarande till 14,7 %.

2.3.4.2   Tillgångar som innehas för handel

Se 2.8.2, dessa belopp klassificeras nu som kortfristiga.

2.8.2

2.4   UTLÅNING

Rubriken avser gemenskapernas fordringar som löper på mer än ett år.

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Utlåning från gemenskapens budget och EKSG | 179 | 189 |
| Utlåning av upplånat kapital | 3 386 | 1 617 |
| Tillgångar netto | 3 565 | 1 806 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Utlåning från gemenskapens budget och EKSG

179

189

Utlåning av upplånat kapital

3 386

1 617

Tillgångar netto

Tillgångar netto

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1   Lån som beviljats från Europeiska gemenskapernas budget och EKSG under avveckling

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Lån på särskilda villkor | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2007 | 155 | 34 | 189 |
| Återbetalning | (17) | (8) | (25) |
| Variationer i bokfört värde | 12 | 3 | 15 |
| Totalt per den 31.12.2008 | 150 | 29 | 179 |

(miljoner euro)

Lån på särskilda villkor

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2007

155

34

189

Återbetalning

(17)

(8)

(25)

Variationer i bokfört värde

12

3

15

Totalt per den 31.12.2008

Totalt per den 31.12.2008

150

150

29

29

179

179

Lån på särskilda villkor

Denna post avser lån på särskilda villkor som beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med länder som inte är medlemmar av EU. Samtliga dessa belopp förfaller mer än 12 månader efter årsslutet. Effektivräntan på dessa lån varierar mellan 7,39 % och 12,36 %.

Fastighetslån från EKSG under avveckling

Fastighetslån är lån som EKSG beviljar från sina egna medel i enlighet med artikel 54 och artikel 54.2 i EKSG-fördraget. Lånen beviljas till en fast ränta på 1 % och betraktas följaktligen som lån till förmånliga räntor. Effektivräntan på dessa lån varierar mellan 2,806 % och 22,643 %. Vad gäller dessa lån beräknas det verkliga värdet initialt med hjälp av transaktionspriset, oberoende av ränteförmåner. Detta sker både av praktiska skäl och av väsentlighetsskäl.

2.4.2   Utlåning av upplånat kapital

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Lån från instrumentet för makroekonomiskt stöd | Euratomlån | Betalningsbalanslån | Lån inom ramen för EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2007 | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Nya lån | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Återbetalning | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Växelkursskillnader | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| Variationer i bokfört värde | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| Totalt per den 31.12.2008 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Belopp som förfaller inom < 1 år | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| Belopp som förfaller inom > 1 år | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

(miljoner euro)

Lån från instrumentet för makroekonomiskt stöd

Euratomlån

Betalningsbalanslån

Lån inom ramen för EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2007

795

482

0

478

1 755

Nya lån

0

15

2 000

0

2 015

Återbetalning

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Växelkursskillnader

0

1

0

(61)

(60)

Variationer i bokfört värde

0

1

4

(12)

(7)

Totalt per den 31.12.2008

663

494

2 004

338

3 499

Belopp som förfaller inom < 1 år

Belopp som förfaller inom < 1 år

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

Belopp som förfaller inom > 1 år

Belopp som förfaller inom > 1 år

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

Lån från instrumentet för makroekonomiskt stöd

Det makroekonomiska stödet är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- eller budgetstöd till partnerländer utanför EU. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag, eller en lämplig kombination av båda, och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller reformprogram.

Kommissionen har inte mottagit några garantier från tredje man för dessa lån, utan dessa täcks av garantier från garantifonden. (se anmärkning 2.3.3).

2.3.3

Euratomlån

Euratom är en av Europeiska gemenskapernas rättssubjekt och företräds av Europeiska kommissionen. Euratoms finansiella syfte är att bevilja lån till medlemsstater och icke-medlemsstater enligt följande:

| — | Euratomlån till medlemsstater beviljas för att finansiera investeringsprojekt i medlemsstaterna i anslutning till industriell produktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar och till industriella bränslecykelinstallationer, |
| --- | --- |

—

Euratomlån till medlemsstater beviljas för att finansiera investeringsprojekt i medlemsstaterna i anslutning till industriell produktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar och till industriella bränslecykelinstallationer,

| — | Euratomlån till icke-medlemsstater beviljas för att förbättra säkerhets- och effektivitetsnivån vid kärnkraftsanläggningar och sådana installationer i kärnbränslecykeln som är i drift eller under byggnation. |
| --- | --- |

—

Euratomlån till icke-medlemsstater beviljas för att förbättra säkerhets- och effektivitetsnivån vid kärnkraftsanläggningar och sådana installationer i kärnbränslecykeln som är i drift eller under byggnation.

Kommissionen mottog 486 miljoner euro (år 2007: 474 miljoner euro) i garantier från tredje man avseende dessa lån.

Betalningsbalanslån

Betalningsbalanslånen är ett policybaserat finansiellt instrument som har aktiverats på nytt för att ge ekonomiskt bistånd till medlemsstater i Europeiska unionen under den nuvarande ekonomiska krisen. Det ger medelfristigt ekonomiskt stöd som gör det möjligt att bevilja lån till en eller flera medlemsstater som har drabbats av svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter avseende betalningsbalansen eller kapitalbalansen. Endast de medlemsstater som inte har antagit euron kan komma i åtnjutande av detta gemenskapsinstrument. Lånen garanteras genom Europeiska unionens allmänna budget.

6,5 miljarder euro har redan gjorts tillgängliga för Ungern, av vilka 2 miljarder euro (ovan) betalades ut 2008, med förfallodag i december 2011. Ytterligare 3,5 miljarder euro betalades ut under de första sju månaderna av 2009 (förfallodagar: november 2014 och april 2016). 3,1 miljarder euro gjordes tillgängliga för Lettland och 1 miljard euro av detta belopp har betalats ut, även det under första kvartalet 2009, med förfallodag i april 2014. 5 miljarder euro gjordes också tillgängliga för Rumänien under andra kvartalet 2009.

För ovanstående lån (makroekonomiskt stöd, Euratomlån och betalningsbalanslån) tillämpas inte effektivräntemetoden separat för upp- och utlåning, eftersom de har karaktären av direkt hopkopplade transaktioner. Skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är inte alls stora. Det saknas sålunda inte någon relevant information som skulle kunna påverka läsarens förståelse av de underliggande transaktionerna. Transaktionskostnaderna redovisas direkt i resultaträkningen.

Lån inom ramen för EKSG under avveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen lån som beviljas av EKSG under avveckling från upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget samt tre onoterade skuldebrev som emitterats av Europeiska investeringsbanken för att täcka förlusterna från en försumlig gäldenär. Dessa värdepapper kommer att hållas till den slutliga förfallodagen (2017 och 2019) för att täcka återbetalningen av motsvarande lån. Ändringarna av bokförda värden motsvarar ändringen i upplupen ränta plus årets betalda premier och transaktionskostnaderna vid upprättandet beräknade i enlighet med effektivräntemetoden.

De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

| Lån | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 3,022 %–5,29 % | 3,82 %–4,822 % |
| Euratomlån | 3,428 %–5,76 % | 4,446 %–5,76 % |
| BETALNINGSBALANSLÅN | 3,25 % | — |
| Lån inom ramen för EKSG under avveckling | 3,072 %–5,8103 % (5) | 4,375 %–12,077 % (5) |

Lån

31.12.2008

31.12.2007

Makroekonomiskt stöd

3,022 %–5,29 %

3,82 %–4,822 %

Euratomlån

3,428 %–5,76 %

4,446 %–5,76 %

BETALNINGSBALANSLÅN

3,25 %

—

Lån inom ramen för EKSG under avveckling

3,072 %–5,8103 % (5)

5

4,375 %–12,077 % (5)

5

2.5   LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av förvaltning | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Direkt central förvaltning | 1 351 | 434 |
| Indirekt central förvaltning | 275 | 318 |
| Decentraliserad förvaltning | 90 | 64 |
| Delad förvaltning | 26 764 | 12 875 |
| Gemensam förvaltning | 543 | 324 |
| Totalt långfristig förfinansiering | 29 023 | 14 015 |

(miljoner euro)

Typ av förvaltning

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Direkt central förvaltning

1 351

434

Indirekt central förvaltning

275

318

Decentraliserad förvaltning

90

64

Delad förvaltning

26 764

12 875

Gemensam förvaltning

543

324

Totalt långfristig förfinansiering

Totalt långfristig förfinansiering

29 023

29 023

14 015

14 015

De största beloppen i fråga om långfristig förfinansiering hänför sig till strukturåtgärder: regionala utvecklingsfonden, socialfonden, fonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden och fiskerifonden. Eftersom många av dessa projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar. Beloppet för ovanstående långfristiga förfinansiering som Europeiska gemenskaperna har rätt att få ränta för från stödmottagarna uppgår till 1 587 miljoner euro.

Ökningen 2008 beror huvudsakligen på en andra förskottsutbetalning (13 888 miljoner euro) som gjordes till medlemsstaterna för att finansiera 2007–2013 års program från dessa fonder. Förskottsbetalningar gjorda inom sjunde ramprogrammet för forskning förklarar också ökningen på cirka 780 miljoner euro (av den sammanlagda ökningen på 917 miljoner euro) i långfristig förfinansiering som sköts direkt av kommissionen.

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Detta är en mekanism för ömsesidig nytta som inrättats för att täcka gemenskapernas och deltagarnas finansiella risker vid genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och räntor utgör en fullgörandegaranti. Alla deltagare i indirekta åtgärder som sker i form av ett bidrag (dvs. en förfinansiering i kommissionens redovisning) bidrar med 5 % av den förfinansiering som de mottar till kapitalet i deltagargarantifonden under den tid som åtgärden varar. Deltagarna är därmed ägare av denna garantifond där gemenskaperna (företrädd av kommissionen) är verkställande organ. Vid avslutet av en indirekt åtgärd får deltagarna tillbaka hela sitt bidrag till kapitalet, utom i de fall förluster uppstår i deltagarnas garantifond på grund av mottagare som inte fullgör sina skyldigheter - i dessa fall får deltagarna tillbaka minst 80 % av sitt bidrag. Garantifonden för deltagarna garanterar sålunda både gemenskapernas och deltagarnas ekonomiska intressen. Per den 31 december 2008 hade deltagarna bidragit med sammanlagt 283 miljoner euro till deltagargarantifonden (2007: 38 miljoner euro).

2.6   LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Förfallna belopp avseende medlemsstaterna | 24 | 93 |
| Personallån från EKSG | 13 | 15 |
| Övrigt | 2 | 13 |
| Garantier och inlåning | 6 | 6 |
| Totalt | 45 | 127 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Förfallna belopp avseende medlemsstaterna

24

93

Personallån från EKSG

13

15

Övrigt

2

13

Garantier och inlåning

6

6

Totalt

Totalt

45

45

127

127

De belopp som ska erhållas från medlemsstaterna avser belopp som förfallit till betalning till EKSG under avveckling från före detta anslutningsländer.

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.7   VARULAGER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Vetenskaplig utrustning: |
| Vetenskapligt material | 8 | 9 |
| Klyvbara ämnen och tungt vatten | 20 | 19 |
| Vetenskapligt material för vidareförsäljning | 45 | 45 |
| Vaccin | 6 | 8 |
| Produktionsmaterial | 1 | 7 |
| Publikationer och andra varor för återförsäljning | 5 | 0 |
| Totalt | 85 | 88 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Vetenskaplig utrustning:

Vetenskapligt material

8

9

Klyvbara ämnen och tungt vatten

20

19

Vetenskapligt material för vidareförsäljning

45

45

Vaccin

6

8

Produktionsmaterial

1

7

Publikationer och andra varor för återförsäljning

5

0

Totalt

Totalt

85

85

88

88

Lagret av vetenskaplig utrustning innehas och sköts av Gemensamma forskningscentrumet. En stor del utgörs av referensmaterial, nukleära och icke-nukleära, i Geel. Lagret är av strategisk karaktär och vidmakthålls för att klara av oförutsedda framtida framställningar i kris situationer. Det värderas till nettoförsäljningsvärdet vid årsslutet genom en tillämpning av en värdenedsättning till säljpriset. I värdeminskningen beaktas lagrings- och övriga kostnader som uppstår vid en försäljning (distributionskostnad, certifieringskostnad etc.) och uppgår sammanlagt till 43 miljoner euro. Gemensamma forskningscentrumets förbrukningsvaror, som totalt belöpte sig till 7 miljoner euro per den 31 december 2007 och redovisades under ”produktionsmaterial”, behandlas inte längre som lager.

Det publikationslager som hålls eller förvaltas av publikationsbyrån värderas till det lägsta av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet, som ligger nära noll. Publikationer som distribueras gratis har dessutom avskrivits helt eftersom deras nettoförsäljningsvärde är noll. Nedskrivningarna på sammanlagt 16 miljoner euro resulterar i det redovisade värdet för publikationer enligt ovan.

2.8   KORTFRISTIGA INVESTERINGAR

Kortfristiga investeringar består av säljbara finansiella tillgångar. De köps på grund av sin avkastning eller innehas för att upprätta en särskild tillgångsstruktur eller en andra likviditetskälla, och får därför säljas för att möta likviditetsbehovet eller ränteförändringar.

2.8.1   Kortfristiga säljbara tillgångar

| (miljoner euro) |
| --- |
| | EKSG under avveckling | Övrigt | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2007 | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Förvärv | 304 | 79 | 383 |
| Avyttringar och utrangeringar | (275) | — | (275) |
| Justeringar av upplupet anskaffningsvärde | 2 | — | 2 |
| Förändring av redovisat värde | (8) | — | (8) |
| Omräkningsöverskott/underskott | 24 | — | 24 |
| Belopp per den 31.12.2008 | 1 464 | 82 | 1 546 |

(miljoner euro)

EKSG under avveckling

Övrigt

Totalt

Belopp per den 31.12.2007

1 417

3

1 420

Förvärv

304

79

383

Avyttringar och utrangeringar

(275)

—

(275)

Justeringar av upplupet anskaffningsvärde

2

—

2

Förändring av redovisat värde

(8)

—

(8)

Omräkningsöverskott/underskott

24

—

24

Belopp per den 31.12.2008

Belopp per den 31.12.2008

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

När det gäller belopp från EKSG under avveckling är alla investeringar skuldebrev utställda i euro och noterade på en aktiv marknad. Närmare uppgifter om investeringsportföljen fördelad på typ av emittent och kreditvärdighet ges i anmärkning 7. Per den 31 december 2008 uppgick de skuldebrev (uttryckt i verkligt värde) som förfaller under 2009 till 126 miljoner euro (2007: 146 miljoner euro).

7

2.8.2   Kortfristiga tillgångar som innehas för handel

EKSG under avveckling ingick ett avtal om räntesvappar och en kombination av både räntesvappar och valutasvappar. Det verkliga värdet på dessa svappar erhölls genom att man diskonterade de fasta nettokassaflödena genom att tillämpa en nollkupongsränta på balansdagen. Det verkliga värdet (inklusive upplupen ränta) på dessa svappar med en minsta löptid på tre månader efter balansdagen är 7 miljoner euro (2007: 13 miljoner euro, långfristigt).

7 miljoner euro

2.9   KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

Tidpunkten för återvinningen eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som omsättningstillgång eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar. Se även anmärkning 2.5 för ytterligare uppgifter om den långfristiga förfinansieringen.

2.5

Upplupna kostnader är de stödberättigande kostnader som mottagarna av de utestående förhandsfinansierade beloppen beräknades ha ådragit sig vid årets slut, men som ännu inte rapporterats till gemenskaperna. Beloppen redovisas också som kostnader i resultaträkningen för rapportperioden.

Den stora minskningen av kortfristig förfinansiering beror på att vissa finansierade strukturåtgärdsprojekt med delad förvaltning håller på att trappas ned (program avseende perioden 2000–2006), samtidigt som en del av förfinansieringen 2008 utbetalades till de nya projekten (program avseende perioden 2007–2013), men klassificerades som långfristiga tillgångar i enlighet med förklaringen i anmärkning 2.5. Det belopp kortfristig förfinansiering som Europeiska gemenskaperna har rätt att få ränta för från stödmottagarna uppgår till 3 798 miljoner euro, med beaktande av en uppskattning av användningen av de medel som ännu inte rapporterats till gemenskaperna.

2.5

Notera även att fördelningen av de utestående beloppen mellan de olika förvaltningstyperna finns tillgänglig för den förfinansiering som betalats ut sedan 2005. De icke fördelade beloppen i förfinansiering är de som inledningsvis fördes in i 2005 års balansräkning och visas här som ett samlat belopp under en enda punkt i siffror som är jämförbara med 2007, eftersom det inte går att få fram uppgifter på hur beloppen var fördelade mellan förvaltningstyperna då. De icke fördelade beloppen 2007 avser huvudsakligen delad förvaltning. Återstående icke fördelade belopp per den 31 december 2008 analyserades och omklassificerades till lämplig typ av budgetförvaltning för första gången 2008.

KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av förvaltning | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Direkt central förvaltning | | 13 554 | 11 567 |
| | Bidrag för åtgärder | 11 439 | 9 715 |
| | Bidrag för administration | 129 | 142 |
| | Upphandling (operativa ändamål) | 713 | 638 |
| | Operativa ändamål | 933 | 457 |
| | Administrativa krediter | 340 | 615 |
| minus | Upplupna kostnader | (10 499) | |
| | Direkt central förvaltning - netto | 3 055 | |
| Indirekt central förvaltning | | 4 563 | 2 265 |
| | Nationella programkontor | 2 880 | 1 736 |
| | Verksamhetsbidrag | 1 608 | 485 |
| | Upphandling (operativa ändamål) och övrigt | 49 | 29 |
| | Övriga | 26 | 15 |
| minus | Upplupna kostnader | (3 633) | |
| | Indirekt central förvaltning - netto | 930 | |
| Decentraliserad förvaltning | Bruttobelopp | 1 565 | 1 280 |
| minus | Upplupna kostnader | (1 239) | |
| | Decentraliserad förvaltning -netto | 326 | |
| Delad förvaltning | Bruttobelopp | 22 979 | 3 229 |
| minus | Upplupna kostnader | (17 675) | |
| | Delad förvaltning – netto | 5 304 | |
| Gemensam förvaltning | Bruttobelopp | 2 005 | 1 135 |
| minus | Upplupna kostnader | (1 397) | |
| | Gemensam förvaltning - netto | 608 | |
| Genomförd av institutioner och byråer | Bruttobelopp | 65 | 204 |
| | Upplupna kostnader | (26) | |
| | Institutioner och byråer - netto | 39 | |
| Icke fördelad förfinansiering – saldon | | 21 404 |
| Total förfinansiering brutto | | 41 084 |
| minus | Upplupna kostnader: | | (20 501) |
| Totalt kortfristig förfinansiering | 10 262 | 20 583 |

(miljoner euro)

Typ av förvaltning

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Direkt central förvaltning

13 554

11 567

Bidrag för åtgärder

Bidrag för åtgärder

11 439

11 439

9 715

9 715

Bidrag för administration

Bidrag för administration

129

129

142

142

Upphandling (operativa ändamål)

Upphandling (operativa ändamål)

713

713

638

638

Operativa ändamål

Operativa ändamål

933

933

457

457

Administrativa krediter

Administrativa krediter

340

340

615

615

minus

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

(10 499)

Direkt central förvaltning - netto

Direkt central förvaltning - netto

3 055

3 055

Indirekt central förvaltning

4 563

2 265

Nationella programkontor

Nationella programkontor

2 880

2 880

1 736

1 736

Verksamhetsbidrag

Verksamhetsbidrag

1 608

1 608

485

485

Upphandling (operativa ändamål) och övrigt

Upphandling (operativa ändamål) och övrigt

49

49

29

29

Övriga

Övriga

26

26

15

15

minus

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

(3 633)

Indirekt central förvaltning - netto

Indirekt central förvaltning - netto

930

930

Decentraliserad förvaltning

Bruttobelopp

Bruttobelopp

1 565

1 280

minus

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

(1 239)

Decentraliserad förvaltning -netto

Decentraliserad förvaltning -netto

326

326

Delad förvaltning

Bruttobelopp

Bruttobelopp

22 979

3 229

minus

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

(17 675)

Delad förvaltning – netto

Delad förvaltning – netto

5 304

5 304

Gemensam förvaltning

Bruttobelopp

Bruttobelopp

2 005

1 135

minus

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

(1 397)

Gemensam förvaltning - netto

Gemensam förvaltning - netto

608

608

Genomförd av institutioner och byråer

Bruttobelopp

Bruttobelopp

65

204

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

(26)

Institutioner och byråer - netto

Institutioner och byråer - netto

39

39

Icke fördelad förfinansiering – saldon

21 404

Total förfinansiering brutto

Total förfinansiering brutto

41 084

41 084

minus

Upplupna kostnader:

Upplupna kostnader:

(20 501)

Totalt kortfristig förfinansiering

Totalt kortfristig förfinansiering

10 262

10 262

20 583

20 583

Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Det rör sig här om säkerheter som Europeiska gemenskaperna i vissa fall begär av stödmottagare inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa garantier, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. För det nominella värdet är det faktum att garantin utfärdats som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen.

Per den 31 december 2008 uppgick det nominella värdet av garantier som ställts till kommissionen med avseende på förfinansiering till 968 miljoner euro. Det löpande värdet på de garantierna belöper sig till 769 miljoner euro. Per den 31 december 2007 uppgick dessa båda värden till 1 007 miljoner euro respektive 772 miljoner euro. Denna skillnad täcker i realiteten förfinansiering som har godkänts och redovisats som kostnader, men som kan komma att behöva återkrävas i framtiden.

2.10   KORTFRISTIGA FORDRINGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året | 114 | 160 |
| Löpande fordringar | 6 128 | 5 441 |
| Diverse fordringar | 23 | 27 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 5 655 | 6 423 |
| Totalt | 11 920 | 12 051 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

114

160

Löpande fordringar

6 128

5 441

Diverse fordringar

23

27

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

5 655

6 423

Totalt

Totalt

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1   Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

Dessa belopp utgör i första hand lån med en återstående löptid på mindre än 12 månader efter balansdagen (113 miljoner euro, se anmärkning 2.4 ovan för ytterligare uppgifter).

2.4

2.10.2   Löpande fordringar

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av gäldenärer | Per den 31.12.2008 | Per den 31.12.2007 |
| Bruttobelopp | Nedskrivning | Nettovärde | Bruttobelopp | Nedskrivning | Nettovärde |
| Kunder | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Medlemsstat | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Övriga | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| Totalt | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

(miljoner euro)

Typ av gäldenärer

Per den 31.12.2008

Per den 31.12.2007

Bruttobelopp

Nedskrivning

Nettovärde

Bruttobelopp

Nedskrivning

Nettovärde

Kunder

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Medlemsstat

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Övriga

111

(13)

98

111

(13)

98

Totalt

Totalt

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1   Kunder

Detta är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2008 var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas. Den största delen avser böter som utfärdats av kommissionen, vilka uppgår till 4 590 miljoner euro brutto. Garantier på totalt 2 403 miljoner euro hade ställts per den 31 december 2008 (2007: 2 563 miljoner euro) avseende dessa fordringar, vilket utvisar att den som dömts till böterna önskar överklaga dem. Sedan årsslutet mottogs ytterligare 1 304 miljoner euro i betalningar avseende denna fordran samt ytterligare garantier på 744 miljoner euro.

2.10.2.2   Fordringar på medlemsstaterna

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Fordringar inom EGFJ |
| Fordringar inom EGFJ | 684 | 902 |
| Värdekorrigering | (392) | (483) |
| Totalt | 292 | 419 |
| Erlagd moms som ska återbetalas av medlemsstaterna | 36 | 24 |
| Egna medel |
| Utestående egna medel i A-räkenskaperna | 97 | 75 |
| Utestående egna medel i de särskilda räkenskaperna | 1 260 | 1 333 |
| Värdekorrigering | (812) | (773) |
| Övrigt | 16 | 38 |
| Totalt | 561 | 673 |
| Övriga fordringar på medlemsstaterna | 483 | 501 |
| Totalt | 1 372 | 1 617 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Fordringar inom EGFJ

Fordringar inom EGFJ

Fordringar inom EGFJ

684

902

Värdekorrigering

(392)

(483)

Totalt

Totalt

292

292

419

419

Erlagd moms som ska återbetalas av medlemsstaterna

Erlagd moms som ska återbetalas av medlemsstaterna

36

36

24

24

Egna medel

Egna medel

Utestående egna medel i A-räkenskaperna

97

75

Utestående egna medel i de särskilda räkenskaperna

1 260

1 333

Värdekorrigering

(812)

(773)

Övrigt

16

38

Totalt

Totalt

561

561

673

673

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Övriga fordringar på medlemsstaterna

483

483

501

501

Totalt

Totalt

1 372

1 372

1 617

1 617

Fordringar inom EGFJ:s garantisektion

Denna punkt omfattar fordringar på dem som mottagit EGFJ-stöd per den 31 december 2008, enligt medlemsstaternas ersättningskrav och attesteringar per den 15 oktober 2008, med avdrag för de 20 % av beloppet som medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 december 2008 har en uppskattning gjorts. Kommissionen gör också en värdekorrigering av fordringar på de slutliga stödmottagarna som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp.

Egna medel

Medlemsstaterna får behålla 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnaderna, varför ovanstående siffror avser nettovärdet efter detta avdrag. Med utgångspunkt i medlemsstaternas uppskattningar har 812 miljoner euro i nedskrivningar dragits av från fordringarna på medlemsstaterna. Detta innebär dock inte att kommissionen avstår från att återkräva de belopp som täcks av värdekorrigeringen.

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Övriga fordringar på medlemsstaterna omfattar 120 miljoner euro i återkrav av kostnader samt 244 miljoner euro i förfinansiering från EGFJ.

2.10.3   Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Upplupna intäkter | 5 402 | 6 129 |
| Förutbetalda kostnader | 223 | 243 |
| Övrigt | 30 | 51 |
| Totalt | 5 655 | 6 423 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Upplupna intäkter

5 402

6 129

Förutbetalda kostnader

223

243

Övrigt

30

51

Totalt

Totalt

5 655

5 655

6 423

6 423

Det största beloppet under denna rubrik är upplupna intäkter på 5 402 miljoner euro:

| (miljoner euro) |
| --- |
| Upplupna intäkter | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Egna medel | 2 576 | 2 730 |
| Jordbruksinkomster som avsatts för ett särskilt ändamål, nov. & dec. | 1 261 | 1 310 |
| Omstrukturering av sockerindustrin | 911 | 1 516 |
| EGFJ: icke verkställda beslut om finansiell korrigering | 368 | 350 |
| Sammanhållningsfonden & regionala utvecklingsfonden: finansiella korrigeringar | 146 | — |
| Fiskerifonden | 32 | 82 |
| Övriga upplupna intäkter | 108 | 141 |
| Totalt upplupna intäkter | 5 402 | 6 129 |

(miljoner euro)

Upplupna intäkter

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Egna medel

2 576

2 730

Jordbruksinkomster som avsatts för ett särskilt ändamål, nov. & dec.

1 261

1 310

Omstrukturering av sockerindustrin

911

1 516

EGFJ: icke verkställda beslut om finansiell korrigering

368

350

Sammanhållningsfonden & regionala utvecklingsfonden: finansiella korrigeringar

146

—

Fiskerifonden

32

82

Övriga upplupna intäkter

108

141

Totalt upplupna intäkter

Totalt upplupna intäkter

5 402

5 402

6 129

6 129

Här tas även förutbetalda kostnader upp till sammanlagt 223 miljoner euro, varav de största beloppen avser tidigare utbetalningar på 34 miljoner euro för hyra av kontorslokaler, och 25 miljoner euro för renovering av kontorslokaler, 16 miljoner euro i ränta på leasing av fasta tillgångar, 37 miljoner euro för Europaskolan och 59 miljoner euro som betalats i enlighet med bilaterala fiskeriavtal med tredjeland.

Övriga upplupna intäkter är i första hand inkomster från dröjsmålsräntor, upplupna bankräntor och räntor på förfinansieringsbelopp.

2.11   LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Obundna likvida medel |
| Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton | 15 039 | 11 313 |
| Avistakonton | 1 415 | 956 |
| Förskottskonton | 35 | 81 |
| Överföringar (pengar på väg) | 26 | 2 |
| Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel | 1 456 | 1 367 |
| Totalt | 17 971 | 13 719 |
| Bundna likvida medel | 5 753 | 5 037 |
| Totalt | 23 724 | 18 756 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Obundna likvida medel

Obundna likvida medel

Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton

15 039

11 313

Avistakonton

1 415

956

Förskottskonton

35

81

Överföringar (pengar på väg)

26

2

Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel

1 456

1 367

Totalt

Totalt

17 971

17 971

13 719

13 719

Bundna likvida medel

Bundna likvida medel

5 753

5 753

5 037

5 037

Totalt

Totalt

23 724

23 724

18 756

18 756

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel innefattar följande i denna finansieringsanalys.

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 23 724 | 18 756 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel – garantifonden (se anmärkning 2.3.3) | 205 | 249 |
| Totalt | 23 929 | 19 005 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

23 724

18 756

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel – garantifonden (se anmärkning 2.3.3)

2.3.3

205

249

Totalt

Totalt

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1   Obundna likvida medel

Obundna likvida medel omfattar gemenskapernas totala medel på konton i medlemsstaterna och Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), på avista- och förskottskonton eller som kortfristig bankinlåning och i kassa.

Den relativt höga behållningen på konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton beror på att 6 627 miljoner euro måste återbetalas till medlemsstaterna efter ändringsbudgeten vid årsskiftet. Utbetalningen verkställdes i början av 2009. Motsvarande skuld tas upp bland kortfristiga skulder – se även anmärkning 2.18.2 nedan. Likviditeten vid årets slut påverkades även ännu outnyttjade likvida medel från intäkter avsatta för särskilda ändamål (5,2 miljarder euro) som inte kan återbetalas till medlemsstaterna samt 2,1 miljarder euro, som hölls inne för att täcka betalningsbemyndiganden som överfördes till 2009. Budgetutfallet på 1,8 miljarder euro måste också återbetalas till medlemsstaterna medelst avdrag från deras utestående bidrag för 2009.

2.18.2

2.11.2   Bundna likvida medel

Bundna likvida medel avser belopp som erhållits i samband med böter som fastställts av kommissionen där ärendet fortfarande pågår. Dessa likvida medel hålls på särskilda avistakonton som inte används för någon annan verksamhet.

ICKE-KORTFRISTIGA SKULDER

2.12   ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Pensioner – personal | 32 867 | 30 212 |
| Pensioner – övriga | 696 | 481 |
| Gemensamma sjukförsäkringssystemet | 3 993 | 2 787 |
| Totalt | 37 556 | 33 480 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Pensioner – personal

32 867

30 212

Pensioner – övriga

696

481

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

3 993

2 787

Totalt

Totalt

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1   Pensioner – personal

Den 31 december 2008 reglerades gemenskapens pensionssystem av den senaste versionen av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (som trädde i kraft den 1 maj 2004). Bestämmelserna om personalens pensioner är direkt tillämpliga i samtliga medlemsstater. Systemet omfattar de olika typer av pensioner och ersättningar som förekommer (ålders-, invaliditets- och efterlevandepension). Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet belasta gemenskapernas budget. Denna belastning av budgeten täcks inte genom anslag, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av sådana utgifter. Tjänstemännen ska bidra med en tredjedel till finansieringen av pensionssystemet genom en obligatorisk avgift. Storleken på detta bidrag revideras varje år och aktualiseras när så behövs för att garantera att de (f.n. 10,9 % av grundlönen) räcker för att varje år finansiera en tredjedel av de rättigheter som intjänats under året.

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda per den 31 december 2008 och på bestämmelserna i den version av tjänsteföreskrifterna som gällde detta datum. Vid värderingen beaktades förmåner kopplade till ålders-, invaliditets- och efterlevandepensionerna (olika slag av pensioner samt invaliditetstillägget), och gjordes enligt IPSAS 25-standarden. Enligt denna ska arbetsgivaren fortlöpande fastställa sina pensionsåtaganden på försäkringsteknisk grund och därvid ta hänsyn till avtalsfästa förmåner under de anställdas yrkesverksamma tid samt förutsebara löneökningar.

Den försäkringstekniska studien för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden. Följande antaganden, baserade på uppgifter som fanns tillgängliga på balansdagen, användes för den försäkringstekniska bedömningen:

| (1) | Den nominella diskonteringsräntan baserades på statsobligationer i euroområdet i december 2008 med en likartad löptid som systemet (19 år), i form av en beräkning av avkastningskurvan för obligationer (nollkupongare) i euro i december 2008 med samma löptid, vilken låg på 3,9 %. I enlighet med IPSAS 25 måste inflationstakten vara den förväntade inflationstakten under systemets löptid: Den måste således baseras på förväntade värden uttryckta med hjälp av indexerade obligationer på de europeiska finansmarknaderna. Den förväntade långfristiga inflationstakten uppgick till 1,8 % och följaktligen uppgick den faktiska diskonteringsräntan till 2,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Den nominella diskonteringsräntan baserades på statsobligationer i euroområdet i december 2008 med en likartad löptid som systemet (19 år), i form av en beräkning av avkastningskurvan för obligationer (nollkupongare) i euro i december 2008 med samma löptid, vilken låg på 3,9 %. I enlighet med IPSAS 25 måste inflationstakten vara den förväntade inflationstakten under systemets löptid: Den måste således baseras på förväntade värden uttryckta med hjälp av indexerade obligationer på de europeiska finansmarknaderna. Den förväntade långfristiga inflationstakten uppgick till 1,8 % och följaktligen uppgick den faktiska diskonteringsräntan till 2,1 %.

| (2) | 2008 års livslängdstabell för internationella tjänstemän användes vid beräkningen. Denna nya livslängdstabell togs fram 2008 i samarbete med den gemensamma pensionsadministrationsavdelningen och användes för första gången vid beräkningen av den pensionsbidragssats som gäller från och med den 1 juli 2008. Den nya tabellen ersätter den tidigare livslängdstabellen EU-2004 som använts i tidigare skuldvärderingar. |
| --- | --- |

(2)

2008 års livslängdstabell för internationella tjänstemän användes vid beräkningen. Denna nya livslängdstabell togs fram 2008 i samarbete med den gemensamma pensionsadministrationsavdelningen och användes för första gången vid beräkningen av den pensionsbidragssats som gäller från och med den 1 juli 2008. Den nya tabellen ersätter den tidigare livslängdstabellen EU-2004 som använts i tidigare skuldvärderingar.

| (3) | Den allmänna lönetillväxten, som är lika med den allmänna uppräkningen av pensionerna, baserades på det rörliga genomsnittet för uppräkningsstatistiken av löner och pensioner under tolvårsperioden 1997–2008 och uppgick till 0,3 %. De individuella uppskrivningarna av lönerna utöver procentsatsen för den allmänna lönetillväxten uppdaterades med hänsyn till befordringar under 2008. De individuella uppskrivningarna av lönerna visas i tabellen per lönegrad och lönesteg och förväntat pensionsår under perioden 2009–2053. |
| --- | --- |

(3)

Den allmänna lönetillväxten, som är lika med den allmänna uppräkningen av pensionerna, baserades på det rörliga genomsnittet för uppräkningsstatistiken av löner och pensioner under tolvårsperioden 1997–2008 och uppgick till 0,3 %. De individuella uppskrivningarna av lönerna utöver procentsatsen för den allmänna lönetillväxten uppdaterades med hänsyn till befordringar under 2008. De individuella uppskrivningarna av lönerna visas i tabellen per lönegrad och lönesteg och förväntat pensionsår under perioden 2009–2053.

| (4) | Äktenskapskoefficienterna för verksamma tjänstemän per den dag då de går i pension baserades på statistik över tjänstemannakåren och uppgår till 84 % för män och 38 % för kvinnor. Den faktiska äktenskapssituationen beräknades på f.d. tjänstemän (som får ålders- eller invalidpension). |
| --- | --- |

(4)

Äktenskapskoefficienterna för verksamma tjänstemän per den dag då de går i pension baserades på statistik över tjänstemannakåren och uppgår till 84 % för män och 38 % för kvinnor. Den faktiska äktenskapssituationen beräknades på f.d. tjänstemän (som får ålders- eller invalidpension).

| (5) | Pensionering antas inträffa när tjänstemännen kommer i åtnjutande av sina fulla pensionsrättigheter, med hänsyn till viss avgång på grund av förtidspension samt Barcelonainitiativet för senare pension, senast vid 65 års ålder. |
| --- | --- |

(5)

Pensionering antas inträffa när tjänstemännen kommer i åtnjutande av sina fulla pensionsrättigheter, med hänsyn till viss avgång på grund av förtidspension samt Barcelonainitiativet för senare pension, senast vid 65 års ålder.

| (6) | Beräkningen av bruttopension och familjetillägg baseras på bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

(6)

Beräkningen av bruttopension och familjetillägg baseras på bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

Åtagandena omfattar pensionsrättigheter för följande grupper:

| (1) | Personal som var verksam den 31 december 2008 i alla EU:s institutioner och byråer och som omfattas av gemenskapens pensionsordning. |
| --- | --- |

(1)

Personal som var verksam den 31 december 2008 i alla EU:s institutioner och byråer och som omfattas av gemenskapens pensionsordning.

| (2) | Personal med uppskjutna pensionsförmåner, dvs. som tillfälligt eller definitivt har lämnat institutionerna, men lämnat kvar sina pensionsrättigheter inom gemenskapens pensionssystem (endast personal med minst tio års tjänstgöring). |
| --- | --- |

(2)

Personal med uppskjutna pensionsförmåner, dvs. som tillfälligt eller definitivt har lämnat institutionerna, men lämnat kvar sina pensionsrättigheter inom gemenskapens pensionssystem (endast personal med minst tio års tjänstgöring).

| (3) | Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller ålderspension. |
| --- | --- |

(3)

Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller ålderspension.

| (4) | Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetspension. |
| --- | --- |

(4)

Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetspension.

| (5) | Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetstillägg. |
| --- | --- |

(5)

Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetstillägg.

| (6) | Personer som erhåller efterlevandepension (efterlevande maka, make, barn och underhållsberättigad). |
| --- | --- |

(6)

Personer som erhåller efterlevandepension (efterlevande maka, make, barn och underhållsberättigad).

Resultaten från denna värdering jämfördes med uppskattningarna som byggde på den förra försäkringstekniska värderingen den 31 december 2007.

| (miljoner euro) |
| --- |
| Kontorörelser i pensionsskulden för personalen | Belopp |
| Pensionsskuld brutto per den 31 december 2007 | 33 222 |
| Kostnad avseende tjänstgöring | 1 161 |
| Räntekostnad | 1 593 |
| Utbetalda ersättningar | (978) |
| Försäkringsteknisk förlust | 1 237 |
| Förändring på grund av nyanställda | 260 |
| Pensionsskuld brutto per den 31 december 2008 | 36 495 |

(miljoner euro)

Kontorörelser i pensionsskulden för personalen

Belopp

Pensionsskuld brutto per den 31 december 2007

33 222

Kostnad avseende tjänstgöring

1 161

Räntekostnad

1 593

Utbetalda ersättningar

(978)

Försäkringsteknisk förlust

1 237

Förändring på grund av nyanställda

260

Pensionsskuld brutto per den 31 december 2008

Pensionsskuld brutto per den 31 december 2008

36 495

36 495

De viktigaste punkterna är de följande:

| — | Den försäkringstekniska skulden värderades till 36 495 miljoner euro brutto per den 31 december 2008 (2007: 33 222 miljoner euro). Dessutom tillkommer en effekt av korrigeringskoefficienter på 1 277 miljoner euro (2007: 1 345 miljoner euro). Genom att subtrahera de skatter som betalas av förmånstagarna från den totala bruttoskulden erhålls den nettoskuld som ska föras upp i kommissionens balansräkning (eftersom skatten dras från pensionsutbetalningarna och krediteras gemenskapens inkomstsida det år då betalningen sker). Nettoskulden (bruttoskuld med avdrag för skatter) per den 31 december 2008 har sålunda beräknats till 32 867 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Den försäkringstekniska skulden värderades till 36 495 miljoner euro brutto per den 31 december 2008 (2007: 33 222 miljoner euro). Dessutom tillkommer en effekt av korrigeringskoefficienter på 1 277 miljoner euro (2007: 1 345 miljoner euro). Genom att subtrahera de skatter som betalas av förmånstagarna från den totala bruttoskulden erhålls den nettoskuld som ska föras upp i kommissionens balansräkning (eftersom skatten dras från pensionsutbetalningarna och krediteras gemenskapens inkomstsida det år då betalningen sker). Nettoskulden (bruttoskuld med avdrag för skatter) per den 31 december 2008 har sålunda beräknats till 32 867 miljoner euro.

| — | Den faktiska diskonteringsräntan ändrades från 2,4 % år 2007 till 2,1 % år 2008, och om man dessutom beaktar den allmänna lönetillväxteffekten (0,4 % år 2007 och 0,3 % år 2008) så ändrades diskonteringsräntan netto från 2,0 % år 2007 till 1,8 % år 2008. Denna minskning är huvudorsaken till att den övergripande skulden ökade. |
| --- | --- |

—

Den faktiska diskonteringsräntan ändrades från 2,4 % år 2007 till 2,1 % år 2008, och om man dessutom beaktar den allmänna lönetillväxteffekten (0,4 % år 2007 och 0,3 % år 2008) så ändrades diskonteringsräntan netto från 2,0 % år 2007 till 1,8 % år 2008. Denna minskning är huvudorsaken till att den övergripande skulden ökade.

| — | Den huvudsakliga försäkringstekniska förlusten beror på minskningen av diskonteringsräntan (1 867 miljoner euro) som delvis kompenseras genom vinster som grundar sig på andra försäkringstekniska antaganden (410 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Den huvudsakliga försäkringstekniska förlusten beror på minskningen av diskonteringsräntan (1 867 miljoner euro) som delvis kompenseras genom vinster som grundar sig på andra försäkringstekniska antaganden (410 miljoner euro).

| — | Antalet medlemmar i pensionssystemet ökade med 2 919 personer. |
| --- | --- |

—

Antalet medlemmar i pensionssystemet ökade med 2 919 personer.

| — | Hela utvecklingen i pensionsskulden under året redovisas i resultaträkningen. |
| --- | --- |

—

Hela utvecklingen i pensionsskulden under året redovisas i resultaträkningen.

2.12.2   Pensioner – övriga

I ovanstående belopp ingår åtaganden avseende pensionsförmåner för ledamöter och tidigare ledamöter, eller motsvarande, av kommissionen, EG-domstolen (och förstainstansrätten), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för vissa ledamöter av Europaparlamentet.

2.12.3   Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Man har också gjort en uppskattning av kommissionens åtagande i fråga om dess bidrag till det gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gäller anställda som gått i pension. Skulden har värderats till 4 248 miljoner euro. Förvaltningstillgångarna dras av från denna bruttoskuld och uppgick totalt till 255 miljoner euro (2007: 260 miljoner euro). I beräkningarna beaktas tjänstemän i aktiv tjänst och pensionärer från de olika EU-institutionerna och -byråerna, och deras familjer samt verksamma och pensionerade ledamöter från kommissionen, revisionsrätten, EG-domstolen, rådet, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska ombudsmannen. Diskonteringsräntan och den allmänna lönetillväxten som använts i beräkningen är desamma som de som används i personalpensionsvärderingen (se ovan). Försäkringstekniska förluster som beror på förändringar av de försäkringstekniska antagandena (t.ex. diskonteringsränta) plus höjningar av de genomsnittliga sjukvårdskostnaderna är de huvudskaliga skälen till den avsevärda ökningen av skulden.

| (miljoner euro) |
| --- |
| Kontorörelser i den gemensamma sjukförsäkringsskulden | Belopp |
| Bruttoskuld per den 31 december 2007 | 3 047 |
| Normal kostnad | 133 |
| Räntekostnad | 146 |
| Utbetalda ersättningar | (92) |
| Försäkringsteknisk förlust | 1 014 |
| Bruttoskuld per den 31 december 2008 | 4 248 |
| Minus förvaltningstillgångar | (255) |
| Nettoskuld per den 31 december 2008 | 3 993 |

(miljoner euro)

Kontorörelser i den gemensamma sjukförsäkringsskulden

Belopp

Bruttoskuld per den 31 december 2007

3 047

Normal kostnad

133

Räntekostnad

146

Utbetalda ersättningar

(92)

Försäkringsteknisk förlust

1 014

Bruttoskuld per den 31 december 2008

4 248

Minus förvaltningstillgångar

(255)

Nettoskuld per den 31 december 2008

Nettoskuld per den 31 december 2008

3 993

3 993

2.13   LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp per den 31.12.2007 | Ytterligare avsättningar | Återförda outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överföring till kortfristiga avsättningar | Diskonterat nuvärde | Belopp per den 31.12.2008 |
| Rättsfall | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Avveckling av kärnkraftsanläggningar | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Finansiella avsättningar | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Övrigt | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| Totalt | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

(miljoner euro)

Belopp per den 31.12.2007

Ytterligare avsättningar

Återförda outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överföring till kortfristiga avsättningar

Diskonterat nuvärde

Belopp per den 31.12.2008

Rättsfall

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

744

0

0

0

(34)

109

819

Finansiella avsättningar

14

8

0

0

(11)

1

12

Övrigt

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

Totalt

Totalt

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Rättsfall

Detta är en beräkning av de belopp som sannolikt kommer att betalas ut efter 2009 med avseende på ett antal pågående rättsfall. Det största beloppet (403 miljoner euro) avser rättsfall som pågick den 31 december 2008 avseende finansiella korrigeringar för EGFJ:s garantisektions utgifter och andra rättsfall avseende jordbruksutgifter.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Ett grupp oberoende experter genomförde 2002 en undersökning för att beräkna kostnaderna för nedläggningen av Gemensamma forskningscentrumets kärnkraftsanläggningar och avfallshanteringen i samband med nedläggningen. Det beräknade beloppet på 1 145 miljoner euro (inklusive ett belopp på 76 miljoner euro som är en beräkning av de kostnader som krävs för alternativet ”green field”, dvs. fullständig förstöring av samtliga byggnader) ligger till grund för den avsättning som ska tas med i redovisningen. I enlighet med gemenskapernas redovisningsregler har avsättningen indexerats med hänsyn till inflationen (till 2,5 %) och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta). Den 31 december 2008 uppgick avsättningsbeloppet följaktligen till 1 072 miljoner euro, med avdrag för de kostnader som hittills uppstått på 164 miljoner euro, vilket ger 908 miljoner euro som delas upp mellan belopp som förväntas utnyttjas 2009 (89 miljoner euro) eller efteråt (819 miljoner euro).

Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 30 år) är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen är osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu förutspås.

Finansiella avsättningar

Enligt SMF-garantierna för 1998, 2001 respektive 2007 inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation har Europeiska investeringsfonden befogenhet att ställa garantier i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier utjämnas dock. På balansdagen svarar de finansiella avsättningarna för båda faciliteterna mot betalningsförpliktelserna gentemot finansiella mellanhänder med avdrag för de nettobetalningskrav som gjorts till och med det datumet. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en nollkupongränta).

Andra avsättningar

Huvudbeloppet här omfattar gemenskapernas beräknade bidrag till medlemsstaterna via fonden för nödfallsåtgärder inom veterinärområdet avseende utbrott av vissa djursjukdomar. Det uppgår till sammanlagt 101 miljoner euro (2007: 42 miljoner euro) fördelat mellan belopp som förväntas bli reglerade 2009 (14 miljoner euro) eller senare (87 miljoner euro).

2.14   LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

2.14.1   Upplåning

| (miljoner euro) |
| --- |
| Namn | Saldo per den 31.12.2007 | Ny upplåning | Återbetalning | Växelkurs- skillnader | Förändring av redovisat värde | Saldo per den 31.12.2008 |
| MAKRO-EKONOMISKT STÖD | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| BETALNINGS-BALANS | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| EURATOM | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| EKSG under avveckling | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| Totalt | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

(miljoner euro)

Namn

Saldo per den 31.12.2007

Ny upplåning

Återbetalning

Växelkurs- skillnader

Förändring av redovisat värde

Saldo per den 31.12.2008

MAKRO-EKONOMISKT STÖD

792

0

(129)

0

0

663

BETALNINGS-BALANS

0

2 000

0

0

4

2 004

EURATOM

482

15

(5)

1

1

494

EKSG under avveckling

424

0

(66)

(73)

(3)

282

Totalt

Totalt

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

Uppdelning mellan lång- och kortfristig upplåning

| (miljoner euro) |
| --- |
| Upplåning | Löptid < 1 år | Löptid > 1 år | Totalt per den 31.12.2008 |
| MAKROEKONOMISKT STÖD | 25 | 638 | 663 |
| BETALNINGSBALANS | 0 | 2 004 | 2 004 |
| EURATOM | 0 | 494 | 494 |
| EKSG under avveckling | 69 | 213 | 282 |
| Totalt | 94 | 3 349 | 3 443 |

(miljoner euro)

Upplåning

Löptid < 1 år

Löptid > 1 år

Totalt per den 31.12.2008

MAKROEKONOMISKT STÖD

25

638

663

BETALNINGSBALANS

0

2 004

2 004

EURATOM

0

494

494

EKSG under avveckling

69

213

282

Totalt

Totalt

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Denna rubrik omfattar Europeiska gemenskapernas upplåning som har en löptid på mer än ett år (observera att fjolårets siffror för makroekonomiskt stöd avser nettobelopp vid garantifonden). Upplåningen omfattar skulder som styrkts genom intyg som uppgår till 3 131 miljoner euro (2007: 1 344 miljoner euro). Förändringarna i fråga om bokfört värde består av förändringen avseende upplupen ränta plus, när det gäller upplåning som tagits av EKSG under avveckling, avskrivningar under året av eventuella betydande transaktionskostnader som uppstått vid upptagandet, beräknade enligt metoden för effektiv ränta. De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

| Upplåning | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 3,022 %–5,29 % | 3,816 %–4,822 % |
| Euratom | 3,348 % –5,6775 % | 4,366 %–5,6775 % |
| BETALNINGSBALANS | 3,25 % | — |
| EKSG under avveckling | 4,939 %–11,875 % (6) | 4,375 %–11,875 % (6) |

Upplåning

31.12.2008

31.12.2007

Makroekonomiskt stöd

3,022 %–5,29 %

3,816 %–4,822 %

Euratom

3,348 % –5,6775 %

4,366 %–5,6775 %

BETALNINGSBALANS

3,25 %

—

EKSG under avveckling

4,939 %–11,875 % (6)

6

4,375 %–11,875 % (6)

6

2.14.2   Skulder som innehas för handel

| (miljoner euro) |
| --- |
| Svappar – EKSG under avveckling | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Långfristiga | 0 | 7 |
| Kortfristiga | 25 | 4 |
| Totalt | 25 | 11 |

(miljoner euro)

Svappar – EKSG under avveckling

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Långfristiga

0

7

Kortfristiga

25

4

Totalt

Totalt

25

25

11

11

För ytterligare upplysningar om tillgångar som innehas för handel se anmärkningarna 2.3.4.2 & 2.8.2 ovan.

2.3.4.2 & 2.8.2

2.15   ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Finansiella leasingskulder | 1 770 | 1 519 |
| Byggnader under avbetalning | 403 | 427 |
| Övrigt | 53 | 43 |
| Totalt | 2 226 | 1 989 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Finansiella leasingskulder

1 770

1 519

Byggnader under avbetalning

403

427

Övrigt

53

43

Totalt

Totalt

2 226

2 226

1 989

1 989

Denna punkt omfattar primärt leasingskulder som har en löptid på över ett år (se anmärkning 2.2 ovan. Belopp som rör vissa byggnader som kommissionen har förvärvat och vars köpeskilling regleras med avbetalningar ingår också – här rör det sig inte om leasingavtal eftersom äganderätten omedelbart har övergått till kommissionen.

2.2

KORTFRISTIGA SKULDER

2.16   KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp per den 31.12.2007 | Ytterligare avsättningar | Återförda outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överföringar mellan rubriker | Diskonterat nuvärde | Belopp per den 31.12.2008 |
| Rättsfall | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Avveckling av kärnkraftsanläggningar | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Finansiella avsättningar | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Övrigt | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| Totalt | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

(miljoner euro)

Belopp per den 31.12.2007

Ytterligare avsättningar

Återförda outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överföringar mellan rubriker

Diskonterat nuvärde

Belopp per den 31.12.2008

Rättsfall

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

78

0

0

(25)

34

2

89

Finansiella avsättningar

233

1

0

(44)

11

1

202

Övrigt

30

28

(10)

(10)

3

0

41

Totalt

Totalt

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Rubriken omfattar den del av avsättningarna som förfaller till betalning inom mindre än ett år.

2.17   KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

Denna rubrik omfattar upplåning till ett belopp på 94 miljoner euro med en återstående löptid på mindre än 12 månader på balansdagen (se anmärkning 2.14.1) samt skulder som innehas för handel till ett belopp på 25 miljoner euro (se anmärkning 2.14.2).

94 miljoner euro

2.14.1

25 miljoner euro

2.14.2

2.18   SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året | 64 | 65 |
| Kortfristiga skulder | 12 026 | 13 939 |
| Diverse skulder | 115 | 189 |
| Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 77 472 | 81 187 |
| Totalt | 89 677 | 95 380 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

64

65

Kortfristiga skulder

12 026

13 939

Diverse skulder

115

189

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

77 472

81 187

Totalt

Totalt

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1   Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Finansiella leasingskulder | 52 | 32 |
| Övrigt | 12 | 33 |
| Totalt | 64 | 65 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Finansiella leasingskulder

52

32

Övrigt

12

33

Totalt

Totalt

64

64

65

65

2.18.2   Kortfristiga skulder

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Medlemsstater | 11 386 | 12 328 |
| Leverantörer och övriga | 1 175 | 2 244 |
| Stödberättigande ej bekräftat | (535) | (633) |
| Totalt | 12 026 | 13 939 |

(miljoner euro)

Typ

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Medlemsstater

11 386

12 328

Leverantörer och övriga

1 175

2 244

Stödberättigande ej bekräftat

(535)

(633)

Totalt

Totalt

12 026

12 026

13 939

13 939

Kortfristiga skulder innefattar kostnadsredovisningar som gemenskaperna mottagit inom ramen för bidragsåtgärder. De krediteras med det begärda beloppet så snart begäran har tagits emot. Om motparten är en medlemsstat, klassificeras den som sådan. Det är samma förfarande för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut (se anmärkning 2.18.3 nedan). Efter dessa avgränsningar har de beräknade berättigade beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader, medan de oberättigade delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”stödberättigande ej bekräftat”. För att inte överskatta tillgångar och skulder har det beslutats att det nettobelopp som ska betalas ska redovisas bland kortfristiga skulder.

2.18.3

Medlemsstater

De primära beloppen här avser 4 660 miljoner euro (2007: 6 287 miljoner euro) i obetalda ersättningskrav för strukturfondsåtgärder. Här ingår även 6 627 miljoner euro som ska betalas tillbaka till medlemsstaterna efter en ändringsbudget i slutet av 2008 (2007: 5 889 miljoner euro) – vilket skedde i februari 2009.

Leverantörer och övriga

I denna rubrik ingår fordringar i samband med bidrag och upphandling, samt även belopp som ska betalas till offentliga organ och enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna, (t.ex. EUF).

Stödberättigande ej bekräftat

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| GD sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | 249 | 194 |
| GD Regionalpolitik | 161 | 229 |
| GD havsfrågor och fiske | 36 | 21 |
| GD jordbruk och landsbygdsutveckling | 7 | 109 |
| GD miljö | 7 | 20 |
| Övriga | 75 | 60 |
| Totalt | 535 | 633 |

(miljoner euro)

Typ

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

GD sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

249

194

GD Regionalpolitik

161

229

GD havsfrågor och fiske

36

21

GD jordbruk och landsbygdsutveckling

7

109

GD miljö

7

20

Övriga

75

60

Totalt

Totalt

535

535

633

633

2.18.3   Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Upplupna kostnader | 77 260 | 80 937 |
| Förutbetalda inkomster | 50 | 47 |
| Övrigt | 162 | 203 |
| Totalt | 77 472 | 81 187 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Upplupna kostnader

77 260

80 937

Förutbetalda inkomster

50

47

Övrigt

162

203

Totalt

Totalt

77 472

77 472

81 187

81 187

Uppdelningen av de upplupna kostnaderna är som följer:

UPPLUPNA KOSTNADER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| EGFJ upplupna kostnader: |
| Utgifter 16.10.2008–31.12.2008 | 30 415 | 28 642 |
| Direktstöd | 12 682 | 13 786 |
| Omstrukturering av sockersektorn | 3 787 | 3 108 |
| Övriga | (13) | (101) |
| Totalt EGFJ | 46 871 | 45 435 |
| Strukturåtgärder upplupna kostnader: |
| EJFLU | 7 004 | 6 723 |
| ERUF & innovativa åtgärder | 10 687 | 15 244 |
| Sammanhållningsfonden | 2 810 | 1 593 |
| ISPA | 4 | 0 |
| ESF | 4 596 | 7 744 |
| Totalt strukturfonderna | 25 101 | 31 304 |
| Övriga upplupna kostnader: |
| FOU | 1 978 | 1 315 |
| Övrigt | 3 310 | 2 883 |
| Totalt övrigt | 5 288 | 4 198 |
| Totalt upplupna kostnader | 77 260 | 80 937 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

EGFJ upplupna kostnader:

EGFJ upplupna kostnader:

Utgifter 16.10.2008–31.12.2008

30 415

28 642

Direktstöd

12 682

13 786

Omstrukturering av sockersektorn

3 787

3 108

Övriga

(13)

(101)

Totalt EGFJ

Totalt EGFJ

46 871

46 871

45 435

45 435

Strukturåtgärder upplupna kostnader:

Strukturåtgärder upplupna kostnader:

EJFLU

7 004

6 723

ERUF & innovativa åtgärder

10 687

15 244

Sammanhållningsfonden

2 810

1 593

ISPA

4

0

ESF

4 596

7 744

Totalt strukturfonderna

Totalt strukturfonderna

25 101

25 101

31 304

31 304

Övriga upplupna kostnader:

Övriga upplupna kostnader:

FOU

1 978

1 315

Övrigt

3 310

2 883

Totalt övrigt

Totalt övrigt

5 288

5 288

4 198

4 198

Totalt upplupna kostnader

Totalt upplupna kostnader

77 260

77 260

80 937

80 937

TILLGÅNGAR NETTO

2.19   RESERVER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Saldo per den 31.12.2008 | Saldo per den 31.12.2007 |
| Reserv för verkligt värde | 41 | 7 |
| Övriga reserver: |
| Garantifond | 1 276 | 1 118 |
| Uppskrivningsreserv | 57 | 57 |
| Upp- och utlåning | 1 528 | 1 525 |
| Övrigt | 213 | 99 |
| Totalt | 3 074 | 2 799 |
| Totalt | 3 115 | 2 806 |

(miljoner euro)

Saldo per den 31.12.2008

Saldo per den 31.12.2007

Reserv för verkligt värde

41

41

7

7

Övriga reserver:

Garantifond

1 276

1 118

Uppskrivningsreserv

57

57

Upp- och utlåning

1 528

1 525

Övrigt

213

99

Totalt

Totalt

3 074

3 074

2 799

2 799

Totalt

Totalt

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1   Reserv för verkligt värde

I enlighet med redovisningsbestämmelserna redovisas justeringar till verkligt värde för säljbara tillgångar genom reserven för verkligt värde.

2.19.2   Övriga reserver

Garantifond

Se även anmärkning 2.3.3 avseende garantifondens förvaltning. Denna reserv avspeglar det fastställda målbelopp på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom fonden och som ska hållas som tillgångar.

2.3.3

Uppskrivningsreserv

Uppskrivningsreserven innefattar uppskrivningar av fastigheter, maskiner och utrustning. Saldot vid årets slut på 57 miljoner euro avser en uppskrivning av kommissionens mark och byggnader, som redan hade ägt rum före övergången till de nya redovisningsreglerna.

Upp- och utlåning

Dessa belopp innefattar reserver avseende gemenskapernas upp- och utlåning. Det största beloppet avser reserver för EKSG under avveckling, varav den största avsättningen avser kol- och stålforskningsfonden. Reserven inrättades i samband med avvecklingen av EKSG och omfattade den 31 december 2008 totalt 1 526 miljoner euro.

2.20   FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp |
| Fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2007 | 61 426 |
| Återbetalning av 2007 års budgetöverskott till medlemsstaterna | 1 529 |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | 158 |
| Kontorörelser i övriga reserver | 108 |
| EKSG under avveckling: fördelning av resultat 2007 | 4 |
| Ekonomiskt resultat (överskott) för budgetåret | (12 686) |
| Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31 december 2008 | 50 539 |
| Uppdelning mellan |
| Ersättningar till anställda | 37 556 |
| Övriga belopp | 12 983 |

(miljoner euro)

Belopp

Fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2007

61 426

61 426

Återbetalning av 2007 års budgetöverskott till medlemsstaterna

1 529

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

158

Kontorörelser i övriga reserver

108

EKSG under avveckling: fördelning av resultat 2007

4

Ekonomiskt resultat (överskott) för budgetåret

(12 686)

Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31 december 2008

Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31 december 2008

50 539

50 539

Uppdelning mellan

Uppdelning mellan

Ersättningar till anställda

37 556

Övriga belopp

12 983

Detta belopp utgör de överskjutande kostnader som gemenskaperna hade ådragit sig den 31 december 2008 och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader tas enligt den periodiserade redovisningen upp år n även om de faktiskt betalas ut och finansieras via budgeten för år n+1. Skulderna översteg kraftigt tillgångarna vid årsskiftet eftersom dessa kostnader togs upp i räkenskaperna medan de motsvarande beloppen finansieras via framtida budgetar. De största beloppen avsåg EGFJ:s verksamhet. Medlemsstaternas fordringar för perioden 16 oktober–31 december 2008 uppgick till 30,4 miljarder euro. Den största delen av de belopp som begärs in betalas i själva verket av medlemsstaterna mindre än 12 månader efter det berörda budgetårets slut som en del av följande års budget.

Fordringarna på medlemsstaterna blev avsevärt lägre jämfört med i fjol, 13 miljarder euro jämfört med 27,9 miljarder euro 2007. Huvudskälen till denna minskning är den 5,7 miljarder euro stora minskningen av skulder till leverantörer och stödmottagare (se anmärkning 2.18 ovan), ökningen på 4,7 miljarder euro av förfinansiering (anmärkningarna 2.5 & 2.9) och den 5 miljarder euro stora ökningen av likvida medel (anmärkning 2.11).

2.18

2.5 & 2.9

2.11

Huvudsakligen är det gemenskapernas åtaganden om ersättningar till anställda som betalas ut under en längre period. Det bör noteras att det är medlemsstaterna som garanterar finansieringen av pensionsutbetalningarna ur de årliga budgetarna. I rent informationssyfte visas nedan en uppdelning av de kommande utbetalningarna av ersättningar till anställda:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp |
| Med kort frist: belopp som ska betalas 2009 | 1 160 |
| Med lång frist: belopp som ska betalas efter 2009 | 36 396 |
| Totalt skulder i form av ersättningar till anställda den 31.12.2008 | 37 556 |

(miljoner euro)

Belopp

Med kort frist: belopp som ska betalas 2009

1 160

Med lång frist: belopp som ska betalas efter 2009

36 396

Totalt skulder i form av ersättningar till anställda den 31.12.2008

Totalt skulder i form av ersättningar till anställda den 31.12.2008

37 556

37 556

Det bör noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetinkomsterna ska alltid vara lika med budgetutgifterna eftersom eventuella inkomstöverskott återförs till medlemsstaterna.

3.   ANMÄRKNINGAR TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1   EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | 2008 | 2007 |
| Egna medel: | 3.1.1 | | |
| BNI-medel | | 74 479 | 73 922 |
| Momsmedel | | 19 008 | 19 442 |
| Traditionella egna medel: |
| Jordbrukstullar | | 1 184 | 1 429 |
| Tullar | | 15 196 | 15 288 |
| Sockeravgifter | | 702 | (36) |
| Traditionella egna medel totalt | | 17 082 | 16 681 |
| Budgetjusteringar | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Bidrag från tredjeländer (inklusive Eftaländer) | | 214 | 147 |
| Totalt | | 112 713 | 112 084 |

(miljoner euro)

Anm.

2008

2007

Egna medel:

3.1.1

3.1.1

BNI-medel

74 479

73 922

Momsmedel

19 008

19 442

Traditionella egna medel:

Jordbrukstullar

1 184

1 184

1 429

1 429

Tullar

15 196

15 196

15 288

15 288

Sockeravgifter

702

702

(36)

(36)

Traditionella egna medel totalt

Traditionella egna medel totalt

17 082

17 082

16 681

16 681

Budgetjusteringar

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Bidrag från tredjeländer (inklusive Eftaländer)

214

147

Totalt

Totalt

112 713

112 713

112 084

112 084

Europeiska gemenskapernas intäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Huvuddelen av kostnaderna finansieras genom egna medel, medan övriga intäkter endast utgör en mindre del av den totala finansieringen.

3.1.1   Egna medel

Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsbaserade medel och BNI-baserade medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur jordbrukstullar, sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten (Förenade kungarikets rabatt) är också en integrerad del av systemet för egna medel. Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader och beloppen ovan anges netto efter avdrag av dessa kostnader.

De egna medlen från moms (mervärdesskatt) bygger på att en enhetlig procentsats av det harmoniserade momsunderlaget tas ut av varje medlemsstat (detta underlag får högst uppgå till 50 % av respektive medlemsstats BNI, annars utjämnas det till den nivån). De BNI-baserade medlen är en flexibel resurs, avsedd att tillhandahålla de inkomster som behövs för att täcka utgifterna under ett visst budgetår utöver de belopp som ställs till förfogande genom de traditionella egna medlen, de momsbaserade medlen och diverse inkomster. De beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats på varje medlemsstats BNI.

Nivån på de egna medlen är tämligen likartad 2007 och 2008. Ökningen på 524 miljoner euro är i huvudsak kopplad till ökningen av sockeravgifter till följd av den ändrade sockerlagstiftningen för den gemensamma organisationen av marknaden.

3.1.2   Budgetjusteringar

Rubriken budgetjusteringar innefattar bland annat överskottet från 2007 års budget (1 529 miljoner euro), vilket medlemsstaterna får tillbaka på så sätt att deras bidrag till nästa års budget reduceras. Överskottet tas således upp som en intäkt 2008. I enlighet med rådets beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel har Förenade kungariket rätt till en korrigering av obalanser i budgeten. Eftersom denna korrigering finansieras av medlemsstaterna borde den i princip inte ha någon nettoeffekt på budgetutfallet eller resultaträkningen. Ett belopp på 400 miljoner euro har dock bokförts under denna rubrik. Beloppet består av avvikelser mellan de eurokurser som används för budgetändamål (se artikel 10.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000) och de kurser som noterats då de medlemsstater som inte ingår i euroområdet i praktiken gjorde sina inbetalningar.

3.2   ANDRA DRIFTSINTÄKTER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | 2008 | 2007 |
| Böter | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Jordbruksavgifter | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Återkrav av kostnader vid | 3.2.3 | | |
| Direkt central förvaltning | | 61 | 93 |
| Indirekt central förvaltning | | 4 | 10 |
| Decentraliserad förvaltning | | 90 | 133 |
| Delad förvaltning | | 1 349 | 577 |
| Gemensam förvaltning | | 0 | 1 |
| Totalt | | 1 504 | 814 |
| Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna | 3.2.4 | | |
| Personal | | 974 | 908 |
| Intäkter relaterade till fast egendom, anläggningar, maskiner och verktyg | | 25 | 26 |
| Övriga intäkter från administrativ verksamhet | | 149 | 181 |
| Totalt | | 1 148 | 1 115 |
| Diverse driftsintäkter: | 3.2.5 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 71 | 23 |
| Växelkursvinster | | 269 | 276 |
| Övrigt | | 1 269 | 879 |
| Totalt | | 1 609 | 1 178 |
| Totalt | | 9 731 | 9 080 |

(miljoner euro)

Anm.

2008

2007

Böter

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Jordbruksavgifter

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Återkrav av kostnader vid

3.2.3

3.2.3

Direkt central förvaltning

61

93

Indirekt central förvaltning

4

10

Decentraliserad förvaltning

90

133

Delad förvaltning

1 349

577

Gemensam förvaltning

0

1

Totalt

Totalt

1 504

1 504

814

814

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

3.2.4

3.2.4

Personal

974

908

Intäkter relaterade till fast egendom, anläggningar, maskiner och verktyg

25

26

Övriga intäkter från administrativ verksamhet

149

181

Totalt

Totalt

1 148

1 148

1 115

1 115

Diverse driftsintäkter:

3.2.5

3.2.5

Justeringar/avsättningar

71

23

Växelkursvinster

269

276

Övrigt

1 269

879

Totalt

Totalt

1 609

1 609

1 178

1 178

Totalt

Totalt

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1   Böter

Dessa intäkter relaterar till böter som kommissionen har utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna. Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när kommissionens beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Ovan ingår inte böter för konkurrenshämmande metoder som Europeiska kommissionen ålade en datachiptillverkare att betala i maj 2009 (1,06 miljarder euro) och två energiproducenter i juli 2009 (sammanlagt 1,106 miljarder euro).

3.2.2   Jordbruksavgifter

Dessa belopp avser mjölkavgifter på 338 miljoner euro (2007: 232 miljoner euro) och sockeravgifter på 1 961 miljoner euro (2007: 2 402 miljoner euro). Mjölkavgifterna är ett sätt att styra marknaden genom påföljder för de mjölkproducenter som överskrider sina referenskvantiteter. Då de inte är kopplade till kommissionens förskottsbetalningar anses de i praktiken utgöra intäkter som avsatts för särskilda ändamål. Sockeravgifterna relaterar till omstruktureringsfonden för socker, där reformen av sockersektorn har lett till en sänkning av internpriset på socker för att minska skillnaden mellan priset inom EU och det internationella priset. För att underlätta för de mindre konkurrenskraftiga sockerproducenterna att lämna marknaden har en självfinansierande omstruktureringsfond inrättats, som finansieras genom intäkter som härrör från en tillfällig skatt som åläggs sockerproducenterna, och som behandlas som en intäkt som avsatts för ett särskilt ändamål. Systemet beräknas pågå i fyra år.

3.2.3   Återkrav av kostnader

Denna rubrik avser de betalningskrav som utfärdats av kommissionen samt de avdrag från påföljande betalningar som bokförs i kommissionens räkenskaper vid återkrav av belopp som tidigare betalats ut från den allmänna budgeten, men där justeringar krävs till följd av kontroller, granskning eller analys av stödberättigandet. Dessutom omfattas återbetalningskrav som medlemsstaterna riktat till mottagare av stöd från EGFJ. Det inkluderar också skillnaden i beräknade upplupna intäkter från föregående årsslut till innevarande år. Rubriken tar dock inte upp alla belopp som återbetalats till gemenskapen, eftersom i synnerhet stora utgifter inom området strukturåtgärder omfattas av särskilda mekanismer för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder, varvid inga återbetalningskrav behöver utfärdas. I enlighet med gemenskapens redovisningsregler ingår inte återbetalning av förfinansiering som en intäkt. För närmare upplysningar om återbetalning av felaktigt utbetalda belopp, se anmärkning 6.

6

Återkrav av kostnader vid delad förvaltning

Totalbeloppet på 1 349 miljoner euro under denna underrubrik kan indelas i 1 000 miljoner euro för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och 349 miljoner euro för åtgärder inom strukturfonderna.

(a)   Jordbruk (EGFJ)

Inom jordbrukssektorn uppgår de belopp som räknas som intäkter under året under denna rubrik till 1 000 miljoner euro. De fördelas enligt följande:

| — | Beslut om överensstämmelsekorrigeringar som fattats under året: 859 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Beslut om överensstämmelsekorrigeringar som fattats under året: 859 miljoner euro.

| — | Bedrägerier och oegentligheter: 141 miljoner euro. Detta avser återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och som återvunnits under året, 360 miljoner euro, minus minskningen av de utestående belopp som avser bedrägerier och oegentligheter deklarerade av medlemsstaterna som ska återvinnas vid utgången av året, 219 miljoner euro (684 miljoner euro vid årets slut 2008 jämfört med 902 miljoner euro vid årsslutet 2007) – se även anmärkning 2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

Bedrägerier och oegentligheter: 141 miljoner euro. Detta avser återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och som återvunnits under året, 360 miljoner euro, minus minskningen av de utestående belopp som avser bedrägerier och oegentligheter deklarerade av medlemsstaterna som ska återvinnas vid utgången av året, 219 miljoner euro (684 miljoner euro vid årets slut 2008 jämfört med 902 miljoner euro vid årsslutet 2007) – se även anmärkning 2.10.2.2.

2.10.2.2

Den 31 december 2008 var sammanlagt 1,7 miljarder euro i EGFJ-utgifter föremål för möjliga framtida korrigeringar till följd av pågående revisionsarbete. Detta belopp bokförs som en eventualtillgång utanför balansräkningen (se anmärkning 5.3).

5.3

(b)   Strukturåtgärder

Återkrav av kostnader för strukturåtgärder som ingick under denna rubrik uppgick till 349 miljoner euro. Motsvarande belopp för 2007 var 77 miljoner euro.

Denna underrubrik inkluderar betalningskrav som kommissionen utfärdat för att återkräva felaktiga utbetalningar som gjorts under tidigare år på 267 miljoner euro, och skillnaden (ökning) i upplupna intäkter vid utgången av året på 82 miljoner euro. Betalningskraven utfärdas bara i följande fall:

| — | Formella beslut om finansiella korrigeringar som kommissionen har fattat efter att ha upptäckt felaktiga betalningar i samband med de belopp som medlemsstaterna ansökt om. |
| --- | --- |

—

Formella beslut om finansiella korrigeringar som kommissionen har fattat efter att ha upptäckt felaktiga betalningar i samband med de belopp som medlemsstaterna ansökt om.

| — | Vid justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag reduceras om det upptäcks att en medlemsstat inte har deklarerat tillräckligt stora stödberättigande kostnader för att motivera de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan ske utan formellt beslut från kommissionens sida om de har godkänts av medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- |

—

Vid justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag reduceras om det upptäcks att en medlemsstat inte har deklarerat tillräckligt stora stödberättigande kostnader för att motivera de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan ske utan formellt beslut från kommissionens sida om de har godkänts av medlemsstaten i fråga.

| — | Vid återbetalning av belopp som återkrävts efter det att programmet har avslutats, när detta är ett resultat av ett rättsligt förfarande som ännu pågick i det skede då programmet avslutades. |
| --- | --- |

—

Vid återbetalning av belopp som återkrävts efter det att programmet har avslutats, när detta är ett resultat av ett rättsligt förfarande som ännu pågick i det skede då programmet avslutades.

De betalningskrav som utfärdades under 2008 för återkrav av kostnader på totalt 267 miljoner euro kan delas upp enligt följande: 200 miljoner euro för finansiella korrigeringar beslutade 2008, 34 miljoner euro för finansiella korrigeringar beslutade före 2008, 31 miljoner euro för återvinning av belopp som utbetalats på grund av fel eller oegentligheter samt 2 miljoner euro för övriga betalningskrav. Övriga betalningskrav som utfärdats i samband med strukturåtgärder avser återkrav av förfinansiering. Dessa belopp har inte förts upp som intäkter, utan överförs till rubriken förfinansiering i balansräkningen.

Ett belopp på 2,6 miljarder euro relaterat till potentiella finansiella korrigeringar som är under beslut anges som en eventualtillgång (se anmärkning 5.3).

5.3

Återkrav av kostnader vid andra förvaltningsformer

Denna underrubrik uppgår till 155 miljoner euro och innefattar betalningskrav som kommissionen utfärdat för att återkräva tidigare års utbetalningar bestående av 48 miljoner euro i felaktiga utbetalningar, övriga betalningskrav på 135 miljoner euro, skillnaden i upplupna intäkter vid utgången av året (–22 miljoner euro) samt interna elimineringar (–6 miljoner euro). Övriga betalningskrav som utfärdas under andra förvaltningsformer avser förfinansiering och uppgår till 24 miljoner euro. Dessa belopp har inte förts upp som intäkter, utan överförs till rubriken förfinansiering i balansräkningen.

3.2.4   Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

Dessa inkomster utgörs främst av direkta avdrag från personalens löner, främst i form av bidrag till pensionssystemet samt inkomstskatt.

3.2.5   Diverse driftsintäkter

Sammanlagt 321 miljoner euro (2007: 296 miljoner euro) avser belopp som betalats in av anslutningsländer. En av de viktigaste orsakerna till ökningen av diverse intäkter kopplade till driften jämfört med föregående år är att detta år inkluderar en intäkt på 109 miljoner euro relaterad till nedskrivningen av värdet på EGFJ-fordringarna (2007: 11 miljoner euro). Dessutom ingick detta år ett belopp på 241 miljoner euro (2007: 33 miljoner euro) för första gången i förfinansiering på balansräkningen, vilket också motbokas under denna rubrik. Merparten av beloppet, 231 miljoner euro, gäller utbetalningar inom ramen för Schengenfaciliteten.

Växelkursvinster tas också upp under denna rubrik, såvida de inte är kopplade till sådan finansiell verksamhet som avses i anmärkning 3.5 nedan. Växelkursvinster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda redovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas.

3.5

3.3   ADMINISTRATIVA KOSTNADER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Personalkostnader | 4 563 | 4 289 |
| Utgifter i samband med immateriella tillgångar och fastigheter, maskiner & utrustning | 330 | 343 |
| Övriga administrativa kostnader | 2 827 | 2 488 |
| Totalt | 7 720 | 7 120 |

(miljoner euro)

2008

2007

Personalkostnader

4 563

4 289

Utgifter i samband med immateriella tillgångar och fastigheter, maskiner & utrustning

330

343

Övriga administrativa kostnader

2 827

2 488

Totalt

Totalt

7 720

7 720

7 120

7 120

Detta avser kostnader av administrativ karaktär, som följer av kommissionens verksamhet, och omfattar huvudsakligen personalkostnader och kostnader för immateriella tillgångar och fastigheter, maskiner och utrustning (såsom avskrivning och underhållskostnader etc.).

3.4   DRIFTSKOSTNADER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | 2008 | 2007 |
| Primära driftskostnader: | 3.4.1 | | |
| Direkt central förvaltning | | 7 998 | 9 504 |
| Indirekt central förvaltning | | 3 077 | 1 185 |
| Decentraliserad förvaltning | | 1 278 | 1 978 |
| Delad förvaltning | | 81 839 | 89 778 |
| Gemensam förvaltning | | 1 188 | 949 |
| Totalt | | 95 380 | 103 394 |
| Övriga driftskostnader: | 3.4.2 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 278 | 260 |
| Växelkursskillnader | | 773 | 399 |
| Övrigt | | 783 | 629 |
| Totalt | | 1 834 | 1 288 |
| Totalt | | 97 214 | 104 682 |

(miljoner euro)

Anm.

2008

2007

Primära driftskostnader:

Primära driftskostnader:

3.4.1

3.4.1

Direkt central förvaltning

7 998

9 504

Indirekt central förvaltning

3 077

1 185

Decentraliserad förvaltning

1 278

1 978

Delad förvaltning

81 839

89 778

Gemensam förvaltning

1 188

949

Totalt

Totalt

95 380

95 380

103 394

103 394

Övriga driftskostnader:

Övriga driftskostnader:

3.4.2

3.4.2

Justeringar/avsättningar

278

260

Växelkursskillnader

773

399

Övrigt

783

629

Totalt

Totalt

1 834

1 834

1 288

1 288

Totalt

Totalt

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1   Primära driftskostnader

Europeiska gemenskapernas driftskostnader är fördelade på de olika rubrikerna i budgetramen och kan ta olika former beroende på hur de förvaltas och betalas ut. Merparten av utgifterna (86 %) faller inom den s.k. delade förvaltningen dvs. där vissa uppgifter delegeras till medlemsstaterna. Detta gäller t.ex. EGFJ:s utgifter och insatser som finansieras via olika strukturåtgärder (regionala utvecklingsfonden, socialfonden, jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden och fiskerifonden).

Mycket av minskningen av driftskostnader 2008 kommer från insatser som finansieras via olika strukturåtgärder med delad förvaltning. Dessa insatser programplanerades och igångsattes för perioder om antingen 5 eller 6 år. Den 31 december 2008 fanns två programperioder med parallellt löpande åtgärder; program för perioden 2000–2006 samt program för 2007–2013. Minskningen på 7,9 miljarder euro för strukturåtgärder kan tillskrivas det faktum att sedan 2006 höll vissa finansierade projekt på att trappas ned (program avseende perioden 2000–2006), medan andra (program avseende perioden 2007–2013) inte hade hunnit lika långt som förutsågs 2007. För de nya projekten utbetalades 2008 en andra delsumma av förfinansieringen, såsom angavs i anmärkning 2.5, men en försening har uppstått i medlemsstaternas genomförande av programmen, delvis beroende på kravet på kommissionens godkännande av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem.

2.5

Ökningen på 1,9 miljarder euro för kostnader vid indirekt central förvaltning kompenseras delvis genom en minskning på 1,3 miljarder euro för kostnader vid direkt central förvaltning. Faktum är att projekt omklassificerats under året från kostnader vid direkt central förvaltning till indirekt central förvaltning. Det gäller huvudsakligen projekt som förvaltas av genomförandeorgan.

3.4.2   Övriga driftskostnader

Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda räkenskaperna. Såväl realiserade som icke-realiserade vinster omfattas. De kursförluster som är kopplade till finansiell verksamhet som avses i anmärkning 3.6 nedan tas inte upp under denna rubrik.

3.6

I fråga om nettopositionen förelåg en betydande nettokursförlust för året. Den största effekten härrör från kommissionen. Här beror storleken på de orealiserade nettokursförlusterna detta år på omvärderingen vid årsslutet av utestående belopp i utländska valutor. Det mesta av förlusten (242 miljoner euro av 305 miljoner euro) hänför sig till brittiska pund och svenska kronor. Dessa två valutor förlorade mer än 20 % i värde mot euron under de fyra sista månaderna av 2008. Kommissionen innehar betydande saldon i utländska valutor, inklusive engelska pund och svenska kronor, vid årsslutet på sina bankkonton för egna medel för att täcka det behov av likvida medel som uppstår vid genomförandet av budgeten.

Betydande realiserade nettoväxelkursförluster uppstod också för kommissionen, varav det mesta (ungefär 150 miljoner euro av 192 miljoner euro) härrör från bokföringstransaktioner som har att göra med belopp av egna medel som betalats i andra nationella valutor än euro av medlemsstater som inte ingår i euroområdet. Förlusterna uppstår i och med skillnaden mellan bokföringskursen när dessa belopp redovisades av kommissionen vid mottagandet och den marknadsväxelkurs som gällde när de konverterades till euro för att kunna användas till att täcka kommissionens betalningar. Som angavs ovan har flera europeiska valutor, bland annat brittiska pund, polska zloty och svenska kronor under loppet av de fyra sista månaderna av 2008 minskat avsevärt och stadigt i värde gentemot euron. Till följd av detta var de marknadsväxelkurser som tillämpades under denna period för konverteringen av kommissionens egna medel i dessa valutor regelbundet lägre än de bokföringskurser som användes i redovisningen. Återstoden av skillnaden har att göra med bokföringstransaktioner, bl.a. betalningar verkställda av kommissionen i andra valutor.

Under underrubriken ”övriga” ingår främst justeringar av förfinansiering och kommissionens fordringar som har fått skrivas ned eller som inte har kunnat återkrävas till fullo. I beloppet ingår också 144 miljoner euro avseende genomförandet av Cardsprogrammet i Kosovo, Serbien och Montenegro, och ett belopp på 143 miljoner euro för två andra program som handhas av en byrå som ingår i de konsoliderade räkenskaperna.

3.5   FINANSIELLA INTÄKTER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Utdelningar (från riskkapitalfonder) | 22 | 6 |
| Räntor på |
| Förfinansiering | 50 | 33 |
| Försenade betalningar | 26 | 81 |
| Svappar | 13 | 19 |
| Säljbara tillgångar | 102 | 97 |
| Lån | 105 | 106 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 349 | 263 |
| Övrigt | 3 | 12 |
| Totalt | 648 | 611 |
| Övriga finansiella intäkter: |
| Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar | 4 | 6 |
| Återföring av nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar | 0 | 1 |
| Övrigt | 11 | 23 |
| Totalt | 15 | 30 |
| Nuvärdejusteringar | 3 | 24 |
| Växelkursvinster | 10 | 3 |
| Totalt | 698 | 674 |

(miljoner euro)

2008

2007

Utdelningar (från riskkapitalfonder)

Utdelningar

22

22

6

6

Räntor på

Räntor på

Förfinansiering

50

33

Försenade betalningar

26

81

Svappar

13

19

Säljbara tillgångar

102

97

Lån

105

106

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

349

263

Övrigt

3

12

Totalt

648

648

611

611

Övriga finansiella intäkter:

Övriga finansiella intäkter:

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

4

6

Återföring av nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar

0

1

Övrigt

11

23

Totalt

15

15

30

30

Nuvärdejusteringar

Nuvärdejusteringar

3

3

24

24

Växelkursvinster

Växelkursvinster

10

10

3

3

Totalt

Totalt

698

698

674

674

3.6   FINANSIELLA KOSTNADER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Räntekostnader: |
| Leasing | 91 | 101 |
| Svappar | 10 | 17 |
| Lån | 90 | 91 |
| Övrigt | 9 | 5 |
| Totalt | 200 | 214 |
| Övriga finansiella kostnader: |
| Justering av finansiella avsättningar | 12 | 11 |
| Finansiella avgifter på budgetinstrument | 50 | 57 |
| Realisationsförlust vid försäljning av finansiella tillgångar | 8 | 9 |
| Nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar | 11 | 15 |
| Övrigt | 56 | 35 |
| Totalt | 137 | 127 |
| Nuvärdejusteringar | 118 | 7 |
| Växelkursskillnader | 12 | 6 |
| Totalt | 467 | 354 |

(miljoner euro)

2008

2007

Räntekostnader:

Räntekostnader:

Leasing

91

101

Svappar

10

17

Lån

90

91

Övrigt

9

5

Totalt

200

200

214

214

Övriga finansiella kostnader:

Övriga finansiella kostnader:

Justering av finansiella avsättningar

12

11

Finansiella avgifter på budgetinstrument

50

57

Realisationsförlust vid försäljning av finansiella tillgångar

8

9

Nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar

11

15

Övrigt

56

35

Totalt

137

137

127

127

Nuvärdejusteringar

Nuvärdejusteringar

118

118

7

7

Växelkursskillnader

Växelkursskillnader

12

12

6

6

Totalt

Totalt

467

467

354

354

Utöver förluster vid försäljning av finansiella tillgångar samt värdenedskrivningar av dessa innefattar de övriga finansiella kostnaderna justeringar av avsättningar samt ersättningar till personer som anförtros förvaltningsuppdrag.

3.7   ANDEL AV NETTOVINSTER OCH NETTOFÖRLUSTER FRÅN ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG OCH GEMENSAMMA FÖRETAG

Enligt kapitalandelsmetoden vid redovisning ska gemenskaperna i sin resultaträkning ta upp sin andel av nettoöverskottet i partnerorganet EIF och i sina gemensamma företag (se även anmärkningarna 2.3.1 och 2.3.2).

2.3.1 och 2.3.2

3.8   REDOVISNING AV SEGMENT

I redovisningen fördelas de till driften kopplade intäkterna och kostnaderna på kommissionens olika politikområden på grundval av den verksamhetsbaserade budgeteringen. Politikområdena samlas för uppställningen av bokslutet under tre större rubriker, nämligen ”verksamhet inom Europeiska unionen”, ”verksamhet utanför Europeiska unionen” samt ”tjänster och övrigt”.

Rubriken ”verksamhet inom Europeiska unionen” är den största och omfattar de många politikområdena inom Europeiska unionen. Rubriken ”verksamhet utanför Europeiska unionen” omfattar politikområden med inriktning utanför EU, t.ex. handel och bistånd. Rubriken ”tjänster och övrigt” avser de interna och ämnesövergripande verksamheter som krävs för att gemenskapernas institutioner och byråer ska fungera.

De gemenskapsbyråer som ingår i de konsoliderade räkenskaperna tas upp inom sina respektive politikområden. Andra institutioner än kommissionen tas upp som ett eget politikområde. Siffrorna för de olika politikområdena anges brutto före de elimineringar som sker vid konsolideringen, vilka tas upp samlat i en av kolumnerna.

Noteras ska att egna medel och andra intäkter till gemenskapsbudgeten inte har delats upp på de olika verksamhetsområdena, eftersom dessa beräknas, återkrävs och förvaltas av kommissionens centrala tjänster. De visas nedan för att göra det lättare att jämföra nettoresultatet mot resultaträkningen.

REDOVISNING AV SEGMENT – SAMMANFATTNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Verksamhet inom EU | Verksamhet utanför EU | Tjänster och övrigt | EKSG under avveckling | Övriga institutioner | Eliminering vid konsolidering | Totalt |
| Intäkter kopplade till driften: |
| Böter | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Jordbruksavgifter | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Återkrav av kostnader | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Övriga intäkter kopplade till driften | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Administrativa kostnader: |
| Personalkostnader | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Övriga administrativa kostnader | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Kostnader kopplade till driften: |
| Direkt central förvaltning | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Indirekt central förvaltning | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Decentraliserad förvaltning | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Delad förvaltning | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Gemensam förvaltning | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Övriga driftskostnader | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Egna medel och andra intäkter | 112 713 |
| Överskott från löpande verksamhet | 17 510 |
| Finansiella nettointäkter | 231 |
| Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda | (5 009) |
| Resultat från andelar i intresseföretag eller gemensamma företag | (46) |
| Ekonomiskt resultat för året | 12 686 |

(miljoner euro)

Verksamhet inom EU

Verksamhet utanför EU

Tjänster och övrigt

EKSG under avveckling

Övriga institutioner

Eliminering vid konsolidering

Totalt

Intäkter kopplade till driften:

Böter

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Jordbruksavgifter

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Återkrav av kostnader

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Intäkter från administrativ verksamhet

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Övriga intäkter kopplade till driften

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Administrativa kostnader:

Personalkostnader

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Övriga administrativa kostnader

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Kostnader kopplade till driften:

Direkt central förvaltning

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Indirekt central förvaltning

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Decentraliserad förvaltning

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Delad förvaltning

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Gemensam förvaltning

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Övriga driftskostnader

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Egna medel och andra intäkter

112 713

112 713

Överskott från löpande verksamhet

Överskott från löpande verksamhet

17 510

17 510

Finansiella nettointäkter

231

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

(5 009)

Resultat från andelar i intresseföretag eller gemensamma företag

(46)

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

12 686

12 686

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET INOM EU

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Ekonomi och finans | Näringsliv | Konkurrens | Sysselsättning | Jordbruk | Transport och energi | Miljö | Forskning | Informationssamhället |
| Intäkter kopplade till driften: |
| Böter | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jordbruksavgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Återkrav av kostnader | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Övriga intäkter kopplade till driften | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Administrativa kostnader: | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Personalkostnader | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Övriga administrativa kostnader | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Kostnader kopplade till driften: | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Direkt centraliserad förvaltning | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Indirekt centraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Gemensam förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Övriga driftskostnader | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

(miljoner euro)

Ekonomi och finans

Näringsliv

Konkurrens

Sysselsättning

Jordbruk

Transport och energi

Miljö

Forskning

Informationssamhället

Intäkter kopplade till driften:

Intäkter kopplade till driften:

Böter

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Jordbruksavgifter

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Återkrav av kostnader

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Övriga intäkter kopplade till driften

0

218

3

32

145

297

39

370

6

TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Personalkostnader

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Övriga administrativa kostnader

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Kostnader kopplade till driften:

Kostnader kopplade till driften:

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Direkt centraliserad förvaltning

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Indirekt centraliserad förvaltning

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Delad förvaltning

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Gemensam förvaltning

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Övriga driftskostnader

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Gemensamma forskningscentrumet. | Fiske | Inre marknaden | Regionalpolitik | Beskattning och tull | Utbildning och kultur | Hälsa och konsumentskydd | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | Verksamheten inom EU totalt |
| Intäkter kopplade till driften: |
| Böter | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Jordbruksavgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Återkrav av kostnader | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Övriga intäkter kopplade till driften | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Administrativa kostnader: | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Personalkostnader | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Övriga administrativa kostnader | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Kostnader kopplade till driften: | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Direkt centraliserad förvaltning | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Indirekt centraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Delad förvaltning | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Gemensam förvaltning | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Övriga driftskostnader | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (418) | (922) | (187) | (19 124) | (102) | (1 444) | (674) | (380) | (92 977) |
| NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

(miljoner euro)

Gemensamma forskningscentrumet.

Fiske

Inre marknaden

Regionalpolitik

Beskattning och tull

Utbildning och kultur

Hälsa och konsumentskydd

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

Verksamheten inom EU totalt

Intäkter kopplade till driften:

Intäkter kopplade till driften:

Böter

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Jordbruksavgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Återkrav av kostnader

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Övriga intäkter kopplade till driften

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Personalkostnader

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Övriga administrativa kostnader

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Kostnader kopplade till driften:

Kostnader kopplade till driften:

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Direkt centraliserad förvaltning

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Indirekt centraliserad förvaltning

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Delad förvaltning

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Gemensam förvaltning

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Övriga driftskostnader

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

(19 124)

(19 124)

(102)

(102)

(1 444)

(1 444)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET UTANFÖR EU

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Yttre förbindelser | Handel | Utveckling | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Verksamheter utanför EU totalt |
| Intäkter kopplade till driften: |
| Återkrav av kostnader | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Övriga intäkter kopplade till driften | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Administrativa kostnader: | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Personalkostnader | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Övriga administrativa kostnader | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Kostnader kopplade till driften: | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Direkt central förvaltning | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Indirekt central förvaltning | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Decentraliserad förvaltning | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Gemensam förvaltning | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Övriga driftskostnader | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

(miljoner euro)

Yttre förbindelser

Handel

Utveckling

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Verksamheter utanför EU totalt

Intäkter kopplade till driften:

Intäkter kopplade till driften:

Återkrav av kostnader

19

0

4

92

5

120

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

35

0

0

0

0

35

Övriga intäkter kopplade till driften

67

0

(1)

199

1

266

TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Personalkostnader

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Övriga administrativa kostnader

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Kostnader kopplade till driften:

Kostnader kopplade till driften:

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Direkt central förvaltning

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Indirekt central förvaltning

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Decentraliserad förvaltning

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Delad förvaltning

0

0

(17)

0

0

(17)

Gemensam förvaltning

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Övriga driftskostnader

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

REDOVISNING AV SEGMENT – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Press och kommunikation | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) | Samordning | Personal och administration | Eurostat | Budget | Revision | Språk | Övrigt | Tjänster och övrigt totalt |
| Intäkter kopplade till driften: |
| Återkrav av kostnader | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Övriga intäkter kopplade till driften | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Administrativa kostnader: | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Personalkostnader | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Övriga administrativa kostnader | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Kostnader kopplade till driften: | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Direkt central förvaltning | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Indirekt central förvaltning | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Övriga driftskostnader | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

(miljoner euro)

Press och kommunikation

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Samordning

Personal och administration

Eurostat

Budget

Revision

Språk

Övrigt

Tjänster och övrigt totalt

Intäkter kopplade till driften:

Intäkter kopplade till driften:

Återkrav av kostnader

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Övriga intäkter kopplade till driften

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

TOTALA INTÄKTER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Personalkostnader

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Övriga administrativa kostnader

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Kostnader kopplade till driften:

Kostnader kopplade till driften:

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Direkt central förvaltning

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Indirekt central förvaltning

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Delad förvaltning

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Övriga driftskostnader

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

TOTALA KOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

NETTOKOSTNADER KOPPLADE TILL DRIFTEN

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   ANMÄRKNINGAR TILL TABELLEN ÖVER KASSAFLÖDET

4.1   UNDERLAG OCH SYFTE

Uppgifterna om kassaflödet används som underlag för att mäta gemenskapernas förmåga att generera likvida medel och deras behov att använda dessa medel.

Kassaflödestabellen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, i fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras, samt för intäkts- och kostnadsposter kopplade till investeringar.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i Europeiska gemenskapernas bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

I kassaflödestabellen ovan indelas kassaflödena under perioden i löpande transaktioner och investeringar (gemenskaperna bedriver ingen finansieringsverksamhet).

4.2   LÖPANDE VERKSAMHET

Till löpande verksamhet i denna mening räknas all gemenskapsverksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamheten. Utlåning till stödmottagare (och motsvarande upplåning i förekommande fall) räknas inte som investering eller finansiering, eftersom dessa lån ingår som en del i gemenskapernas löpande verksamhet. Investeringar i EIF, EBRD och riskkapitalfonder räknas också till den löpande verksamheten, eftersom dessa verksamheter syftar till att uppnå fastställda politiska mål.

4.3   INVESTERINGAR

Till investeringar räknas förvärv och försäljning av immateriella tillgångar, fastigheter, maskiner och verktyg samt andra investeringar som inte definieras som motsvarigheter till likvida medel. Till investeringar räknas inte utlåning till stödmottagare. Syftet med rubriken är att spegla gemenskapernas faktiska investeringsverksamhet.

Bland gemenskapernas tillgodohavanden finns ett belopp på 5 753 miljoner euro i likvida medel och motsvarigheter till likvida medel som inte får användas i verksamheten. Detta består av bötesbelopp som betalats in i ärenden där mot parten överklagat bötesbeslutet. Dessa belopp anges separat under anmärkning 2.11 ovan såsom bundna likvida medel.

2.11

5.   UPPGIFTER UTANFÖR BALANSRÄKNINGEN

EVENTUALTILLGÅNGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Anm. | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Erhållna garantier | 5.1 | 260 | 237 |
| Eventualtillgångar kopplade till bedrägerier och oegentligheter | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Pågående finansiella korrigeringar | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Övriga eventualtillgångar | 5.4 | 43 | 19 |
| Totala eventualtillgångar | | 6 703 | 6 393 |

(miljoner euro)

Anm.

31.12.2008

31.12.2007

Erhållna garantier

5.1

5.1

260

237

Eventualtillgångar kopplade till bedrägerier och oegentligheter

5.2

5.2

2 010

1 701

Pågående finansiella korrigeringar

5.3

5.3

4 390

4 436

Övriga eventualtillgångar

5.4

5.4

43

19

Totala eventualtillgångar

Totala eventualtillgångar

6 703

6 703

6 393

6 393

EVENTUALFÖRPLIKTELSER OCH ÅTAGANDEN OM FRAMTIDA FINANSIERING

Alla eventualförpliktelser och åtaganden kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via gemenskapsbudgeten under kommande år. Gemenskapsbudgeten finansieras av medlemsstaterna.

| (miljoner euro) |
| --- |
| Eventualförpliktelser | Anm. | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Ställda garantier | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Böter – överklaganden till EG-domstolen | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| EGFJ – pågående rättsfall | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Belopp knutna till rättsfall och andra tvister | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Övriga eventualförpliktelser | 5.9 | 18 | 19 |
| Totala eventualförpliktelser | | 29 616 | 27 702 |

(miljoner euro)

Eventualförpliktelser

Anm.

31.12.2008

31.12.2007

Ställda garantier

5.5

5.5

17 510

15 863

Böter – överklaganden till EG-domstolen

5.6

5.6

10 198

8 682

EGFJ – pågående rättsfall

5.7

5.7

1 609

1 095

Belopp knutna till rättsfall och andra tvister

5.8

5.8

281

2 043

Övriga eventualförpliktelser

5.9

5.9

18

19

Totala eventualförpliktelser

Totala eventualförpliktelser

29 616

29 616

27 702

27 702

| Åtagande om framtida finansiering | Anm. | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden som ännu ej omsatts i transaktioner | 5.10 | 4 885 | 239 |
| Åtaganden mot anslag som ännu ej förbrukats | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Rättsliga åtaganden som rör fleråriga åtgärder | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Bidrag till närstående organisationer | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Åtaganden avseende löpande leasingavtal | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Avtalsmässiga åtaganden | 5.15 | 983 | 806 |
| Totala åtaganden om framtida finansiering | | 462 971 | 486 245 |

Åtagande om framtida finansiering

Anm.

31.12.2008

31.12.2007

Åtaganden som ännu ej omsatts i transaktioner

5.10

5.10

4 885

239

Åtaganden mot anslag som ännu ej förbrukats

5.11

5.11

120 023

95 992

Rättsliga åtaganden som rör fleråriga åtgärder

5.12

5.12

333 659

386 209

Bidrag till närstående organisationer

5.13

5.13

1 072

996

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

5.14

5.14

2 349

2 003

Avtalsmässiga åtaganden

5.15

5.15

983

806

Totala åtaganden om framtida finansiering

Totala åtaganden om framtida finansiering

462 971

462 971

486 245

486 245

EVENTUALTILLGÅNGAR

5.1   ERHÅLLNA GARANTIER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Garantier som ska garantera att förpliktelser fullgörs | 239 | 217 |
| Övrigt | 21 | 20 |
| Totalt | 260 | 237 |

(miljoner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Garantier som ska garantera att förpliktelser fullgörs

239

217

Övrigt

21

20

Totalt

Totalt

260

260

237

237

Det krävs en garanti om att mottagarna av gemenskapsmedel fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med gemenskapen.

Noteras bör att kommissionen också har mottagit garantier från tredje man avseende beviljade lån (486 miljoner euro, se anmärkning 2.4.2), utbetald förfinansiering (968 miljoner euro se anmärkning 2.9) och ålagda böter (2 403 miljoner euro, se anmärkning 2.10.2.1). Dessa garantier skiljer sig dock från dem som redovisas enligt ovan eftersom de avser tillgångar som redan ingår i balansräkningen.

2.4.2

2.9

2.10.2.1

5.2   BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER

I tabellen nedan visas de potentiella återbetalningskrav som medlemsstaterna kan utfärda efter det att man upptäckt oriktiga anspråk på strukturfonderna. De grundar sig på de formella rapporter som medlemsstaterna lämnat in i enlighet med kommissionens förordning nr 1681/94, med beloppen redovisade per medlemsstat.

Eventualtillgångar kopplade till fall av bedrägerier och oegentligheter

| (miljoner euro) |
| --- |
| Medlemsstat | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Österrike | 13 | 15 |
| Belgien | 16 | 16 |
| Tjeckien | 13 | 1 |
| Danmark | 10 | 10 |
| Estland | 2 | 1 |
| Finland | 3 | 3 |
| Frankrike | 12 | 12 |
| Tyskland | 581 | 592 |
| Grekland | 62 | 69 |
| Ungern | 5 | 1 |
| Irland | 1 | 1 |
| Italien | 441 | 434 |
| Lettland | 4 | 1 |
| Litauen | 2 | 0 |
| Malta | 1 | 0 |
| Nederländerna | 14 | 12 |
| Polen | 13 | 11 |
| Portugal | 114 | 83 |
| Slovakien | 9 | 1 |
| Slovenien | 1 | 0 |
| Spanien | 279 | 249 |
| Sverige | 2 | 2 |
| Förenade kungariket | 257 | 178 |
| Totalt | 1 855 | 1 692 |

(miljoner euro)

Medlemsstat

31.12.2008

31.12.2007

Österrike

13

15

Belgien

16

16

Tjeckien

13

1

Danmark

10

10

Estland

2

1

Finland

3

3

Frankrike

12

12

Tyskland

581

592

Grekland

62

69

Ungern

5

1

Irland

1

1

Italien

441

434

Lettland

4

1

Litauen

2

0

Malta

1

0

Nederländerna

14

12

Polen

13

11

Portugal

114

83

Slovakien

9

1

Slovenien

1

0

Spanien

279

249

Sverige

2

2

Förenade kungariket

257

178

Totalt

Totalt

1 855

1 855

1 692

1 692

De belopp som anges i tabellen visar snarast teoretiska maximibelopp för hur mycket som kan komma att återbetalas till gemenskapsbudgeten, och detta av följande skäl:

| — | Medlemsstaterna meddelar inte alltid resultaten vad gäller de betalningskrav som har utfärdats. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna meddelar inte alltid resultaten vad gäller de betalningskrav som har utfärdats.

| — | Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om möjligheterna till återbetalning, men det är omöjligt att närmare ange hur mycket av de utestående beloppen som faktiskt kommer att kunna återkrävas. Ibland tillåts i tillämplig nationell lagstiftning en preskriptionstid på 30 år, vilket gör att nationella förvaltningar ofta dröjer med att förklara ett återkrav som formellt omöjligt, även om chanserna är minimala. När det gäller strukturåtgärder är medlemsstaterna numera skyldiga att lämna in en årlig redogörelse till kommissionen av de belopp som ännu inte har betalats tillbaka (artikel 8 i förordning (EG) nr 438/2001), vilket ger en bättre bild av den faktiska situationen. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om möjligheterna till återbetalning, men det är omöjligt att närmare ange hur mycket av de utestående beloppen som faktiskt kommer att kunna återkrävas. Ibland tillåts i tillämplig nationell lagstiftning en preskriptionstid på 30 år, vilket gör att nationella förvaltningar ofta dröjer med att förklara ett återkrav som formellt omöjligt, även om chanserna är minimala. När det gäller strukturåtgärder är medlemsstaterna numera skyldiga att lämna in en årlig redogörelse till kommissionen av de belopp som ännu inte har betalats tillbaka (artikel 8 i förordning (EG) nr 438/2001), vilket ger en bättre bild av den faktiska situationen.

| — | Även om den berörda medlemsstaten har utfärdat betalningskrav inom utsatt tid ger detta inga garantier för ett positivt resultat. Detta gäller t.ex. då ett betalningskrav bestrids i domstol. |
| --- | --- |

—

Även om den berörda medlemsstaten har utfärdat betalningskrav inom utsatt tid ger detta inga garantier för ett positivt resultat. Detta gäller t.ex. då ett betalningskrav bestrids i domstol.

| — | Samfinansiering av enskilda projekt sker inom ramen för de fleråriga programmen. Innan ett flerårigt program avslutats går det inte att exakt fastställa vilka belopp som återstår att återkräva, eftersom den finansiering som använts för felaktiga utbetalningar under vissa omständigheter kan omfördelas till andra projekt som skötts korrekt, och eftersom utbetalning i olika omgångar, särskilt slutbetalningen, i vissa fall gör det möjligt att reglera tidigare felaktiga utbetalningar. Det bör framhållas att tabellens siffror är preliminära och att de bygger på anmälningar som tagits emot och behandlats fram till slutet av februari 2008. Dessa siffror kan komma att ändras på grundval av ytterligare rapporter som kommer in sent. |
| --- | --- |

—

Samfinansiering av enskilda projekt sker inom ramen för de fleråriga programmen. Innan ett flerårigt program avslutats går det inte att exakt fastställa vilka belopp som återstår att återkräva, eftersom den finansiering som använts för felaktiga utbetalningar under vissa omständigheter kan omfördelas till andra projekt som skötts korrekt, och eftersom utbetalning i olika omgångar, särskilt slutbetalningen, i vissa fall gör det möjligt att reglera tidigare felaktiga utbetalningar. Det bör framhållas att tabellens siffror är preliminära och att de bygger på anmälningar som tagits emot och behandlats fram till slutet av februari 2008. Dessa siffror kan komma att ändras på grundval av ytterligare rapporter som kommer in sent.

Den information som tillhandahålls av medlemsstaterna räcker inte till någon tillräckligt precis uppskattning av utsikterna för återbetalning i de enskilda fallen.

De huvudsakliga ökningarna sedan 2007 gäller ärenden inom följande fonder: Europeiska socialfonden (Förenade kungariket 18 miljoner euro och Portugal 4 miljoner euro), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Förenade kungariket – 58 miljoner euro, Tjeckien – 12 miljoner euro, Spanien – 20 miljoner euro och Portugal – 6 miljoner euro), Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (Portugal – 21 miljoner euro) och Sammanhållningsfonden (Spanien – 8 miljoner euro).

Under denna rubrik ingår även 153 miljoner euro avseende EGFJ. Medlemsstaterna har meddelat kommissionen vilka belopp som har registrerats i deras ”fordringsliggare”, och även belopp som fortfarande befann sig i ett preliminärt kontrollstadium. Det är dessa preliminära belopp som redovisas under denna rubrik. Tidigare har denna information inte begärts in från medlemsstaterna.

5.3   PÅGÅENDE FINANSIELLA KORRIGERINGAR

I fråga om jordbruk och landsbygdsutveckling är de jordbruksutgifter som medlemsstaterna deklarerat preliminära fram till dess att de utbetalande organens årsredovisning för budgetår n har avslutats. Normalt sker detta den 30 april n+1. Beslutet att avsluta räkenskaperna fattas av kommissionen på grundval av certifieringsorganens certifieringsarbete och en genomgång av kommissionen. När kommissionen väl har godtagit de ackrediterade utbetalande organens räkenskaper blir motsvarande utgifter definitiva. Kommissionen kan också göra korrigeringar med hjälp av så kallade överensstämmelsebeslut, men dessa kan bara påverka utgifter som uppstått högst 24 månader innan kommissionen skriftligen underrättar den berörda medlemsstaten om resultaten av kontrollen. Därför har ett belopp på 1,7 miljarder euro tagits upp som en eventualtillgång i form av det uppskattade belopp som förväntas efter framtida överensstämmelsebeslut avseende revision av vissa utgifter som deklarerats under 2001–2008 (se anmärkning 6.4.1.1). Eftersom dessa belopp inte är slutliga tas de inte upp i själva balansräkningen.

6.4.1.1

För sammanhållningspolitiken har ett belopp på 2,6 miljarder euro också förts in under denna rubrik som en eventualtillgång i avvaktan på beslut om potentiella finansiella korrigeringar (se anmärkning 6.4.1.2). Beloppen baseras på kommissionens och Europeiska revisionsrättens revisionsresultat, som följs upp av de berörda generaldirektoraten. Detta är den bästa uppskattningen med tanke på nuläget i uppföljningen av revisionerna och skrivelserna om slutgiltigt ställningstagande (eller motsvarande) per den 31 december 2008. Detta belopp kan komma att ändras efter förfarandet för indragning och finansiella korrigeringar, där medlemsstaterna ges möjlighet att i samband med en utfrågning lägga fram ytterligare bevis som stödjer deras krav.

6.4.1.2

Se anmärkning 6 för ytterligare upplysningar om återkrav av kostnader.

6

5.4   ANDRA EVENTUALTILLGÅNGAR

I rubriken ingår övriga smärre eventualbelopp som inte kan klassificeras under någon av de ovanstående rubrikerna.

EVENTUALFÖRPLIKTELSER

5.5   STÄLLDA GARANTIER

5.5.1   Lån som beviljas ur Europeiska investeringsbankens (EIB) egna medel

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Riskdelning 31.12.2008 | Ingen riskdelning 31.12.2008 | Utestående 31.12.2008 Totalt | Utestående 31.12.2007 |
| Offentlig myndighet | Privat företag |
| Garanti till 65 % | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| Garanti till 70 % | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| Garanti till 75 % | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| Garanti till 100 % | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| Totalt Totalt | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

(miljoner euro)

Riskdelning 31.12.2008

Ingen riskdelning 31.12.2008

Utestående 31.12.2008 Totalt

Utestående 31.12.2007

Offentlig myndighet

Privat företag

Garanti till 65 %

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

Garanti till 70 %

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

Garanti till 75 %

941

108

1 049

1 049

1 245

Garanti till 100 %

770

238

1 008

1 008

1 179

Totalt Totalt

Totalt Totalt

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

Gemenskapernas budget garanterar de lån som EIB har undertecknat och beviljat ur sina egna medel till tredjeländer per den 31 december 2008 (inklusive lån som beviljats medlemsstaterna före anslutningen). Gemenskapernas garanti är dock begränsad till en viss procentandel av taket för de beviljade krediterna (65 %, 70 %, 75 % eller 100 %). När taket inte uppnås omfattar gemenskapsgarantin det totala utestående beloppet. Den 31 december 2008 uppgick det utestående beloppet till totalt 17 394 miljoner euro, vilket alltså är den maximala exponeringen för gemenskaperna.

För lån som beviljas med garanti i gemenskapens budget tar EIB också upp garantier från tredje part (stater och offentliga eller privata finansinstitut). I dessa fall är kommissionen sekundär garant. Garantin i gemenskapens budget omfattar endast den politiska risken i fråga om garantier som ges i form av riskdelning. Övriga risker täcks av EIB i fall där den första garanten inte uppfyller sina åtaganden. För garantier som inte ges i form av riskdelning täcks alla risker av gemenskapsbudgeten i de fall där den första garantigivaren inte uppfyller sina åtaganden. Om den primära garanten är en offentlig myndighet är risken normalt begränsad till den politiska aspekten, men när det är fråga om ett institut eller ett privat bolag kan gemenskapsbudgeten också tvingas täcka den kommersiella risken.

5.5.2   Övriga ställda garantier

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF) | 48 | 34 |
| Meda: garantier, Marocko | 66 | 41 |
| Lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT) | 1 | 0 |
| Övrigt | 1 | 1 |
| Totalt | 116 | 76 |

(miljoner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

48

34

Meda: garantier, Marocko

66

41

Lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT)

1

0

Övrigt

1

1

Totalt

Totalt

116

116

76

76

Enligt finansieringsfaciliteten med riskdelning används kommissionens bidrag som avsättning för finansiella risker för lån och garantier som EIB beviljar stödberättigande forskningsprojekt. Sammanlagt beräknas en kommissionsbudget på högst 1 miljard euro för perioden 2007–2013, av vilka 800 miljoner euro avser det särskilda programmet Samarbete och 200 miljoner euro programmet Kapacitet. EIB har åtagit sig att avsätta samma belopp. Kommissionen har blockerat ett belopp på 48 miljoner euro som kapitaltilldelning. Denna kapitaltilldelning täcker oväntade förluster på lån och garantier som beviljats av EIB inom ramen för finansieringsfaciliteten med riskdelning. I de fall skyldigheterna för lån och garantier inte fullgörs är detta den maximala förlust som kommissionen kan åsamkas. Det är taket för kommissionens garanti med hänsyn till finansieringsfaciliteten med riskdelning och som av gemenskaperna betraktas som en eventualförpliktelse.

Som en del av Medaprogrammet inrättade kommissionen en garantimekanism genom en särskild fond, som ska gynna två marockanska organisationer, nämligen Caisse Centrale de Garantie och Fonds Dar Ad-Damane. 31 december 2008 uppgår den totala volymen kreditmöjligheter till 1 659 miljoner marockanska dirham, av vilka 743 miljoner dirham (66 miljoner euro) omfattas av kommissionens garanti.

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT) (2007–2013) syftar till att utfärda garantier som ska minska risken för intäktsförluster under de inledande åren för de transeuropeiska transportnätverksprojekten. Närmare bestämt skulle garantin helt och hållet täcka ett ”kreditlöfte” (stand-by credit line), som endast skulle tas i anspråk i den händelse ett projekts kassaflöde inte räcker till för att betala räntor och amorteringar på prioriterade skulder. Instrumentet kommer att bli kommissionens och EIB:s gemensamma finansiella produkt, och 500 miljoner euro från EU-budgeten kommer att anslås. EIB kommer att anslå ytterligare 500 miljoner euro, varför det totala tillgängliga beloppet blir 1 miljard euro. Det belopp som ingår här, 1 miljon euro, utgör bidraget för avsättningar för oväntade förluster i samband med LGTT-transaktioner.

stand-by credit line

5.6   BÖTER

Dessa belopp avser böter som kommissionen utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna, där bötesbeloppet preliminärt har betalats, och där endera överklagande har skett eller där det inte är känt om ett överklagande kommer att ske. Eventualförpliktelsen kommer att behållas till dess att EG-domstolen lämnat en slutgiltig dom i målet. Ränta som utgått på preliminära betalningar (434 miljoner euro) ingår i det ekonomiska resultatet för året, men också som en eventualförpliktelse för att markera att beloppen är osäkra.

5.7   EGFJ – PÅGÅENDE RÄTTSFALL

Under denna rubrik upptas eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med beslut om överensstämmelse inom ramen för EGFJ, i ärenden där EG-domstolen ännu inte fällt ett avgörande. De slutliga beloppen, och vilket år ett eventuellt framgångsrikt överklagande ska belasta budgeten, beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar. En uppskattning av de belopp som sannolikt ska betalas uppgår till 364 miljoner euro och har förts in i balansräkningen såsom en långfristig avsättning (se anmärkning 2.13).

2.13

5.8   BELOPP KNUTNA TILL RÄTTSFALL OCH ANDRA TVISTER

Denna rubrik avser krav på skadestånd riktade mot gemenskapen, andra rättstvister samt beräknade rättsliga kostnader.

Den stora minskningen jämfört med 2007 har att göra med att skadeståndstalan i två fall har väckts mot kommissionen varvid eventualförpliktelser togs upp i balansräkningen den 31 december 2007 för sammanlagt 2 014 miljoner euro. I det första fallet avvisades talan i september 2008 med påföljd att den aktuella eventualförpliktelsen på 350 miljoner euro inte längre behövde uppges. I fråga om det andra målet meddelade förstainstansrätten dom i juli 2007 och ålade kommissionen att betala skadestånd. Kommissionen överklagade dock denna dom, och i juli 2009 meddelade EG-domstolen en dom som gick kommissionen till mötes på nästan alla punkter. Kommissionen måste fortfarande betala kompensation för att täcka vissa kostnader som motparten ådragit sig, men det beloppet har ännu inte slutligt fastlagt och kommer att vara obetydligt i förhållande till det ursprungliga anspråket på 1 664 miljoner euro och för räkenskaperna som helhet. Eventualförpliktelsen behöver därför inte längre uppges.

Andra belopp under rubriken är kopplade till tvister med leverantörer, kontraktsparter och tidigare anställda. Det bör noteras att i ett rättsligt förfarande om skada enligt artikel 288 i EG-fördraget måste käranden påvisa att institutionen har begått en tillräckligt allvarlig överträdelse mot lagstiftning som ger enskilda individer rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det finns ett direkt orsakssamband mellan den olagliga handlingen och skadan.

5.9   ANDRA EVENTUALFÖRPLIKTELSER

Under denna rubrik upptas också en möjlig skuld på 11 miljoner euro kopplad till vissa kostnader för utrotning av sjukdomar, eftersom detta belopp kan komma att belasta kommissionens budget.

ÅTAGANDEN OM FRAMTIDA FINANSIERING

5.10   ÅTAGANDEN SOM ÄNNU INTE OMSATTS I TRANSAKTIONER

Denna rubrik täcker avtal om utlåning och investeringar som kommissionen har ingått, och som ligger utanför gängse utestående åtaganden (”RAL”), men där mottagaren vid årsslutet ännu inte hade utnyttjat de utlovade beloppen. Den stora ökningen från 2007 beror på ett betalningsbalanslåneavtal som undertecknades med Ungern i december 2008 (4,5 miljarder euro) men beloppen betalades inte ut före utgången av året.

5.11   ÅTAGANDEN MOT ÄNNU EJ UTNYTTJADE ANSLAG

Med utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2008 uppgick dessa utestående åtaganden till 155 034 miljoner euro. Det belopp som tas upp som åtaganden om framtida finansiering (120 023 miljoner euro) är således summan av dessa utestående åtaganden minus de belopp som redan har tagits upp som kostnader i 2008 års resultaträkning.

5.12   RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN AVSEENDE FLERÅRIGA ÅTGÄRDER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Strukturåtgärder | 332 995 | 385 722 |
| Protokoll med Medelhavsländer | 263 | 262 |
| Fiskeavtal | 401 | 225 |
| Totalt | 333 659 | 386 209 |

(miljoner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Strukturåtgärder

332 995

385 722

Protokoll med Medelhavsländer

263

262

Fiskeavtal

401

225

Totalt

Totalt

333 659

333 659

386 209

386 209

Dessa poster uppstår i fall där kommissionen ingått långfristiga rättsliga åtaganden för belopp som ännu inte motsvaras av åtagandebemyndiganden i budgeten. Inte alla fleråriga program innehåller åtaganden som måste föras upp under denna rubrik då utgifter för kommande budgetår kräver årliga beslut av budgetmyndigheten eller en utveckling av det befintliga regelverket.

5.12.1   Strukturåtgärder

I tabellen nedan jämförs de rättsliga åtagandena för vilka inga budgetmässiga åtaganden ännu ingåtts och de maximala åtagandena i relation till de belopp som avsatts i budgetramen för 2007–2013:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Budgetram 2007–2013
  (A) | Rättsliga åtaganden som ingåtts
  (B) | Budgetmässiga åtaganden som ingåtts 2007-2008
  (C) | Rättsliga åtaganden minus budgetmässiga åtaganden
  (= B – C) | Maximala åtaganden
  (= A – C) |
| Fonder inom sammanhållnings-politiken | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Naturresurser | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Instrument för stöd inför anslutningen | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| Totalt | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

(miljoner euro)

Budgetram 2007–2013

(A)

Rättsliga åtaganden som ingåtts

(B)

Budgetmässiga åtaganden som ingåtts 2007-2008

(C)

Rättsliga åtaganden minus budgetmässiga åtaganden

(= B – C)

Maximala åtaganden

(= A – C)

Fonder inom sammanhållnings-politiken

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Naturresurser

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Instrument för stöd inför anslutningen

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

Totalt

Totalt

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

Strukturåtgärderna representerar stöd som planerats för tidsperioden 2007–2013. Utformning och målsättningar för den budgetram som började löpa 2007 skiljer sig från den föregående periodens.

5.12.2   Protokoll med Medelhavsländer

Dessa åtaganden belöper sig totalt till 263 miljoner euro och avser finansiella protokoll med Medelhavsländer som inte är medlemmar i EU. Det belopp som tas upp utgör skillnaden mellan det totala beloppet för de undertecknade protokollen och de bokförda budgetmässiga åtagandena. Dessa protokoll utgör internationella avtal som inte kan avslutas utan båda parters medgivande, även om avvecklingsprocessen redan är igång.

5.12.3   Fiskeavtal

Dessa åtaganden som sammanlagt uppgår till 401 miljoner euro har ingåtts gentemot tredjeländer för transaktioner i enlighet med internationella fiskeriavtal.

5.13   BIDRAG TILL NÄRSTÅENDE ORGANISATIONER

Denna summa motsvarar ännu ej inbetalda aktier som kommissionen tecknat sig för.

5.13.1   Ej inbetalt aktiekapital: EBRD

| (miljoner euro) |
| --- |
| EBRD | EBRD:s totala kapital | Kommissionens andel |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Inbetald del | (5 198) | (157) |
| Obetald del | 14 596 | 443 |

(miljoner euro)

EBRD

EBRD:s totala kapital

Kommissionens andel

Kapital

19 794

600

Inbetald del

(5 198)

(157)

Obetald del

14 596

443

443

5.13.2   Ej inbetalt aktiekapital: Vid ikraftträdandet

| (miljoner euro) |
| --- |
| EIF | EIF:s totala kapital | Kommissionens andel |
| Kapital | 2 865 | 786 |
| Inbetald del | (573) | (157) |
| Obetald del | 2 292 | 629 |

(miljoner euro)

EIF

EIF:s totala kapital

Kommissionens andel

Kapital

2 865

786

Inbetald del

(573)

(157)

Obetald del

2 292

629

629

Vid EIF:s årliga bolagsstämma som hölls den 7 maj 2007, fattades beslut om att emittera 1 000 nya aktier som var identiska med de 2 000 befintliga aktierna (nominellt värde på 1 miljon euro vardera, inbetald andel på 20 %). Fondens aktieägare kan välja att teckna dessa nya aktier pro-rata under en fyraårsperiod som inleds 2007 och avslutas 2010. EIB kommer senast den 30 juni 2010 att teckna samtliga de aktier som övriga aktieägare inte har tecknat.

Under 2008 tecknande gemenskaperna 95 aktier med ett nominellt värde av 1 miljon euro per aktie, av vilket belopp 20 % av det nominella värdet samt premien betalades 2008. Gemenskapernas deltagande är begränsat till 900 aktier (vilket motsvarar 900 miljoner euro). Se även anmärkning 2.3.1.

2.3.1

5.14   ÅTAGANDEN I SAMBAND MED LÖPANDE LEASINGAVTAL

| (miljoner euro) |
| --- |
| Benämning | Framtida belopp som ska betalas |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Byggnader | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| IT-materiel och annan utrustning | 7 | 12 | 8 | 27 |
| Totalt | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

(miljoner euro)

Benämning

Framtida belopp som ska betalas

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Byggnader

290

1 114

918

2 322

IT-materiel och annan utrustning

7

12

8

27

Totalt

Totalt

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

Denna rubrik avser byggnader och annan utrustning som man förfogar över i kraft av löpande leasingavtal, men som inte uppfyller villkoren för att tas upp i balansräkningen. Beloppen motsvarar åtaganden som behöver täckas genom betalningar under avtalens löptid.

Under 2008 fördes 284 miljoner euro upp som en kostnad i resultaträkningen avseende löpande leasingavtal.

5.15   AVTALSENLIGA SKYLDIGHETER

Denna rubrik täcker belopp som Europeiska gemenskaperna är skyldiga att betala i framtiden för avtal som gäller på balansdagen. De täcker i första hand fleråriga avtal för tillhandahållande av tjänster som säkerhet och städning, men också avtalsenliga skyldigheter i samband med särskilda projekt, t.ex. byggprojekt. Beloppen motsvarar ingångna åtaganden som ska betalas under avtalens löptid.

Denna rubrik innehåller ett belopp på 243 miljoner euro som rör rådets byggkontrakt samt 445 miljoner euro kopplade till parlamentets byggkontrakt. Förutom ovanstående innehåller rubriken ännu ett betydande belopp, nämligen 28 miljoner euro som gäller utbyggnaden av domstolens lokaler i Luxemburg. Det aktuella året ingår även 155 miljoner euro under denna rubrik avseende upphandlingsarrangemang mellan byrån för fusionsenergi (europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi) och Iter International.

6.   ÅTERKRAV AV FELAKTIGT UTBETALDA BELOPP

6.1   INLEDNING

Återkrav av felaktiga utbetalningar är den sista fasen i kontrollsystemet, och utvärderingen av dessa är väsentlig för att uppnå en sund ekonomisk förvaltning. De återkrävda beloppen avser vanligtvis kostnader som bokförts under tidigare år, till följd av den tid som löper mellan betalningsdatum och revisioner i efterhand och den tid som krävs vid kontradiktoriska förfaranden samt för att fastställa den slutliga fordran. Inom jordbrukssektorn tar det ännu längre tid om den berörda medlemsstaten begär ett förlikningsförfarande.

När revisorerna kontrollerar ett EU-finansierat projekt är målet att verifiera att de ibland komplicerade finansiella och avtalsmässiga reglerna tillämpas på ett korrekt sätt. Även om felaktigheter, oegentligheter och bedrägerier kan inträffa under alla faser av ett EU-projekt eller avtal, är det dock mest sannolikt att de upptäcks i slutfasen, dvs. när mottagaren sänder in sina slutliga ersättningskrav.

Syftet med detta kapitel är att ge en översikt över det förfarande som inrättats för återkrav av felaktiga betalningar och att göra en så bra uppskattning som möjligt av det totala beloppet. När det förekommer klara fall av finansiella felaktigheter eller oegentligheter använder sig Europeiska kommissionen av ett flertal sätt för att återkräva felaktiga betalningar, enligt nedan. Vad gäller strukturåtgärder ska outnyttjad förfinansiering återkrävas när de utbetalda förskotten är högre än de slutliga kostnaderna för ett projekt. Dessa återkrav anses inte utgöra återkrav av felaktigheter eller oegentligheter och utesluts därmed från analysen i följande avsnitt.

För att förbättra sin rapportering om belopp som återvunnits efter fel och oegentligheter har kommissionen försett sitt redovisningssystem med en ny funktion. Syftet är främst att identifiera de fall där kommissionens avdelningar genom betalningskrav eller avdrag från senare betalningar har återvunnit belopp som berörts av fel eller oegentligheter.

6.2   ÅTERKRAV AV FELAKTIGA UTBETALNINGAR VID DELAD FÖRVALTNING

Ungefär 80 % av budgeten förvaltas gemensamt av Europeiska kommissionen och medlemsstaterna. Denna delade förvaltnings inkluderar i huvudsak kostnader för jordbruk, strukturåtgärder och fiskeri. När Europeiska kommissionen genomför budgeten genom delad förvaltning delegeras genomförandet och ansvaret, inklusive korrigeringen av de icke-stödberättigande kostnaderna, till medlemsstaterna. De har därmed det primära ansvaret för att korrigera de oegentligheter som begåtts av mottagarna. Europeiska kommissionen har en övergripande tillsynsfunktion: den kontrollerar om medlemsstaternas ekonomiska förvaltning är tillräcklig och utför korrigeringar om den upptäcker att en medlemsstat inte i tillräcklig utsträckning har skyddat gemenskapens budget från oegentligheter. Dessa korrigeringar kan också uppstå till följd av revisioner och kontroller av Europeiska revisionsrätten eller utredningar av Olaf.

För en komplett kontrollkedja krävs också en mekanism för att säkerställa att medlemsstaterna utför sitt arbete på korrekt sätt, och för att i annat fall besluta om de finansiella påföljder som krävs.

Kommissionen har i vissa fall befogenhet att tillämpa
  extrapolerade eller schablonmässiga
  korrigeringar där det inte är möjligt eller praktiskt att beräkna de exakta felaktiga betalningarna eller då det skulle vara oproportionerligt att helt dra in kostnaderna i fråga. Extrapolering används när ett representativt urval utbetalningshandlingar som relaterar till en systembetingad oegentlighet finns tillgängliga. Schablonmässiga korrigeringar tillämpas i fall av enskilda överträdelser eller systembetingade oegentligheter när den finansiella påverkan inte exakt kan beräknas på grund av att den omfattas av för många variabler eller är alltför diffus.

extrapolerade eller schablonmässiga

6.2.1   Återkrav av kostnader inom jordbruk och landsbygdsutveckling

Inom EGFJ och EJFLU, som har ersatt garantisektionen vid EUGFJ, består återkravsmekanismen av avslutning av räkenskaperna samt återkrav av belopp som omfattas oegentligheter.

Avslutning av räkenskaperna

Avslutningen av räkenskaperna utförs av kommissionen och inkluderar ett årligt förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna för varje utbetalningsorgan och ett flerårigt förfarande för kontroll av överensstämmelse, som garanterar att de kostnader som deklarerats av en medlemsstat är förenliga med EU-reglerna. Vad gäller EGFJ förs samtliga dessa belopp upp som intäkter i kommissionens resultaträkning. Vad gäller EJFLU kan de belopp som återkrävs av medlemsstaterna samt de belopp som härrör från den årliga finansiella räkenskapsavslutningen generellt återanvändas för programmet.

Granskning och godkännande av räkenskaperna: Kommissionen antar ett årligt beslut om avslut av räkenskaperna genom vilket den formellt godkänner utbetalningsorganens årsräkenskaper på grundval av förvaltningskontroller, intyg och rapporter från certifieringsorganen.

Granskning och godkännande av räkenskaperna

Förfarandet för kontroll av överensstämmelse har som mål att utesluta de utgifter som inte har betalats ut i enlighet med gemenskapens regler från gemenskapsfinansieringen, och på så sätt skydda gemenskapsbudgeten från kostnader som den inte ska belastas med. Kontrollen av överensstämmelsen är därför inte en mekanism genom vilken felaktiga betalningar återkrävs direkt från slutmottagarna. De finansiella korrigeringarna är dock ett starkt incitament för att medlemsstaterna ska förbättra sina förvaltningar och kontrollsystem och därigenom förebygga eller upptäcka och återkräva felaktiga betalningar till slutmottagarna. Vidare fråntar inte en korrigering om bristande överensstämmelse medlemsstaterna deras ansvar att följa upp fastställda oegentligheter, i annat fall kan ett överträdelseförfarande inledas. Granskningen och godkännandet av räkenskaperna genomförs årligen, medan kontrollen av överensstämmelse inte utförs varje år. Den täcker kostnader som uppstått under mer än ett räkenskapsår, med undantag för kostnader som uppstått mer än 24 månader innan kommissionen officiellt underrättar medlemsstaterna om sina granskningsresultat. Överensstämmelsekorrigeringar behandlas i budgeten som inkomster avsatta för särskilda ändamål.

kontroll av överensstämmelse

Avstämning av verkställda betalningar som inte skett inom föreskrivna tidsfrister: Vad gäller de viktigaste stödsystemen under EGFJ anges det i förordningarna att medlemsstaternas betalningar till mottagarna ska verkställas inom vissa tidsfrister. Iakttagandet av de fastställda tidsfristerna kontrolleras systematiskt tre gånger per år i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 883/2006. Om inte tidsfristerna iakttas tillämpar kommissionen avdrag, med förbehåll för vissa ersättningar i särskilda fall och exceptionella omständigheter samt proportionalitet. Avdragen görs i samband med de månatliga betalningarna till medlemsstaterna och vid granskningarna och godkännandena av betalningarna. De finansiella korrigeringar som tillämpas när tidsfristerna för betalning inte iakttas behandlas som negativa betalningar och förs upp som ett kostnadsavdrag i resultaträkningen.

Avstämning av verkställda betalningar som inte skett inom föreskrivna tidsfrister

Återkrav efter oegentligheter som deklarerats av medlemsstaterna

Medlemsstaterna är skyldiga att återkräva de belopp som förlorats på grund av oegentligheter med ursprung i deras nationella regler och förfaranden. När det gäller EGFJ-finansierade åtgärder ska medlemsstaterna – om de lyckas med att återkräva dem från mottagarna – kreditera kommissionen de återbetalda beloppen, vilka förs upp som intäkter i resultaträkningen. När det gäller EJFLU regleras återkrav genom avdrag från påföljande ersättningskrav. Beloppet kan på så sätt användas på nytt för programmet i fråga. Det är dock inte alltid lätt att återkräva belopp som utbetalats felaktigt. Om medlemsstaten behöver mer än fyra år för att återkräva beloppet, eller åtta år i fall med nationella domstolsförfaranden mot betalningsmottagaren, tar kommissionen ut 50 % av det utestående beloppet av den berörda medlemsstaten och skyddar därigenom EU:s ekonomiska intressen (den så kallade 50/50-regeln). Det görs via den granskning och det godkännande som beskrivs ovan. Efter detta förfarande är medlemsstaten skyldig att fortsätta med sina återkravsåtgärder. 50 % av de belopp som återbetalats på detta sätt ska överföras till EU:s budget. Det bör noteras att de återbetalda beloppen får överföras till kommissionen efter det att medlemsstaterna dragit av 20 % för att täcka sina kostnader. Under alla omständigheter övervakar kommissionen medlemsstaternas återkravsåtgärder. Om en medlemsstat inte genomför återkravet eller inte är omsorgsfull i sina åtgärder kan kommissionen besluta att ingripa via kontrollen av överensstämmelsen och göra den berörda medlemsstaten till föremål för en finansiell korrigering.

6.2.2   Återkrav av kostnader för strukturåtgärder

På detta område återkrävs felaktiga betalningar, oegentligheter och bedrägerier i huvudsak genom finansiella korrigeringar.

Finansiella korrigeringar: Kostnader som på grund av oegentligheter inte uppfyller finansieringsvillkoren ska uteslutas från samfinansiering genom EU:s budget. Uteslutandet från samfinansieringen kallas för en ”finansiell korrigering”. Syftet med dessa korrigeringar är att återupprätta ett läge där 100 % av de kostnader för vilka finansiering söks från anslagen för strukturåtgärder överensstämmer med tillämpliga nationella regler och EU-regler.

Finansiella korrigeringar

Finansiella korrigeringar kan ha sitt ursprung i kontroller och revisioner på olika nivåer inom medlemsstaternas kontrollsystem, kommissionens eller Europeiska revisionsrättens revisioner eller utredningar från Olaf. Medlemsstaterna är huvudansvariga för att göra finansiella korrigeringar när oegentligheter har begåtts av mottagarna. När en medlemsstat samtycker till att göra en korrigering efter en egen kontroll, en gemenskapskontroll eller revision kan den återta den felaktiga kostnaden och återanvända den gemenskapsfinansiering som frigjorts för andra kostnader i det berörda programmet, men som inte är relaterat till den eller de transaktioner som varit föremål för korrigeringen. Kommissionen kan fatta ett formellt beslut om att tillämpa finansiella korrigeringar på en medlemsstat om den senare har underlåtit att göra de korrigeringar som krävs, eller där det förekommer allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som kan leda till systembetingade oegentligheter. När kommissionen fattar ett beslut om finansiell korrigering innebär det att en del av gemenskapsfinansieringen dras av från det berörda programmet. De korrigeringar som medlemsstaterna gör efter sina egna eller gemenskapens revisioner förs inte upp i kommissionens redovisningssystem och medlemsstaterna rapporterar uppgifterna en gång om året. Bara de finansiella korrigeringar som genomförs med hjälp av ett betalningskrav eller en minskning av en slutbetalning tas upp i gemenskapens redovisning.

6.3   ÅTERKRAV AV FELAKTIGA UTBETALNINGAR – ÖVRIGA FÖRVALTNINGSFORMER

För dessa ändamål används betalningskrav eller en minskning av nästa utbetalning. Många EU-projekt löper över flera år och korrigeringarna tillämpas vanligtvis genom justering av påföljande utbetalningar eller slutbetalningar efter periodiska kontroller eller granskning av intyg från oberoende revisorer. Belopp som återkrävts genom avräkning från följande utbetalning och alltså inte omfattas av något betalningskrav kan identifieras i kommissionens redovisningssystem.

När ett projekt avslutas eller efter att det har avslutats kan kommissionen också tillämpa ytterligare korrigeringar på grundval av sin egen eller revisionsrättens revisioner på plats. Dessa korrigeringar kan göras under senare år och ett betalningskrav kommer då att utfärdas.

6.4   ANALYS AV DE BESLUT OM ÅTERKRAV AV FELAKTIGA UTBETALNINGAR SOM FATTADES UNDER 2008

De belopp som anges nedan fastställs i möjligaste mån enligt periodiseringsprincipen, enligt vilken återbetalningar hänförs till det år under vilket

| — | betalningskraven utfärdades eller respektive utbetalning reducerades, |
| --- | --- |

—

betalningskraven utfärdades eller respektive utbetalning reducerades,

| — | kommissionen fattade beslut om korrigering eller de berörda medlemsstaterna godtog den, eller |
| --- | --- |

—

kommissionen fattade beslut om korrigering eller de berörda medlemsstaterna godtog den, eller

| — | medlemsstaterna återkrävt och deklarerat de felaktiga utbetalningarna (vad gäller EGFJ och EJFLU). |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna återkrävt och deklarerat de felaktiga utbetalningarna (vad gäller EGFJ och EJFLU).

6.4.1   Delad förvaltning

6.4.1.1   Återkrav av kostnader för jordbruk och landsbygdsutveckling: EGFJ och EJLFU

Under kalenderåret 2008 beslutade kommissionen att från medlemsstaterna återkräva 917 miljoner euro till följd av finansiella korrigeringar, avseende EGFJ. Dessutom återbetalade medlemsstaterna, under samma år, kommissionen 360 miljoner euro motsvarande felaktiga utbetalningar som återkrävts från betalningsmottagarna. När det gäller EJFLU skedde inga återkrav av felaktigt utbetalda belopp under 2008. Alla återkrav har förts upp i kommissionens redovisningssystem och i resultaträkningen.

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Beslut om finansiell korrigering |
| Kontroll av överensstämmelse | 859 | 532 |
| Granskning och godkännande av räkenskaper samt betalningsfrister som inte iakttagits | 58 | 75 |
| Totalt | 917 | 607 |
| Oegentligheter som medlemsstaterna deklarerat | 360 | 247 |
| Totalt | 1 277 | 854 |

(miljoner euro)

2008

2007

Beslut om finansiell korrigering

Kontroll av överensstämmelse

Kontroll av överensstämmelse

859

859

532

532

Granskning och godkännande av räkenskaper samt betalningsfrister som inte iakttagits

Granskning och godkännande av räkenskaper samt betalningsfrister som inte iakttagits

58

58

75

75

Totalt

917

607

Oegentligheter som medlemsstaterna deklarerat

360

247

Totalt

Totalt

1 277

1 277

854

854

Kommissionen kan också utföra finansiella korrigeringar inom ramen för beslut om överensstämmelse, men detta kan bara ske för de kostnader som deklarerats under de 24 månader som föregår en revision av de kostnader som en viss medlemsstat deklarerat inom ett specifikt utgiftsområde. Belopp som ska återkrävas till följd av kommissionens revisioner enligt de beslut om finansiella korrigeringar som är kopplade till överensstämmelse inom jordbruksområdet beräknas uppgå till 1,7 miljarder euro. Detta gäller vissa kostnader som deklarerats under perioden 2001–2008 och som bokförs som en eventualtillgång i anmärkning 5.3 till årsredovisningen.

5.3

6.4.1.2   Återkrav av kostnader för strukturåtgärder

A.   FINANSIELLA KORRIGERINGAR:

I följande tabell redovisas de finansiella korrigeringar som utförts inom programmen, som ett resultat av den revision som utförts av kommissionen och revisionsrätten samt av de uppgifter som kommer fram vid avslutet av de två programperioderna:

TOTALA FINANSIELLA KORRIGERINGAR FÖR PROGRAM/PROJEKT 2000-2006

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2007 | Finansiella korrigeringar 2008 utan kommissionsbeslut | Finansiella korrigeringar 2008 enligt kommissionsbeslut | Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2008 |
| Sammanhållningsfonden | 103 | 19 | 35 | 157 |
| ERUF | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESF | 475 | 496 | | 971 |
| FFU | 0 | 2 | | 2 |
| EUGFJ, utv.sektionen | 1 | | 2 | 3 |
| Totalt | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

(miljoner euro)

Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2007

Finansiella korrigeringar 2008 utan kommissionsbeslut

Finansiella korrigeringar 2008 enligt kommissionsbeslut

Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2008

Sammanhållningsfonden

103

19

35

157

ERUF

1 561

594

25

2 180

ESF

475

496

971

FFU

0

2

2

EUGFJ, utv.sektionen

1

2

3

Totalt

Totalt

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

TOTALA FINANSIELLA KORRIGERINGAR FÖR PROGRAM/PROJEKT 1994-99

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2007 | Finansiella korrigeringar 2008 utan kommissionsbeslut | Finansiella korrigeringar 2008 enligt kommissionsbeslut | Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2008 |
| Sammanhållningsfonden | 225 | 7 | 31 | 263 |
| ERUF | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESF | 345 | | 26 | 371 |
| FFU | 39 | 2 | 15 | 56 |
| EUGFJ, utv.sektionen | 114 | 3 | | 117 |
| Totalt | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

(miljoner euro)

Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2007

Finansiella korrigeringar 2008 utan kommissionsbeslut

Finansiella korrigeringar 2008 enligt kommissionsbeslut

Totala finansiella korrigeringar per den 31.12.2008

Sammanhållningsfonden

225

7

31

263

ERUF

858

11

319

1 188

ESF

345

26

371

FFU

39

2

15

56

EUGFJ, utv.sektionen

114

3

117

Totalt

Totalt

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

De finansiella korrigeringarna i samband med strukturåtgärder 2008 (totalt 1 587 miljoner euro) har hittills genomförts enligt följande:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | ERUF | SAMMANH. FONDEN | ESF | FFU | EUGFJ, UTV. | Totalt |
| Finansiella korrigeringar 1994–1999: |
| med | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| Belopp | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| Ännu | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| Delsumma 1994–1999 | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| Finansiella korrigeringar 2000–2006: |
| med betalningskrav | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| Belopp som avräknas av medlemsstaten | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| Belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut | | 11 | | | | 11 |
| Ännu inte genomförda | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| Delsumma 2000–2006 | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Finansiella korrigeringar totalt | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

(miljoner euro)

ERUF

SAMMANH. FONDEN

ESF

FFU

EUGFJ, UTV.

Totalt

Finansiella korrigeringar 1994–1999:

med

105

29

20

9

3

166

Belopp

96

1

6

2

105

Ännu

129

8

6

143

Delsumma 1994–1999

Delsumma 1994–1999

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

Finansiella korrigeringar 2000–2006:

med betalningskrav

25

7

2

34

Belopp som avräknas av medlemsstaten

201

4

492

697

Belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut

11

11

Ännu inte genomförda

393

32

4

2

431

Delsumma 2000–2006

Delsumma 2000–2006

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Finansiella korrigeringar totalt

Finansiella korrigeringar totalt

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

I ovanstående tabell ingår inte resultatet av medlemsstaternas egna kontroller av strukturfondernas kostnader. Vidare uppgår potentiella (ännu ej beslutade) finansiella korrigeringar till 2,6 miljarder euro. Beloppen baseras på kommissionens och Europeiska revisionsrättens revisionsresultat, som följs upp av generaldirektoraten. Detta är den bästa uppskattning som finns att tillgå vid tidpunkten för avslutet av 2008 års räkenskaper, med hänsyn tagen till nuläget i uppföljningen av revisionerna, i synnerhet skrivelserna om slutgiltigt ställningstagande (eller motsvarande). Beloppet redovisas som en eventualtillgång (se anmärkning 5.3).

5.3

Medlemsstaternas finansiella korrigeringar (belopp som dragits tillbaka, återkrav och pågående återbetalningsärenden) av strukturåtgärderna för 2008

Medlemsstaterna är skyldiga att förse kommissionen med aktuell information om belopp som dragits tillbaka, återkrav och pågående återbetalningsärenden. Detta gäller både uppgifterna för 2008 och de ackumulerade beloppen för perioden 2000–2006, för samtliga fyra fonder (Eruf, ESF, EUGFJ och FFU).

De belopp som dragits tillbaka eller återbetalats under 2008 och som rapporterats av medlemsstaterna i linje med deras skyldigheter enligt förordningarna nr 438/2001 och 448/2001 uppgår till 558 miljoner euro respektive 463 miljoner euro, sammanlagt 1 021 miljoner euro. Dessa belopp har fastställts med hänsyn till resultaten av kommissionens första analys, som lett till justering av vissa uppgifter. Under 2008 verifierade kommissionen medlemsstaternas uppgifter genom revisionsbesök i tio medlemsstater. Resultaten av revisionen visade att systemen för att registrera och rapportera data ännu inte är helt tillförlitliga i alla medlemsstater, även om kvaliteten håller på att öka och vissa förbättringar redan konstaterats i förhållande till föregående år.

I årsredovisningen för 2007 rapporterade kommissionen ett totalbelopp på 540 miljoner euro för bidrag från strukturfonderna som dragits tillbaka eller återbetalats inom ramen för medlemsstaternas program för 2000–2006. På grundval av de reviderade uppgifterna uppgår den justerade totalsumman till 901 miljoner euro (565 miljoner euro i belopp som dragits tillbaka och 336 miljoner euro i återbetalningar). Skillnaden berodde främst på att några av de större medlemsstaterna rapporterat in ett antal tidigare saknade belopp.

Det finns en risk för överlappning mellan de belopp för finansiella korrigeringar som rapporteras som följd av EU-institutionernas arbete (kommissionens eller revisionsrättens granskningar, Olafs utredningar) och de belopp som rapporteras av medlemsstaterna. Detta beror på att en stor del av de finansiella korrigeringar som EU-instanserna identifierar godtas och genomförs av medlemsstaterna direkt genom att de aktuella beloppen avförs från utgiftsdeklarationerna utan att det behövs något formellt beslut från kommissionen. Medlemsstaterna är inte skyldiga att särredovisa korrigeringar som följer av EU:s granskningar från dem som följer av deras egna granskningar och kontroller, och det går därför inte att exakt fastställa hur stor denna överlappning kan vara. En jämförelse mellan varje medlemsstats egna uppgifter för 2008 och de korrigeringar som följt av EU:s granskningsarbete och som medlemsstaten godtagit pekar dock på att den totala överlappningen knappast överstiger 600 miljoner euro. För 2007 kan överlappningen inte ha varit större än 220 miljoner euro, som var det totala beloppet för korrigeringar som följde av EU:s granskningsarbete och som godtagits av medlemsstaterna.

För programperioden 2007–2013 har kommissionen integrerat den årliga rapporteringen i sitt datasystem. Detta innebär att den kommer att få in data från medlemsstaterna där det preciseras vilka belopp som följer av EU:s granskningsarbete, så att det går att beräkna hur stor överlappningen är.

B.   ÖVRIGA ÅTERKRAV

De betalningskrav som inte kan hänföras till finansiella korrigeringar utan utfärdas för att reglera fel eller oegentligheter omfattar sammanlagt 31 miljoner euro.

6.4.2   Återkrav vid övriga förvaltningsformer

Inom övriga förvaltningsformer har sammanlagt 72 miljoner euro återkrävts under 2008. Därav gäller 48 miljoner euro återvinning av ersättningar för kostnader och 24 miljoner euro avser återvinning av förfinansiering.

| (miljoner euro) |
| --- |
| Betalningskrav för felaktiga utbetalningar under 2008 | 2008 | 2007 |
| Externa åtgärder | 32 | 178 |
| Inre politik | 40 | 81 |
| Totalt | 72 | 259 |

(miljoner euro)

Betalningskrav för felaktiga utbetalningar under 2008

2008

2007

Externa åtgärder

32

178

Inre politik

40

81

Totalt

Totalt

72

72

259

259

6.5   SAMMANFATTNING AV ÅTERKRAV AV FELAKTIGA UTBETALNINGAR 2008

I följande tabell presenteras bästa möjliga uppskattning av det totala belopp som man beslutade skulle återkrävas under 2008. Som förklarats ovan ingår inte resultatet av medlemsstaternas egna kontroller av strukturfondernas kostnader.

Sammanfattning av återkrav av felaktiga utbetalningar

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EUGFJ |
| — | finansiella korrigeringar |

(miljoner euro)

2008

2007

EUGFJ

EUGFJ

—

finansiella korrigeringar

917

607

| — | oegentligheter som deklarerats av medlemsstaterna |
| --- | --- |

—

oegentligheter som deklarerats av medlemsstaterna

360

247

Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994-1999 och 2000-2006)

Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994-1999 och 2000-2006)

| A. | Finansiella korrigeringar |
| --- | --- |

A.

Finansiella korrigeringar

1 587

396

| B. | Övriga |
| --- | --- |

B.

Övriga

31

Betalningskrav avseende felaktiga utbetalningar:

Betalningskrav avseende felaktiga utbetalningar:

| — | Externa åtgärder |
| --- | --- |

—

Externa åtgärder

32

178

| — | Inre politik |
| --- | --- |

—

Inre politik

40

81

Totalt

Totalt

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

EUROPEISKA KOMMISSIONENS FINANSIELLA TRANSAKTIONER

Följande uppgifter gäller de finansiella transaktioner som Europeiska kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten. Reglerna och principerna för kommissionens transaktioner i samband med genomförandet av budgeten anges i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 (ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004) och i budgetförordningen (förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006) och dess genomförandebestämmelser (förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002, ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 478/2007).

Som ett resultat av ovannämnda förordningar tillämpas följande huvudprinciper:

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet, eller det organ som har utnämnts av varje medlemsstat, har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet, eller det organ som har utnämnts av varje medlemsstat, har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel.

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro.

| — | Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. |
| --- | --- |

—

Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras.

| — | Saldona på de konton som hålls i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro (med iakttagande av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, när det gäller medel som innehas på kontona för egna medel). |
| --- | --- |

—

Saldona på de konton som hålls i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro (med iakttagande av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, när det gäller medel som innehas på kontona för egna medel).

Utöver kontona för egna medel har kommissionen öppnat andra bankkonton i centralbanker och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten. Samtliga dessa konton (med undantag för kontona för gemenskapens intäkter) fylls på dagligen beroende på vilka utbetalningar som ska verkställas från dem. En lägsta nivå kassatillgodohavanden hålls på dessa konton för att kunna göra brådskande utbetalningar om det skulle uppstå en försening i inbetalningen till kontona. Saldona på kontona för gemenskapens intäkter överförs regelbundet till kontona för egna medel eller till andra konton, beroende på behoven av likvida medel.

De affärsbanker i vilka kommissionen har bankkonton väljs ut genom anbudsförfaranden. Förskottskontona upprättas i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen. Bankkontona för ändamålet öppnas i banker som väljs ut efter ett förenklat anbudsförfarande.

7.1   TRANSAKTIONSRISK

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper. En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet. De inbegriper särskilt följande:

| — | Öppnande och avslutande av bankkonton |
| --- | --- |

—

Öppnande och avslutande av bankkonton

| — | Parametrisering av finanssystemen |
| --- | --- |

—

Parametrisering av finanssystemen

| — | Kassaflödesplanering och prognos |
| --- | --- |

—

Kassaflödesplanering och prognos

| — | Betalningsverkställelse och likviditetsförvaltning |
| --- | --- |

—

Betalningsverkställelse och likviditetsförvaltning

| — | Växelkurstransaktioner |
| --- | --- |

—

Växelkurstransaktioner

| — | Urval av banker |
| --- | --- |

—

Urval av banker

| — | Övervakning av transaktioner och bankavstämning |
| --- | --- |

—

Övervakning av transaktioner och bankavstämning

| — | Underhåll och kontroll av uppgifter om tredje part |
| --- | --- |

—

Underhåll och kontroll av uppgifter om tredje part

7.2   FINANSIELL RISK

Valutarisk:

De egna medel som medlemsstaterna betalat i annan valuta än euro hålls på kontona för egna medel. De omräknas till euro när så behövs för att täcka utbetalningar i euro eller används, i ett begränsat antal fall, direkt för utbetalningar i samma valutor.

Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, samt i US-dollar, för utbetalningar i dessa valutor. Dessa konton fylls på beroende på de betalningar som ska verkställas och följaktligen är innehavet lågt och utsätts därmed bara för begränsade växelkursrisker.

När diverse intäkter (andra än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera till andra konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, eller omräknas till euro och överförs till andra konton som hålls i euro beroende på likviditetsbehoven. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på de beräknade behoven av kortfristiga lokala utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.

Kreditrisk:

Merparten av kommissionens likvida medel innehas, i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag (egna medel). Alla dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner utsätter i princip inte kommissionen för någon kredit- eller motpartsrisk.

En liten del av kommissionens likvida medel innehas i affärsbanker för att täcka utbetalningar eller andra banktransaktioner. Det är praxis att fylla på kontona i affärsbankerna precis innan en utbetalning ska göras. Följaktligen är beloppen på dessa konton konstant låga (mellan 50 miljoner euro och 150 miljoner euro i genomsnitt, som är fördelade på mer än 30 konton) och därmed är kommissionens risk mycket begränsad. Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska kreditrisken.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody's P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda förhållanden. Kommissionen har möjlighet att omgående avsluta alla avtal om motpartens kreditvärdering reviderats och understiger den lägsta nivå som krävs.

Förskottskonton innehas i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa kreditrisken hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år.

Med tanke på de ogynnsamma ekonomiska och finansiella villkoren under andra halvåret 2008 har kommissionens enhet för likviditetsförvaltning vidtagit riktade och omfattande åtgärder för att bevaka kommissionens egen riskexponering. Samtidigt har det sammanlagda belopp som i genomsnitt hålls på konton i affärsbanker för att verkställa kommissionens löpande betalningar minskats ytterligare, i syfte att minimera riskexponeringen De ansvariga för kommissionens likviditetsförvaltning kommer att bibehålla dessa särskilda åtgärder under 2009, och så länge som krävs med tanke på situationen på finansmarknaderna.

Ränterisk:

De konton som öppnats vid medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker i enlighet med artikel 9 i rådets förordning nr 1150/2000, är avgiftsfria och icke-räntebärande. För alla andra konton vid nationella centralbanker beror ersättningen på de särskilda villkor som varje bank erbjuder, räntesatserna är rörliga och anpassas till fluktuationerna på marknaden.

På de flesta konton som innehas i affärsbankerna beräknas räntan utifrån en rörlig bas, kopplad till ECB:s marginalränta för dess viktigaste refinansieringstransaktioner och anpassas för att spegla fluktuationer i denna sats. Därmed utsätts inte kommissionen för någon ränterisk.

7.3   HANTERING AV BÖTER SOM PRELIMINÄRT BETALATS

Följande uppgifter gäller den finanstransaktioner som Europeiska kommissionen utför för handläggningen av böter som preliminärt betalats (bundna likvida medel).

Valutarisk:

Eftersom alla böter utdöms och betalas i euro utsätts inte kommissionen för någon risk i form av växelkursfluktuationer.

Kreditrisk:

Riktlinjerna tillämpas för att välja ut de banker där medlen innehas och därmed begränsas riskerna gentemot enskilda motparter. Alla medel innehas på avistakonton och kan tas ut när som helst. Affärsbankerna väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta långfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody's Aa eller motsvarande (dvs. S&P AA- eller Fitch AA-).

Risken gentemot varje enskild motpart är begränsad till 5 % av dess kapital + reserver + efterställda lån, som ett resultat av dess attesterade konsoliderade årsredovisningar. Denna begränsning ses över minst en gång om året. Kommissionen kan omgående avsluta alla avtal om motpartens kreditvärdighet revideras och understiger den lägsta nivå som krävs.

De ansvariga för kommissionens likviditetsförvaltning har som sagt vidtagit riktade och omfattande åtgärder för att bevaka kommissionens egen riskexponering, mot bakgrund av de ogynnsamma ekonomiska och finansiella villkoren under andra halvåret 2008. Man ägnar nu även uppmärksamhet åt den mer kortsiktiga kreditvärdigheten för motparter där kommissionen förfogar över medel som motsvarar preliminärt betalda böter. Alla de extra åtgärder som kommissionen har vidtagit i syfte att övervaka risker kommer att bibehållas under 2009, och så länge som krävs med tanke på situationen på finansmarknaderna.

Ränterisk:

Räntan är rörlig på alla konton och den är kopplad till ECB:s lägsta räntesats för dess viktigaste refinansieringstransaktioner och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. Därmed utsätts inte kommissionen för någon ränterisk.

UPP- OCH UTLÅNINGSTRANSAKTIONER OCH GARANTIFONDEN

Följande uppgifter gäller Europeiska kommissionens upp- och utlåningsverksamhet i form av makroekonomiskt stöd, betalningsbalanslån, Euratomlån samt garantifondens verksamhet.

makroekonomiskt stöd, betalningsbalanslån, Euratomlån

garantifond

7.4   RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING)

Makroekonomiskt stöd, betalningsbalanslån och Euratomlån:

Upp- och utlåningstransaktionerna och den därtill hörande finansförvaltningen sköts av gemenskaperna i enlighet med respektive rådsbeslut (Euratom) i förekommande fall, samt interna riktlinjer. De förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga instruktioner för de olika leden i arbetet såsom upplåning, utlåning och likviditetsförvaltning. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man stämmer regelbundet av att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs. Normalt sker ingen kurssäkring, eftersom utlåningstransaktionerna finansieras av motsvarande upplåning, och eftersom det inte förekommer några transaktioner mellan valutor med rörlig växelkurs.

Garantifonden:

Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar (se anmärkning 2.3.3) fastställs i en konvention mellan Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) daterad den 25 november 1994, med ändringar daterade den 17/23 september 1996, den 8 maj 2002 och den 25 februari 2008.

2.3.3

Huvudprinciperna enligt konventionen är följande:

| — | Garantifonden ska endast arbeta i euro. Alla investeringar kommer att ske i denna valuta, i syfte att undvika valutarisker. |
| --- | --- |

—

Garantifonden ska endast arbeta i euro. Alla investeringar kommer att ske i denna valuta, i syfte att undvika valutarisker.

| — | Fondens finansiella verksamhet ska bedrivas i linje med vedertagna försiktighetsregler för förvaltning av tillgångar. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att reducera risker, att se till att de tillgångar som förvaltas är tillräckligt likvida och överlåtbara för ändamålet, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla. |
| --- | --- |

—

Fondens finansiella verksamhet ska bedrivas i linje med vedertagna försiktighetsregler för förvaltning av tillgångar. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att reducera risker, att se till att de tillgångar som förvaltas är tillräckligt likvida och överlåtbara för ändamålet, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla.

7.5   VALUTARISK

Merparten av finansiella tillgångar och förpliktelser är noterade i euro, och gemenskapernas ekonomiska ställning och kassaflöde är i detta avseende inte utsatta för någon betydande risk i form av valutasvängningar.

Inom ramen för den finansiella mekanismen inom Euratom bedriver gemenskapen utlåning i en annan valuta (US-dollar) har emellertid, vilken dock finansieras genom upplåning av motsvarande belopp i US-dollar. På balansdagen var gemenskapernas ekonomiska ställning och kassaflöde med avseende på Euratom inte utsatta för någon risk i form av valutafluktuationer.

7.6   RÄNTERISKER

Det följer av upp- och utlåningstransaktionernas karaktär att gemenskaperna har såväl omfattande tillgångar som skulder som är räntebärande.

Makroekonomiskt stöd och Euratomlån:

De medel som lånas upp till rörlig ränta medför en ränterisk som påverkar kassaflödet. Dessa lån motsvarar ca 93 % av den totala upplåningen. De ränterisker som följer av upplåningen kompenseras dock av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor. På balansdagen hade gemenskaperna lån med rörlig ränta till ett nominellt belopp på 1,05 miljarder euro (2007: 1,18 miljarder euro), där en omräkning av räntesatsen görs var sjätte månad. Gemenskaperna hade 2008 också lån med fast räntesats till ett nominellt totalbelopp på 85 miljoner euro (2007: 85 miljoner euro). Dessa lån har en löptid på mer än fem år.

Betalningsbalanslån

Gemenskaperna hade 2008 ett utestående lån med fast räntesats till ett nominellt totalbelopp på 2 miljarder euro (2007: 0 miljoner euro). Dess slutliga förfallodag ligger närmare i tiden än 5 år.

Garantifonden:

Enligt överenskommelse mellan kommissionen och EIB tas i dagens läge inga väsentliga risker, och risksäkring sker således heller inte. Eftersom alla transaktioner sker i euro krävs inte heller någon kurssäkring. Fördelningen mellan garantifondens tillgångar per den 31 december 2008 och 2007 redovisas i tabellen nedan (belopp anges i marknadsvärde exklusive upplupen ränta).

| miljoner euro |
| --- |
| Tillgångsslag | Placeringar med fast ränta | Värdepapper med rörlig avkastning | Totalt |
| Kortare löptid än 3 månader | 3 månader–1 år | 1–10 år |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Avistakonton | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| Säljbara tillgångar | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| Totalt | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Andel (%) | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

miljoner euro

Tillgångsslag

Placeringar med fast ränta

Värdepapper med rörlig avkastning

Totalt

Kortare löptid än 3 månader

3 månader–1 år

1–10 år

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

Avistakonton

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

Säljbara tillgångar

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

Totalt

Totalt

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Andel (%)

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Den effektiva räntan för likvida medel och motsvarigheter till likvida medel (placeringar med fast löptid) per den 31 december 2008 ligger inom intervallet 3,10 %–5,15 %. För den värdepappersportfölj som benämns säljbara tillgångar ligger den effektiva räntan på mellan 2,94 % och 5,52 %.

7.7   KREDITRISK

Gemenskaperna är också utsatta för kreditrisk, dvs. risken för att motparten helt eller delvis kommer att vara oförmögen att betala de belopp som förfaller. Denna kreditrisk hanteras framför allt genom garantier från stater i fråga om Euratomlån, och för övrigt med hjälp av garantifonden. Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland inrättades 1994 som ett skydd mot risken för försumliga gäldenärer i samband med utlåning av upplånade medel till länder utanför Europeiska unionen. Exponeringen för kreditrisk hanteras vidare genom att medel från EU-budgeten kan användas för att täcka belopp som gäldenären inte klarar av att betala fullt ut. När det handlar om att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot sina långivare har gemenskaperna således rätt att vända sig till samtliga medlemsstater för täckning.

Makroekonomiskt stöd och Euratomlån:

Den största riskkoncentrationen för närvarande gäller lån till Rumänien, Serbien och Bulgarien. Utlåningen till dessa länder utgör 28 %, 24 % respektive 22 % av den totala lånevolymen. I fråga om finansförvaltningen i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. De förvaltande enheterna får således bara samarbeta med banker som är upptagna på en förteckning över godkända banker och som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

Betalningsbalanslån:

Gemenskapens kreditrisk per den 31 december 2008 i form av betalningsbalanslån gällde uteslutande transaktioner gentemot Ungern.

Garantifonden:

Placeringar med bunden löptid – motparternas profil

Enligt gemenskapens avtal med EIB om förvaltning av garantifonden ska emittenten vid interbankinvesteringar ha en kortsiktig kreditvärdering från Moody’s eller motsvarande på minst P-1. Per den 31 december 2008 var således alla investeringar (totalt 183 miljoner euro) gjorda med motparter med en kreditvärdering på minst P-1 från Moody's eller motsvarande (liksom 2007, då beloppet uppgick till 248 miljoner euro).

Övriga motsvarigheter till likvida medel – motparternas profil

Per den 31 december 2008 hade fonden investerat i ett kortfristigt diskonteringspapper, och samtliga investeringar (20 miljoner euro) skedde med motparter med en kreditvärdering från Moody’s eller motsvarande på minst P-1.

Säljbara tillgångar – emittenternas profil

Av följande tabell framgår uppdelningen mellan de olika kategorierna av emittenter, med belopp per 31 december 2008 angivna, exklusive upplupen ränta:

| (miljoner euro) |
| --- |
| Emittent | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Andra emittenter Aaa | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Supra Aaa | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Stater/organ Aaa | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Stater/organ Aa1 | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Stater/organ Aa2 | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Stater/organ Aa3 | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| Stater/organ A1 | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| Stater/organ A2 | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| Stater/organ A3 | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Stater/organ Baa1 | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Stater/organ NR | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Totalt | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

(miljoner euro)

Emittent

31.12.2008

31.12.2007

Andra emittenter Aaa

217

25 %

310

35 %

Supra Aaa

0

0 %

5

1 %

Stater/organ Aaa

339

39 %

196

22 %

Stater/organ Aa1

53

6 %

72

8 %

Stater/organ Aa2

136

16 %

0

0 %

Stater/organ Aa3

0

0 %

81

9 %

Stater/organ A1

82

9 %

73

8 %

Stater/organ A2

32

4 %

132

15 %

Stater/organ A3

9

1 %

4

1 %

Stater/organ Baa1

0

0 %

10

1 %

Stater/organ NR

0

0 %

0

0 %

Totalt

Totalt

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

Alla värdepapper i portföljen uppfyller kraven i de reviderade riktlinjerna för förvaltningen, samt följande kriterier:

| — | För värdepapper som emitteras av medlemsstater: en kreditvärdering på minst Baa3. |
| --- | --- |

—

För värdepapper som emitteras av medlemsstater: en kreditvärdering på minst Baa3.

| — | För värdepapper som emitteras av övernationella organ, andra stater eller företag inom den offentliga sektorn: en kreditvärdering på minst Aa2. |
| --- | --- |

—

För värdepapper som emitteras av övernationella organ, andra stater eller företag inom den offentliga sektorn: en kreditvärdering på minst Aa2.

| — | Säkerställda obligationer: kreditvärdering Aaa. |
| --- | --- |

—

Säkerställda obligationer: kreditvärdering Aaa.

| — | Värdepapper som emitteras av banker och bolag: en kreditvärdering på minst Aa2. |
| --- | --- |

—

Värdepapper som emitteras av banker och bolag: en kreditvärdering på minst Aa2.

7.8   VERKLIGT VÄRDE

Det beräknade verkliga värdet av makroekonomiska stöd, betalningsbalanslån och Euratomlån beräknas enligt modellen med diskonterade kassaflöden. Enligt denna modell diskonteras framtida kassaflöden med hjälp av de avkastningskurvor (AAA) som bedöms vara lämpliga för återstoden av löptiden. Det beräknade verkliga värdet av lån till rörlig ränta antas vara ungefär lika med balansvärdet, eftersom räntesatsen räknas om var sjätte månad.

På balansdagen beräknades det verkliga värdet av utlåning och upplåning till fast ränta till 2 118 miljoner euro (2007: 90 miljoner euro) respektive 2 118 miljoner euro (2007: 89 miljoner euro). Detta kan jämföras med motsvarande balansvärde på 2 091 miljoner euro (2007: 87 miljoner euro) respektive 2 091 miljoner euro (motsvarande belopp 2007: 87 miljoner euro).

7.9   LIKVIDITET

I nedanstående tabell redovisas en analys av garantifondens tillgångar och skulder utifrån löptid, beräknad såsom den tid som återstår från balansdagen till dess att placeringen löper ut enligt tillämpliga kontraktsvillkor. Uppskattningarna är gjorda enligt försiktigaste möjliga antaganden. För skulder visas därför den tidigaste möjliga återbetalningsdagen, medan den senaste anges för tillgångar. De tillgångar och skulder som inte har någon avtalsenlig förfallodag finns samlade under rubriken löptid obestämd.

garantifondens

| (miljoner euro) |
| --- |
| Återstående löptid | Kortare än 3 månader | 3 månader–1 år | 1–10 år | Löptid obestämd | Totalt |
| Tillgångar i euro: |
| Avistakonton | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kortfristiga placeringar | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| varav upplupen ränta | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Säljbara tillgångar | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| varav upplupen ränta | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| Totalt | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Skulder i euro: |
| Eget kapital | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Totalt | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Ställning likvida medel netto per den 31.12.2008 | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Ställning likvida medel per den 31.12.2008 | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

(miljoner euro)

Återstående löptid

Kortare än 3 månader

3 månader–1 år

1–10 år

Löptid obestämd

Totalt

Tillgångar i euro:

Tillgångar i euro:

Avistakonton

1

0

0

0

1

1

Kortfristiga placeringar

203

0

0

0

203

203

varav upplupen ränta

varav upplupen ränta

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Säljbara tillgångar

21

82

784

0

887

887

varav upplupen ränta

varav upplupen ränta

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

Totalt

Totalt

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Skulder i euro:

Skulder i euro:

Eget kapital

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Skulder till leverantörer och stödmottagare

1

0

0

0

1

1

Totalt

Totalt

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Ställning likvida medel netto per den 31.12.2008

Ställning likvida medel netto per den 31.12.2008

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Ställning likvida medel per den 31.12.2008

Ställning likvida medel per den 31.12.2008

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN (UNDER AVVECKLING)

Följande uppgifter gäller den upplåning, utlåning och finansverksamhet som utförs av Europeiska gemenskaperna genom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (nedan EKSG under avveckling). Närmare upplysningar finns tillgängliga i årsredovisningarna för EKSG under avveckling.

Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling

EKSG under avveckling

7.10   RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING)

Europeiska kommissionen förvaltar likvidationen av EKSG:s skulder, och inga nya lån eller motsvarande finansiering planeras för EKSG under avveckling. Ny EKSG-upplåning får bara användas till refinansiering i syfte att minska kostnaderna för kapitalet. I finansförvaltningen tillämpas principen om försiktighet i förvaltningen i syfte att hålla nere riskerna så mycket som möjligt, såväl vad gäller operativa risker som motparts- och marknadsrisker.

7.11   MARKNADSRISKER

EKSG under avveckling är utsatt för viss valutarisk i samband med exponering mot pund sterling. Läget vad gäller tillgångar och skulder i pund sterling präglas till största del av icke-noterade räntebärande värdepapper till ett sammanlagt värde på motsvarande 157 miljoner euro som emitterats av EIB för att täcka en utebliven betalning från en gäldenär (se anmärkning 2.4.2). EKSG under avveckling är exponerad för vissa prisrisker kopplade till prisfluktuationer på räntebärande värdepapper. Detta avser de placeringar som i balansräkningen är klassificerade som säljbara tillgångar.

2.4.2

7.12   RÄNTERISK

På grund av verksamhetens natur är EKSG under avveckling exponerad för effekterna av fluktuationer i marknadsräntor både vad avser kassaflödet och tillgångarnas verkliga värde. De ränterisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor. De räntebärande värdepapper som emitteras till rörlig ränta innebär för EKSG under avveckling en exponering för ränterisk i fråga om kassaflödet, medan motsvarande värdepapper som emitteras till fast räntesats innebär en ränteriskexponering kopplad till det verkliga värdet. På balansdagen utgjorde obligationer med fast räntesats ca 97 % av den samlade investeringsportföljen (2007: 94 %).

7.13   KREDITRISK

EKSG under avveckling är också exponerad för risken för att en motpart helt eller delvis visar sig vara oförmögen att betala de belopp som förfaller. Den förvaltande enheten får således bara samarbeta med banker som är upptagna på en förteckning över godkända banker och som har tillräckligt strikta krav på sina motparter. Exponeringen mot kreditrisk hanteras först och främst genom en regelbunden analys av gäldenärernas förmåga att betala räntor och amorteringar. Exponeringen reduceras också genom säkerheter, liksom genom garantiåtaganden från stater, företag eller personer. Av det totala utestående beloppet täcks 73 % av garantier direkt från en medlemsstat eller på motsvarande nivå (offentliga institutioner eller offentligägda näringslivsgrupper i medlemsstaterna). 20 % av de utestående lånen har beviljats banker eller täcks av garantier från banker.

7.14   LIKVIDITETSRISK

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor.

I fråga om förvaltningen av de tillgångar och skulder som hör till EKSG under avveckling hanterar kommissionen likviditetsbehoven mot bakgrund av en betalningsprognos som sträcker sig över 11 år, och som sammanställs efter samråd med de ansvariga avdelningarna inom kommissionen.

7.15   VERKLIGT VÄRDE

Det beräknade verkliga värdet av upp- och utlåningen beräknas enligt modellen med diskonterade kassaflöden. Värdepapper som kan säljas redovisas till verkligt värde, vilket är lika med marknadspris plus upplupen ränta. Inga finansiella instrument har värderats till beräkningsmetoder som inte är underbyggda med verifierbara marknadspriser eller procentsatser. Vad gäller kundfordringar anses det verkliga värdet vara ungefär lika med det nominella värdet minus en avsättning för nedskrivningar. Vad avser leverantörsskulder anses det verkliga värdet vara ungefär lika med det nominella värdet. Som verkligt värde i likvida medel och motsvarigheter till likvida medel, inklusive löpande konton och andra kortfristiga insättningar (löptid kortare än tre månader), räknas det nominella tillgodohavandet.

8.   REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

I fråga om redovisningen av transaktioner med nyckelpersoner i EU:s förvaltning, dvs. personer som har ett centralt förvaltningsansvar inom Europeiska gemenskaperna, räknas följande kategorier av personer som nyckelpersoner:

| Kategori 1 | : | ordförandena för Europeiska kommissionen respektive EG-domstolen. |
| --- | --- | --- |
| Kategori 2 | : | rådets generalsekreterare och kommissionens vice ordförande. |
| Kategori 3 | : | kommissionens ledamöter, EG-domstolens domare och generaladvokater, förstainstansrättens ordförande och ledamöter, Europeiska gemenskapernas personaldomstols ordförande och ledamöter, EU-ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen. |
| Kategori 4 | : | revisionsrättens ordförande och ledamöter. |
| Kategori 5 | : | de högst uppsatta tjänstemännen vid gemenskapens institutioner och byråer. |

Kategori 1

Kategori 1

:

ordförandena för Europeiska kommissionen respektive EG-domstolen.

Kategori 2

Kategori 2

:

rådets generalsekreterare och kommissionens vice ordförande.

Kategori 3

Kategori 3

:

kommissionens ledamöter, EG-domstolens domare och generaladvokater, förstainstansrättens ordförande och ledamöter, Europeiska gemenskapernas personaldomstols ordförande och ledamöter, EU-ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen.

Kategori 4

Kategori 4

:

revisionsrättens ordförande och ledamöter.

Kategori 5

Kategori 5

:

de högst uppsatta tjänstemännen vid gemenskapens institutioner och byråer.

EKONOMISKA ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I EU:S FÖRVALTNING

| Euro |
| --- |
| Typ av ersättning (per anställd) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundlön (per månad) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Bosättningsbidrag/utlandstillägg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familjetillägg: |
| Hushållstillägg (% av lön) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| Underhållsberättigat barn | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| Förskoleersättning | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| Utbildningstillägg, eller | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| utbildning utanför arbetsplatsen | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Tillägg för rättens ordförande | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 500 - 810,74 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Representationstillägg | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Årliga reseersättningar | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | ja |
| Överföringar till medlemsstaterna: |
| Utbildningstillägg (7) | ja | ja | ja | ja | ja |
| % av lön (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % av lön utan korr. koeff. | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % |
| Representationskostnader | ersätts | ersätts | ersätts | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Tillträdande av tjänst: |
| Bosättningskostnader | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | ersätts |
| Resekostnader för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Avgång från tjänsten: |
| Flyttningsbidrag | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | ersätts |
| Resekostnader för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Hushållstillägg (% av lön) (8) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | Ej tillämpligt |
| Sjukförsäkring | täcks | täcks | ersätts | ersätts | valfritt |
| Pensioner (% av lön, före skatt) | max 70 % | max 70 % | max 70 % | max 70 % | max 70 % |
| Avdrag: |
| Gemenskapsskatt | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sjukförsäkringsavgift (% av lön) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Särskild avgift | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| Avgift till pensionssystem | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 10,9 % |
| Antal berörda personer, 31.12.2008 | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

Euro

Typ av ersättning (per anställd)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundlön (per månad)

Grundlön

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Bosättningsbidrag/utlandstillägg

Bosättningsbidrag/utlandstillägg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familjetillägg:

Familjetillägg:

Hushållstillägg (% av lön)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

Underhållsberättigat barn

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

Förskoleersättning

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

Utbildningstillägg, eller

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

utbildning utanför arbetsplatsen

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Tillägg för rättens ordförande

Tillägg för rättens ordförande

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

500 - 810,74

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Representationstillägg

Representationstillägg

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Årliga reseersättningar

Årliga reseersättningar

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

ja

Överföringar till medlemsstaterna:

Överföringar till medlemsstaterna:

Utbildningstillägg (7)

7

ja

ja

ja

ja

ja

% av lön (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% av lön utan korr. koeff.

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

Representationskostnader

Representationskostnader

ersätts

ersätts

ersätts

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tillträdande av tjänst:

Tillträdande av tjänst:

Bosättningskostnader

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

ersätts

Resekostnader för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Avgång från tjänsten:

Avgång från tjänsten:

Flyttningsbidrag

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

ersätts

Resekostnader för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Hushållstillägg (% av lön) (8)

8

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

Ej tillämpligt

Sjukförsäkring

täcks

täcks

ersätts

ersätts

valfritt

Pensioner (% av lön, före skatt)

Pensioner

max 70 %

max 70 %

max 70 %

max 70 %

max 70 %

Avdrag:

Avdrag:

Gemenskapsskatt

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sjukförsäkringsavgift (% av lön)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Särskild avgift

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

Avgift till pensionssystem

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

10,9 %

Antal berörda personer, 31.12.2008

Antal berörda personer, 31.12.2008

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna godkändes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till kommissionens räkenskapsförare. Årsredovisningen och anmärkningarna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redovisats ovan.

10.   ENHETER SOM INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

A.   KONTROLLERADE ENHETER

1.   Institutioner och rådgivande organ

Regionkommittén

Europeiska unionens råd

Europeiska gemenskapernas domstol

Europeiska kommissionen

Revisionsrätten

Europeiska datatillsynsmannen

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ombudsmannen

Europaparlamentet

2.   Gemenskapsbyråer

Europeiska byrån för återuppbyggnad (9)

9

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Europeiska miljöbyrån

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Europeiska läkemedelsmyndigheten

Europeiska kemikaliemyndigheten (10)

10

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi) (10)

10

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)

Europeiska järnvägsbyrån

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

3.   Genomförandeorgan

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

Genomförandeorgan för det transeuropeiska transportnätet (10)

10

4.   Övriga kontrollerade enheter

Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)

Eurojust (11)

11

Europeiska polisakademin (Cepol) (11)

11

B.   GEMENSAMMA FÖRETAG

Iter internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet (ägarintresse/röstvärde: 48,5 %)

Europeiska investeringsfonden (ägarintresse/röstvärde: 65 %)

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling (ägarintresse/röstvärde: 91,6 %/49,3 %)

C.   INTRESSEFÖRETAG

Europeiska investeringsfonden (ägarintresse/röstvärde: 27,43 %)

11.   ENHETER SOM INTE INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

I detta avsnitt redovisas räkenskaperna för några enheter som inte uppfyller villkoren för att integreras i Europeiska gemenskapernas konsoliderade räkenskaper, trots att deras tillgångar förvaltas av gemenskaperna.

11.1   EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

Europeiska utvecklingsfonden är det viktigaste instrumentet för gemenskapens utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). I Romfördraget från 1957 gjordes avsättningar för dess bildande i syfte att bevilja tekniskt och ekonomiskt bistånd, i början till länder i Afrika som vid denna tidpunkt fortfarande var kolonier och med vilka vissa medlemsstater hade historiska förbindelser.

Avtalen om varje ny EUF sluts för cirka fem år. EUF 9 löpte ut samtidigt som EUF 10 trädde i kraft den 1 juli 2008.

EUF finansieras inte genom gemenskapsbudgeten, utan genom direkta bidrag från medlemsstaterna, varvid varje medlemsstats bidrag beslutas efter förhandlingar. Medlemsstaternas respektive bidrag baseras bland annat på BNI och på historiska kopplingar till AVS-staterna och de utomeuropeiska länderna och territorierna. EUF:s medel förvaltas av kommissionen och Europeiska investeringsbanken.

EUF omfattas av en separat budgetförordning (EUT L 78, 19.3.2008, s. 1), där det anges att dess räkenskaper ska redovisas separat från gemenskapernas. Den externa granskningen av EUF:s verksamhet sköts av revisionsrätten och Europaparlamentet. Balansräkning och resultaträkning för EUF 8, 9 och 10 återges nedan i informationssyfte.

Balansräkning – EUF 8, 9 och 10

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Omsättningstillgångar: |
| Fordringar | 17 | 8 |
| Förfinansiering netto | 918 | 957 |
| Andra omsättningstillgångar | (6) | (3) |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 290 | 388 |
| Tillgångar totalt | 1 219 | 1 350 |
| Kortfristiga skulder: |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (702) | (704) |
| Skulder totalt | (702) | (704) |
| Tillgångar netto | 517 | 646 |
| Fonder och reserver |
| Infordrade medel | 17 079 | 25 019 |
| Ekonomiskt resultat för året | (3 030) | (3 256) |
| Resultat som överförts från tidigare år | (15 784) | (22 411) |
| Övriga reserver | 2 252 | 1 294 |
| Tillgångar netto | 517 | 646 |

(miljoner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Omsättningstillgångar:

Omsättningstillgångar:

Fordringar

17

8

Förfinansiering netto

918

957

Andra omsättningstillgångar

(6)

(3)

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

290

388

Tillgångar totalt

Tillgångar totalt

1 219

1 219

1 350

1 350

Kortfristiga skulder:

Kortfristiga skulder:

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(702)

(704)

Skulder totalt

Skulder totalt

(702)

(702)

(704)

(704)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

517

517

646

646

Fonder och reserver

Fonder och reserver

Infordrade medel

17 079

25 019

Ekonomiskt resultat för året

(3 030)

(3 256)

Resultat som överförts från tidigare år

(15 784)

(22 411)

Övriga reserver

2 252

1 294

Tillgångar netto

Tillgångar netto

517

517

646

646

Resultaträkning – EUF 8, 9 och 10

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Intäkter totalt | 23 | 0 |
| Driftskostnader |
| Driftskostnader: |
| Programplanerat stöd | 416 | 638 |
| Makroekonomiskt bistånd | 344 | 427 |
| Politiken inom olika sektorer | 1 387 | 1 149 |
| Intra-AVS-projekt | 517 | 382 |
| Räntesubventioner | 2 | 1 |
| Katastrofhjälp | 188 | 155 |
| Flyktinghjälp | 6 | (6) |
| Riskkapital | 17 | 58 |
| STABEX | 25 | 98 |
| Sysmin | 5 | 32 |
| Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF | 19 | 5 |
| Strukturella justeringar | 0 | (6) |
| Skuldlättnader | (1) | 180 |
| Kompensation exportintäkter | 42 | 84 |
| Institutionellt stöd | 35 | 30 |
| Fonden för Demokratiska republiken Kongo | 2 | 17 |
| Totala kostnader kopplade till driften | 3 004 | 3 244 |
| Administrativa och finansiella kostnader | 58 | 31 |
| Överskott/(underskott) från den operativa verksamheten | (3 039) | (3 275) |
| Transaktioner utanför den operativa verksamheten |
| Finansiella intäkter | 13 | 19 |
| Förluster från nedskrivning av fordringar | (4) | 0 |
| Överskott/(underskott) från icke löpande verksamhet | 9 | 19 |
| Ekonomiskt resultat för året | (3 030) | (3 256) |

(miljoner euro)

2008

2007

Intäkter totalt

Intäkter totalt

23

23

0

0

Driftskostnader

Driftskostnader

Driftskostnader:

Driftskostnader:

Programplanerat stöd

416

638

Makroekonomiskt bistånd

344

427

Politiken inom olika sektorer

1 387

1 149

Intra-AVS-projekt

517

382

Räntesubventioner

2

1

Katastrofhjälp

188

155

Flyktinghjälp

6

(6)

Riskkapital

17

58

STABEX

25

98

Sysmin

5

32

Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF

19

5

Strukturella justeringar

0

(6)

Skuldlättnader

(1)

180

Kompensation exportintäkter

42

84

Institutionellt stöd

35

30

Fonden för Demokratiska republiken Kongo

2

17

Totala kostnader kopplade till driften

Totala kostnader kopplade till driften

3 004

3 004

3 244

3 244

Administrativa och finansiella kostnader

Administrativa och finansiella kostnader

58

58

31

31

Överskott/(underskott) från den operativa verksamheten

Överskott/(underskott) från den operativa verksamheten

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Transaktioner utanför den operativa verksamheten

Transaktioner utanför den operativa verksamheten

Finansiella intäkter

13

19

Förluster från nedskrivning av fordringar

(4)

0

Överskott/(underskott) från icke löpande verksamhet

Överskott/(underskott) från icke löpande verksamhet

9

9

19

19

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2   SJUKFÖRSÄKRINGSSYSTEMET

Gemenskapernas sjukförsäkringssystem har skapats för att finansiera tillgången till sjukvård för personalen vid gemenskapernas institutioner och organ. Sjukförsäkringssystemets resurser är dess egna, och kontrolleras inte av Europeiska gemenskaperna, även om medlen i praktiken förvaltas av kommissionen. Systemet finansieras genom bidrag från dess medlemmar (personalen) samt från arbetsgivarna (institutioner, organ, byråer m.fl.). Eventuella överskott bibehålls som tillgångar.

Systemet består av fyra skilda delar. Huvudkomponenten avser personal vid gemenskapens institutioner och organ, och tre mindre komponenter omfattar personal vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens, vid Europaskolorna samt personal som arbetar utanför gemenskapen, t.ex. vid delegationerna. Den 31 december 2008 uppgick sjukförsäkringssystemets tillgångar till totalt 288 miljoner euro (motsvarande belopp för 2007: 287 miljoner euro).

DEL II

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS BUDGET OCH FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| A. | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten |
| --- | --- |

A.

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

| 1. | Budgetutfall |
| --- | --- |

1.

Budgetutfall

| 2. | Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp |
| --- | --- |

2.

Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp

Inkomster:

Inkomster:

| 3. | Konsoliderad sammanfattning av utfallet på inkomstsidan |
| --- | --- |

3.

Konsoliderad sammanfattning av utfallet på inkomstsidan

Utgifter:

Utgifter:

| 4. | Sammansättning och utveckling av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden Budgetramens rubriker |
| --- | --- |

4.

Sammansättning och utveckling av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden Budgetramens rubriker

| 5. | Utnyttjande av åtagandebemyndiganden indelat enligt rubrikerna i budgetramen |
| --- | --- |

5.

Utnyttjande av åtagandebemyndiganden indelat enligt rubrikerna i budgetramen

| 6. | Utnyttjande av betalningsbemyndiganden indelat enligt rubrikerna i budgetramen |
| --- | --- |

6.

Utnyttjande av betalningsbemyndiganden indelat enligt rubrikerna i budgetramen

| 7. | Utveckling av utestående åtaganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

7.

Utveckling av utestående åtaganden per rubrik i budgetramen

| 8. | Fördelning av utestående åtaganden per ursprungsår och per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

8.

Fördelning av utestående åtaganden per ursprungsår och per rubrik i budgetramen

| 9. | Sammansättning och utveckling av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

9.

Sammansättning och utveckling av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per politikområde

| 10. | Utnyttjande av åtagandebemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

10.

Utnyttjande av åtagandebemyndiganden per politikområde

| 11. | Utnyttjande av betalningsbemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

11.

Utnyttjande av betalningsbemyndiganden per politikområde

| 12. | Utveckling av utestående åtaganden per politikområde |
| --- | --- |

12.

Utveckling av utestående åtaganden per politikområde

| 13. | Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och per politikområde |
| --- | --- |

13.

Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och per politikområde

Institutioner och byråer:

Institutioner och byråer:

| 14. | Konsoliderad sammanfattning av utfallet på inkomstsidan per institution |
| --- | --- |

14.

Konsoliderad sammanfattning av utfallet på inkomstsidan per institution

| 15. | Utnyttjande av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per institution |
| --- | --- |

15.

Utnyttjande av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per institution

Decentraliserade byråer:

Decentraliserade byråer:

| 16. | Byråernas inkomster: budgetprognoser, fordringar och mottagna belopp |
| --- | --- |

16.

Byråernas inkomster: budgetprognoser, fordringar och mottagna belopp

| 17. | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per byrå |
| --- | --- |

17.

Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per byrå

| 18. | Budgetutfall inklusive byråerna |
| --- | --- |

18.

Budgetutfall inklusive byråerna

| B. | Förklaringar till de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

B.

Förklaringar till de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet

| 1. | Budgetprinciper, strukturer och anslag |
| --- | --- |

1.

Budgetprinciper, strukturer och anslag

| 2. | Förklaringar till rapporterna om genomförandet av budgeten |
| --- | --- |

2.

Förklaringar till rapporterna om genomförandet av budgeten

ABSCHNITT A: KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN (12)

12

RESULTAT AV BUDGETGENOMFÖRANDET

1.   UTFALL FÖR BUDGETGENOMFÖRANDET 2008

| (miljoner euro) |
| --- |
| | EFTA-EES | Europeiska | Totalt 2008 | Totalt 2007 |
| Inkomster under budgetåret | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| Betalningar mot årets anslag | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till år n+1 | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| Efta-anslag som överförs från år n-1 | (2) | 0 | (2) | (2) |
| Outnyttjade betalningsbemyndiganden som förts över från budgetåret n-1 och som förfallit | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Budgetutfall | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

(miljoner euro)

EFTA-EES

Europeiska

Totalt 2008

Totalt 2007

Inkomster under budgetåret

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

Betalningar mot årets anslag

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Betalningsbemyndiganden som överförs till år n+1

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

Efta-anslag som överförs från år n-1

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

Outnyttjade betalningsbemyndiganden som förts över från budgetåret n-1 och som förfallit

1

187

188

188

246

246

Växelkursskillnader under budgetåret

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Budgetutfall

Budgetutfall

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

Budgetöverskottet för Europeiska gemenskaperna återgår till medlemsstaterna under det därpå följande året genom avdrag från de belopp som de annars skulle ha betalt in för det året.

2.   JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

INKOMSTER

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning | Ursprunglig budget | Slutlig budget | Fastställda fordringar | Inkomster | Differens: slutligt budgeterade minus faktiska | Inkomstbelopp i procent av budgeten | Utestående |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Egna medel | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Överskott, saldon och justeringar | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Inkomster från personer som är knutna till institutionerna eller till andra gemenskapsorgan | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Dröjsmålsränta och böter | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Upp- och utlåning | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Diverse inkomster | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129,19 % | 32 |
| Totalt | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105,02 % | 11 856 |

(miljoner euro)

Avdelning

Ursprunglig budget

Slutlig budget

Fastställda fordringar

Inkomster

Differens: slutligt budgeterade minus faktiska

Inkomstbelopp i procent av budgeten

Utestående

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Egna medel

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100,30 %

1 358

3.

Överskott, saldon och justeringar

126

4 160

4 174

4 174

–14

100,34 %

0

4.

Inkomster från personer som är knutna till institutionerna eller till andra gemenskapsorgan

1 029

1 029

984

977

52

94,96 %

7

5.

Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet

81

81

443

353

– 272

435,29 %

90

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

1 766

11 733

1 794

–28

101,61 %

9 938

8.

Upp- och utlåning

26

26

61

34

–8

130,07 %

27

9.

Diverse inkomster

30

30

71

39

–9

129,19 %

32

Totalt

Totalt

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

UTGIFTER PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Ursprunglig budget | Slutlig budget (13) | Gjorda betalningar | Differens: slutligt budgeterade minus faktiska | % | Anslag som överförts till 2009 | Anslag som förfaller |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Hållbar tillväxt | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4. | EU som global partner | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5. | Administration | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6. | Kompensationer | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| Totalt | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

(miljoner euro)

Rubrik i budgetramen

Ursprunglig budget

Slutlig budget (13)

13

Gjorda betalningar

Differens: slutligt budgeterade minus faktiska

%

Anslag som överförts till 2009

Anslag som förfaller

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Hållbar tillväxt

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4.

EU som global partner

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5.

Administration

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6.

Kompensationer

207

207

207

0

100,00 %

0

0

Totalt

Totalt

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

UTGIFTER PER POLITIKOMRÅDE

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Ursprunglig budget | Slutlig budget (14) | Gjorda betalningar | Differens: slutligt budgeterade minus faktiska | % | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Ekonomi och finans | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02 | Näringsliv | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03 | Konkurrens | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04 | Sysselsättning och socialpolitik | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06 | Energi och transport | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07 | Miljö | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08 | Forskning | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09 | Informationssamhället och medier | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10 | Direkt forskning | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12 | Inre marknaden | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13 | Regionalpolitik | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15 | Utbildning och kultur | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16 | Kommunikation | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19 | Yttre förbindelser | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20 | Handel | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22 | Utvidgning | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23 | Humanitärt bistånd | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26 | Kommissionens administration | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27 | Budget | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28 | Revision | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29 | Statistik | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30 | Pensioner | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31 | Språktjänster | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40 | Reserver | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90 | Övriga institutioner | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| Totalt | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

(miljoner euro)

Politikområde

Ursprunglig budget

Slutlig budget (14)

14

Gjorda betalningar

Differens: slutligt budgeterade minus faktiska

%

Överförda anslag

Anslag som förfaller

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Ekonomi och finans

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02

Näringsliv

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03

Konkurrens

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06

Energi och transport

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07

Miljö

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08

Forskning

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09

Informationssamhället och medier

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10

Direkt forskning

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11

Havsfrågor och fiske

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12

Inre marknaden

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13

Regionalpolitik

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14

Beskattning och tullunion

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15

Utbildning och kultur

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16

Kommunikation

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17

Hälsa och konsumentskydd

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19

Yttre förbindelser

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20

Handel

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22

Utvidgning

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23

Humanitärt bistånd

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24

Bedrägeribekämpning

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26

Kommissionens administration

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27

Budget

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28

Revision

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29

Statistik

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30

Pensioner

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31

Språktjänster

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40

Reserver

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90

Övriga institutioner

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

Totalt

Totalt

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   SAMMANSTÄLLNING AV UTFALLET VAD GÄLLER BUDGETINKOMSTER 2008

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning | Budgeterade inkomster | Fastställda fordringar | Inkomster | Inkomster i procent av budgeten | Utestående |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 1. | Egna medel | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Överskott, saldon och justeringar | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Inkomster från personer som är knutna till institutionerna eller till andra gemenskapsorgan | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Dröjsmålsränta och böter | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Upp- och utlåning | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Diverse inkomster | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| Totalt | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

(miljoner euro)

Avdelning

Budgeterade inkomster

Fastställda fordringar

Inkomster

Inkomster i procent av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

1.

Egna medel

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3.

Överskott, saldon och justeringar

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4.

Inkomster från personer som är knutna till institutionerna eller till andra gemenskapsorgan

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5.

Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8.

Upp- och utlåning

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9.

Diverse inkomster

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

Totalt

Totalt

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

Detaljerade uppgifter för avdelning 1: egna medel

| Artikel | Budgeterade inkomster | Fastställda fordringar | Inkomster | Inkomster i procent av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 10. | Jordbrukstullar | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11. | Sockeravgifter | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12. | Tullar | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13. | Mervärdesskatt (moms) | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14. | BNI | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15. | Korrigering av obalanser i budgeten | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| Totalt | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |

Artikel

Budgeterade inkomster

Fastställda fordringar

Inkomster

Inkomster i procent av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

10.

Jordbrukstullar

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11.

Sockeravgifter

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12.

Tullar

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13.

Mervärdesskatt (moms)

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14.

BNI

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15.

Korrigering av obalanser i budgeten

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

Totalt

Totalt

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100,30 %

100,30 %

1 358

1 358

Detaljerade uppgifter för avdelning 3: disponibla överskott

| Artikel | Budgeterade inkomster | Fastställda fordringar | Inkomster | Inkomster i procent av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 30. | Överskott från föregående budgetår | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31. | Överskott på momsmedel | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32. | Överskott på BNI | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34. | Justering för de som inte deltar i RIF-politiken | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35. | Korrigering till förmån för Förenade kungariket | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| Totalt | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Artikel

Budgeterade inkomster

Fastställda fordringar

Inkomster

Inkomster i procent av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

30.

Överskott från föregående budgetår

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31.

Överskott på momsmedel

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32.

Överskott på BNI

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34.

Justering för de som inte deltar i RIF-politiken

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35.

Korrigering till förmån för Förenade kungariket

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Totalt

Totalt

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   UTVECKLING OCH SAMMANSÄTTNING AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Anslag enligt den ursprungligen antagna budgeten | Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar) | Överförda | Inkomster för särskilda ändamål | Tilläggsanslag totalt | Beviljade anslag totalt | Anslag enligt den ursprungligen antagna budgeten | Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar) | Överförda | Inkomster för särskilda ändamål | Tilläggsanslag totalt | Beviljade anslag totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Hållbar tillväxt | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4 | EU som global partner | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5 | Administration | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6 | Kompensationer | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| Totalt | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

(miljoner euro)

Rubrik i budgetramen

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag enligt den ursprungligen antagna budgeten

Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar)

Överförda

Inkomster för särskilda ändamål

Tilläggsanslag totalt

Beviljade anslag totalt

Anslag enligt den ursprungligen antagna budgeten

Ändringar (överföringar och ändringsbudgetar)

Överförda

Inkomster för särskilda ändamål

Tilläggsanslag totalt

Beviljade anslag totalt

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Hållbar tillväxt

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4

EU som global partner

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5

Administration

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6

Kompensationer

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

Totalt

Totalt

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Beviljade åtagandebemyndiganden | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2009 | Anslag som förfaller |
| Mot budgetårets anslag | Mot överförda anslag | Mot inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster för särskilda ändamål | Icke-automatiska överföringar | Totalt | % | Budgetårets anslag | Överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Hållbar tillväxt | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4 | EU som global partner | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5 | Administration | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6 | Kompensationer | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Totalt | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

(miljoner euro)

Rubrik i budgetramen

Beviljade åtagandebemyndiganden

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2009

Anslag som förfaller

Mot budgetårets anslag

Mot överförda anslag

Mot inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster för särskilda ändamål

Icke-automatiska överföringar

Totalt

%

Budgetårets anslag

Överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Hållbar tillväxt

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4

EU som global partner

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5

Administration

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6

Kompensationer

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Totalt

Totalt

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

6.   UTNYTTJANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Beviljade betalningsbemyndiganden | Gjorda betalningar | Anslag som överförts till 2009 | Anslag som förfaller |
| Mot budgetårets anslag | Mot överförda anslag | Mot inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Icke-automatiska överföringar | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Budgetårets anslag | Överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål (EFTA) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16= 15/1 |
| 1 | Hållbar tillväxt | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4 | EU som global partner | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5 | Administration | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6 | Kompensationer | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Totalt | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

(miljoner euro)

Rubrik i budgetramen

Beviljade betalningsbemyndiganden

Gjorda betalningar

Anslag som överförts till 2009

Anslag som förfaller

Mot budgetårets anslag

Mot överförda anslag

Mot inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Icke-automatiska överföringar

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Budgetårets anslag

Överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål (EFTA)

Totalt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16= 15/1

1

Hållbar tillväxt

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4

EU som global partner

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5

Administration

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6

Kompensationer

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Totalt

Totalt

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | |
| Rubrik i budgetramen | Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Åtaganden som dragits tillbaka/växelkursförändringar/anslag som förfallit | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför förfallit | Utestående åtaganden vid årets slut | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| 1 | Hållbar tillväxt | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU som global partner | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Administration | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6 | Kompensationer | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| Totalt | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

(miljoner euro)

(miljoner euro)

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Rubrik i budgetramen

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Åtaganden som dragits tillbaka/växelkursförändringar/anslag som förfallit

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför förfallit

Utestående åtaganden vid årets slut

Totala utestående åtaganden vid årets slut

1

Hållbar tillväxt

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4

EU som global partner

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5

Administration

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6

Kompensationer

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

Totalt

Totalt

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   FÖRDELNING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER ÅTAGANDEÅR OCH RUBRIK I BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Totalt |
| 1 | Hållbar tillväxt | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurserna | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU som global partner | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Administration | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| Totalt | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

(miljoner euro)

Rubrik i budgetramen

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Totalt

1

Hållbar tillväxt

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2

Skydd och förvaltning av naturresurserna

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4

EU som global partner

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5

Administration

1

0

0

0

0

0

30

717

748

Totalt

Totalt

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   SAMMANSÄTTNING OCH UTVECKLING AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Beviljade anslag | Ändringar (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster för särskilda ändamål | Tilläggsanslag totalt | Totala beviljade anslag | Beviljade anslag | Ändringar (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster för särskilda ändamål | Tilläggsanslag totalt | Totala beviljade anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Ekonomi och finans | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Näringsliv | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Konkurrens | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Sysselsättning och socialpolitik | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Energi och transport | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Miljö | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Forskning | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Informationssamhället och medier | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Direkt forskning | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Fiske och havsfrågor | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Inre marknaden | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Regionalpolitik | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Utbildning och kultur | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Kommunikation | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Yttre förbindelser | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Handel | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Utvidgning | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humanitärt bistånd | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | Kommissionens administration | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Budget | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Revision | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Statistik | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Pensioner | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Språktjänster | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Reserver | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Övriga institutioner | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| Totalt | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

(miljoner euro)

Politikområde

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Beviljade anslag

Ändringar (överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster för särskilda ändamål

Tilläggsanslag totalt

Totala beviljade anslag

Beviljade anslag

Ändringar (överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster för särskilda ändamål

Tilläggsanslag totalt

Totala beviljade anslag

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Ekonomi och finans

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Näringsliv

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Konkurrens

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Energi och transport

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Miljö

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Forskning

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Informationssamhället och medier

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Direkt forskning

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Fiske och havsfrågor

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Inre marknaden

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Regionalpolitik

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Beskattning och tullunion

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Utbildning och kultur

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Kommunikation

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Hälsa och konsumentskydd

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Yttre förbindelser

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Handel

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Utvidgning

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humanitärt bistånd

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

Bedrägeribekämpning

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

Kommissionens administration

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Budget

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Revision

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Statistik

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Pensioner

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Språktjänster

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Reserver

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Övriga institutioner

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

Totalt

Totalt

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Åtagandebemyndiganden | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2009 | Anslag som förfaller |
| Mot budgetårets anslag | Mot överförda anslag | Mot inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster för särskilda ändamål | Icke-automatiska överföringar | Totalt | % | Mot budgetårets anslag | Överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål (EFTA) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomi och finans | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Näringsliv | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Konkurrens | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Sysselsättning och socialpolitik | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Energi och transport | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Miljö | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Forskning | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Informationssamhället och medier | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Direkt forskning | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Fiske och havsfrågor | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Inre marknaden | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Regionalpolitik | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Beskattning och tullunion | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Utbildning och kultur | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Kommunikation | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Yttre förbindelser | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Handel | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Utvidgning | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humanitärt bistånd | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Budget | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Revision | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Statistik | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Pensioner | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Språktjänster | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Reserver | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Övriga institutioner | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| Totalt | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

(miljoner euro)

Politikområde

Åtagandebemyndiganden

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2009

Anslag som förfaller

Mot budgetårets anslag

Mot överförda anslag

Mot inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster för särskilda ändamål

Icke-automatiska överföringar

Totalt

%

Mot budgetårets anslag

Överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål (EFTA)

Totalt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Ekonomi och finans

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Näringsliv

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Konkurrens

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Energi och transport

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Miljö

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Forskning

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Informationssamhället och medier

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Direkt forskning

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Fiske och havsfrågor

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Inre marknaden

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Regionalpolitik

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Beskattning och tullunion

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Utbildning och kultur

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Kommunikation

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Hälsa och konsumentskydd

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Yttre förbindelser

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Handel

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Utvidgning

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humanitärt bistånd

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Bedrägeribekämpning

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

Kommissionens administration

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Budget

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Revision

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Statistik

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Pensioner

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Språktjänster

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Reserver

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Övriga institutioner

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

Totalt

Totalt

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   UTNYTTJANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beviljade betalningsbemyndiganden | Gjorda betalningar | Anslag som överförts till 2009 | Anslag som förfaller |
| Mot budgetårets anslag | Mot överförda anslag | Mot inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Icke-automatiska överföringar | Inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Budgetårets anslag | Överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomi och finans | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Näringsliv | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Konkurrens | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Sysselsättning och socialpolitik | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Energi och transport | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Miljö | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Forskning | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Informationssamhället och medier | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Direkt forskning | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Fiske och havsfrågor | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Inre marknaden | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Regionalpolitik | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Beskattning och tullunion | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Utbildning och kultur | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Kommunikation | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Yttre förbindelser | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Handel | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Utvidgning | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humanitärt bistånd | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Budget | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Revision | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Statistik | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Pensioner | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Språktjänster | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Reserver | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,00 % |
| 90 | Övriga institutioner | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| Totalt | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

(miljoner euro)

Politikområde

Beviljade betalningsbemyndiganden

Gjorda betalningar

Anslag som överförts till 2009

Anslag som förfaller

Mot budgetårets anslag

Mot överförda anslag

Mot inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Icke-automatiska överföringar

Inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Budgetårets anslag

Överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Ekonomi och finans

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Näringsliv

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Konkurrens

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Sysselsättning och socialpolitik

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Energi och transport

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Miljö

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Forskning

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Informationssamhället och medier

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Direkt forskning

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Fiske och havsfrågor

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Inre marknaden

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Regionalpolitik

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Beskattning och tullunion

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Utbildning och kultur

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Kommunikation

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Hälsa och konsumentskydd

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Yttre förbindelser

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Handel

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Utvidgning

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humanitärt bistånd

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

Bedrägeribekämpning

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

Kommissionens administration

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Budget

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Revision

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Statistik

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Pensioner

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Språktjänster

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Reserver

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,00 %

90

Övriga institutioner

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

Totalt

Totalt

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Åtaganden som dragits tillbaka/växelkursförändringar/anslag som förfallit | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Åtaganden under året | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Åtaganden som inte får överföras och därför förfallit |
| 01 | Ekonomi och finans | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Näringsliv | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurrens | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Sysselsättning och socialpolitik | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energi och transport | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Miljö | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Forskning | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informationssamhället och medier | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Direkt forskning | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Fiske och havsfrågor | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Inre marknaden | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Regionalpolitik | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Utbildning och kultur | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Kommunikation | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Yttre förbindelser | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Handel | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Utvidgning | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitärt bistånd | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Kommissionens administration | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Budget | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revision | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistik | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Pensioner | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Språktjänster | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Övriga institutioner | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| Totalt | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

(miljoner euro)

Politikområde

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Totala utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Åtaganden som dragits tillbaka/växelkursförändringar/anslag som förfallit

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden under året

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som inte får överföras och därför förfallit

01

Ekonomi och finans

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Näringsliv

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Konkurrens

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Sysselsättning och socialpolitik

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Energi och transport

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Miljö

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Forskning

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Informationssamhället och medier

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Direkt forskning

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Fiske och havsfrågor

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Inre marknaden

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Regionalpolitik

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Beskattning och tullunion

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Utbildning och kultur

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Kommunikation

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Hälsa och konsumentskydd

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Yttre förbindelser

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Handel

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Utvidgning

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humanitärt bistånd

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

Bedrägeribekämpning

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

Kommissionens administration

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Budget

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Revision

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Statistik

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Pensioner

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Språktjänster

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Övriga institutioner

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

Totalt

Totalt

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   FÖRDELNING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER ÅTAGANDEÅR OCH POLITIKOMRÅDE

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Politikområde | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Totalt |
| 01 | Ekonomi och finans | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Näringsliv | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurrens | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Sysselsättning och socialpolitik | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energi och transport | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Miljö | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Forskning | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informationssamhället och medier | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Direkt forskning | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Fiske och havsfrågor | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Inre marknaden | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Regionalpolitik | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Utbildning och kultur | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Kommunikation | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Yttre förbindelser | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Handel | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Utvidgning | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitärt bistånd | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Kommissionens administration | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Budget | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revision | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistik | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Pensioner | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Språktjänster | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Övriga institutioner | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| Totalt | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

(miljoner euro)

Politikområde

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Totalt

01

Ekonomi och finans

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Näringsliv

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Konkurrens

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Sysselsättning och socialpolitik

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Energi och transport

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Miljö

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Forskning

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Informationssamhället och medier

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Direkt forskning

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Fiske och havsfrågor

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Inre marknaden

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Regionalpolitik

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Beskattning och tullunion

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Utbildning och kultur

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Kommunikation

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Hälsa och konsumentskydd

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Yttre förbindelser

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Handel

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Utvidgning

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humanitärt bistånd

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

Bedrägeribekämpning

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistik

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Pensioner

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Språktjänster

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Övriga institutioner

0

0

0

0

0

0

28

338

366

Totalt

Totalt

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   SAMMANSTÄLLNING AV UTFALLET VAD GÄLLER BUDGETINKOMSTER PER INSTITUTION

| (miljoner euro) |
| --- |
| Institution | Budgeterade inkomster | Fastställda fordringar | Inkomster | Inkomster i procent av budgeten | Utestående |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| Europaparlamentet | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Rådet | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Kommissionen | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| EG-domstolen | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Europeiska revisionsrätten | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Regionkommittén | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Ombudsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| Totalt | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

(miljoner euro)

Institution

Budgeterade inkomster

Fastställda fordringar

Inkomster

Inkomster i procent av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

Europaparlamentet

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Rådet

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Kommissionen

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

EG-domstolen

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Europeiska revisionsrätten

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Ekonomiska och sociala kommittén

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Regionkommittén

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Ombudsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Europeiska datatillsynsmannen

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

Totalt

Totalt

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   UTNYTTJANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER INSTITUTION

Åtagandebemyndiganden

| (miljoner euro) |
| --- |
| Institution | Beviljade åtagandebemyndiganden | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2009 | Anslag som förfaller |
| Budgetårets anslag | Överförda anslag | Mot inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster för särskilda ändamål | Icke-automatiska överföringar | Totalt | % | Budgetårets anslag | Överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Europaparlamentet | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Rådet | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Kommissionen | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| EG-domstolen | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Europeiska revisionsrätten | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Regionkommittén | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Ombudsmannen | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Totalt | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

(miljoner euro)

Institution

Beviljade åtagandebemyndiganden

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2009

Anslag som förfaller

Budgetårets anslag

Överförda anslag

Mot inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster för särskilda ändamål

Icke-automatiska överföringar

Totalt

%

Budgetårets anslag

Överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Europaparlamentet

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Rådet

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Kommissionen

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

EG-domstolen

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Europeiska revisionsrätten

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Ekonomiska och sociala kommittén

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Regionkommittén

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Ombudsmannen

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Europeiska datatillsynsmannen

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

Totalt

Totalt

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Betalningsbemyndiganden

| (miljoner euro) |
| --- |
| Institution | Beviljade betalningsbemyndiganden | Gjorda betalningar | Anslag som överförts till 2009 | Anslag som förfaller |
| Mot budgetårets anslag | Mot överförda anslag | Mot inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Icke-automatiska överföringar | Mot inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Budgetårets anslag | Överförda anslag | Inkomster för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Europaparlamentet | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Rådet | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Kommissionen | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| EG-domstolen | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Europeiska revisionsrätten | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Regionkommittén | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Ombudsmannen | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| Totalt | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

(miljoner euro)

Institution

Beviljade betalningsbemyndiganden

Gjorda betalningar

Anslag som överförts till 2009

Anslag som förfaller

Mot budgetårets anslag

Mot överförda anslag

Mot inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Icke-automatiska överföringar

Mot inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Budgetårets anslag

Överförda anslag

Inkomster för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Europaparlamentet

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Rådet

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Kommissionen

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

EG-domstolen

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Europeiska revisionsrätten

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Ekonomiska och sociala kommittén

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Regionkommittén

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Ombudsmannen

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Europeiska datatillsynsmannen

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

Totalt

Totalt

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   BYRÅERNAS INKOMSTER: BUDGETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH MOTTAGNA BELOPP

| (miljoner euro) |
| --- |
| Byråer | Budgeterade inkomster | Fastställda fordringar | Mottagna inkomster | Utestående | Politikområde som finansierar byrån |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| Frontex | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Europeiska polisakademin | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Europeiska miljöbyrån | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| Fusionsenergi | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojust | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Byrån för harmonisering inom den inre marknaden. | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| Genomförandeorgan för det transeuropeiska transportnätet | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| Totalt | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

(miljoner euro)

Byråer

Budgeterade inkomster

Fastställda fordringar

Mottagna inkomster

Utestående

Politikområde som finansierar byrån

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

102

110

101

9

06

Frontex

71

47

46

0

18

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

18

18

18

0

15

Europeiska polisakademin

10

5

5

0

18

Europeiska kemikaliemyndigheten

66

63

63

0

02

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

41

37

37

0

17

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

15

15

15

0

18

Europeiska miljöbyrån

37

37

36

1

07

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

9

9

9

0

11

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

66

66

66

0

17

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

125

114

114

0

06

Fusionsenergi

192

150

150

0

08

Eurojust

25

25

25

0

18

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

50

38

38

0

06

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden.

318

217

217

0

12

Europeiska läkemedelsmyndigheten

183

198

188

10

02

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

8

0

09

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

15

15

15

0

18

Europeiska järnvägsbyrån

18

17

17

0

06

Europeiska byrån för återuppbyggnad

236

135

135

0

22

Europeiska arbetsmiljöbyrån

15

14

14

0

04

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

60

54

47

7

31

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

19

19

19

0

15

Gemenskapens växtsortsmyndighet

10

11

11

0

17

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

21

20

20

0

04

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

38

38

38

0

15

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

11

11

11

0

06

Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet

4

4

4

0

17

Genomförandeorgan för det transeuropeiska transportnätet

5

5

5

0

06

Totalt

Totalt

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| (miljoner euro) |
| --- |
| Inkomsttyper | Budgeterade inkomster | Fastställda fordringar | Mottagna inkomster | Utestående |
| Bidrag från kommissionen | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Inkomster från avgifter | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Övriga intäkter | 301 | 147 | 135 | 12 |
| Totalt | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

(miljoner euro)

Inkomsttyper

Budgeterade inkomster

Fastställda fordringar

Mottagna inkomster

Utestående

Bidrag från kommissionen

1 117

934

934

1

Inkomster från avgifter

373

421

405

16

Övriga intäkter

301

147

135

12

Totalt

Totalt

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER BYRÅ

| (miljoner euro) |
| --- |
| Byråer | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Anslag | Gjorda åtaganden | Överförda till 2009 | Belopp som förfaller | Anslag | Gjorda betalningar | Överförda till 2009 | Belopp som förfaller |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| Frontex | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Europeiska polisakademin | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Europeiska miljöbyrån | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| Fusionsenergi | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojust | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Byrån för harmonisering inom den inre marknaden. | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| Genomförandeorgan för det transeuropeiska transportnätet | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| Totalt | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

(miljoner euro)

Byråer

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Gjorda åtaganden

Överförda till 2009

Belopp som förfaller

Anslag

Gjorda betalningar

Överförda till 2009

Belopp som förfaller

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

118

87

30

1

138

78

57

4

Frontex

72

65

1

5

94

50

30

13

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

20

18

1

0

21

16

4

0

Europeiska polisakademin

15

10

3

2

14

8

5

2

Europeiska kemikaliemyndigheten

70

55

0

15

70

40

13

17

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

41

39

0

1

52

33

16

3

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

16

15

1

0

17

15

2

0

Europeiska miljöbyrån

41

41

0

0

46

38

7

1

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

11

9

0

2

12

8

1

2

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

66

64

0

2

75

55

16

4

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

221

158

63

1

200

144

54

2

Fusionsenergi

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojust

26

25

0

1

30

25

3

2

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

50

47

0

4

52

39

3

10

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden.

318

143

0

175

347

140

29

179

Europeiska läkemedelsmyndigheten

183

173

0

10

215

168

36

11

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

0

0

10

8

2

1

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

15

15

0

1

23

15

7

1

Europeiska järnvägsbyrån

18

17

0

1

21

15

4

1

Europeiska byrån för återuppbyggnad

475

128

345

2

476

158

298

20

Europeiska arbetsmiljöbyrån

15

14

0

1

18

13

4

1

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

42

33

0

8

37

34

4

0

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

21

19

1

0

24

20

3

1

Gemenskapens växtsortsmyndighet

13

12

0

1

14

12

1

1

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

21

20

0

1

26

19

6

1

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

38

38

0

1

45

38

6

1

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

11

11

0

0

14

11

1

1

Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet

4

4

0

0

6

4

1

1

Genomförandeorgan för det transeuropeiska transportnätet

5

5

0

1

5

3

1

1

Totalt

Totalt

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av utgift | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Anslag | Gjorda åtaganden | Överförda till 2009 | Belopp som förfallit | Anslag | Gjorda betalningar | Överförda till 2009 | Belopp som förfallit |
| Administrationskostnader | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Driftsutgifter | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Personal | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| Totalt | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

(miljoner euro)

Typ av utgift

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Gjorda åtaganden

Överförda till 2009

Belopp som förfallit

Anslag

Gjorda betalningar

Överförda till 2009

Belopp som förfallit

Administrationskostnader

229

209

2

19

285

182

80

23

Driftsutgifter

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Personal

480

443

0

37

485

432

15

38

Totalt

Totalt

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   BUDGETUTFALL INKLUSIVE BYRÅERNA

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Europeiska gemenskaperna | Byråer | Minus bidragen till byråerna | Totalt |
| Inkomster under budgetåret | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| Betalningar mot årets anslag | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till år n+1 | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| Efta-anslag som överförs från år n-1 | (2) | 0 | 0 | (2) |
| Outnyttjade betalningsbemyndiganden som förts över från budgetåret n–1 och som förfallit | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Budgetutfall | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

(miljoner euro)

Europeiska gemenskaperna

Byråer

Minus bidragen till byråerna

Totalt

Inkomster under budgetåret

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

Betalningar mot årets anslag

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Betalningsbemyndiganden som överförs till år n+1

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

Efta-anslag som överförs från år n-1

(2)

0

0

(2)

(2)

Outnyttjade betalningsbemyndiganden som förts över från budgetåret n–1 och som förfallit

188

445

0

632

632

Växelkursskillnader under budgetåret

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Budgetutfall

1 810

125

0

1 935

1 935

ABSCHNITT B: FÖRKLARINGAR TILL DE KONSOLIDERADE RAPPORTERNA OM BUDGETGENOMFÖRANDET

1.   BUDGETPRINCIPER, STRUKTURER OCH ANSLAG

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH BESTÄMMELSER I BUDGETFÖRORDNINGEN

Budgeträkenskaperna upprättas enligt bestämmelserna i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006, EUT L 390, 30.12.2006) med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för vissa bestämmelser i budgetförordningen, senast ändad den 28 mars 2007. Den allmänna budgeten är det huvudsakliga instrumentet för gemenskapernas finansiella politik och det är genom budgeten som gemenskapernas inkomster och utgifter regleras och beviljas.

I artikel 272 i EG-fördraget anges de olika etapper i budgetförfarandet som automatiskt följer på varandra inom fastställda tidsfrister och som budgetmyndigheten (Europaparlamentet och rådet) ovillkorligen måste respektera. Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för det kommande budgetåret och upprättar ett preliminärt budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten. På grundval av detta preliminära budgetförslag utarbetar rådet ett budgetförslag som blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda parter. Budgeten vinner laga kraft när den förklaras antagen av Europaparlamentets talman. Budgeten genomförs i huvudsak av kommissionen.

1.2   BUDGETPRINCIPER

Europeiska gemenskapernas budget bygger på en rad grundprinciper:

| — | Principen om enhet och riktighet i budgeten: varje enskild inkomst och utgift som gemenskapen har ska tas upp i ett och samma budgetdokument och hänföras till en budgetpost, och utgifterna får inte överskrida de godkända anslagen. |
| --- | --- |

—

Principen om enhet och riktighet i budgeten: varje enskild inkomst och utgift som gemenskapen har ska tas upp i ett och samma budgetdokument och hänföras till en budgetpost, och utgifterna får inte överskrida de godkända anslagen.

Principen om enhet och riktighet i budgeten

| — | Universalitetsprincipen omfattar två regler, nämligen






  — | att budgetinkomster inte får avsättas för särskilda utgiftsposter (samtliga inkomster täcker samtliga utgifter), och |
| --- | --- | --- |

—

Universalitetsprincipen omfattar två regler, nämligen

Universalitetsprincipen

—

att budgetinkomster inte får avsättas för särskilda utgiftsposter (samtliga inkomster täcker samtliga utgifter), och

| — | att inkomster och utgifter tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra. |
| --- | --- |

—

att inkomster och utgifter tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra.

| — | Principen om ettårighet innebär att de uppförda anslagen är tillgängliga under ett enda budgetår och måste användas under detta budgetår. |
| --- | --- |

—

Principen om ettårighet innebär att de uppförda anslagen är tillgängliga under ett enda budgetår och måste användas under detta budgetår.

Principen om ettårighet

| — | Enligt principen om jämvikt ska inkomster och utgifter i budgeten vara balanserade (de beräknade inkomsterna ska täcka betalningsbemyndigandena). |
| --- | --- |

—

Enligt principen om jämvikt ska inkomster och utgifter i budgeten vara balanserade (de beräknade inkomsterna ska täcka betalningsbemyndigandena).

principen om jämvikt

| — | Principen om specificering innebär att varje anslag måste ha ett särskilt ändamål och tilldelas ett specifikt mål. |
| --- | --- |

—

Principen om specificering innebär att varje anslag måste ha ett särskilt ändamål och tilldelas ett specifikt mål.

Principen om specificering

| — | Principen om en enda beräkningsenhet innebär att budgeten ska upprättas och genomföras i euro, och att räkenskaperna ska redovisas i euro. |
| --- | --- |

—

Principen om en enda beräkningsenhet innebär att budgeten ska upprättas och genomföras i euro, och att räkenskaperna ska redovisas i euro.

Principen om en enda beräkningsenhet

| — | Enligt principen om sund ekonomisk förvaltning ska budgetanslagen användas enligt principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

—

Enligt principen om sund ekonomisk förvaltning ska budgetanslagen användas enligt principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

principen om sund ekonomisk förvaltning

| — | Budgeten ska upprättas och genomföras och räkenskaperna ska läggas fram med hänsyn tagen till principen om öppenhet. Budgeten och ändringsbudgetarna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

—

Budgeten ska upprättas och genomföras och räkenskaperna ska läggas fram med hänsyn tagen till principen om öppenhet. Budgeten och ändringsbudgetarna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

principen om öppenhet

1.3   BUDGETENS STRUKTUR

Budgeten utgörs av

| (a) | en allmän inkomstberäkning, och |
| --- | --- |

(a)

en allmän inkomstberäkning, och

| (b) | separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar – avsnitt 1: Europaparlamentet, avsnitt II: rådet, avsnitt III: kommissionen, avsnitt IV: domstolen, avsnitt V: revisionsrätten, avsnitt VI: ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII: Regionkommittén, avsnitt VIII: EU-ombudsmannen, avsnitt IX: Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

(b)

separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar – avsnitt 1: Europaparlamentet, avsnitt II: rådet, avsnitt III: kommissionen, avsnitt IV: domstolen, avsnitt V: revisionsrätten, avsnitt VI: ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII: Regionkommittén, avsnitt VIII: EU-ombudsmannen, avsnitt IX: Europeiska datatillsynsmannen.

Inkomsterna och utgifterna för varje institution är indelade efter slag eller ändamål i avdelningar, kapitel, artiklar och punkter.

En del av medlen för EKSG under avveckling ställdes till förfogande för driftsbudgeten för EKSG under avveckling. Driftsbudgeten antogs årligen av kommissionen efter samråd med rådet och Europaparlamentet. Den senaste driftsbudgeten avsåg perioden från den 1 januari 2002 till den 23 juli 2002. Sedan den 24 juli 2002 upptas inkomster och utgifter i samband med driftsbudgeten i inkomst- och utgiftsredovisningen för EKSG under avveckling. Återstående åtaganden som ska fullgöras tas upp på skuldsidan i balansräkningen.

1.4   BUDGETRÄKENSKAPERNAS STRUKTUR

1.4.1   Allmän översikt

Endast kommissionens budget innehåller administrativa anslag och driftsanslag. Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag.

I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke-differentierade anslag och differentierade anslag. Icke-differentierade anslag ska täcka insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år.

| a) | De icke-differentierade anslagen gäller






  — | alla budgetkapitlen för administration i kommissionens avsnitt och samtliga avsnitt för övriga institutioner, |
| --- | --- | --- |

a)

De icke-differentierade anslagen gäller

icke-differentierade anslagen

—

alla budgetkapitlen för administration i kommissionens avsnitt och samtliga avsnitt för övriga institutioner,

| — | ettåriga anslag för garantisektionen vid EUGFJ, och |
| --- | --- |

—

ettåriga anslag för garantisektionen vid EUGFJ, och

| — | vissa tekniska anslag (återbetalningar, garantier som ställs vid upp- och utlåning, m.m.). |
| --- | --- |

—

vissa tekniska anslag (återbetalningar, garantier som ställs vid upp- och utlåning, m.m.).

När det gäller icke-differentierade anslag är beloppen för åtaganden identiska med beloppen för betalningar.

| b) | De differentierade anslagen ska täcka fleråriga insatser och omfattar samtliga anslag i alla kapitel utom kapitel 1 i kommissionens avsnitt.
  De differentierade anslagen delas upp i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.






  — | Åtagandebemyndiganden
  täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Åtaganden för åtgärder som löper över mer än ett budgetår får i enlighet med artikel 76.3 i budgetförordningen delas upp i årliga delåtaganden, på villkor att detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten. När det gäller differentierade anslag har budgetmässiga åtaganden för framtida behov som ännu inte ingåtts förts upp som eventualförpliktelser under åtaganden utanför balansräkningen. |
| --- | --- | --- |

b)

De differentierade anslagen ska täcka fleråriga insatser och omfattar samtliga anslag i alla kapitel utom kapitel 1 i kommissionens avsnitt.

differentierade anslagen

De differentierade anslagen delas upp i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

—

Åtagandebemyndiganden
  täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Åtaganden för åtgärder som löper över mer än ett budgetår får i enlighet med artikel 76.3 i budgetförordningen delas upp i årliga delåtaganden, på villkor att detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten. När det gäller differentierade anslag har budgetmässiga åtaganden för framtida behov som ännu inte ingåtts förts upp som eventualförpliktelser under åtaganden utanför balansräkningen.

Åtagandebemyndiganden

| — | Betalningsbemyndiganden
  täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden
  täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår.

Betalningsbemyndiganden

1.4.2   Anslagens ursprung

Anslagens huvudsakliga ursprung är gemenskapens budget för det pågående budgetåret. Det finns dock andra typer av anslag som följer av bestämmelser i budgetförordningen, nämligen anslag från tidigare budgetår eller från externa källor.

1.4.2.1   Slutliga budgetanslag:

| — | Ursprungligen godkända budgetanslag. |
| --- | --- |

—

Ursprungligen godkända budgetanslag.

| — | Överföringar: anslag kan överföras mellan budgetposter enligt artiklarna 22–24 i budgetförordningen (förordning nr 1605/2002 av den 25 juni 2002). |
| --- | --- |

—

Överföringar: anslag kan överföras mellan budgetposter enligt artiklarna 22–24 i budgetförordningen (förordning nr 1605/2002 av den 25 juni 2002).

| — | Ändringsbudgetar: den antagna budgeten kan ändras eller ökas genom en ändringsbudget, Enligt bestämmelserna i artiklarna 37 och 38 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

Ändringsbudgetar: den antagna budgeten kan ändras eller ökas genom en ändringsbudget, Enligt bestämmelserna i artiklarna 37 och 38 i budgetförordningen.

1.4.2.2   Anslag som överförs från föregående år eller görs disponibla på nytt

| — | Anslag som överförs automatiskt: vissa icke-differentierade anslag för betalningar kan överföras automatiskt till påföljande budgetår i enlighet med artikel 9.4 i budgetförordningen (inga begränsningar för EKSG under avveckling). |
| --- | --- |

—

Anslag som överförs automatiskt: vissa icke-differentierade anslag för betalningar kan överföras automatiskt till påföljande budgetår i enlighet med artikel 9.4 i budgetförordningen (inga begränsningar för EKSG under avveckling).

| — | Anslag som överförs efter beslut av institutionerna: En institution kan besluta om överföring av vissa anslag till påföljande budgetår, om de flesta förberedelserna för ett åtagande är fullbordade (artikel 9.2 a i budgetförordningen) eller om den rättsliga grunden antagits sent (artikel 9.2 b). Både åtagande- och betalningsbemyndiganden får överföras (artikel 9.3 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

Anslag som överförs efter beslut av institutionerna: En institution kan besluta om överföring av vissa anslag till påföljande budgetår, om de flesta förberedelserna för ett åtagande är fullbordade (artikel 9.2 a i budgetförordningen) eller om den rättsliga grunden antagits sent (artikel 9.2 b). Både åtagande- och betalningsbemyndiganden får överföras (artikel 9.3 i budgetförordningen).

| — | Anslag som dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt: Detta avser åtagandebemyndiganden för strukturfonderna som görs disponibla på nytt sedan de åtaganden de tidigare var avsedda att täcka dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet (artikel 157 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

Anslag som dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt: Detta avser åtagandebemyndiganden för strukturfonderna som görs disponibla på nytt sedan de åtaganden de tidigare var avsedda att täcka dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet (artikel 157 i budgetförordningen).

1.4.2.3   Inkomster för särskilda ändamål

| — | Återbetalningar: Dessa anslag utgörs av återbetalningar av felaktigt utbetalda belopp, inkomster från tillhandahållandet av varor och tjänster till andra gemenskapsorgan, försäkringsersättningar och inkomster av uthyrningsverksamhet och försäljning av publikationer. Beloppen tas upp som inkomst under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna fördes till och får överföras utan begränsningar (budgetförordningen artikel 10 och artikel 18.1 e–j). |
| --- | --- |

—

Återbetalningar: Dessa anslag utgörs av återbetalningar av felaktigt utbetalda belopp, inkomster från tillhandahållandet av varor och tjänster till andra gemenskapsorgan, försäkringsersättningar och inkomster av uthyrningsverksamhet och försäljning av publikationer. Beloppen tas upp som inkomst under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna fördes till och får överföras utan begränsningar (budgetförordningen artikel 10 och artikel 18.1 e–j).

| — | Efta-anslag: Enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom gemenskapernas allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till gemenskapernas budget. De berörda punkterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut dras tillbaka och återförs till EES-länderna. |
| --- | --- |

—

Efta-anslag: Enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom gemenskapernas allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till gemenskapernas budget. De berörda punkterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut dras tillbaka och återförs till EES-länderna.

| — | Inkomster från tredje man: Liksom i fallet med Efta-anslagen finns det även andra länder som slutit avtal med Europeiska gemenskaperna som involverar ett ekonomiskt bidrag till gemenskapernas verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar (artikel 10 samt artikel 18.1 a och 18.1 d i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

Inkomster från tredje man: Liksom i fallet med Efta-anslagen finns det även andra länder som slutit avtal med Europeiska gemenskaperna som involverar ett ekonomiskt bidrag till gemenskapernas verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar (artikel 10 samt artikel 18.1 a och 18.1 d i budgetförordningen).

| — | Arbete för tredje man: Gemenskapens forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer (artikel 161.2 i budgetförordningen). Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar (artikel 10 och artikel 18.1 d i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

Arbete för tredje man: Gemenskapens forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer (artikel 161.2 i budgetförordningen). Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar (artikel 10 och artikel 18.1 d i budgetförordningen).

| — | Återinförda anslag efter återbetalning av förskott: Detta är gemenskapsmedel som återbetalas av mottagarna. Återbetalning av tidigare förskott bokförs som inkomster avsatta för särskilda ändamål (artikel 10 och artikel 18.2 i budgetförordningen) och får överföras utan begränsning. När det gäller strukturfonderna ska återinförandet bygga på ett kommissionsbeslut (artikel 18.2 i budgetförordningen och artikel 228 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

—

Återinförda anslag efter återbetalning av förskott: Detta är gemenskapsmedel som återbetalas av mottagarna. Återbetalning av tidigare förskott bokförs som inkomster avsatta för särskilda ändamål (artikel 10 och artikel 18.2 i budgetförordningen) och får överföras utan begränsning. När det gäller strukturfonderna ska återinförandet bygga på ett kommissionsbeslut (artikel 18.2 i budgetförordningen och artikel 228 i genomförandebestämmelserna).

1.4.3   De disponibla anslagens sammansättning:

| — | Slutliga budgetanslag: ursprungliga budgetanslag + anslag i ändringsbudget + överföringar. |
| --- | --- |

—

Slutliga budgetanslag: ursprungliga budgetanslag + anslag i ändringsbudget + överföringar.

Slutliga budgetanslag

| — | Tilläggsanslag består av inkomster avsatta för särskilda ändamål (se ovan) + anslag som överförts från föregående budgetår eller anslag som dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt. |
| --- | --- |

—

Tilläggsanslag består av inkomster avsatta för särskilda ändamål (se ovan) + anslag som överförts från föregående budgetår eller anslag som dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt.

Tilläggsanslag

| — | Totala beviljade anslag består av slutliga budgetanslag + tilläggsanslag. |
| --- | --- |

—

Totala beviljade anslag består av slutliga budgetanslag + tilläggsanslag.

Totala beviljade anslag

| — | Budgetårets anslag (som används för att räkna fram budgetutfallet) = slutliga budgetanslag + inkomster avsatta för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

—

Budgetårets anslag (som används för att räkna fram budgetutfallet) = slutliga budgetanslag + inkomster avsatta för särskilda ändamål.

Budgetårets anslag

1.5   GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

Grundregeln för genomförandet av budgeten anges i artikel 48.1 i budgetförordningen: ”Kommissionen ska på eget ansvar och inom ramarna för de tilldelade anslagen genomföra budgeten ... i enlighet med denna förordning”. I artikel 50 anges att kommissionen ska ge övriga institutioner de befogenheter som krävs för att dessa ska kunna genomföra sina respektive avsnitt av budgeten.

1.6   UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

När de differentierade anslagen infördes uppstod så småningom en skillnad mellan de åtaganden som ingicks och de betalningar som verkställdes. Denna skillnad, som leder till utestående åtaganden, utgörs av tidsskillnaden mellan den tidpunkt då åtagandena ingås och den tidpunkt då motsvarande betalningar sker.

2.   FÖRKLARINGAR TILL RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

| 2.1 | BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (tabell 1) |
| --- | --- |

2.1

tabell 1

2.1.1   Allmänt

Egna medel redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas regeringar. Om föregående års budgetsaldo är ett överskott tas även detta upp bland inkomsterna i budgeten. Övriga inkomster redovisas med de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret.

Vid beräkningen av budgetutfallet för året ingår betalningar ur budgetårets betalningsbemyndiganden, plus de betalningsbemyndiganden som överförs till följande budgetår. Med betalningar ur budgetårets betalningsbemyndiganden ska avses betalningar som verkställs av räkenskapsföraren senast den 31 december under budgetåret. För Europeiska garantifonden för jordbruket beaktas de betalningar som medlemsstaterna verkställt fr.o.m. den 16 oktober 2007 t.o.m. den 15 oktober 2008, förutsatt att åtagande och godkännande av utgifter förelagts räkenskapsföraren senast den 31 januari 2009. EGFJ-utgifterna kan också påverkas av ett s.k. överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i medlemsstaterna.

Budgetutfallet kan indelas i två huvuddelar: Europeiska gemenskapernas resultat och resultatet av de EES-anslutna Eftaländernas bidrag. I enlighet med artikel 15 i förordning nr 1150/2000 om egna medel utgör saldot differensen mellan

| — | de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och |
| --- | --- |

—

de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och

| — | summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av överföringar av betalningsbemyndiganden från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. För de EES-anslutna Eftaländerna är beloppet för anslagsöverföringar från ett budgetår n till påföljande budgetår n+1 känt när räkenskaperna avslutats. Därmed ingår de anslag som överförts från budgetåret n-1 till budgetåret n i beräkningarna av saldot. |
| --- | --- |

—

summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av överföringar av betalningsbemyndiganden från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. För de EES-anslutna Eftaländerna är beloppet för anslagsöverföringar från ett budgetår n till påföljande budgetår n+1 känt när räkenskaperna avslutats. Därmed ingår de anslag som överförts från budgetåret n-1 till budgetåret n i beräkningarna av saldot.

Denna differens ska ökas eller minskas med

| — | nettosumman av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som förfaller, och de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, |
| --- | --- |

—

nettosumman av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som förfaller, och de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår,

| — | saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret. |
| --- | --- |

—

saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

De från föregående budgetår överförda anslag som härrör från tredje man eller från arbete för tredje man och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Det förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2008 och de som överförts till påföljande år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2007. Betalningsbemyndiganden för återanvändning och anslag som tagits upp på nytt sedan delbetalningar återbetalats ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

Efta-/EES-delen av de överförda betalningsbemyndigandena (från 2008 till 2009) kan inte tas med i saldot för 2008, eftersom beloppen ifråga måste godkännas av Efta och godkännandet inte kommer att ges förrän i mitten av 2009.

De överförda betalningsbemyndigandena består av automatiska överföringar samt överföringar som grundar sig på beslut. De innefattar också ökningen av de belopp i öronmärkta inkomster som förblir oanvända i slutet av året och som således får överföras automatiskt. När det gäller outnyttjade betalningsbemyndiganden från föregående budgetår som nu förfaller, anges dock endast anslag som överförts antingen automatiskt eller genom beslut.

2.1.2   Jämförelser mellan det ekonomiska resultatet och utfallet av budgetgenomförandet 2008

Det ekonomiska resultat för budgetåret som redovisas på sidan 14 beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom en modifierad form av kassabaserad redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda resultaten emellertid bygger på samma underliggande transaktioner är det en nyttig kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan.

AVSTÄMNING EKONOMISKT RESULTAT – UTFALL AV BUDGETGENOMFÖRANDET 2008

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | 12 686 | 7 462 |
| Intäkter |
| Fordringar som fastställts under året men som ännu inte uppburits | (4 685) | (5 036) |
| Fordringar som uppburits under året men som fastställts under föregående år | 3 485 | 2 543 |
| Upplupna intäkter (netto) | (724) | (1 068) |
| Kostnader |
| Upplupna kostnader (netto) | 6 353 | 8 814 |
| Kostnader som betalats under året men som hänför sig till föregående år | (219) | (3 635) |
| Förfinansiering netto | (16 446) | (6 810) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år | (3 914) | (3 116) |
| Betalningar mot överförda anslag samt outnyttjade anslag som förfallit | 1 182 | 1 171 |
| Förändringar i avsättningar | 4 316 | 1 395 |
| Övrigt | (88) | (33) |
| Ekonomiska resultat för decentraliserade organ och EKSG | (136) | (145) |
| BUDGETUTFALL FÖR ÅRET | 1 810 | 1 542 |

(miljoner euro)

2008

2007

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

12 686

12 686

7 462

7 462

Intäkter

Intäkter

Fordringar som fastställts under året men som ännu inte uppburits

(4 685)

(5 036)

Fordringar som uppburits under året men som fastställts under föregående år

3 485

2 543

Upplupna intäkter (netto)

(724)

(1 068)

Kostnader

Kostnader

Upplupna kostnader (netto)

6 353

8 814

Kostnader som betalats under året men som hänför sig till föregående år

(219)

(3 635)

Förfinansiering netto

(16 446)

(6 810)

Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år

(3 914)

(3 116)

Betalningar mot överförda anslag samt outnyttjade anslag som förfallit

1 182

1 171

Förändringar i avsättningar

4 316

1 395

Övrigt

(88)

(33)

Ekonomiska resultat för decentraliserade organ och EKSG

Ekonomiska resultat för decentraliserade organ och EKSG

(136)

(145)

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

1 810

1 810

1 542

1 542

Avstämning på inkomstsidan

De reella budgetinkomsterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställs under det aktuella budgetåret men ännu inte hinner uppbäras ska därför subtraheras från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetinkomsterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

fastställs under det aktuella budgetåret men ännu inte hinner uppbäras

fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna intäkter från jordbruksavgifter, egna medel, räntor och utdelningar. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år, ska beaktas.

upplupna intäkterna netto

Avstämning på utgiftssidan

De upplupna kostnaderna
  netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av gemenskapsstöd men som ännu inte har rapporterats till gemenskapen.

upplupna kostnaderna

netto

Medan de upplupna kostnaderna inte betraktas som utgifter i budgethänseende, ska däremot betalningar som sker under budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år räknas till årets budgetutgifter.

betalningar som sker under budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av 1) ny förfinansiering som sker under det aktuella budgetåret och som därmed innebär utgifter i budgethänseende och 2) regleringen av förfinansiering som betalts ut under föregående år eller under det aktuella året, genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte utgifter i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

Nettoeffekten av förfinansiering

Utöver de betalningar som görs mot årets anslag, ska även de av årets anslag som överförs till följande år tas upp vid beräkningen av budgetutfallet (i enlighet med artikel 15 förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000). Samma princip gäller för de betalningar som gjorts under det aktuella budgetåret för anslag som förts över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som förfallit.

överförs till följande år

anslag som förts över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som förfallit

Posten för förändring i avsättningar avser de uppskattningar som görs i de periodiserade räkenskaperna (främst i fråga om förmåner till anställda) och har ingen påverkan på budgeträkenskaperna. I avstämningen måste man också kompensera för andra poster där budgeträkenskaperna och de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.ex. i fråga om avskrivning av tillgångar, förvärv, betalningar inom ramen för vissa leasingkontrakt (capital lease), andelar m.m.

förändring i avsättningar

avstämningen

andra poster

capital lease

Slutligen måste man också räkna bort de ekonomiska resultaten för de decentraliserade byråerna och för EKSG som ingår i det konsoliderade ekonomiska resultatet, eftersom genomförandet av dessa budgetar inte räknas med i utfallet av det konsoliderade budgetgenomförandet.

de decentraliserade byråerna och för EKSG

2.2   JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP (tabell 2)

tabell 2

Betalningsbemyndigandena uppgick till 120 347 miljoner euro i den budget som ursprungligen röstades igenom och undertecknades av Europaparlamentets ordförande den 18 december 2007. Enligt planen skulle dessa budgetutgifter finansieras via egna medel till ett belopp av 118 922 miljoner euro. Det bör i detta sammanhang påpekas att inkomst- och utgiftsberäkningarna justeras under loppet av budgetåret, genom s.k. ändringsbudgetar. Justeringarna av medlemsstaternas BNI-grundade inbetalningar till budgeten garanterar att inkomsterna exakt motsvarar de budgeterade utgifterna. Enligt principen om jämvikt i budgeten måste inkomsterna och utgifterna (betalningsbemyndigandena) i budgeten vara i balans.

Inkomster:

Under 2008 antogs sammanlagt tio ändringsbudgetar. De totala slutliga inkomsterna för budgetåret uppgick efter dessa ändringsbudgetar till 115 771 miljoner euro. Dessa totala inkomster bestod till 108 323 miljoner euro av egna medel, vilket var 10 599 miljoner euro lägre än vad som ursprungligen förutsetts. Återstoden finansierades av övriga inkomster. De minskade behoven av egna medel hade flera orsaker, till exempel det faktum att 1 529 miljoner euro i överskott från föregående år fördes in i budgeten samt att de böter som tilldömts Microsoft samt de bankräntor som bötesbeloppet genererat uppgick till sammanlagt 849 miljoner euro. Slutligen ledde en kombination av minskade betalningsbemyndiganden och den uppskrivning av inkomstprognosen som infördes genom ändringsbudget nr 9/2008 till att medlemsstaternas BNI-grundade inbetalningar till budgeten kunde reduceras med ytterligare 6 936 miljoner euro.

Vad gäller egna medel uppbars 102 % av de belopp som förutsetts i prognoserna. Detta förklaras av att de beräkningar som budgeten byggde på modifierades i samband med ändringsbudget nr 5/2008 (justering nedåt med 212 miljoner euro) samt ändringsbudget nr 9/2008 (justering nedåt med 1 600 miljoner euro). Justeringarna byggde dels på de nya makroekonomiska prognoserna våren 2008, dels på hur bidragen till budgeten de facto utvecklats.

Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BNI- och momsmedel låg också mycket nära de slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de i förhand beräknade beloppen och de belopp som faktiskt betalades in förklaras av avvikelserna mellan de omräkningskurser för euron som används för budgetändamål och de marknadskurser som rådde då medlemsstater utanför euroområdet gjorde sina inbetalningar.

Utgifter:

2008 års budget präglades fortfarande av övergången från den föregående budgetramen (tidigare: budgetplan) till den nuvarande. Åtagandebemyndigandena låg i fas med riktlinjerna för utgifterna under den nya programperioden 2007–2013, medan ansökningarna om utbetalning fortfarande till stor del hänförde sig till föregående period (2000–2006). Den andel av utbetalningarna som gäller de nya fleråriga programmen förväntas stiga snabbt från och med 2009.

budgetplan

I fråga om åtaganden var utnyttjandegraden 99 % i förhållande till den slutliga budgeten (99,4 % om man exkluderar den outnyttjade reserven för fonden för justering av globaliseringseffekter), och 100,2 % i förhållande till den ursprungliga budgeten. Även när det gäller program inom området för frihet, säkerhet och rättvisa, där den lägsta utnyttjandegraden inom samtliga rubriker uppmättes, blev utnyttjandegraden slutligen 99 % efter överföringar.

Den slutliga budgeten översteg den ursprungliga med mindre än 1 %. Den totala anslagsökningen genom ändringsbudgetar uppgick till 1 421 miljoner euro. Denna ökning bestod i huvudsak av planerade ändringar i programplaneringen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska fiskerifonden (EFF) – sammanlagt 771 miljoner euro. Därtill ska läggas 280 miljoner euro som avdelats för Europeiska solidaritetsfonden och som till sin natur avser oförutsedda behov, samt 240 miljoner euro för förstärkning av reserven för katastrofbistånd, i syfte att täcka behov för den nya livsmedelsmekanismen.

De verkställda betalningarna motsvarade 93 % av den ursprungliga budgeten. Den slutliga utnyttjandegraden för de disponibla anslagen nådde slutligen 97 %, sedan de totala betalningsbemyndigandena minskats med 4 % och efter att man gjort betydande omfördelningar mellan rubrikerna i budgetramen.

De mest omfattande nedskrivningarna av anslagen blev nödvändiga inom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (- 4 515 miljoner euro, motsvarande 11 % av de disponibla anslagen), eftersom vissa mellanliggande betalningar ännu var avhängiga av kommissionens godkännande av förvaltnings- och kontrollsystemen för strukturfondsprojekten i fråga, samt – i fråga om Sammanhållningsfonden – det faktum att medlemsstaterna dröjde med sina förslag till vissa större projekt. Anslagen minskades också betydligt inom rubrik 4 (med 265 miljoner euro, eller 3 % av de disponibla anslagen under rubriken som helhet, samt under reserven för internationella fiskeavtal (- 21 miljoner euro).

En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv och verkan återfinns i kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2008 (se del A för en överblick över hela budgeten och del B för en redogörelse per rubrik i budgetramen).

2.3   INKOMSTER (tabell 3)

tabell 3

Inkomsterna i gemenskapens allmänna budget kan indelas i två huvudkategorier: egna medel och andra inkomster. Detta enligt artikel 269 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna där följande fastställs: ”Utan att det inverkar på andra inkomster ska budgeten finansieras helt av egna medel.” Den största delen av budgetutgifterna finansieras mycket riktigt genom egna medel, då ”andra inkomster” utgör bara en liten del av den sammanlagda finansieringen.

Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsmedel och BNI-medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur jordbrukstullar, sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten är en integrerad del av systemet för egna medel.

Fördelningen av egna medel regleras i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel. Ett nytt beslut om egna medel trädde för övrigt i kraft den 1 mars 2009 (beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007). Detta beslut tillämpas med verkan från den 1 januari 2007. Det nya beslutet får emellertid ekonomiska konsekvenser först från och med budgetåret 2009, eftersom de retroaktiva effekterna kommer att tas i beaktande först under det budgetåret.

2.3.1   Traditionella egna medel

Traditionella egna medel: när det gäller traditionella egna medel måste varje fastställt belopp tas upp i någon av de två typer av räkenskaper som förs av de behöriga myndigheterna, dvs.

| — | de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 i fråga om alla belopp som betalats in eller som täcks av säkerheter, och |
| --- | --- |

—

de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 i fråga om alla belopp som betalats in eller som täcks av säkerheter, och

| — | i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 i fråga om alla belopp som inte betalats in och som inte täcks av någon säkerhet. Också belopp för vilka säkerhet ställts, men som är omtvistade, kan föras in i dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

—

i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 i fråga om alla belopp som inte betalats in och som inte täcks av någon säkerhet. Också belopp för vilka säkerhet ställts, men som är omtvistade, kan föras in i dessa räkenskaper.

För de särskilda räkenskaperna överlämnar medlemsstaterna varje kvartal en redovisning till kommissionen, med uppgifter om

| — | det belopp som återstod att uppbära föregående kvartal, |
| --- | --- |

—

det belopp som återstod att uppbära föregående kvartal,

| — | de belopp som återkrävts under kvartalet, |
| --- | --- |

—

de belopp som återkrävts under kvartalet,

| — | rättelser av beräkningsunderlaget (korrigeringar/annulleringar) under kvartalet, |
| --- | --- |

—

rättelser av beräkningsunderlaget (korrigeringar/annulleringar) under kvartalet,

| — | avskrivna belopp, |
| --- | --- |

—

avskrivna belopp,

| — | vilket belopp som återstod att uppbära vid utgången av kvartalet i fråga. |
| --- | --- |

—

vilket belopp som återstod att uppbära vid utgången av kvartalet i fråga.

Utifrån de uppgifter som lämnas av medlemsstaterna är det inte möjligt att fördela de uppburna beloppen efter vilket år kravet uppstod. I kolumnen för uppbörd av fastställda fordringar i tabellen ”Sammanfattning av utfallet på inkomstsidan i 2008 års allmänna budget” återfinns därför dels de belopp som uppburits under året, dels beloppet för annullerade fordringar, som nu har ersatts med det belopp som medlemsstaterna har deklarerat i sin nya anmälan. Värdet på fordringar som avser egna medel skrivs ned.

När de traditionella egna medlen i de särskilda räkenskaperna uppburits förs de in i kommissionens räkenskaper av enheten för likviditetsförvaltning eller en byrå som delegerats behörighet, senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att medlen uppburits. Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnaderna.

2.3.2   Egna medel från mervärdesskatt och BNI

De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats, som gäller för alla medlemsstater, av det harmoniserade beräkningsunderlag som upprättats enligt reglerna i artikel 2.1 c i rådets beslut av den 29 september 2000. Underlaget utjämnas på så sätt att det inte får överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat.

De BNI-baserade egna medlen är en flexibel resurs, avsedd att tillhandahålla de inkomster som behövs för att täcka utgifterna under ett visst budgetår utöver de belopp som ställs till förfogande genom de traditionella egna medlen, momsmedlen och diverse inkomster. De beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats på varje medlemsstats BNI.

De moms- och BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser för moms- och BNI-underlagen som tas fram i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas. Prognosen revideras senare, och en uppdatering genomförs med hjälp av en ändringsbudget under budgetåret i fråga.

De faktiska uppgifterna för moms- och BNI-underlagen blir tillgängliga under det följande budgetåret. Kommissionen beräknar då skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna är skyldiga att betala på grundval av de faktiska beräkningsunderlagen och de belopp de i praktiken har betalat på grundval av (de reviderade) prognoserna. Dessa moms- och BNI-saldon (positiva eller negativa) uppbärs sedan av kommissionen från medlemsstaterna den 1 december det följande budgetåret. Även de faktiska moms- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av ett förbehåll. De tidigare beräknade saldona anpassas, och skillnaden uppbärs samtidigt som moms- och BNI-saldona för det föregående budgetåret.

Vid sina kontroller av medlemsstaternas redovisningar av mervärdesskatt samt deras BNI-data kan kommissionen meddela förbehåll på vissa punkter som man bedömer kan få konsekvenser för respektive medlemsstats bidrag till gemenskapernas egna medel. Det kan till exempel handla om att det saknas uppgifter av godtagbar kvalitet, eller att en bättre metod behöver utvecklas på någon punkt. Dessa förbehåll bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaten i fråga, eftersom det ännu inte går att beräkna något exakt belopp. När ett exakt belopp kan fastställas begärs motsvarande moms- eller BNI-baserade medel in, antingen i samband med återkommande moms- eller BNI-saldon eller genom ett separat krav.

2.3.3   Förenade kungarikets korrigering

Förenade kungarikets inbetalningar av egna medel minskas i förhållande till landets ”obalans gentemot EU-budgeten”, och inbetalningarna av egna medel från andra medlemsstater ökas proportionellt. Mekanismen för att kompensera budgetmässiga obalanser till förmån för Förenade kungariket infördes av Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984 och genom ett efterföljande beslut om egna medel den 7 maj 1985. Syftet var att minska Förenade kungarikets obalans i förhållande till budgeten genom en minskning av dess inbetalningar till gemenskaperna.

Ytterligare information om genomförandet på inkomstsidan finns i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.

2.4   UTGIFTER (tabellerna 4–13)

tabellerna 4–13

2.4.1   Budgetram 2007–2013

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | EU som global partner | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Administration | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensationer | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Åtagandebemyndiganden | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Betalningsbemyndiganden totalt | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

(miljoner euro)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Hållbar tillväxt

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Administration

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Betalningsbemyndiganden totalt

Betalningsbemyndiganden totalt

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

I detta avsnitt redovisas Europeiska gemenskapernas utgifter per kategori, enligt den indelning i rubriker som fastställs i budgetramen för 2007–2013. Budgetåret 2008 var det andra som omfattades av den nya budgetramen för 2007–2013. Anslagstaket för åtaganden år 2008 uppgick till 132 797 miljoner euro, vilket motsvarar 1,06 % av unionens samlade BNI. Motsvarande totala anslagstak för betalningar uppgick till 129 681 miljoner euro, dvs. 1,03 % av unionens BNI. I ovanstående tabell redovisas budgetramen i löpande priser 2013.

Rubrik 1 – Hållbar tillväxt

Denna rubrik indelas i två separata men inbördes relaterade underrubriker:

| — | 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik.

| — | 1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre välmående regionerna samt samarbete mellan olika regioner. |
| --- | --- |

—

1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre välmående regionerna samt samarbete mellan olika regioner.

Rubrik 2 – Skydd och förvaltning av naturresurser

Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, samt arbetet för landsbygdsutveckling och miljöskydd, bland annat Natura 2000. Beloppet för den gemensamma jordbrukspolitiken återspeglar det avtal som träffades vid Europeiska rådets möte i Bryssel i oktober 2002.

Rubrik 3 – Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Den nya rubrik 3 (Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) avspeglar den växande betydelsen av de nya uppgifter som unionen fått när det gäller områdena rättsliga och inrikes frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitik, folkhälsa och konsumentskydd, kultur och ungdomsfrågor samt information till och dialog med medborgarna. Det finns två underrubriker:

| — | 3a. Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

—

3a. Frihet, säkerhet och rättvisa

| — | 3b. Medborgarskap |
| --- | --- |

—

3b. Medborgarskap

Rubrik 4 – EU som global partner

Rubrik 4 omfattar alla s.k. externa åtgärder, inklusive instrumenten för stöd inför anslutningen av nya medlemsstater. Kommissionen har föreslagit att anslagen till Europeiska utvecklingsfonden (EUF) borde integreras i budgetramen för den allmänna budgeten, men Europeiska rådet och Europaparlamentet har beslutat att de även fortsättningsvis ska behandlas separat.

Rubrik 5 – Administration

Denna rubrik omfattar administrationsanslag för samtliga institutioner, jämte anslag till pensioner och till Europaskolorna. För andra institutioner än kommissionen bildar dessa kostnader deras sammanlagda utgifter, men organen och andra byråer har både administrativa utgifter och driftsutgifter.

Rubrik 6 – Kompensationer

Enligt den politiska överenskommelsen om att de nya medlemsstaterna inte ska bli nettobetalare till budgeten i början av medlemskapet infördes särskilda kompensationer för ändamålet under denna rubrik 2004. Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar för att balansera det de nya medlemsstaterna fått utbetalt via budgeten och det de bidragit med.

2.4.2   Politikområden

Som ett led i sin användning av verksamhetsbaserad förvaltning (ABM) har kommissionen infört verksamhetsbaserad budgetering (ABB) i sina planerings- och förvaltningsprocesser. Den verksamhetsbaserade budgeteringen för med sig en ny budgetstruktur, där budgetrubrikerna motsvarar politikområden och budgetkapitlen enskilda ”verksamheter”.

Syftet med den verksamhetsbaserade budgeteringen är att ge en tydlig ram för hur kommissionens politiska målsättningar ska omsättas i praktiken, antingen detta sker genom lagstiftning, finansiering eller på annat sätt. Genom att strukturera kommissionens arbete efter verksamhetsområde ger man en tydlig bild av vad kommissionen sysslar med och samtidigt skapas en generell ram för prioriteringar. Resurser anslås till prioriterade områden under budgetförfarandet, varvid de enskilda verksamheterna fungerar som byggstenar i budgetarbetet. Genom denna koppling mellan verksamheterna och de resurser som anslagits till dem bidrar den verksamhetsbaserade budgeteringen till att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i användningen av resurserna i kommissionen.

Ett politikområde kan definieras som en homogen grupp av verksamheter som ingår i kommissionens arbete och som är relevanta för beslutsfattandet. Totalt har 31 politikområden avgränsats. Vart och ett av dem motsvarar generellt ett generaldirektorat, och omfattar i genomsnitt sex eller sju enskilda verksamheter. Politikområdena är huvudsakligen operativt inriktade (jfr driftsutgifter), eftersom kärnverksamheten inom varje område avser tredje man. Driftsbudgeten kompletteras med nödvändiga administrativa utgifter för de enskilda politikområdena.

Ytterligare information om genomförandet på utgiftssidan finns i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.

2.5   INSTITUTIONER, ORGAN OCH BYRÅER (tabellerna 14–18)

tabellerna 14–18

I de konsoliderade rapporterna om genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget ingår, liksom under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner eftersom en separat budget upprättas för varje institution inom gemenskapernas budget.

De decentraliserade byråerna har inte någon separat budget inom gemenskapernas budget, och finansieras därför delvis genom budgetstöd från kommissionen. För att alla relevanta budgetuppgifter om byråerna ska redovisas innehåller budgetdelen med de konsoliderade årsredovisningarna separata rapporter om genomförandet av de enskilda budgetarna för de ”traditionella” byråer vars räkenskaper ingår i konsolideringen. Rapporterna omfattar följande:

| — | En tabell över budgetinkomster, med angivelse av det belopp som mottagits från kommissionens budget. |
| --- | --- |

—

En tabell över budgetinkomster, med angivelse av det belopp som mottagits från kommissionens budget.

| — | Två tabeller över budgetutgifter (åtaganden, betalningar), med angivelse av uppgifter per enskild byrå och med en uppdelning mellan budgetanslag och tilläggsanslag. |
| --- | --- |

—

Två tabeller över budgetutgifter (åtaganden, betalningar), med angivelse av uppgifter per enskild byrå och med en uppdelning mellan budgetanslag och tilläggsanslag.

| — | Längst ner i varje tabell har den sammanlagda summan lagts in, vilket ger information om de totala budgetkonsekvenserna av byråernas verksamhet per typ av utgift/inkomst. |
| --- | --- |

—

Längst ner i varje tabell har den sammanlagda summan lagts in, vilket ger information om de totala budgetkonsekvenserna av byråernas verksamhet per typ av utgift/inkomst.

| — | En tabell över budgetutfallet med en sammanräkning av organens budgetresultat och gemenskapernas resultat (man räknar då bort stöd som utbetalats från gemenskapernas utgifter och bidrag som mottagits bland organens inkomster). |
| --- | --- |

—

En tabell över budgetutfallet med en sammanräkning av organens budgetresultat och gemenskapernas resultat (man räknar då bort stöd som utbetalats från gemenskapernas utgifter och bidrag som mottagits bland organens inkomster).

---

(1)  Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändrad lydelse av rådets förordning (EEG) nr 259/1968 av den 29 februari 1968) ska medlemsstaterna gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

1

(2)  Europaparlamentet antog den 18 december 2008 en budget för utbetalning av gemenskapernas kortfristiga skulder som ska uppbäras eller betalas in av medlemsstaterna under 2009.

2

(3)  Även likvida medel i garantifonden (se anmärkning 2.11).

3

2.11

(4)  Efter avdrag för det makroekonomiska stödet.

4

(5)  Den högre procentsatsen avser utlåning till fast ränta som täckts med en räntesvapp (se anmärkning 2.8.2)

5

2.8.2

(6)  Den högre procentsatsen avser upplåning till fast ränta som täckts med en räntesvapp (se anmärkning 2.8.2)

6

2.8.2

(7)  Med tillämpning av korrigeringskoefficient (korr.koeff.)

7

(8)  Betalas för de tre år som följer på tjänstens upphörande.

8

(9)  Denna byrå avvecklades slutligt den 31 december 2008.

9

(10)  Ingår i konsolideringen för första gången 2008.

10

(11)  Decentraliserat organ som sorterar under Europeiska unionens pelare för ”polisiärt och straffrättsligt samarbete”.

11

(12)  Vissa sifferuppgifter i dessa redovisningar kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

12

(13)  inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

13

(14)  inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

14

---

| 13.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 273/122

---

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

(2009/C 273/02)

I.   I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat

| a) | ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” som består av de ”konsoliderade årsredovisningarna” (1) och de ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2008, |
| --- | --- |

a)

”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” som består av de ”konsoliderade årsredovisningarna” (1) och de ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2008,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning.

Ledningens ansvar

II.   I enlighet med artiklarna 268–280 i fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen (3) för att upprätta och lägga fram ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” så att den ger en rättvisande bild samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta:

| a) | Ledningens ansvar med avseende på ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (4) och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner (5) och organ (6). Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning. |
| --- | --- |

a)

Ledningens ansvar med avseende på ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (4) och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner (5) och organ (6). Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning.

| b) | Hur ledningen utövar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten. Vid direkt centraliserad förvaltning ska genomförandeuppgifterna utföras av kommissionens avdelningar. Vid delad förvaltning ska genomförandeuppgifterna delegeras till medlemsstaterna, vid decentraliserad förvaltning delegeras de till tredjeländer och vid indirekt centraliserad förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning delas genomförandeuppgifterna mellan kommissionen och internationella organisationer (artiklarna 53–57 i budgetförordningen). Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 274 i fördraget). |
| --- | --- |

b)

Hur ledningen utövar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten. Vid direkt centraliserad förvaltning ska genomförandeuppgifterna utföras av kommissionens avdelningar. Vid delad förvaltning ska genomförandeuppgifterna delegeras till medlemsstaterna, vid decentraliserad förvaltning delegeras de till tredjeländer och vid indirekt centraliserad förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning delas genomförandeuppgifterna mellan kommissionen och internationella organisationer (artiklarna 53–57 i budgetförordningen). Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 274 i fördraget).

Revisorns ansvar

III.   Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder och god revisorssed och Intosais internationella standarder för nationella revisionsorgan, i den mån dessa kan tillämpas på de förhållanden som råder inom Europeiska gemenskapen. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att den uppnår rimlig säkerhet om huruvida ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de transaktioner som ligger till grund för dem är lagliga och korrekta.

IV.   I en revision ingår det att vidta revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och uppgifterna i de konsoliderade årsredovisningarna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder som väljs beror på revisorns bedömning, bland annat av risken för att väsentliga felaktigheter finns i de konsoliderade årsredovisningarna och för att de underliggande transaktionerna i något väsentligt avseende inte uppfyller kraven i Europeiska gemenskapernas rättsliga ram, på grund av oegentligheter eller fel. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisorn vid denna riskbedömning den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram de konsoliderade årsredovisningarna så att de ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som har införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vid revisionen bedömer även revisorn om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av de konsoliderade årsredovisningarna och de årliga verksamhetsrapporterna.

V.   När det gäller ”inkomster” tar revisionsrättens revision av egna medel från mervärdesskatt (moms) och bruttonationalinkomst (BNI) sin utgångspunkt i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregaten från medlemsstaterna. Revisionsrätten bedömer sedan kommissionens system för att behandla uppgifterna tills de har införlivats i de slutliga räkenskaperna och medlemsstaternas bidrag tagits emot. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter som står under tullövervakning tills beloppen har bokförts i de slutliga räkenskaperna och tagits emot av kommissionen.

VI.   Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för revisionsförklaringen.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

VII.   Revisionsrätten anser att ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” i allt väsentligt ger en rättvisande bild av gemenskapernas finansiella ställning per den 31 december 2008 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit.

VIII.   Utan att det påverkar uttalandet i punkt VII konstaterar revisionsrätten att brister i redovisningssystemen, som delvis beror på den komplexa rättsliga och finansiella ramen, fortfarande innebär en risk för kvaliteten på den finansiella informationen från vissa generaldirektorat vid kommissionen (särskilt när det gäller förhandsfinansiering, tillhörande periodavgränsning och fakturor/kostnadsredovisningar) och när det gäller Europeiska satellitprogrammet Galileos anläggningstillgångar.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

IX.   Enligt revisionsrätten uppfattning är ”inkomster”, ”åtagandena” för samtliga verksamhetsområden och de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdena ”utbildning och kultur” och ”administrativa och andra utgifter” i allt väsentligt lagliga och korrekta.

X.   Enligt revisionsrätten uppfattning

| a) | är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”jordbruk och naturresurser”, med undantag av landsbygdsutveckling, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) generellt sett fortfarande ett ändamålsenligt system; brister måste åtgärdas på vissa områden, särskilt landsbygdsutveckling, för att risken för fel eller oriktiga utgifter ska begränsas, |
| --- | --- |

a)

är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”jordbruk och naturresurser”, med undantag av landsbygdsutveckling, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) generellt sett fortfarande ett ändamålsenligt system; brister måste åtgärdas på vissa områden, särskilt landsbygdsutveckling, för att risken för fel eller oriktiga utgifter ska begränsas,

| b) | är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”ekonomi och finans”, utom när det gäller utgifter för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling inom detta verksamhetsområde, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är systemen för övervakning och kontroll på politikområdet ”näringsliv”, framför allt på grund av brister i sjätte ramprogrammet, delvis ändamålsenliga i att förebygga eller upptäcka och korrigera fel. |
| --- | --- |

b)

är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”ekonomi och finans”, utom när det gäller utgifter för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling inom detta verksamhetsområde, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är systemen för övervakning och kontroll på politikområdet ”näringsliv”, framför allt på grund av brister i sjätte ramprogrammet, delvis ändamålsenliga i att förebygga eller upptäcka och korrigera fel.

XI.   Enligt revisionsrättens uppfattning innehåller de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdena ”sammanhållning”, ”forskning, energi och transport” samt ”bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning” väsentliga fel, om än i olika grad. När det gäller ovannämnda verksamhetsområden, förutom ”sammanhållning”, är systemen för övervakning och kontroll delvis ändamålsenliga i att förebygga eller upptäcka och korrigera ersättningar av för högt redovisade eller icke stödberättigande kostnader. När det gäller verksamhetsområdet ”sammanhållning” är medlemsstaternas system för korrigering av fel som upptäckts vid nationella kontroller i de flesta fall åtminstone delvis ändamålsenliga.

XII.   Revisionsrätten upprepar att komplicerade eller oklara rättsliga krav (såsom regler för stödberättigande) inverkar i hög grad på lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för utgifterna inom verksamhetsområdena ”jordbruk och naturresurser”, särskilt landsbygdsutveckling, ”sammanhållning”, ”forskning, energi och transport” och ”ekonomi och finans”, särskilt utgifterna för sjätte ramprogrammet.

XIII.   Revisionsrätten noterar ytterligare framsteg i kommissionens system för övervakning och kontroll, särskilt när det gäller effekten av reservationerna avseende generaldirektörernas säkerhet i förklaringarna och den större samstämmigheten mellan dessa förklaringars och revisionsrättens resultat. Revisionsrätten konstaterar dock att kommissionen ännu inte kan visa att åtgärderna för att förbättra systemen för övervakning och kontroll har varit ändamålsenliga när det gäller att minska den risk för fel inom de verksamhetsområden och verksamheter som tas upp i punkterna X och XI.

24 september 2009

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

---

(1)  De ”konsoliderade årsredovisningarna” omfattar balansräkningen, resultaträkningen, tabellen över kassaflöden, förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av viktiga redovisningsprinciper och andra förklarande anmärkningar (inbegripet segmentrapportering).

1

(2)  De ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och en sammanfattning av budgetprinciper och andra förklarande anmärkningar.

2

(3)  Vid EU-institutionerna och EU-organen inbegriper ledningen institutionernas ledamöter, byråernas direktörer, delegerade eller vidaredelegerade utanordnare, räkenskapsförare och chefer vid ekonomi-, revisions- och kontrollenheter. I medlemsstaterna och mottagarländerna inbegriper ledningen utanordnare, räkenskapsförare och chefer vid utbetalande organ, attesterande organ och genomförandeorgan.

3

(4)  De redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit härstammar från International Public Sector Accounting Standards (IPSAS, redovisningsstandarder för offentlig sektor) som utfärdas av International Federation of Accountants (IFAC, internationella revisorsförbundet) eller, när sådana inte finns, International Accounting Standards (IAS, internationellt accepterade redovisningsnormer)/International Financial Reporting Standards (IFRS, internationella redovisningsstandarder) som utfärdas av International Accounting Standards Board (IASB, internationell organisation). I enlighet med budgetförordningen upprättas de ”konsoliderade årsredovisningarna” för budgetåret 2008 (såsom har skett sedan budgetåret 2005) utifrån dessa redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare. Redovisningsreglerna är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom gemenskaperna, medan de ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” fortsätter att i första hand vara baserade på in- och utbetalningar.

4

International Public Sector Accounting Standards

International Federation of Accountants

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(5)  Innan institutionerna antar årsredovisningen ska de olika räkenskapsförarna godkänna den och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att den ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation (artikel 61 i budgetförordningen).

5

(6)  Årsredovisningen upprättas av respektive direktör och överlämnas till kommissionens räkenskapsförare tillsammans med uttalandet från den berörda styrelsen. Dessutom ska respektive räkenskapsförare godkänna den och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att den ger en rättvisande bild av organets ekonomiska situation (artikel 61 i budgetförordningen).

6

---