# Jurnalul Oficial C 16E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.016.rum |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 16E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5322 ianuarie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.016.rum

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 16E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5322 ianuarie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUțII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 18 noiembrie 2008 |
| 2010/C 016E/01 | Protecția consumatorilor: îmbunătățirea educației și a gradului de conștientizare de către consumatori în materie de finanțe și creditRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la protecția consumatorilor: îmbunătățirea educa ei și a gradului de conștientizare de către consumatori în materie de credite și finanțare (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Tablou de bord al piețelor de consumRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la Tabloul de bord al piețelor de consum (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | Bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoareRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind UEM@10: bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | Recomandări referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femeiRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (2008/2012(INI)) | 21 |
| ANEXĂ:RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosiliRezoluția a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili (2008/2140(INI)) | 28 |
| | Joi, 20 noiembrie 2008 |
| 2010/C 016E/06 | Raport special prezentat Parlamentului European de Ombudsmanul European în urma proiectului de recomandare adresat Consiliului Uniunii Europene privind plângerea nr. 1487/2005/GGRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European în urma proiectului de recomandare adresat Consiliului Uniunii Europene în plângerea nr. 1487/2005/GG (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Viitorul sistemelor de asigurări sociale și de pensii: finanțarea lor și tendința spre individualizareRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la viitorul sistemelor de asigurare socială și de pensii: finanțarea lor și tendința de individualizare (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | Uniunea Europeană și PNRRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Asistență financiară pentru balanțele de plăți ale statelor membreRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre | 49 |
| 2010/C 016E/10 | Răspunsul Uniunii Europene la deteriorarea situației în estul Republicii Democratice CongoRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind răspunsul UE la deteriorarea situației în estul Republicii Democratice Congo | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Politica spațială europeană: Europa și spațiulRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind politica spațială europeană: Europa și spațiul | 57 |
| 2010/C 016E/12 | Convenția privind munițiile cu dispersieRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie | 61 |
| 2010/C 016E/13 | HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurieRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurie | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Situația din sectorul apicolRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la situația din sectorul apicol | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Inspecțiile de mediu în statele membreRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la revizuirea Recomandării 2001/331/CE de stabilire a unor criterii minime pentru inspecțiile de mediu în statele membre | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SomaliaRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la Somalia | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Pedeapsa cu moartea în NigeriaRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea în Nigeria | 71 |
| 2010/C 016E/18 | Cazul familiei al-KurdRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la cazul familiei al-Kurd | 73 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUțII

Parlamentul European

Marți, 18 noiembrie 2008

2010/C 016E/01

Protecția consumatorilor: îmbunătățirea educației și a gradului de conștientizare de către consumatori în materie de finanțe și creditRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la protecția consumatorilor: îmbunătățirea educa ei și a gradului de conștientizare de către consumatori în materie de credite și finanțare (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Tablou de bord al piețelor de consumRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la Tabloul de bord al piețelor de consum (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

Bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoareRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind UEM@10: bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

Recomandări referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femeiRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (2008/2012(INI))

21

ANEXĂ:RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

24

2010/C 016E/05

Sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosiliRezoluția a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili (2008/2140(INI))

28

Joi, 20 noiembrie 2008

2010/C 016E/06

Raport special prezentat Parlamentului European de Ombudsmanul European în urma proiectului de recomandare adresat Consiliului Uniunii Europene privind plângerea nr. 1487/2005/GGRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European în urma proiectului de recomandare adresat Consiliului Uniunii Europene în plângerea nr. 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Viitorul sistemelor de asigurări sociale și de pensii: finanțarea lor și tendința spre individualizareRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la viitorul sistemelor de asigurare socială și de pensii: finanțarea lor și tendința de individualizare (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

Uniunea Europeană și PNRRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii

44

2010/C 016E/09

Asistență financiară pentru balanțele de plăți ale statelor membreRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre

49

2010/C 016E/10

Răspunsul Uniunii Europene la deteriorarea situației în estul Republicii Democratice CongoRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind răspunsul UE la deteriorarea situației în estul Republicii Democratice Congo

51

2010/C 016E/11

Politica spațială europeană: Europa și spațiulRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind politica spațială europeană: Europa și spațiul

57

2010/C 016E/12

Convenția privind munițiile cu dispersieRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie

61

2010/C 016E/13

HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurieRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurie

62

2010/C 016E/14

Situația din sectorul apicolRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la situația din sectorul apicol

65

2010/C 016E/15

Inspecțiile de mediu în statele membreRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la revizuirea Recomandării 2001/331/CE de stabilire a unor criterii minime pentru inspecțiile de mediu în statele membre

67

2010/C 016E/16

SomaliaRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la Somalia

68

2010/C 016E/17

Pedeapsa cu moartea în NigeriaRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea în Nigeria

71

2010/C 016E/18

Cazul familiei al-KurdRezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la cazul familiei al-Kurd

73

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUțIILE, ORGANELE șI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 18 noiembrie 2008 |
| 2010/C 016E/19 | Cererea de ridicarea a imunității lui Frank VanheckeDecizia Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind cererea de ridicare a imunității lui Frank Vanhecke (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Cerere privind ridicarea imunității lui Massimo D'AlemaDecizia Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind cererea de ridicare a imunității dlui Massimo D’Alema (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUțIILE, ORGANELE șI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 18 noiembrie 2008

2010/C 016E/19

Cererea de ridicarea a imunității lui Frank VanheckeDecizia Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind cererea de ridicare a imunității lui Frank Vanhecke (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Cerere privind ridicarea imunității lui Massimo D'AlemaDecizia Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind cererea de ridicare a imunității dlui Massimo D’Alema (2008/2298(IMM))

77

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 18 noiembrie 2008 |
| 2010/C 016E/21 | Încheierea protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare CE-Kazahstan pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană (COM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Întreprinderea comună pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 219/2007 al Consiliului privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (COM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Inscripționările legale ale autovehiculelor cu două sau trei roți (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind inscripționările legale ale autovehiculelor cu două sau trei roți (versiune codificată) (COM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Dreptul societăților comerciale privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului în materie de drept al societăților comerciale privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic (versiune codificată) (COM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Scaunul pentru conducătorul de tractoare agricole sau forestiere pe roți (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la scaunul pentru conducătorul de tractoare agricole sau forestiere pe roți (versiune codificată) (COM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Fondul de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată) (COM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Convenție privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității, a Convenției privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2223/96 al Consiliului privind sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate în ceea ce privește competențele de execuție conferite Comisiei (COM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizareRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI)) | 84 |
| ANEXĂDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI PRIVIND MOBILIZAREA FONDULUI EUROPEAN DE AJUSTARE LA GLOBALIZARE, ÎN CONFORMITATE CU PUNCTUL 28 DIN ACORDUL INTERINSTITUȚIONAL DIN 17 MAI 2006 DINTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMISIE PRIVIND DISCIPLINA BUGETARĂ ȘI BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Regimul general al accizelor *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul general al accizelor (COM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Programul pentru încurajarea consumului de fructe în școli *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) în vederea instituirii unui program de încurajare a consumului de fructe în școli (COM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | Miercuri, 19 noiembrie 2008 |
| 2010/C 016E/32 | Statistici comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea la locul de muncă ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea la locul de muncă (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Obligații de publicare și traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 68/151/CEE și 89/666/CEE ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile de publicare și de traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale (COM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 68/151/CEE, 77/91/CEE și 89/666/CEE ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile de publicare și de traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Statistici europene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene (COM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene | 117 |
| 2010/C 016E/35 | Sisteme de ajutor pentru agricultori în cadrul PAC *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unor norme comune pentru sisteme de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori (COM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Modificări aduse politicii agricole comune *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind modificările aduse politicii agricole comune prin modificarea Regulamentelor (CE) nr. 320/2006, (CE) nr. 1234/2007, (CE) nr. 3/2008 și (CE) nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (COM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltarea rurală (2007-2013) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2006/144/CE privind orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007-2013) (COM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | Joi, 20 noiembrie 2008 |
| 2010/C 016E/39 | Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Proiect de buget rectificativ nr. 8/2008Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 8/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Condiții de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate (COM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Procedura unică pentru solicitarea permisului de ședere și de muncă *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru (COM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Modificarea Regulamentului unic OCP *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (COM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 18 noiembrie 2008

2010/C 016E/21

Încheierea protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare CE-Kazahstan pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană (COM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Întreprinderea comună pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 219/2007 al Consiliului privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (COM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

Inscripționările legale ale autovehiculelor cu două sau trei roți (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind inscripționările legale ale autovehiculelor cu două sau trei roți (versiune codificată) (COM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Dreptul societăților comerciale privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului în materie de drept al societăților comerciale privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic (versiune codificată) (COM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Scaunul pentru conducătorul de tractoare agricole sau forestiere pe roți (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la scaunul pentru conducătorul de tractoare agricole sau forestiere pe roți (versiune codificată) (COM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Fondul de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată) (COM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Convenție privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității, a Convenției privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2223/96 al Consiliului privind sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate în ceea ce privește competențele de execuție conferite Comisiei (COM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizareRezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

84

ANEXĂDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI PRIVIND MOBILIZAREA FONDULUI EUROPEAN DE AJUSTARE LA GLOBALIZARE, ÎN CONFORMITATE CU PUNCTUL 28 DIN ACORDUL INTERINSTITUȚIONAL DIN 17 MAI 2006 DINTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMISIE PRIVIND DISCIPLINA BUGETARĂ ȘI BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ

85

2010/C 016E/30

Regimul general al accizelor *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul general al accizelor (COM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Programul pentru încurajarea consumului de fructe în școli *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) în vederea instituirii unui program de încurajare a consumului de fructe în școli (COM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

103

Miercuri, 19 noiembrie 2008

2010/C 016E/32

Statistici comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea la locul de muncă ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea la locul de muncă (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Obligații de publicare și traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 68/151/CEE și 89/666/CEE ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile de publicare și de traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale (COM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 68/151/CEE, 77/91/CEE și 89/666/CEE ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile de publicare și de traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale

112

2010/C 016E/34

Statistici europene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene (COM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene

117

2010/C 016E/35

Sisteme de ajutor pentru agricultori în cadrul PAC *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unor norme comune pentru sisteme de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori (COM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Modificări aduse politicii agricole comune *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind modificările aduse politicii agricole comune prin modificarea Regulamentelor (CE) nr. 320/2006, (CE) nr. 1234/2007, (CE) nr. 3/2008 și (CE) nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (COM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltarea rurală (2007-2013) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2006/144/CE privind orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007-2013) (COM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

199

Joi, 20 noiembrie 2008

2010/C 016E/39

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

201

2010/C 016E/40

Proiect de buget rectificativ nr. 8/2008Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 8/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Condiții de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate (COM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Procedura unică pentru solicitarea permisului de ședere și de muncă *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru (COM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Modificarea Regulamentului unic OCP *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (COM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

252

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUțII

Parlamentul European

Marți, 18 noiembrie 2008

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/1

---

Protecția consumatorilor: îmbunătățirea educației și a gradului de conștientizare de către consumatori în materie de finanțe și credit

P6_TA(2008)0539

Rezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la protecția consumatorilor: îmbunătățirea educației și a gradului de conștientizare de către consumatori în materie de credite și finanțare (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2007 privind educația financiară (COM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2007 privind educația financiară (COM(2007)0808),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (COM(2007)0226),

| — | având în vedere poziția sa în cadrul celei de-a doua lecturi din 16 ianuarie 2008 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în cadrul celei de-a doua lecturi din 16 ianuarie 2008 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind politica serviciilor financiare (2005-2010) — Cartea albă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind politica serviciilor financiare (2005-2010) — Cartea albă (2),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0393/2008),

| A. | întrucât, pe de-o parte, piețele financiare evoluează rapid, au devenit foarte dinamice și din ce în ce mai complexe, iar pe de altă parte, transformările sociale și schimbările în modul de viață creează necesitatea unei gestiuni adecvate a finanțelor personale, precum și necesitatea de a adapta periodic finanțele personale la noile condiții familiale și de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât, pe de-o parte, piețele financiare evoluează rapid, au devenit foarte dinamice și din ce în ce mai complexe, iar pe de altă parte, transformările sociale și schimbările în modul de viață creează necesitatea unei gestiuni adecvate a finanțelor personale, precum și necesitatea de a adapta periodic finanțele personale la noile condiții familiale și de muncă;

| B. | întrucât creșterea nivelului de cultură financiară al consumatorilor ar trebui să constituie o prioritate pentru factorii politici de decizie, atât la nivel național, cât și european, nu doar din cauza beneficiilor pentru indivizi, dar și din cauza beneficiilor pentru societate și economie, cum ar fi reducerea gradului de îndatorare, sporirea economiilor, creșterea concurenței, utilizarea corespunzătoare a produselor de asigurare și planificarea adecvată a mijloacelor pentru perioada de pensionare; |
| --- | --- |

B.

întrucât creșterea nivelului de cultură financiară al consumatorilor ar trebui să constituie o prioritate pentru factorii politici de decizie, atât la nivel național, cât și european, nu doar din cauza beneficiilor pentru indivizi, dar și din cauza beneficiilor pentru societate și economie, cum ar fi reducerea gradului de îndatorare, sporirea economiilor, creșterea concurenței, utilizarea corespunzătoare a produselor de asigurare și planificarea adecvată a mijloacelor pentru perioada de pensionare;

| C. | întrucât studiile relevă faptul că consumatorii tind să-și supraestimeze cunoștințele cu privire la serviciile financiare și că aceștia trebuie informați asupra faptului că nu sunt atât de competenți în domeniul respectiv precum cred și asupra consecințelor acestui fapt; |
| --- | --- |

C.

întrucât studiile relevă faptul că consumatorii tind să-și supraestimeze cunoștințele cu privire la serviciile financiare și că aceștia trebuie informați asupra faptului că nu sunt atât de competenți în domeniul respectiv precum cred și asupra consecințelor acestui fapt;

| D. | întrucât programele de înaltă calitate în domeniul educației financiare, specifice și, după caz, cât mai personalizate, pot contribui la creșterea nivelului de cultură financiară, permițând consumatorilor să ia decizii în cunoștință de cauză, precum și la funcționarea eficientă a piețelor financiare; |
| --- | --- |

D.

întrucât programele de înaltă calitate în domeniul educației financiare, specifice și, după caz, cât mai personalizate, pot contribui la creșterea nivelului de cultură financiară, permițând consumatorilor să ia decizii în cunoștință de cauză, precum și la funcționarea eficientă a piețelor financiare;

| E. | întrucât importanța serviciilor financiare transfrontaliere este în continuă creștere, iar Comisia ar trebui să ia inițiative la nivelul UE în vederea promovării educației financiare transfrontaliere și, după caz, a informațiilor comparative cu privire la aceasta; |
| --- | --- |

E.

întrucât importanța serviciilor financiare transfrontaliere este în continuă creștere, iar Comisia ar trebui să ia inițiative la nivelul UE în vederea promovării educației financiare transfrontaliere și, după caz, a informațiilor comparative cu privire la aceasta;

| F. | întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită necesităților educaționale ale consumatorilor vulnerabili și ale tinerilor consumatori, care trebuie să ia decizii ce le vor afecta perspectiva financiară pentru tot restul vieții; |
| --- | --- |

F.

întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită necesităților educaționale ale consumatorilor vulnerabili și ale tinerilor consumatori, care trebuie să ia decizii ce le vor afecta perspectiva financiară pentru tot restul vieții;

| G. | întrucât studiile au relevat că cei care au învățat aspectele de bază privind finanțele personale, la o vârstă fragedă, posedă un nivel mai ridicat de cultură financiară; întrucât educația financiară este strâns legată de predarea cunoștințelor de bază (matematică și citire), |
| --- | --- |

G.

întrucât studiile au relevat că cei care au învățat aspectele de bază privind finanțele personale, la o vârstă fragedă, posedă un nivel mai ridicat de cultură financiară; întrucât educația financiară este strâns legată de predarea cunoștințelor de bază (matematică și citire),

1.   salută inițiativele Comisiei în domeniul educației financiare a consumatorilor, în special instituirea, cu puțin timp în urmă, a Grupului de experți privind educația financiară, precum și intenția sa de a publica o bază de date on-line, cuprinzând programele și cercetarea în materie de educație financiară în UE; consideră că acest Grup de experți ar trebui să aibă responsabilități și competențe clare; sugerează ca grupului respectiv să i se ceară în special să analizeze valoarea adăugată și cele mai bune practici în domeniul educației financiare a UE și al serviciile financiare transfrontaliere;

2.   subliniază că obiectivul educării și sensibilizării consumatorilor în materie de finanțe și credit este îmbunătățirea conștientizării de către consumatori a realităților economice și financiare pentru a înțelege angajamentele economice și pentru a evita riscurile inutile, supraîndatorarea și excluderea financiară; consideră că acțiunile de formare și de informare trebuie să permită consumatorilor o abordare independentă, bazată pe propria lor apreciere, a produselor financiare care li se oferă sau la care preconizează să recurgă;

3.   constată că criza „creditelor ipotecare subprime” reprezintă nu numai o ilustrare a pericolelor de informare inadecvată a debitorilor, dar și lipsa de înțelegere și cunoaștere a unor astfel de informații ce a condus la o percepere insuficientă de către consumatori a riscurilor de insolvabilitate și de supraîndatorare;

4.   subliniază că existența unor consumatori a căror capacitate de decizie este întărită și care sunt bine informați contribuie la consolidarea concurenței, a calității și a inovației în sectorul serviciilor bancare și financiare și reamintește că investitorii formați și încrezători pot furniza lichidități suplimentare pe piețele de capital pentru investiții și dezvoltare;

5.   subliniază importanța stabilirii gradului de cultură financiară în statele membre și a înțelegerii valorii adăugate pe care o poate aduce Uniunea Europeană, precum și importanța definirii necesităților educaționale pentru anumite grupuri țintă, în conformitate cu un catalog de criterii, cum ar fi vârsta, venitul și nivelul de educație;

6.   recunoaște rolul inițiativelor private, al sectorului serviciilor financiare și al organizațiilor de consumatori atât la nivel comunitar, cât și la nivel național, în definirea nevoilor specifice ale grupurilor țintă cu privire la educația financiară, în evidențierea punctelor slabe și a deficiențelor din cadrul programelor educaționale existente, precum și în asigurarea de informații financiare pentru consumatori, de exemplu prin intermediul instrumentelor on-line, al campaniilor în mass-media și al campaniilor de educare etc. destinate planificării financiare;

7.   este de părere că programele de educație financiară își ating eficacitatea maximă doar dacă se adresează nevoilor unui grup țintă specific și, după caz, sunt personalizate; mai mult, consideră că toate programele de educație financiară ar trebui să contribuie la îmbunătățirea gestionării realiste și în cunoștință de cauză a posibilităților financiare ale fiecărui individ; ar trebui să se analizeze posibilitatea de dezvoltare a unor programe de ameliorare a capacităților adulților în domeniul financiar;

8.   invită Comisia să dezvolte, în cooperare cu statele membre, la nivelul UE, programe educaționale în domeniul finanțelor personale, bazate pe reguli și principii comune, care pot fi adaptate necesităților tuturor statelor membre și aplicate în acestea, stabilind indicatori și promovând schimburi de bune practici;

9.   subliniază că educația financiară poate completa, dar nu se poate substitui dispozițiilor coerente în materie de protecție a consumatorilor din cadrul legislației privind serviciile financiare, și nici reglementărilor și strictei supravegheri a instituțiilor financiare;

10.   recunoaște rolul important al sectorului privat și, în special, al instituțiilor financiare, în asigurarea consumatorilor cu informații privind serviciile financiare; subliniază totuși că educația financiară ar trebui să fie corectă, echidistantă și transparentă, astfel încât să servească intereselor consumatorului, și că trebuie să se deosebească în mod clar de consilierea comercială sau de publicitate; în vederea atingerii acestui obiectiv, încurajează instituțiile financiare să elaboreze coduri de conduită pentru personalul propriu;

11.   recunoaște necesitatea găsirii unui echilibru delicat între asigurarea de informații necesare consumatorilor pentru a lua decizii financiare în cunoștință de cauză și suprasolicitarea consumatorilor cu informații; acordă prioritate calității, nu cantității, precum, de exemplu, informațiilor de înaltă calitate, care sunt accesibile, concrete, ușor de înțeles, destinate sporirii capacității consumatorilor de a lua decizii responsabile și în cunoștință de cauză;

12.   consideră că este necesară o informație eficace, clară și inteligibilă, în special în mesajele publicitare pentru produsele financiare, și că instituțiile financiare ar trebui să furnizeze informații suficiente înaintea încheierii contractelor și în special să aplice cu strictețe normele prevăzute de Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele de instrumente financiare (3) și de Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori (4); solicită Comisiei să prezinte în mod coerent propuneri legislative specifice privind un sistem armonizat de informare și de protecție a consumatorului, în special în ceea ce privește creditul ipotecar (cum ar fi fișe de informații europene normalizate, armonizate, simple și comparabile, care să conțină indicații comune privind rata anuală a dobânzii etc.);

13.   recomandă ca programele în materie de educație financiară să se axeze pe aspecte importante ce țin de planificarea vieții, cum ar fi aspectele de bază legate de economii, datorii, asigurări și pensii;

14.   solicită Comisiei să-și continue eforturile de promovare a dialogului între părțile implicate;

15.   sugerează majorarea liniei bugetare 17 02 02 pentru finanțarea unor activități la nivelul UE, având drept obiectiv îmbunătățirea nivelului de formare financiară al consumatorilor și a culturii financiare a acestora; solicită Comisiei să vină cu contribuții pentru ridicarea gradului de conștientizare la nivelul UE prin sprijinirea organizării, la nivel național și regional, de conferințe, seminarii, campanii de mass-media și de sensibilizare, precum și de programe educaționale cu participare transfrontalieră, în special în materie de servicii financiare cu amânuntul și de gestionare a creditului/datoriei la nivel de gospodărie casnică;

16.   invită Comisia să dezvolte în continuare și să actualizeze instrumentul on-line Dolceta și să ofere acest serviciu în toate limbile oficiale; sugerează Comisiei să includă pe pagina de internet a serviciului Dolceta un link către baza de date on-line pe care intenționează să o creeze și care va cuprinde programele regionale și naționale în materie de educație financiară; sugerează că site-ul Dolceta ar trebui să includă link-uri, pe țări, către site-urile internet ale organismelor publice și private care își desfășoară activitatea în domeniul educației financiare;

17.   solicită Comisiei să includă în Tabloul de bord al piețelor de consum indicatori privind disponibilitatea și calitatea educației financiare;

18.   invită Comisia să inițieze campanii de informare pentru a crește gradul de conștientizare al consumatorilor cu privire la drepturile lor, conform legislației UE, în domeniul serviciilor financiare;

19.   subliniază nevoia ca statele membre să realizeze, cu sprijinul Comisiei, studii periodice, în cooperare cu diverse categorii sociale și de populație din statele membre, privind nivelurile actuale ale culturii financiare în rândurile populației, în vederea identificării domeniilor prioritare de acțiune și a garantării, în acest fel, a unei desfășurări corespunzătoare, prompte și eficiente a programelor de educație financiară în sprijinul populației;

20.   încurajează statele membre să includă educația financiară în programa generală a ciclului primar și secundar elaborată de instituțiile competente, menită să dezvolte competențele necesare în viața de zi cu zi, și să organizeze cursuri sistematice pentru profesori, în acest domeniu;

21.   subliniază necesitatea unui proces educațional permanent, pentru ambele părți, adică atât pentru consilierii financiari, cât și pentru consumatori, astfel încât să se garanteze furnizarea unor informații de calitate, corespunzătoare celor mai recente evoluții din sectorul serviciilor financiare;

22.   este de părere că efectele de sinergie dintre diferitele organizații educaționale nu sunt utilizate suficient; solicită, prin urmare, statelor membre să instituie o rețea de educație financiară, la care să ia parte atât sectorul public, cât și cel privat, și să încurajeze cooperarea și dialogul între toți actorii;

23.   încurajează statele membre să acorde o atenție deosebită nevoilor educaționale ale pensionarilor și lucrătorilor la finalul carierei profesionale, care ar putea fi expuși riscului de excludere financiară, precum ale tinerilor care își încep cariera profesională și se confruntă cu dificultatea de a hotărî cum să utilizeze în mod adecvat noul lor venit;

24.   invită statele membre să instituie programe de formare în domeniul economic și al serviciilor financiare pentru lucrătorii sociali, deoarece aceștia sunt în contact cu persoanele expuse riscului de sărăcie sau celui de îndatorare excesivă;

25.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0011.

(2)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 392.

(3)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

(4)  JO L 133, 22.5.2008, p. 66.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/5

---

Tablou de bord al piețelor de consum

P6_TA(2008)0540

Rezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la Tabloul de bord al piețelor de consum (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2008 intitulată „Monitorizarea rezultatelor privind consumatorii în interiorul pieței unice: tablou de bord al piețelor de consum” (COM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2008 intitulată „Monitorizarea rezultatelor privind consumatorii în interiorul pieței unice: tablou de bord al piețelor de consum” (COM(2008)0031),

| — | având în vedere Tabloul de bord al pieței interne nr. 16 bis din 14 februarie 2008 (SEC(2008)0076), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tabloul de bord al pieței interne nr. 16 bis din 14 februarie 2008 (SEC(2008)0076),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 septembrie 2007 referitoare la Cartea verde privind revizuirea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 septembrie 2007 referitoare la Cartea verde privind revizuirea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 referitoare la Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007 -2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 referitoare la Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007 -2013 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 privind tabloul de bord al pieței unice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 privind tabloul de bord al pieței unice (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2007 intitulată „O piață unică pentru Europa secolului XXI” (COM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2007 intitulată „O piață unică pentru Europa secolului XXI” (COM(2007)0724),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2007 intitulată „Servicii de interes general, inclusiv servicii sociale de interes general: un nou angajament european” (COM(2007)0725), de însoțire a Comunicării privind „O piață unică pentru Europa secolului XXI”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2007 intitulată „Servicii de interes general, inclusiv servicii sociale de interes general: un nou angajament european” (COM(2007)0725), de însoțire a Comunicării privind „O piață unică pentru Europa secolului XXI”,

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei intitulat „Punerea în aplicare a noii metodologii pentru monitorizarea pieței și a sectorului de produse: rezultatele unei prime evaluări sectoriale”(SEC(2007)1517), de însoțire a Comunicării privind „O piață unică pentru Europa secolului XXI”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei intitulat „Punerea în aplicare a noii metodologii pentru monitorizarea pieței și a sectorului de produse: rezultatele unei prime evaluări sectoriale”(SEC(2007)1517), de însoțire a Comunicării privind „O piață unică pentru Europa secolului XXI”,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0392/2008),

| A. | întrucât salută publicarea Tabloului de bord al piețelor de consum („Tabloul de bord”), care are ca obiectiv ca piața internă să răspundă mai bine așteptărilor și preocupărilor cetățenilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât salută publicarea Tabloului de bord al piețelor de consum („Tabloul de bord”), care are ca obiectiv ca piața internă să răspundă mai bine așteptărilor și preocupărilor cetățenilor;

| B. | întrucât piețele de consum competitive și care funcționează eficient sunt de importanță crucială pentru a asigura încrederea cetățenilor în piața internă; |
| --- | --- |

B.

întrucât piețele de consum competitive și care funcționează eficient sunt de importanță crucială pentru a asigura încrederea cetățenilor în piața internă;

| C. | întrucât Tabloul de bord trebuie să fie sprijinit de alte instrumente de monitorizare; |
| --- | --- |

C.

întrucât Tabloul de bord trebuie să fie sprijinit de alte instrumente de monitorizare;

| D. | întrucât indicatorii din Tabloul de bord au ca scop să contribuie la identificarea sectoarelor care necesită o analiză mai detaliată; |
| --- | --- |

D.

întrucât indicatorii din Tabloul de bord au ca scop să contribuie la identificarea sectoarelor care necesită o analiză mai detaliată;

| E. | întrucât Tabloul de bord ar trebui să stimuleze dezbateri privind aspecte ale politicii de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât Tabloul de bord ar trebui să stimuleze dezbateri privind aspecte ale politicii de protecție a consumatorilor;

| F. | întrucât studiile și analizele realizate de autoritățile naționale pentru protecția consumatorilor și concurență ar putea fi relevante pentru dezvoltarea viitoare a Tabloului de bord, |
| --- | --- |

F.

întrucât studiile și analizele realizate de autoritățile naționale pentru protecția consumatorilor și concurență ar putea fi relevante pentru dezvoltarea viitoare a Tabloului de bord,

Introducere

1.   subliniază importanța de a da cetățenilor posibilitatea de a beneficia pe deplin de avantajele pieței interne și consideră Tabloul de bord un instrument important în acest sens;

2.   salută cei cinci indicatori principali din Tabloul de bord referitori la reclamații, nivelurile prețurilor, gradul de satisfacție, schimbarea furnizorului și siguranță;

3.   subliniază faptul că Tabloul de bord este în stadiul de început și că acesta trebuie să fie dezvoltat în continuare cu date mai complete, cu statistici mai precise și analize mai detaliate bazate pe indicatori variați;

4.   subliniază faptul că, în momentul în care se ajunge la un nivel satisfăcător de dezvoltare a celor cinci indicatori de bază ai Tabloului de bord, ar trebui să se elaboreze indicatori noi pentru ca piața internă să poată răspunde mai bine la așteptările și preocupările cetățenilor;

5.   solicită Comisiei să asigure finanțarea adecvată și personalul necesar pentru obiectivele menționate la punctele 3 și 4;

6.   încurajează Comisia să asigure o abordare coerentă și coordonată în cadrul serviciilor sale, pentru a evita dublarea activităților și rezultate contradictorii în analiza datelor;

7.   solicită Comisiei să includă în viitoarele Tablouri de bord un rezumat ușor de înțeles, precum și concluzii și recomandări clare, traduse în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene;

Dezvoltarea indicatorilor

8.   consideră că numărul total de indicatori ar trebui să fie limitat pentru a asigura un Tablou de bord bine focalizat;

9.   consideră că un indicator referitor la reclamații este esențial pentru a înțelege gradul de satisfacție a consumatorilor; solicită Comisiei și statelor membre să acționeze în vederea armonizării sistemelor de clasificare a reclamațiilor utilizate de autoritățile competente și de serviciile corespunzătoare de asistență a consumatorilor din statele membre și de la nivel comunitar și să creeze o bază de date cu reclamații ale consumatorilor la nivelul UE; solicită statelor membre să sporească gradul de conștientizare al consumatorilor privind sistemele de reclamații și să îmbunătățească modul de tratare a reclamațiilor, pentru a permite agenților economici să ofere servicii mai bune și mai numeroase;

10.   solicită Comisiei să dezvolte indicatori referitori la procedurile judiciare transfrontaliere și la repararea daunelor suportate de consumatori prin intermediul mijloacelor de despăgubire judiciare și extrajudiciare, precum și prin mecanismele naționale de despăgubire existente;

11.   consideră că Tabloul de bord ar putea conține un indicator referitor la competențele și vârsta consumatorilor (de exemplu, nivelul de educație, competențele în domeniul informatic și cunoștințe de limbi străine); subliniază, totuși, importanța realizării unui echilibru între indicatorii bazați pe date „mai puțin concludente”, care reies din sondaje efectuate în rândul consumatorilor, și cei bazați pe date „concludente”, obținute din alte surse;

12.   recunoaște că dezvoltarea unor indicatori de preț preciși și adecvați reprezintă o problemă complexă, având în vedere că nivelurile prețurilor pot fi determinate de un număr variat de cauze și că existența acestora nu reprezintă în sine o dovadă a eșecului pieței; consideră, totodată, că Tabloul de bord ar trebui să includă indicatori de preț, având în vedere faptul că prețurile sunt de importanță maximă pentru consumatori și că indicatorii de preț sunt importanți pentru a stimula dezbaterile și pentru a asigura sensibilizarea canalelor media cu privire la deficiențele înregistrate în ceea ce privește funcționarea piețelor; solicită Comisiei să țină seama atât de climatul macroeconomic, cât și de puterea de cumpărare a consumatorilor și de prețurile fără taxe din statele membre;

13.   salută eforturile realizate pentru dezvoltarea unor indicatori de preț mai sofisticați, dar solicită, totodată, utilizarea altor indicatori referitori la funcționarea eficientă a piețelor înainte de a face recomandări specifice privitoare la politici;

14.   reamintește că preocupările etice și de protecție a mediului sunt din ce în ce mai importante pentru consumatori; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a măsura disponibilitatea informațiilor referitoare la astfel de preocupări în diverse piețe;

Îmbunătățirea bazei de informații

15.   subliniază importanța unei strânse cooperări între institutele de statistică ale statelor membre, Eurostat și alte servicii ale Comisiei în vederea asigurării calității și caracterului complet al cifrelor; solicită statelor membre să ia măsuri pentru a facilita o astfel de cooperare;

16.   reamintește faptul că autoritățile naționale pentru protecția consumatorilor și concurență realizează deseori studii de caz sau sunt în posesia altor dovezi referitoare la funcționarea unor diferite piețe; solicită, astfel, Comisiei să se bazeze pe informația existentă la nivel național și să se consulte în mod activ cu experții naționali pentru dezvoltarea viitoare a Tabloului de bord;

17.   încurajează statele membre să analizeze avantajele instituirii unui Ombudsman pentru consumatori; observă că o serie de state membre dispun de un Ombudsman pentru consumatori în mai multe sectoare, care îi ajută pe consumatori în relațiile lor cu agenții economici;

18.   solicită Comisiei ca, în colaborare cu statele membre, să garanteze că centrele europene de informare a consumatorilor primesc mai multe resurse și au destul personal, atât pentru a soluționa într-un mod eficient numărul din ce în ce mai mare de reclamații transfrontaliere depuse de consumatori, cât și pentru a reduce durata examinării unor astfel de reclamații;

Sporirea gradului de conștientizare

19.   solicită Comisiei și statelor membre să sporească gradul de conștientizare referitor la Tabloul de bord, asigurându-se, printre altele, că acesta este ușor accesibil și vizibil pe site-urile internet relevante, precum și să sporească eforturile de promovare a Tabloului de bord în canalele media, precum și pe lângă autoritățile publice și organizațiile de consumatori;

Relația cu Tabloul de bord al pieței interne

20.   consideră că Tabloul de bord al pieței interne și Tabloul de bord al piețelor de consum contribuie amândouă la promovarea unei piețe interne îmbunătățite în beneficiul cetățenilor și al consumatorilor;

21.   salută intenția Comisiei de a asigura o mai bună comunicare referitoare la piața internă și este de părere că cele două tablouri de bord reprezintă pași importanți în această direcție;

22.   subliniază că, deși cele două tablouri de bord sunt interconectate, iar promovarea dezvoltării lor coerente este importantă, ele vizează un public țintă diferit și, de aceea, ar trebui să rămână separate, având seturi de indicatori diferite;

23.   consideră că ar trebui să se efectueze regulat o revizuire a indicatorilor utilizați, precum și a raportului dintre cele două tablouri de bord, pentru a-i adapta la evoluțiile de pe piața internă;

*

- *

24.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 231.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0211.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/8

---

Bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare

P6_TA(2008)0543

Rezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind UEM@10: bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 mai 2008 privind UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară (COM(2008)0238), (Comunicarea privind UEM@10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 mai 2008 privind UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară (COM(2008)0238), (Comunicarea privind UEM@10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iunie 2008, intitulată „Finanțele publice în UEM — 2008” (COM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iunie 2008, intitulată „Finanțele publice în UEM — 2008” (COM(2008)0387),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2008)0706),

| — | având în vedere previziunile economice ale Comisiei pentru toamna anului 2008, din 3 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice ale Comisiei pentru toamna anului 2008, din 3 noiembrie 2008,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2008 referitoare la reuniunea Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2008 referitoare la reuniunea Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008 (1),

| — | având în vedere reuniunea de urgență a Eurogrupului din 12 octombrie 2008 privind garanțiile guvernamentale pentru împrumuturile interbancare, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea de urgență a Eurogrupului din 12 octombrie 2008 privind garanțiile guvernamentale pentru împrumuturile interbancare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 4 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 4 noiembrie 2008,

| — | având în vedere rezultatul reuniunii neoficiale a șefilor de stat și de guvern din 7 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul reuniunii neoficiale a șefilor de stat și de guvern din 7 noiembrie 2008,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2006 referitoare la raportul anual pe 2006 privind zona euro (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2006 referitoare la raportul anual pe 2006 privind zona euro (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 referitoare la raportul anual pe 2007 privind zona euro (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 referitoare la raportul anual pe 2007 privind zona euro (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 referitoare la contribuția la Consiliul European de primăvară 2008 în ceea ce privește Strategia de la Lisabona (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 referitoare la contribuția la Consiliul European de primăvară 2008 în ceea ce privește Strategia de la Lisabona (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 referitoare la interesul european: reușita în era globalizării (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 referitoare la interesul european: reușita în era globalizării (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 referitoare la situația economiei europene: raport preliminar privind orientările generale de politică economică pentru 2007 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 referitoare la situația economiei europene: raport preliminar privind orientările generale de politică economică pentru 2007 (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 februarie 2005 referitoare la finanțele publice în UEM 2004 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 februarie 2005 referitoare la finanțele publice în UEM 2004 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 aprilie 2007 referitoare la finanțele publice în UEM 2006 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 aprilie 2007 referitoare la finanțele publice în UEM 2006 (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 referitoare la raportul anual al BCE pentru 2007 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 referitoare la raportul anual al BCE pentru 2007 (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la extinderea zonei euro (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la extinderea zonei euro (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 iunie 2007 referitoare la îmbunătățirea procesului de consultare a Parlamentului European cu privire la procedurile de extindere a zonei euro (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 iunie 2007 referitoare la îmbunătățirea procesului de consultare a Parlamentului European cu privire la procedurile de extindere a zonei euro (11),

| — | având în vedere poziția sa legislativă din 17 iunie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa legislativă din 17 iunie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2006 referitoare la revizuirea strategică a Fondului Monetar Internațional (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2006 referitoare la revizuirea strategică a Fondului Monetar Internațional (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 referitoare la punerea în aplicare a unei strategii de informare și comunicare privind euro și Uniunea Economică și Monetară (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 referitoare la punerea în aplicare a unei strategii de informare și comunicare privind euro și Uniunea Economică și Monetară (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 septembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind fondurile speculative („hedge funds”) și fondurile de capital privat („private equity”) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 septembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind fondurile speculative („hedge funds”) și fondurile de capital privat („private equity”) (15),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului European din 13 decembrie 1997 referitoare la coordonarea politicii economice în etapa a treia a UEM și la articolele 109 și 109b din Tratatul CE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului European din 13 decembrie 1997 referitoare la coordonarea politicii economice în etapa a treia a UEM și la articolele 109 și 109b din Tratatul CE (16),

| — | având în vedere contribuția Consiliului (Afaceri economice și financiare) din 12 februarie 2008 la concluziile Consiliului European de primăvară, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuția Consiliului (Afaceri economice și financiare) din 12 februarie 2008 la concluziile Consiliului European de primăvară,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 7 octombrie 2008 privind un răspuns coordonat din partea UE la încetinirea economică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 7 octombrie 2008 privind un răspuns coordonat din partea UE la încetinirea economică,

| — | având în vedere memorandumul de înțelegere din 1 iunie 2008 privind cooperarea dintre autoritățile de supraveghere financiară, băncile centrale și ministerele de finanțe din Uniunea Europeană pe problema stabilității financiare transfrontaliere, |
| --- | --- |

—

având în vedere memorandumul de înțelegere din 1 iunie 2008 privind cooperarea dintre autoritățile de supraveghere financiară, băncile centrale și ministerele de finanțe din Uniunea Europeană pe problema stabilității financiare transfrontaliere,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A6-0420/2008),

| A. | întrucât, la 1 ianuarie 1999, 11 state membre — Belgia, Germania, Irlanda, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Olanda, Austria, Portugalia și Finlanda — au adoptat moneda unică europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 1 ianuarie 1999, 11 state membre — Belgia, Germania, Irlanda, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Olanda, Austria, Portugalia și Finlanda — au adoptat moneda unică europeană;

| B. | întrucât alte patru state membre au aderat la zona euro de la crearea acesteia: Grecia în 2001, Slovenia în 2007 și Cipru și Malta în 2008; |
| --- | --- |

B.

întrucât alte patru state membre au aderat la zona euro de la crearea acesteia: Grecia în 2001, Slovenia în 2007 și Cipru și Malta în 2008;

| C. | întrucât zona euro urmează să se extindă în continuare, deoarece majoritatea statelor membre care sunt în prezent în afara zonei euro se pregătesc să adere în viitor și întrucât Slovacia va adera la zona euro la 1 ianuarie 2009; |
| --- | --- |

C.

întrucât zona euro urmează să se extindă în continuare, deoarece majoritatea statelor membre care sunt în prezent în afara zonei euro se pregătesc să adere în viitor și întrucât Slovacia va adera la zona euro la 1 ianuarie 2009;

| D. | întrucât Uniunea Economică și Monetară (UEM) a fost în multe privințe un succes, moneda unică îmbunătățind stabilitatea economică în statele membre, în special în contextul crizei financiare actuale; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea Economică și Monetară (UEM) a fost în multe privințe un succes, moneda unică îmbunătățind stabilitatea economică în statele membre, în special în contextul crizei financiare actuale;

| E. | întrucât calitatea de membru al zonei euro implică un grad înalt de interdependență economică între statele membre implicate și necesită, prin urmare, o mai mare coordonare a politicilor economice și un rol activ în guvernarea financiară și economică globală, pentru a profita pe deplin de pe urma monedei unice și pentru a răspunde provocărilor viitoare, cum ar fi concurența sporită pentru resursele naturale, dezechilibrele economice mondiale, importanța economică în creștere a piețelor emergente, schimbările climatice și îmbătrânirea populației Europei; |
| --- | --- |

E.

întrucât calitatea de membru al zonei euro implică un grad înalt de interdependență economică între statele membre implicate și necesită, prin urmare, o mai mare coordonare a politicilor economice și un rol activ în guvernarea financiară și economică globală, pentru a profita pe deplin de pe urma monedei unice și pentru a răspunde provocărilor viitoare, cum ar fi concurența sporită pentru resursele naturale, dezechilibrele economice mondiale, importanța economică în creștere a piețelor emergente, schimbările climatice și îmbătrânirea populației Europei;

| F. | întrucât inflația medie în primii 10 ani de existență a zonei euro a fost, în linii mari, în conformitate cu obiectivul Băncii Centrale Europene (BCE) privind stabilitatea prețurilor, de aproximativ, dar mai puțin de 2 %; întrucât inflația a depășit recent cu mult acest nivel din cauza schimbărilor structurale mondiale, în special în ceea ce privește creșterea prețurilor la alimente și energie, precum și din cauza relaxării politicilor monetare în SUA, dar și a lipsei de vigilență a băncilor centrale din unele țări terțe; |
| --- | --- |

F.

întrucât inflația medie în primii 10 ani de existență a zonei euro a fost, în linii mari, în conformitate cu obiectivul Băncii Centrale Europene (BCE) privind stabilitatea prețurilor, de aproximativ, dar mai puțin de 2 %; întrucât inflația a depășit recent cu mult acest nivel din cauza schimbărilor structurale mondiale, în special în ceea ce privește creșterea prețurilor la alimente și energie, precum și din cauza relaxării politicilor monetare în SUA, dar și a lipsei de vigilență a băncilor centrale din unele țări terțe;

| G. | întrucât creșterea rapidă a cererii de surse de energie limitate și de alte materii prime din partea economiilor emergente a dus aprovizionarea până la limitele capacităților; și întrucât presiunea în sens ascendent asupra prețurilor a fost exacerbată de faptul că materiile prime sunt din ce în ce mai mult considerate drept active financiare, astfel încât acestea pot fi utilizate ca rezervă de valoare; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea rapidă a cererii de surse de energie limitate și de alte materii prime din partea economiilor emergente a dus aprovizionarea până la limitele capacităților; și întrucât presiunea în sens ascendent asupra prețurilor a fost exacerbată de faptul că materiile prime sunt din ce în ce mai mult considerate drept active financiare, astfel încât acestea pot fi utilizate ca rezervă de valoare;

| H. | întrucât deschiderea zonei euro este binevenită iar actuala apreciere a cursului de schimb al monedei euro poate avea posibile efecte negative, mai precis, în ceea ce privește afectarea exporturilor și favorizarea importurilor pe piața internă, dar și efecte pozitive, prin sprijinirea economiei europene în confruntarea cu creșterea dramatică a prețului petrolului și cu actuala criză financiară; |
| --- | --- |

H.

întrucât deschiderea zonei euro este binevenită iar actuala apreciere a cursului de schimb al monedei euro poate avea posibile efecte negative, mai precis, în ceea ce privește afectarea exporturilor și favorizarea importurilor pe piața internă, dar și efecte pozitive, prin sprijinirea economiei europene în confruntarea cu creșterea dramatică a prețului petrolului și cu actuala criză financiară;

| I. | întrucât mediul economic mondial a fost favorabil creării de locuri de muncă în primii 10 ani de existență a euro, conducând la crearea a aproape 16 milioane de locuri de muncă — făcând abstracție de calitatea locurilor de muncă create — și la scăderea ratei șomajului de la 9 % în 1999 la o valoare estimată de 7, 3 % în 2008; |
| --- | --- |

I.

întrucât mediul economic mondial a fost favorabil creării de locuri de muncă în primii 10 ani de existență a euro, conducând la crearea a aproape 16 milioane de locuri de muncă — făcând abstracție de calitatea locurilor de muncă create — și la scăderea ratei șomajului de la 9 % în 1999 la o valoare estimată de 7, 3 % în 2008;

| J. | întrucât Uniunea Europeană intră într-o recesiune economică, ratele de creștere scăzând de la 3, 1 % în 2006 la o previziune revizuită de la 2 la 1, 4 % în 2008 și, respectiv, de 0, 2 % pentru 2009, în timp ce șomajul și excluziunea socială se vor intensifica în continuare; |
| --- | --- |

J.

întrucât Uniunea Europeană intră într-o recesiune economică, ratele de creștere scăzând de la 3, 1 % în 2006 la o previziune revizuită de la 2 la 1, 4 % în 2008 și, respectiv, de 0, 2 % pentru 2009, în timp ce șomajul și excluziunea socială se vor intensifica în continuare;

| K. | întrucât creșterea economică și creșterea productivității au fost dezamăgitoare, iar creșterea măsurată în producție per lucrător s-a înjumătățit de la 1, 5 % în perioada 1989-1998 la o valoare estimată de 0, 75 % în perioada 1999-2008; |
| --- | --- |

K.

întrucât creșterea economică și creșterea productivității au fost dezamăgitoare, iar creșterea măsurată în producție per lucrător s-a înjumătățit de la 1, 5 % în perioada 1989-1998 la o valoare estimată de 0, 75 % în perioada 1999-2008;

| L. | întrucât euro s-a impus rapid ca cea de-a doua monedă internațională ca importanță, alături de dolarul american, și întrucât joacă un rol important ca monedă de referință pentru multe țări din lume; întrucât, cu toate acestea, potențialul monedei euro este insuficient exploatat la nivel internațional, deoarece zona euro nu și-a definit strategia internațională într-un mod adecvat și nici nu dispune de o reprezentare internațională efectivă; |
| --- | --- |

L.

întrucât euro s-a impus rapid ca cea de-a doua monedă internațională ca importanță, alături de dolarul american, și întrucât joacă un rol important ca monedă de referință pentru multe țări din lume; întrucât, cu toate acestea, potențialul monedei euro este insuficient exploatat la nivel internațional, deoarece zona euro nu și-a definit strategia internațională într-un mod adecvat și nici nu dispune de o reprezentare internațională efectivă;

Primii 10 ani de existență a euro

1.   împărtășește opinia conform căreia moneda unică a devenit un simbol al Europei și a dovedit că Europa este capabilă să ia decizii îndrăznețe pentru un viitor comun și prosper;

2.   salută faptul că euro a adus stabilitate și a sprijinit integrarea economică în zona euro; salută efectele stabilizatoare ale euro pe piețele valutare mondiale, în special în perioadele de criză; observă că divergențele economice interne nu s-au redus pe măsura așteptărilor, iar productivitatea nu s-a dezvoltat într-un mod satisfăcător pretutindeni în zona euro;

3.   constată cu satisfacție că se examinează și în alte părți ale lumii posibilitatea creării altor uniuni monetare;

4.   reamintește legătura esențială dintre politica monetară și politica comercială la nivel mondial, legătură demonstrată de altfel și prin numeroase studii, și subliniază, în acest sens, rolul pozitiv pe care îl joacă stabilitatea cursurilor de schimb în vederea unei creșteri durabile a comerțului internațional;

5.   subliniază faptul că utilizarea într-o măsură tot mai mare a euro ca monedă comercială internațională aduce beneficii în special statelor membre din zona euro, întrucât reduce, pentru întreprinderile din aceste state, riscurile inerente cursului de schimb și, prin aceasta, costurile comerțului internațional;

6.   reamintește că în primii 10 ani ai UEM, Parlamentul a jucat un rol activ, atât în domeniul economic, cât și în cel monetar, și că a făcut tot posibilul pentru a garanta o mai mare transparență și responsabilitate democratică;

7.   subliniază faptul că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a profita pe deplin de pe urma UEM, pentru a le permite, de exemplu, statelor membre și regiunilor cu un PIB sub medie să recupereze decalajele, și pentru a consolida înțelegerea și angajamentul cetățenilor față de moneda unică;

8.   propune următoarele elemente și măsuri concrete care să fie incluse într-o foaie de parcurs recomandabilă pentru UEM:

Divergența economică, reformele structurale și finanțele publice

9.   consideră că reformele economice uniformizate, mai coerente și complementare, coordonate la momentul oportun pe baza orientărilor integrate pentru creștere și ocuparea forței de muncă (Orientările integrate) și a combinației de politici a Strategiei de la Lisabona, ar putea reduce divergențele economice și ar putea contribui semnificativ la redresarea economiei după această criză financiară; subliniază necesitatea îmbunătățirii și simplificării procedurilor și metodologiilor de revizuire și evaluare a punerii în aplicare a orientărilor respective la sfârșitul fiecărui an;

10.   recunoaște că, în ceea ce privește eforturile de modernizare și performanța economică, țările care au cel mai mare succes sunt acelea care combină reformele structurale prospective și bine echilibrate cu investiții situate peste medie în cercetare, dezvoltare și inovare, educație, formare continuă și îngrijirea copilului, precum și în reînnoirea sistemelor sociale fiabile; constată că aceleași state membre au, în cea mai mare parte, o administrație extrem de eficientă și transparentă, cu excedente bugetare, rate ale datoriei situate sub medie și cheltuieli publice de înaltă calitate, eficace și specifice, contribuția progresului tehnic la creșterea națională în aceste state fiind aproape de două ori mai mare decât media din Uniunea Europeană; mai mult, observă că aceste state membre „de referință” sunt, ca urmare a ratelor înalte ale ocupării forței de muncă, inclusiv a femeilor și a lucrătorilor mai în vârstă, precum și ca urmare a unor rate ale natalității ridicate, sunt cele mai bine pregătite pentru o societate care îmbătrânește și pentru garantarea unui nivel înalt de competitivitate;

11.   subliniază necesitatea consolidării reciproce a politicilor macroeconomice axate pe stabilitate și creștere, prin transformarea politicilor și investițiilor echilibrate într-un subiect de interes comun; subliniază necesitatea de a urmări îndeaproape finanțele publice prin gestionarea eficientă a politicii fiscale și a cheltuielilor, precum și impactul acestora asupra cererii, și, în paralel, de a fi de acord cu crearea unui mediu favorabil pentru operațiunile transfrontaliere efectuate de întreprinderi;

12.   observă că Pactul de Stabilitate și de Creștere (PSC) revizuit și-a dovedit valoarea și că trebuie efectuată o consolidare temeinică a bugetelor, deoarece schimbările demografice și o posibilă reducere a creșterii economice ar putea cauza probleme bugetare în statele membre din zona euro, ceea ce ar putea avea efecte negative asupra stabilității zonei euro în ansamblu; critică, în acest context, lipsa de disciplină în eliminarea deficitelor bugetare în perioadele de creștere economică și subliniază că statele membre trebuie să depună eforturi pentru elaborarea unei politici fiscale anticiclice, în special pentru a fi mai bine pregătite în confruntarea cu șocurile externe; subliniază, ca atare, necesitatea unei strategii pe termen scurt de reducere a datoriilor publice și a unei strategii de creștere durabilă și virtuoasă, care să permită reducerea datoriei publice până la pragul de maxim 60 %, pe termen lung;

13.   observă că elementele principale ale PSC trebuie, de asemenea, abordate în mod corespunzător în viitor, deoarece atât pragul de 3 % al deficitului bugetar, cât și cel al unei datorii publice maxime de 60 % din produsul intern brut au fost stabilite pe baza condițiilor economice din anii '90; consideră că PSC trebuie respectat în mod strict de statele membre și monitorizat de Comisie; consideră că ambele deficite ar trebui tratate ca plafoane ce nu trebuie atinse; consideră că o coordonare eficace a politicii economice și financiare reprezintă o condiție prealabilă pentru succesul economic al UEM, cu respectarea principiului subsidiarității; invită Comisia să analizeze toate modalitățile posibile de consolidare a componentei preventive a PSC; subliniază că instrumentele de supraveghere actuale trebuie să fie utilizate mai bine de Comisie și că examinarea pe termen mediu de către Eurogrup a bugetelor naționale trebuie consolidată;

14.   sprijină opinia Comisiei conform căreia PSC revizuit constituie un cadru politic important într-o perioadă de tensiuni economice majore și subliniază că punerea în aplicare a PSC ar trebui să garanteze că orice deteriorare a finanțelor publice este însoțită de măsuri corespunzătoare pentru redresarea situației, asigurându-se reinstituirea unor poziții durabile; consideră, în plus, că politicile bugetare ar trebui să utilizeze din plin nivelul de flexibilitate permis de PSC revizuit și solicită Comisiei să ofere statelor membre orientări clare pentru implementarea acestei flexibilități;

15.   consideră că un mediu macroeconomic viabil și stabil necesită finanțe publice de o calitate superioară, inclusiv o consolidare bugetară suplimentară, o eficiență crescută a cheltuielilor publice și o creștere a investițiilor în educație, capital uman, cercetare și dezvoltare și infrastructură, care să favorizeze creșterea economică și să stimuleze ocuparea forței de muncă și care să abordeze preocupări sociale majore, cum ar fi schimbările climatice, în conformitate cu obiectivele pachetului privind schimbările climatice și energia și în vederea redresării economice după actuala criză financiară;

16.   consideră că reformele structurale ar trebui să se axeze pe creșterea productivității printr-o combinație mai bună de politici economice și sociale, asigurând totodată un nivel adecvat de dialog social, așa cum prevede Strategia de la Lisabona;

17.   observă că politica în domeniul concurenței ar trebui să fie complementară politicilor structurale și susține sprijinirea restructurării economice;

18.   avertizează asupra concentrării în primul rând pe moderarea salarială ca mijloc de atingere a stabilității prețurilor; reamintește, în acest context, că sporirea concurenței ca urmare a globalizării a condus deja către o presiune de reducere a salariilor, în timp ce inflația importată cauzată de creșterea prețului petrolului și al altor materii prime a redus puterea de cumpărare a consumatorilor; își reafirmă convingerea că această chestiune ar trebui abordată, în special, printr-o distribuție mai echitabilă a averii;

19.   consideră politicile salariale și fiscale drept instrumente eficiente pentru stabilizare și creștere economică; este de părere că ar trebui garantate creșteri salariale reale în conformitate cu nivelurile productivității și că coordonarea politicii fiscale ar trebui utilizată selectiv pentru atingerea obiectivelor economice; consideră deosebit de importantă combaterea fraudelor fiscale, atât în privința impozitelor directe, cât și a celor indirecte, și că ar trebui depuse mai multe eforturi în acest domeniu; subliniază necesitatea iminentă de a consolida o cultură bazată pe stimulare și implicare, ca element constitutiv al conceptelor de guvernare corporativă și responsabilitate socială a întreprinderilor;

20.   subliniază necesitatea unor norme echitabile pentru piața internă; prin urmare, consideră drept contraproductivă favorizarea de rate cât mai scăzute ale impozitului pe profitul întreprinderilor;

21.   invită statele membre din zona euro să consolideze coordonarea eficientă a politicii economice și fiscale, în special prin elaborarea unei strategii comune coerente în cadrul Eurogrupului; sprijină propunerea Comisiei de a solicita statelor membre programe-cadru pe termen mediu pentru politicile lor economice și financiare, precum și de a controla punerea în aplicare a acestora; subliniază că fiecare stat membru trebuie să-și asume responsabilitatea de a întreprinde reforme structurale și de a-și îmbunătăți competitivitatea într-un mod cooperativ, astfel încât să se mențină încrederea în moneda euro și acceptarea acesteia;

22.   observă că diferitele tipuri de reforme structurale și grade de deschidere au contribuit la performanțele divergente ale statelor membre din zona euro; sprijină concluziile Comisiei cuprinse în comunicarea sa privind UEM@10 legate de eforturile insuficiente de recuperare a decalajului din partea câtorva economii din zona euro și de divergențele în creștere dintre statele membre din zona euro; solicită stabilirea unor schimburi periodice de opinii și a unei cooperări în cadrul Eurogrupului în vederea realizării obiectivului comun de accelerare a procesului de convergență;

23.   solicită Comisiei să abordeze, într-un mod uniform, criteriile comune de evaluare a datelor economice și fiscale; face referire la responsabilitatea Comisiei și a statelor membre în privința fiabilității datelor statistice și solicită ca viitoarele decizii să fie adoptate doar în cazul în care nu există niciun dubiu cu privire la validitatea și acuratețea datelor disponibile; solicită, de asemenea, să se recurgă la inițierea unor investigații în cazul în care, timp de mai mulți ani, există o neconcordanță între datele preconizate în cadrul programelor de convergență și de stabilitate și datele care pot fi anticipate în mod realist;

Politica monetară

24.   reamintește angajamentul său ferm pentru independența BCE;

25.   observă că rapoartele periodice ale BCE adresate Parlamentului, în special Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare, contribuie la transparența politicii monetare și salută posibilitatea pe care o au deputații în Parlamentul European de a adresa BCE întrebări scrise cu privire la politica monetară, consolidând astfel responsabilitatea BCE față de cetățenii Uniunii; sprijină solicitarea pentru o dezbatere publică mai hotărâtă cu privire la viitoarele politici monetare și valutare comune în zona euro;

26.   consideră că dialogul dintre Parlament și BCE privind politica monetară a reprezentat un succes, care ar trebui să deschidă calea altor realizări; se așteaptă la o îmbunătățire a dialogului monetar în câteva privințe, cum ar fi coordonarea datelor rezervate audierilor periodice ale președintelui BCE cu calendarul BCE privind deciziile de politică monetară, pentru a îmbunătăți analizarea deciziilor respective, menținând, în același timp, posibilitatea de a-l invita pe președintele BCE să discute temele de actualitate, atunci când este necesar;

27.   observă că obiectivul principal al politicii monetare a BCE este acela de menținere a stabilității prețurilor și că BCE țintește pe termen mediu rate ale inflației de aproape, dar mai puțin de 2 %; subliniază că obiectivul de stabilizare a prețurilor poate fi atins efectiv numai dacă se abordează în mod adecvat cauzele profunde ale inflației; reamintește că articolul 105 din Tratatul CE a încredințat BCE, de asemenea, sarcina de a sprijini politicile economice generale ale Comunității;

28.   este de părere că BCE ar trebui să se orienteze către un regim de țintire directă a inflației, în cadrul căruia o țintă unică de inflație este completată de o bandă de fluctuație admisă în jurul valorii-țintă; invită BCE să-și publice previziunile în materie de inflație; o astfel de orientare, către un regim de țintire directă a inflației nu ar trebui să dăuneze concentrării asupra dinamicii agregatelor monetare, în vederea evitării acumulării unor noi efecte tip „balon de săpun”;

29.   consideră că inflația este o realitate mondială și că acest fenomen global nu va putea fi combătut, în cadrul unei economii deschise, doar prin intermediul unei politici monetare europene;

30.   subliniază dorința sa de a examina posibile îmbunătățiri ale procedurii de numire a membrilor Comitetului Director al BCE înainte de 2010; consideră important faptul ca membrii Comitetului Director să aibă o bogată experiență academică și/sau profesională și să provină din medii diverse din sectorul economic, monetar și financiar; atrage atenția asupra solicitărilor sale cu privire la un Comitet Director al BCE alcătuit din nouă membri având responsabilitatea exclusivă de stabilire a ratelor dobânzilor, înlocuind astfel sistemul actual și evitând soluția și mai complexă stabilită pentru viitor; solicită adoptarea unei modificări corespunzătoare a tratatului;

Integrarea și supravegherea piețelor financiare

31.   consideră că integrarea financiară ar trebui să însemne mai multă creștere și competitivitate economică, pe lângă mai multă stabilitate și lichiditate pe piața internă;

32.   observă că centrul financiar principal în Uniunea Europeană se află în afara zonei euro; reamintește totuși că legislația comunitară se aplică tuturor statelor membre și operatorilor de pe piața internă; consideră că Uniunea Europeană trebuie să își îmbunătățească urgent structurile de supraveghere, luând în considerare rolul specific al BCE;

33.   este de părere că sunt necesare și alte măsuri în domeniul compensării și decontării tranzacțiilor transfrontaliere cu valori mobiliare, în care nu există până în prezent o integrare reală;

34.   subliniază că, în privința serviciilor cu amănuntul, este necesară o integrare mai profundă, fără ca aceasta să afecteze protecția consumatorilor; consideră că mobilitatea clienților, cultura financiară, accesul la serviciile de bază și comparabilitatea produselor trebuie îmbunătățite;

35.   consideră că o europenizare a structurilor de supraveghere financiară, transparența pieței financiare, existența unor reguli de concurență eficiente și reglementarea adecvată sunt necesare pe termen mediu, pentru a îmbunătăți gestionarea crizelor și cooperarea între Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC), autoritățile de supraveghere, guverne și actorii de pe piață; este de părere că un cadru de supraveghere integrat, cuprinzător (care să includă toate sectoarele financiare), consecvent și coerent, începând cu abordarea echilibrată a reglementării repartizării transfrontaliere a riscului financiar, bazat pe o legislație armonizată, ar reduce costurile de punere în conformitate în cazul activităților multisectoriale; observă că așa-numitul „gold plating” (reglementarea dincolo de cerințele minime ale legislației comunitare) și arbitrajul reglementar ar trebui evitate; invită Comisia să prezinte propuneri de revizuire a arhitecturii actuale de supraveghere în conformitate cu aceste principii; consideră că rolul BCE în materie de supraveghere ar trebui extins dincolo de granițele zonei euro, prin intermediul Sistemului European al Băncilor Centrale;

36.   salută Memorandumul de înțelegere referitor la cooperarea dintre autoritățile de supraveghere financiară, băncile centrale și miniștrii de finanțe din Uniunea Europeană privind stabilitatea financiară transfrontalieră, încheiat în primăvara anului 2008; subliniază totuși că Memorandumul de înțelegere nu este obligatoriu din punct de vedere juridic și că acesta se bazează pe dorința statelor membre de a coopera între ele; este de părere că, chiar dacă este extrem de dificil să se definească în prealabil norme privind repartizarea sarcinilor, activitățile legate de gestionarea crizelor trebuie să continue;

37.   subliniază că Uniunea Europeană, fiind cel mai mare spațiu economic din lume, cu piețele financiare cele mai mari, ar trebui să joace un rol de conducere la nivel mondial, în termeni de reformare a sistemului de reglementare a serviciilor financiare, în beneficiul tuturor statelor implicate și al stabilității globale; consideră că stabilitatea financiară ar trebui să devină un obiectiv fundamental în cadrul procesului de elaborare a politicilor într-o lume a piețelor financiare tot mai integrate și a inovării în domeniul financiar, care uneori ar putea avea efecte destabilizatoare asupra economiei reale și ar putea comporta riscuri sistemice; își exprimă convingerea că orice decizie ambițioasă, adoptată la nivel comunitar, va încuraja alte țări să urmeze aceeași cale și subliniază, în acest context, responsabilitatea abordării și a problemelor globale sau „off shore”; este de părere că responsabilitatea politică a organismelor internaționale de reglementare trebuie abordată în paralel cu această activitate de reglementare;

38.   invită Comisia să examineze crearea de obligațiuni europene și să elaboreze o strategie pe termen lung care să permită emiterea unor astfel de obligațiuni în zona euro, pe lângă obligațiunile naționale ale statelor membre; face referire la necesitatea evaluării consecințelor asupra piețelor financiare internaționale și asupra UEM.

Extinderea zonei euro

39.   solicită ca toate statele membre din afara zonei euro să respecte criteriile de la Maastricht și Pactul de Stabilitate și de Creștere revizuit și în general flexibil; consideră că o interpretare strictă a PSC și utilizarea criteriilor de excludere înaintea oricărei posibile aderări trebuie garantate de către Comisie; observă că trebuie garantat un tratament egal al statelor membre din zona euro și al statelor membre care doresc să adere la zona euro; observă, în acest context, că stabilitatea pe termen lung a zonei euro trebuie privită ca un obiectiv de interes comun și că extinderea și stabilitatea trebuie să meargă mână în mână; consideră că este esențial ca statele membre din zona euro și statele membre cu un statut special să-și îndeplinească în mod strict obligațiile și să nu permită niciun dubiu în privința obiectivelor comune de stabilitate a prețurilor, de independență a BCE, de disciplină bugetară sau de promovare a creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a competitivității;

40.   consideră că statele membre din afara zonei euro care îndeplinesc criteriile de la Maastricht și nu beneficiază de o derogare în cadrul tratatului, ar trebui să adopte moneda comună cu prima ocazie posibilă;

41.   subliniază faptul că aderarea la zona euro necesită respectarea deplină a criteriilor de la Maastricht, astfel cum sunt menționate în tratat și în Protocolul la articolul 121 din tratat, și anume: un grad înalt de stabilitate a prețurilor măsurată, precum și durabilitatea acesteia, finanțe publice fără deficit excesiv, participare la mecanismul ratei de schimb (ERM II) timp de cel puțin doi ani, respectarea limitelor normale de fluctuație, ajustarea ratelor dobânzilor pe termen lung, compatibilitatea legislației cu dispozițiile Tratatului de la Maastricht privind UEM și o bancă centrală independentă;

42.   este de părere că unul dintre cele mai dificile aspecte ale aderării la zona euro îl reprezintă garantarea durabilității criteriilor de la Maastricht; subliniază, însă, că, în același timp, criteriile de la Maastricht reprezintă un prim pas în calea menținerii proceselor de reformă, inclusiv a angajamentelor ulterioare și a eforturilor în privința reformelor structurale, a investițiilor și a coordonării la nivel economic;

43.   salută supravegherea mai strictă și mai fermă a statelor membre care participă la ERM II și care doresc să adere la zona euro, precum și a evoluției lor economice; observă că participarea cu succes la ERM II trebuie să rămână o condiție prealabilă reală și nu doar o cerință secundară în vederea aderării la zona euro; aceleași criterii de aderare trebuie aplicate tuturor statelor membre care urmează să adere la zona euro;

44.   consideră extinderea durabilă și cu succes a zonei euro drept o provocare majoră pentru anii viitori și că atât standardele instituționale ale BCE, cât și procesul decizional al acesteia trebuie adaptate la schimbarea respectivă, iar modelul de rotație trebuie să ia în calcul puterea economică a fiecărui stat membru;

45.   subliniază, în legătură cu extinderea zonei euro, caracterul dezirabil al unui nivel înalt de convergență în economia reală pentru a limita suprasolicitarea, atât a zonei euro, cât și a statelor ce doresc să adere la aceasta; consideră, în acest context, că ar trebui instituite facilități în favoarea acelor state membre care participă la zona euro, în care politica monetară unică poate avea un efect de contracție deosebit;

46.   subliniază că, pentru extinderile viitoare, este important să se prevadă intervenții specifice în sprijinul statelor membre care nu fac parte din zona euro și care au fost afectate în mod deosebit de actuala criză financiară;

Comunicare

47.   subliniază că, deși până în prezent, în zona euro, s-a menținut un nivel înalt de stabilitate a prețurilor, „inflația percepută” a deviat în mod substanțial față de ratele reale, mai scăzute, ale inflației din statele membre, din ultimii zece ani; solicită, prin urmare, o mai bună informare a populației și clarificarea faptelor legate de necesitatea existenței UEM și de funcționarea acesteia, în special cu privire la stabilitatea prețurilor, piețele financiare internaționale și avantajele stabilității în cadrul zonei euro în timpul crizelor financiare internaționale;

48.   consideră că moneda unică rămâne o prioritate de comunicare pentru Uniunea Europeană; consideră că beneficiile monedei euro și ale UEM — stabilitatea prețurilor, rate scăzute ale dobânzii la ipoteci, facilitarea călătoriilor, protecția împotriva fluctuației cursurilor de schimb valutar și a șocurilor externe — trebuie prezentate publicului și explicate pe larg; consideră că trebuie să se pună accentul mai ales pe informarea și ținerea la curent a cetățenilor europeni, a consumatorilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), care nu dispun de capacități suficiente pentru a se adapta imediat la noi evoluții și provocări cu care se confruntă moneda euro;

49.   solicită BCE să efectueze o analiză cantitativă anuală, fie în cadrul raportului său anual, fie în cadrul unui raport special, cu privire la beneficiile pe care moneda euro le-a avut asupra cetățenilor obișnuiți, cu exemple concrete privind modul în care utilizarea monedei euro a avut efecte pozitive asupra vieții de zi cu zi a oamenilor;

50.   consideră că, pentru a pregăti introducerea monedei euro în statele membre care intenționează să adere la zona euro, comunicarea este extrem de importantă; observă că această comunicare privind extinderea zonei euro este importantă și pentru toate statele membre din zona euro;

51.   consideră că Comisia trebuie să își concentreze eforturile pentru a ajuta noile state membre să își pregătească cetățenii pentru adoptarea monedei euro, realizând în acest sens campanii de informare intense, urmărind implementarea acestora, acolo unde aceste campanii sunt deja în derulare și raportând periodic cu privire la cele mai bune practici legate de punerea în aplicare a Planurilor de acțiune naționale pentru adoptarea monedei euro; consideră, de asemenea, că cele mai bune practici și know-how-ul acumulate în cadrul trecerilor anterioare la moneda euro se pot dovedi utile în cazul trecerii noilor state membre la moneda euro, precum și pentru viitoarea extindere și pentru pregătirea noilor țări candidate;

Rolul internațional al euro și reprezentarea externă

52.   salută evoluția rapidă a euro ca a doua monedă de rezervă și de tranzacționare, alături de dolarul american, cu o cotă de 25 % din rezervele mondiale de valută; observă că, în special în țările învecinate cu zona euro, moneda unică europeană joacă un rol important ca monedă de finanțare și că ratele de schimb ale acestor țări sunt aliniate la euro; aprobă în mod expres avizul BCE conform căruia introducerea euro reprezintă ultima etapă către un proces structurat de convergență în Uniunea Europeană și, de aceea, introducerea euro nu este posibilă decât conform Tratatului CE;

53.   este de părere că agenda politicii UEM pentru următorul deceniu va fi marcată, printre altele, de noile provocări reprezentate de economiile asiatice emergente și de actuala criză financiară mondială; regretă că, în ciuda rolului tot mai important al monedei euro pe plan global, încercările de îmbunătățire a reprezentării externe a zonei euro în chestiuni financiare și monetare nu au înregistrat asemenea progrese; subliniază că zona euro trebuie să își construiască o strategie internațională pe măsura statutului internațional al monedei sale;

54.   reamintește că cea mai eficientă cale de aliniere a influenței zonei euro cu importanța sa economică este dezvoltarea de poziții comune și consolidarea reprezentării sale, în ultimă instanță deținând o reprezentare unică în cadrul instituțiilor și forurilor financiare internaționale relevante; îndeamnă statele membre din zona euro, printre altele, să se exprime la unison în privința politicilor în materie de cursuri de schimb valutar;

55.   subliniază faptul că euro este folosit ca monedă națională în afara zonei euro; consideră că implicațiile unei astfel de utilizări trebuie analizate;

56.   subliniază că rolul important al euro pe piețele financiare internaționale implică o obligație și că, astfel, efectele politicii monetare, precum și ale politicii de creștere din zona euro au un impact mondial; subliniază importanța crescută a euro pentru comerțul și serviciile internaționale ca factor de stabilitate în context mondial, ca motor al integrării piețelor financiare și ca bază pentru sporirea investițiilor directe și a fuziunilor transfrontaliere de întreprinderi, deoarece costurile de tranzacționare ar putea fi reduse substanțial; solicită un studiu privind dezechilibrele mondiale, rolul euro și scenarii posibile de adaptare, pentru a pregăti mai bine Uniunea Europeană în vederea abordării șocurilor externe majore;

57.   recomandă o cooperare prospectivă mai strânsă și un dialog internațional îmbunătățit între autoritățile responsabile ale celor mai importante „blocuri valutare” în vederea îmbunătățirii gestiunii crizelor internaționale și a compensării consecințelor evoluțiilor valutare asupra economiei reale; reamintește gestionarea comună cu succes în perioada de început a recentei crize americane a creditelor ipotecare cu risc ridicat, precum și în cazul crizei ce a urmat evenimentelor din 11 septembrie 2001, gestionare ce a preîntâmpinat o cădere subită a dolarului american;

58.   sprijină intenția Comisiei de a consolida influența UEM în cadrul instituțiilor financiare internaționale printr-o poziție comună a UE, reprezentată de către anumite personalități cum ar fi președintele Eurogrupului, al Comisiei și președintele BCE; observă că, în fapt, președintele Eurogrupului, al Comisiei și președintele BCE pot deja să participe ca observatori în cadrul celor mai importante instituții financiare internaționale; solicită, cu toate acestea, o mai bună coordonare a pozițiilor europene pentru ca politica monetară europeană comună să fie reprezentată în viitor de către reprezentanții legitimi ai acesteia; se așteaptă să fie exprimată o poziție a zonei euro cu privire la politicile de schimb valutar ale partenerilor săi principali; invită președintele Eurogrupului să reprezinte zona euro la Forumul pentru stabilitate financiară (FSF); sugerează ca statutele Fondului Monetar Internațional (FMI) să fie modificate pentru a permite reprezentarea blocurilor și organizațiilor economice;

59.   subliniază că este necesară o abordare comună a Uniunii Europene în ceea ce privește reforma instituțiilor financiare internaționale, care ar trebui să țină seama de provocările unei economii globale, inclusiv de apariția unor noi puteri economice;

60.   regretă faptul că Comisia nu a analizat de o manieră mai detaliată și precisă rolul internațional al euro în cadrul comunicării sale privind UEM@10; invită Comisia să elaboreze un raport detaliat referitor la dimensiunea externă a politicii monetare comune și la repercusiunile acesteia asupra performanțelor economice și comerciale ale zonei euro;

61.   subliniază faptul că politicile monetare promovate de anumiți parteneri ai Uniunii Europene, care vizează să-și subevalueze moneda, constituie o practică care afectează în mod neloial schimburile comerciale și că ar putea fi considerată drept o barieră netarifară în cadrul comerțului internațional;

Instrumentele economice ale UEM și guvernarea

62.   consideră că toate părțile interesate — Parlamentul, Consiliul, Comisia, Eurogrupul și partenerii sociali la nivel comunitar și național — ar trebui să colaboreze în vederea consolidării funcționării viitoare a UEM, în ceea ce privește guvernarea economică, pe baza următoarelor sugestii:

| a) | în calitate de componentă esențială a Strategiei de la Lisabona și de instrument economic central, orientările integrate ar trebui, în scopul realizării unei combinații echilibrate de politici, să urmărească reforme care să se inspire reciproc în domeniile ocupării forței de muncă, mediului și securității sociale; |
| --- | --- |

a)

în calitate de componentă esențială a Strategiei de la Lisabona și de instrument economic central, orientările integrate ar trebui, în scopul realizării unei combinații echilibrate de politici, să urmărească reforme care să se inspire reciproc în domeniile ocupării forței de muncă, mediului și securității sociale;

| b) | orientările integrate ar trebui să instituie un cadru general pentru coordonarea mai strânsă a politicii economice în vederea alinierii programelor naționale de reformă (PNR), luându-se totuși în considerare diversitatea economică și tradițiile naționale diferite; ar trebui stabilit un proces de consultare a parlamentelor naționale cu privire la programele de stabilitate și convergență și la programele naționale de reformă; |
| --- | --- |

b)

orientările integrate ar trebui să instituie un cadru general pentru coordonarea mai strânsă a politicii economice în vederea alinierii programelor naționale de reformă (PNR), luându-se totuși în considerare diversitatea economică și tradițiile naționale diferite; ar trebui stabilit un proces de consultare a parlamentelor naționale cu privire la programele de stabilitate și convergență și la programele naționale de reformă;

| c) | ar trebui stabilită o conexiune mai puternică între orientările politice integrate, în special orientările generale de politică economică (OGPE), și programele de stabilitate și convergență; programele de stabilitate și convergență și PNR ar putea fi prezentate în același timp (anual, la începutul toamnei) după o dezbatere în parlamentul național; OGPE ar putea include obiective bugetare comune în conformitate cu componenta preventivă a PSC; |
| --- | --- |

c)

ar trebui stabilită o conexiune mai puternică între orientările politice integrate, în special orientările generale de politică economică (OGPE), și programele de stabilitate și convergență; programele de stabilitate și convergență și PNR ar putea fi prezentate în același timp (anual, la începutul toamnei) după o dezbatere în parlamentul național; OGPE ar putea include obiective bugetare comune în conformitate cu componenta preventivă a PSC;

| d) | guvernele statelor membre ar trebui, atunci când decid bugetul național, să țină seama de orientările integrate și de recomandările specifice pentru țara respectivă, precum și de situația bugetară generală în zona euro; diferitele calendare fiscale naționale și principalele ipoteze utilizate pentru realizarea previziunilor ar trebui armonizate pentru a evita disparitățile cauzate de utilizarea unor previziuni macroeconomice diferite (creșterea economică în lume și în UE, prețul barilului de petrol, ratele dobânzilor) și a altor parametri; solicită Comisiei, Eurostat și statelor membre să coopereze pentru definirea unor instrumente care să sporească comparabilitatea bugetelor naționale în ceea ce privește diversele categorii de cheltuieli; |
| --- | --- |

d)

guvernele statelor membre ar trebui, atunci când decid bugetul național, să țină seama de orientările integrate și de recomandările specifice pentru țara respectivă, precum și de situația bugetară generală în zona euro; diferitele calendare fiscale naționale și principalele ipoteze utilizate pentru realizarea previziunilor ar trebui armonizate pentru a evita disparitățile cauzate de utilizarea unor previziuni macroeconomice diferite (creșterea economică în lume și în UE, prețul barilului de petrol, ratele dobânzilor) și a altor parametri; solicită Comisiei, Eurostat și statelor membre să coopereze pentru definirea unor instrumente care să sporească comparabilitatea bugetelor naționale în ceea ce privește diversele categorii de cheltuieli;

| e) | ar trebui ca, ori de câte ori este posibil, să se facă recomandări cu caracter mai formal destinate statelor din zona euro, cum ar fi stabilirea de obiective privind cheltuielile pe termen mediu, reformele structurale specifice, investițiile și calitatea finanțelor publice; ar trebui avută în vedere, în contextul PNR, o structură de raportare mai standardizată, fără a aduce atingere priorităților naționale de reformă; toate angajamentele, obiectivele și valorile de referință ar trebui incluse pe deplin în orientările integrate și în PNR, pentru a îmbunătăți coerența și eficiența guvernării economice; |
| --- | --- |

e)

ar trebui ca, ori de câte ori este posibil, să se facă recomandări cu caracter mai formal destinate statelor din zona euro, cum ar fi stabilirea de obiective privind cheltuielile pe termen mediu, reformele structurale specifice, investițiile și calitatea finanțelor publice; ar trebui avută în vedere, în contextul PNR, o structură de raportare mai standardizată, fără a aduce atingere priorităților naționale de reformă; toate angajamentele, obiectivele și valorile de referință ar trebui incluse pe deplin în orientările integrate și în PNR, pentru a îmbunătăți coerența și eficiența guvernării economice;

| f) | în cadrul pentru guvernarea economică, ar trebui inclusă o strategie pe termen lung, pentru perioadele favorabile, de reducere a datoriei publice sub pragul maxim de 60 % din PIB, deoarece astfel s-ar reduce costurile aferente serviciului datoriei și ar scădea costurile de capital pentru investițiile private; |
| --- | --- |

f)

în cadrul pentru guvernarea economică, ar trebui inclusă o strategie pe termen lung, pentru perioadele favorabile, de reducere a datoriei publice sub pragul maxim de 60 % din PIB, deoarece astfel s-ar reduce costurile aferente serviciului datoriei și ar scădea costurile de capital pentru investițiile private;

| g) | ar trebui stabilit un cadru obligatoriu în care statele membre din zona euro să se consulte reciproc și să consulte Comisia înainte de a lua decizii majore în domeniul politicii economice, cum ar fi în cazul măsurilor de abordare a prețurilor crescute la alimente și energie; |
| --- | --- |

g)

ar trebui stabilit un cadru obligatoriu în care statele membre din zona euro să se consulte reciproc și să consulte Comisia înainte de a lua decizii majore în domeniul politicii economice, cum ar fi în cazul măsurilor de abordare a prețurilor crescute la alimente și energie;

| h) | coordonarea economică ar trebui să ia forma unei strategii europene integrate privind economia și ocuparea forței de muncă, bazată pe instrumentele existente în domeniul politicii economice — în special Strategia de la Lisabona, orientările politice integrate, strategia de dezvoltare durabilă și programele de stabilitate și convergență; invită guvernele statelor membre, sub conducerea președintelui Eurogrupului, să promoveze activitatea economică de o manieră coerentă, simultan și în aceeași direcție; |
| --- | --- |

h)

coordonarea economică ar trebui să ia forma unei strategii europene integrate privind economia și ocuparea forței de muncă, bazată pe instrumentele existente în domeniul politicii economice — în special Strategia de la Lisabona, orientările politice integrate, strategia de dezvoltare durabilă și programele de stabilitate și convergență; invită guvernele statelor membre, sub conducerea președintelui Eurogrupului, să promoveze activitatea economică de o manieră coerentă, simultan și în aceeași direcție;

| i) | strategia europeană privind economia și ocuparea forței de muncă, menționată la litera (h), ar trebui să recunoască potențialul tehnologiilor noi și ecologice drept fundament al creșterii economice, alături de o combinație de politici macroeconomice; |
| --- | --- |

i)

strategia europeană privind economia și ocuparea forței de muncă, menționată la litera (h), ar trebui să recunoască potențialul tehnologiilor noi și ecologice drept fundament al creșterii economice, alături de o combinație de politici macroeconomice;

| j) | ar trebui facilitată finanțarea întreprinderilor inovatoare, în special a IMM-urilor, printre altele prin înființarea unui „Fond european de creștere inteligentă” de către Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

j)

ar trebui facilitată finanțarea întreprinderilor inovatoare, în special a IMM-urilor, printre altele prin înființarea unui „Fond european de creștere inteligentă” de către Banca Europeană de Investiții;

| k) | raportul anual privind zona euro ar trebui să ofere o gamă mai practică de instrumente și evaluări pentru a face posibilă organizarea unui dialog mai detaliat între diversele instituții ale UE implicate în guvernarea economică; |
| --- | --- |

k)

raportul anual privind zona euro ar trebui să ofere o gamă mai practică de instrumente și evaluări pentru a face posibilă organizarea unui dialog mai detaliat între diversele instituții ale UE implicate în guvernarea economică;

| l) | trebuie stabilit un cod de conduită între Parlament, Consiliu și Comisie, care să garanteze cooperarea adecvată și implicarea deplină a acestor trei instituții ale UE în abordarea corespunzătoare, în viitor, a orientărilor integrate, ca instrumente economice esențiale; |
| --- | --- |

l)

trebuie stabilit un cod de conduită între Parlament, Consiliu și Comisie, care să garanteze cooperarea adecvată și implicarea deplină a acestor trei instituții ale UE în abordarea corespunzătoare, în viitor, a orientărilor integrate, ca instrumente economice esențiale;

| m) | cadrul instituțional pentru coordonarea politicii economice ar trebui consolidat după cum urmează:






  — | ar trebui înființate „formațiuni ale Eurogrupului” și în domeniile competitivitate/industrie, mediu, ocuparea forței de muncă și educație; |
| --- | --- | --- |

m)

cadrul instituțional pentru coordonarea politicii economice ar trebui consolidat după cum urmează:

—

ar trebui înființate „formațiuni ale Eurogrupului” și în domeniile competitivitate/industrie, mediu, ocuparea forței de muncă și educație;

| — | Eurogrupul ar trebui să beneficieze de un cadru instituțional consolidat și de mai multe resurse umane; |
| --- | --- |

—

Eurogrupul ar trebui să beneficieze de un cadru instituțional consolidat și de mai multe resurse umane;

| — | mandatul președintelui Eurogrupului ar trebui să fie în conformitate cu ciclurile economice ale orientărilor integrate; |
| --- | --- |

—

mandatul președintelui Eurogrupului ar trebui să fie în conformitate cu ciclurile economice ale orientărilor integrate;

| — | Comitetul de Politică Economică ar trebui inclus în Comitetul Economic și Financiar, pentru a constitui un organism unic și coerent de pregătire a reuniunilor Consiliului Afaceri Economice și Financiare și ale Eurogrupului; |
| --- | --- |

—

Comitetul de Politică Economică ar trebui inclus în Comitetul Economic și Financiar, pentru a constitui un organism unic și coerent de pregătire a reuniunilor Consiliului Afaceri Economice și Financiare și ale Eurogrupului;

| — | un reprezentant al Parlamentului ar trebui să primească statut de observator în cadrul Eurogrupului și al reuniunilor neoficiale ale Consiliului; |
| --- | --- |

—

un reprezentant al Parlamentului ar trebui să primească statut de observator în cadrul Eurogrupului și al reuniunilor neoficiale ale Consiliului;

| — | ar trebui organizate reuniunii ale Troicii, Parlamentului și Comisiei de patru ori pe an și, atunci când este necesar, și cu participare Eurogrupului; |
| --- | --- |

—

ar trebui organizate reuniunii ale Troicii, Parlamentului și Comisiei de patru ori pe an și, atunci când este necesar, și cu participare Eurogrupului;

| n) | un dialog mai regulat și mai structurat privind aspectele macroeconomice între Parlament, Comisie și Eurogrup, similar cu dialogul monetar dintre Parlament și BCE, ar trebui să aibă loc cel puțin trimestrial, pentru a aprofunda cadrele existente și pentru a dezbate provocările cu care se confruntă economia din zona euro; și, de asemenea, |
| --- | --- |

n)

un dialog mai regulat și mai structurat privind aspectele macroeconomice între Parlament, Comisie și Eurogrup, similar cu dialogul monetar dintre Parlament și BCE, ar trebui să aibă loc cel puțin trimestrial, pentru a aprofunda cadrele existente și pentru a dezbate provocările cu care se confruntă economia din zona euro; și, de asemenea,

| o) | trebuie inițiat un dialog activ între Parlament, Eurogrup, BCE și Comitetul Economic și Social European în vederea purtării unor discuții asupra combinației adecvate de politici; |
| --- | --- |

o)

trebuie inițiat un dialog activ între Parlament, Eurogrup, BCE și Comitetul Economic și Social European în vederea purtării unor discuții asupra combinației adecvate de politici;

63.   consideră că agenda de politici în materie de UEM pentru viitoarea decadă va fi marcată îndeosebi de provocările recentei crize de pe piața financiară și de implicațiile acesteia pentru economia reală; ia act în mod pozitiv, în acest context, de faptul că statele membre din zona euro sunt mai bine echipate decât în trecut pentru a face față unor șocuri importante, datorită politicii monetare comune și reformelor întreprinse în ultimii ani; cu toate acestea, în vederea prevenirii, în mare măsură, a încetinirii creșterii economice și a inflației ridicate, solicită:

| a) | un răspuns coordonat la nivelul UE, bazat pe o înțelegere comună a problemelor și pe măsuri comune de asigurare a continuității, cu acceptarea anumitor caracteristici naționale, inclusiv coordonarea PNR-urilor; |
| --- | --- |

a)

un răspuns coordonat la nivelul UE, bazat pe o înțelegere comună a problemelor și pe măsuri comune de asigurare a continuității, cu acceptarea anumitor caracteristici naționale, inclusiv coordonarea PNR-urilor;

| (b) | PNR ambițioase și adaptate, precum și angajamentul de implementare a acestora, inclusiv o revizuire a bugetelor naționale ca reacție la cele mai recente previziuni economice, în vederea contracarării recesiunii economice și a promovării creșterii, stabilind, în același timp, un dialog solid cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

(b)

PNR ambițioase și adaptate, precum și angajamentul de implementare a acestora, inclusiv o revizuire a bugetelor naționale ca reacție la cele mai recente previziuni economice, în vederea contracarării recesiunii economice și a promovării creșterii, stabilind, în același timp, un dialog solid cu partenerii sociali;

| c) | măsuri de sprijin în favoarea IMM-urilor, în special pentru a completa acțiunea recentă a Băncii Europene de Investiții și pentru a asigura menținerea liniilor de credit pentru IMM-uri de către sistemul bancar; |
| --- | --- |

c)

măsuri de sprijin în favoarea IMM-urilor, în special pentru a completa acțiunea recentă a Băncii Europene de Investiții și pentru a asigura menținerea liniilor de credit pentru IMM-uri de către sistemul bancar;

| d) | o definiție a măsurilor specifice de protejare a grupurilor vulnerabile împotriva efectelor actualei crize financiare; |
| --- | --- |

d)

o definiție a măsurilor specifice de protejare a grupurilor vulnerabile împotriva efectelor actualei crize financiare;

| e) | o implementare completă și la timp a foii de parcurs pentru serviciile financiare, inclusiv acțiuni de control și o eficacitate crescută a supravegherii cu privire la actuala criză financiară; |
| --- | --- |

e)

o implementare completă și la timp a foii de parcurs pentru serviciile financiare, inclusiv acțiuni de control și o eficacitate crescută a supravegherii cu privire la actuala criză financiară;

| f) | consolidarea mecanismelor de soluționare a crizelor prin îmbunătățirea normelor UE privind lichidarea și stabilirea unor mecanisme clar definite și unanim acceptate pentru partajarea sarcinilor între statele membre implicate în caz de insolvabilitate a unor grupuri financiare transfrontaliere; |
| --- | --- |

f)

consolidarea mecanismelor de soluționare a crizelor prin îmbunătățirea normelor UE privind lichidarea și stabilirea unor mecanisme clar definite și unanim acceptate pentru partajarea sarcinilor între statele membre implicate în caz de insolvabilitate a unor grupuri financiare transfrontaliere;

| g) | finalizarea instrumentelor de elaborare a politicii monetare prin analiza cuprinzătoare a factorilor ce influențează stabilitatea și funcționarea sistemului financiar, printre altele cu privire la transferul politicii monetare, dezvoltarea creditului și a activelor financiare, caracteristicile noilor produse, precum și concentrările de risc și lichiditatea; |
| --- | --- |

g)

finalizarea instrumentelor de elaborare a politicii monetare prin analiza cuprinzătoare a factorilor ce influențează stabilitatea și funcționarea sistemului financiar, printre altele cu privire la transferul politicii monetare, dezvoltarea creditului și a activelor financiare, caracteristicile noilor produse, precum și concentrările de risc și lichiditatea;

| h) | o reacție europeană proactivă în forurile internaționale, îndeosebi în cadrul FSF și al FMI, precum și o intensificare a proceselor de luare a deciziilor politice comune; precum și |
| --- | --- |

h)

o reacție europeană proactivă în forurile internaționale, îndeosebi în cadrul FSF și al FMI, precum și o intensificare a proceselor de luare a deciziilor politice comune; precum și

| i) | găsirea unei voci pentru Uniunea Europeană în cadrul G8 și reflectarea rolului Uniunii Europene ca organism economic mondial cu putere de decizie mai eficient, adaptând totodată acest rol la consecințele globalizării și ale piețelor financiare mai importante; |
| --- | --- |

i)

găsirea unei voci pentru Uniunea Europeană în cadrul G8 și reflectarea rolului Uniunii Europene ca organism economic mondial cu putere de decizie mai eficient, adaptând totodată acest rol la consecințele globalizării și ale piețelor financiare mai importante;

| j) | o mai bună și mai eficientă coordonare între Organizația Mondială a Comerțului și instituțiile de la Bretton Woods (FMI și Grupul Băncii Mondiale) în vederea combaterii speculațiilor și a provocărilor generate de actuala criză gravă; |
| --- | --- |

j)

o mai bună și mai eficientă coordonare între Organizația Mondială a Comerțului și instituțiile de la Bretton Woods (FMI și Grupul Băncii Mondiale) în vederea combaterii speculațiilor și a provocărilor generate de actuala criză gravă;

| k) | organizarea, sub auspiciile FMI, a unei conferințe monetare la nivel mondial cu scopul de a ajunge la un consens asupra chestiunilor monetare, având în vedere gravele tulburări monetare; luarea în considerare, de asemenea, a fezabilității instituirii în cadrul FMI a unui mecanism de soluționare a diferendelor monetare. |
| --- | --- |

k)

organizarea, sub auspiciile FMI, a unei conferințe monetare la nivel mondial cu scopul de a ajunge la un consens asupra chestiunilor monetare, având în vedere gravele tulburări monetare; luarea în considerare, de asemenea, a fezabilității instituirii în cadrul FMI a unui mecanism de soluționare a diferendelor monetare.

*

- *

64.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Comitetului Economic și Social European, președintelui Eurogrupului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0506.

(2)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 125.

(3)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 569.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0057.

(5)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 422.

(6)  JO C 287 E, 29.1.2007, p. 535.

(7)  JO C 304 E, 1.12.2005, p. 132.

(8)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 780.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0357.

(10)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 249.

(11)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 251.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0287.

(13)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 118.

(14)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 73.

(15)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0425.

(16)  JO C 35, 2.2.1998, p. 1.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/21

---

Recomandări referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei

P6_TA(2008)0544

Rezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 192 paragraful (2) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 192 paragraful (2) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 141 al treilea paragraf din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 141 al treilea paragraf din Tratatul CE,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2007 intitulată „Combaterea diferenței de remunerare între bărbați și femei” (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2007 intitulată „Combaterea diferenței de remunerare între bărbați și femei” (COM(2007)0424),

| — | având în vedere raportul elaborat de rețeaua Comisiei de experți juriști în domeniile ocupării forței de muncă, afaceri sociale și egalitate între bărbați și femei, din februarie 2007 intitulat „Aspecte juridice ale diferenței de remunerare între bărbați și femei”; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul elaborat de rețeaua Comisiei de experți juriști în domeniile ocupării forței de muncă, afaceri sociale și egalitate între bărbați și femei, din februarie 2007 intitulat „Aspecte juridice ale diferenței de remunerare între bărbați și femei”;

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen, adoptat de către Consiliul European de la Bruxelles, la 23 și 24 martie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen, adoptat de către Consiliul European de la Bruxelles, la 23 și 24 martie 2006,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene în temeiul articolului 141 din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene în temeiul articolului 141 din Tratatul CE,

| — | având în vedere dispozițiile Convenției din 1994 al Organizației Internaționale a Muncii (OMI) referitoare la munca cu fracțiune de normă, care solicită statelor semnatare să includă în contractele de achiziții publice o clauză privind munca, inclusiv problema egalității de remunerare; |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Convenției din 1994 al Organizației Internaționale a Muncii (OMI) referitoare la munca cu fracțiune de normă, care solicită statelor semnatare să includă în contractele de achiziții publice o clauză privind munca, inclusiv problema egalității de remunerare;

| — | având în vedere articolul 11 alineatul (1) litera (d) din Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptată prin Rezoluția 34/180 din 18 decembrie 1979 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 alineatul (1) litera (d) din Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptată prin Rezoluția 34/180 din 18 decembrie 1979 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite;

| — | având în vedere Cadrul de acțiune al partenerilor sociali europeni privind egalitatea de gen din 1 martie 2005 și rapoartele adoptate în urma acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de acțiune al partenerilor sociali europeni privind egalitatea de gen din 1 martie 2005 și rapoartele adoptate în urma acestuia,

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 13 martie 2007 referitoare la o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați (2006-2010) (1) și din 3 septembrie 2008 referitoare la egalitatea între femei și bărbați — 2008 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 13 martie 2007 referitoare la o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați (2006-2010) (1) și din 3 septembrie 2008 referitoare la egalitatea între femei și bărbați — 2008 (2),

| — | având în vedere articolele 39 și 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 39 și 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0389/2008),

| A. | întrucât în Uniunea Europeană femeile câștigă în medie cu 15 % mai puțin decât bărbații și cu până la 25 % mai puțin în sectorul privat; întrucât diferențele de remunerare variază între 4 % și peste 25 % în statele membre și această diferență nu pare a se diminua în mod considerabil; |
| --- | --- |

A.

întrucât în Uniunea Europeană femeile câștigă în medie cu 15 % mai puțin decât bărbații și cu până la 25 % mai puțin în sectorul privat; întrucât diferențele de remunerare variază între 4 % și peste 25 % în statele membre și această diferență nu pare a se diminua în mod considerabil;

| B. | întrucât o femeie este nevoită să lucreze până în data de 22 februarie (adică 418 zile) pentru a câștiga la fel de mult ca un bărbat pe perioada unui an; |
| --- | --- |

B.

întrucât o femeie este nevoită să lucreze până în data de 22 februarie (adică 418 zile) pentru a câștiga la fel de mult ca un bărbat pe perioada unui an;

| C. | întrucât aplicarea principiului remunerării egale pentru aceeași muncă și pentru o muncă de valoare egală este crucială pentru realizarea egalității de gen; |
| --- | --- |

C.

întrucât aplicarea principiului remunerării egale pentru aceeași muncă și pentru o muncă de valoare egală este crucială pentru realizarea egalității de gen;

| D. | întrucât diferența de remunerare între femei și bărbați persistă, așa cum o demonstrează datele care indică un progres extrem de redus (de la 17 % în 1995 la 15 % în 2005), în ciuda unui aparat legislativ consistent aflat în vigoare de mai bine de 30 de ani, precum și a măsurilor adoptate și a resurselor cheltuite în încercarea de a reduce această diferență; întrucât cauzele acestei diferențe trebuie analizate și trebuie concepute abordări în vederea eliminării diferențelor de remunerare și a segregării pieței muncii a femeilor care însoțește acest fenomen; |
| --- | --- |

D.

întrucât diferența de remunerare între femei și bărbați persistă, așa cum o demonstrează datele care indică un progres extrem de redus (de la 17 % în 1995 la 15 % în 2005), în ciuda unui aparat legislativ consistent aflat în vigoare de mai bine de 30 de ani, precum și a măsurilor adoptate și a resurselor cheltuite în încercarea de a reduce această diferență; întrucât cauzele acestei diferențe trebuie analizate și trebuie concepute abordări în vederea eliminării diferențelor de remunerare și a segregării pieței muncii a femeilor care însoțește acest fenomen;

| E. | întrucât în statele membre femeile au în timpul școlii o rată a promovabilității mai mare decât bărbații și alcătuiesc majoritatea absolvenților, fără a se înregistra o reducere comparabilă a diferenței de remunerare; |
| --- | --- |

E.

întrucât în statele membre femeile au în timpul școlii o rată a promovabilității mai mare decât bărbații și alcătuiesc majoritatea absolvenților, fără a se înregistra o reducere comparabilă a diferenței de remunerare;

| F. | întrucât diferența de remunerare este rezultatul discriminărilor directe și indirecte, al factorilor sociali și economici, al segregării de pe piața muncii și al structurii generale salariale și este, în plus, legată de o serie de factori juridici, sociali și economici, care nu se limitează la problema remunerării egale pentru aceeași muncă; |
| --- | --- |

F.

întrucât diferența de remunerare este rezultatul discriminărilor directe și indirecte, al factorilor sociali și economici, al segregării de pe piața muncii și al structurii generale salariale și este, în plus, legată de o serie de factori juridici, sociali și economici, care nu se limitează la problema remunerării egale pentru aceeași muncă;

| G. | întrucât diferențele de remunerare nu ar trebui să fie pur si simplu determinate pe baza diferențelor de venit brut pe oră, ci ar trebui, de asemenea, să se țină cont de factori precum primele individuale, clasificarea profesională, modelele de organizare a muncii, experiența profesională și productivitatea, care nu ar trebui măsurate doar în termeni cantitativi (orele de prezență fizică la locul de muncă), ci și în termeni calitativi și în funcție de impactul reducerii timpului de lucru, al concediilor și al absențelor medicale asupra veniturilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât diferențele de remunerare nu ar trebui să fie pur si simplu determinate pe baza diferențelor de venit brut pe oră, ci ar trebui, de asemenea, să se țină cont de factori precum primele individuale, clasificarea profesională, modelele de organizare a muncii, experiența profesională și productivitatea, care nu ar trebui măsurate doar în termeni cantitativi (orele de prezență fizică la locul de muncă), ci și în termeni calitativi și în funcție de impactul reducerii timpului de lucru, al concediilor și al absențelor medicale asupra veniturilor;

| H. | întrucât reducerea diferenței de remunerare a constituit unul dintre obiectivele Strategiei de la Lisabona pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă, dar nu i s-a acordat suficientă atenție de către majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât reducerea diferenței de remunerare a constituit unul dintre obiectivele Strategiei de la Lisabona pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă, dar nu i s-a acordat suficientă atenție de către majoritatea statelor membre;

| I. | întrucât o îmbunătățire a cadrului juridic al Uniunii ar trebui să permită statelor membre și partenerilor sociali să identifice mai eficient cauzele profunde pentru care diferența de remunerare continuă să existe; |
| --- | --- |

I.

întrucât o îmbunătățire a cadrului juridic al Uniunii ar trebui să permită statelor membre și partenerilor sociali să identifice mai eficient cauzele profunde pentru care diferența de remunerare continuă să existe;

| J. | întrucât profesiile și locurile de muncă în care predomină femeile au tendința de a fi subevaluate în comparație cu cele în care predomină bărbații, situație care nu este justificată în mod necesar de niciun criteriu obiectiv; |
| --- | --- |

J.

întrucât profesiile și locurile de muncă în care predomină femeile au tendința de a fi subevaluate în comparație cu cele în care predomină bărbații, situație care nu este justificată în mod necesar de niciun criteriu obiectiv;

| K. | întrucât decalajul digital existent pe criterii de gen are un impact clar asupra remunerării; |
| --- | --- |

K.

întrucât decalajul digital existent pe criterii de gen are un impact clar asupra remunerării;

| L. | întrucât regimul salarial care ține cont de vechime la calcularea remunerării este defavorabil acelor femei care au fost nevoite să își întrerupă (de mai multe ori) cariera din cauza unor factori externi, precum întreruperile din activitatea profesională legate de copii, opțiuni ocupaționale diferite sau programe de lucru scurte, și dezavantajează în mod permanent și structural aceste femei; |
| --- | --- |

L.

întrucât regimul salarial care ține cont de vechime la calcularea remunerării este defavorabil acelor femei care au fost nevoite să își întrerupă (de mai multe ori) cariera din cauza unor factori externi, precum întreruperile din activitatea profesională legate de copii, opțiuni ocupaționale diferite sau programe de lucru scurte, și dezavantajează în mod permanent și structural aceste femei;

| M. | întrucât, așa cum arată datele statistice, calificările și experiențele dobândite de femei sunt mai puțin răsplătite din punct de vedere financiar decât cele dobândite de bărbați; întrucât, pe lângă conceptul de „remunerare egală pentru munca cu valoare egală”, care nu trebuie influențat de o abordare stereotipică din punct de vedere al genului, trebuie să aibă loc și o disociere de modalitatea tradițională de atribuire a rolurilor în societate, care a influențat până acum în mare măsură parcursurile educaționale și profesionale; în plus, concediul de maternitate și cel parental nu trebuie să aibă drept consecință discriminări la adresa femeilor pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

M.

întrucât, așa cum arată datele statistice, calificările și experiențele dobândite de femei sunt mai puțin răsplătite din punct de vedere financiar decât cele dobândite de bărbați; întrucât, pe lângă conceptul de „remunerare egală pentru munca cu valoare egală”, care nu trebuie influențat de o abordare stereotipică din punct de vedere al genului, trebuie să aibă loc și o disociere de modalitatea tradițională de atribuire a rolurilor în societate, care a influențat până acum în mare măsură parcursurile educaționale și profesionale; în plus, concediul de maternitate și cel parental nu trebuie să aibă drept consecință discriminări la adresa femeilor pe piața forței de muncă;

| N. | întrucât diferența de remunerare are un impact grav asupra statutului economic și social al femeilor, de-a lungul vieții lor profesionale și mai târziu, întrucât, datorită faptului că își aduc contribuția la societate prin alte mijloace decât prin încadrarea în muncă, de exemplu prin îngrijirea copiilor și a rudelor în vârstă, numeroase femei sunt mai expuse riscului sărăciei și mai puțin independente din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

N.

întrucât diferența de remunerare are un impact grav asupra statutului economic și social al femeilor, de-a lungul vieții lor profesionale și mai târziu, întrucât, datorită faptului că își aduc contribuția la societate prin alte mijloace decât prin încadrarea în muncă, de exemplu prin îngrijirea copiilor și a rudelor în vârstă, numeroase femei sunt mai expuse riscului sărăciei și mai puțin independente din punct de vedere economic;

| O. | întrucât diferența de remunerare este și mai mare în cazul femeilor imigrante, al femeilor cu handicap, al femeilor care aparțin minorităților și al femeilor necalificate; |
| --- | --- |

O.

întrucât diferența de remunerare este și mai mare în cazul femeilor imigrante, al femeilor cu handicap, al femeilor care aparțin minorităților și al femeilor necalificate;

| P. | întrucât este esențial să dispunem de date separate în funcție de gen și de un cadru juridic actualizat, care să ia în considerare perspectiva de gen și să permită abordarea cauzelor care se află la originea acestei discriminări salariale; |
| --- | --- |

P.

întrucât este esențial să dispunem de date separate în funcție de gen și de un cadru juridic actualizat, care să ia în considerare perspectiva de gen și să permită abordarea cauzelor care se află la originea acestei discriminări salariale;

| Q. | întrucât educația poate și trebuie să contribuie la eradicarea din societate a stereotipurilor de gen; |
| --- | --- |

Q.

întrucât educația poate și trebuie să contribuie la eradicarea din societate a stereotipurilor de gen;

| R. | întrucât Comisia a fost invitată în mod repetat de către Parlament să adopte inițiative, inclusiv să reexamineze legislația actuală, pentru a ajuta la eliminarea diferențelor de remunerare și a riscului sărăciei în rândul pensionarilor și la asigurarea unui nivel de trai decent pentru aceștia; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia a fost invitată în mod repetat de către Parlament să adopte inițiative, inclusiv să reexamineze legislația actuală, pentru a ajuta la eliminarea diferențelor de remunerare și a riscului sărăciei în rândul pensionarilor și la asigurarea unui nivel de trai decent pentru aceștia;

| S. | întrucât Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare) (3) prevede faptul că principiul remunerării egale pentru munca egală sau munca cu valoare egală este o parte indispensabilă și esențială din acquis-ul comunitar, inclusiv jurisprudența Curții de Justiție cu privire la discriminarea pe criterii de gen, precum și că este necesar să se ia măsuri suplimentare pentru aplicarea acestui principiu; |
| --- | --- |

S.

întrucât Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare) (3) prevede faptul că principiul remunerării egale pentru munca egală sau munca cu valoare egală este o parte indispensabilă și esențială din acquis-ul comunitar, inclusiv jurisprudența Curții de Justiție cu privire la discriminarea pe criterii de gen, precum și că este necesar să se ia măsuri suplimentare pentru aplicarea acestui principiu;

| T. | întrucât punerea în aplicare, de către statele membre, de partenerii sociali și de organismele de promovare a egalității, a unor măsuri precum cele stabilite în Cadrul de acțiune privind egalitatea de gen din 1 martie 2005, menționat mai sus, ar permite eliminarea diferențelor de remunerare prin intermediul unui dialog social eficient; |
| --- | --- |

T.

întrucât punerea în aplicare, de către statele membre, de partenerii sociali și de organismele de promovare a egalității, a unor măsuri precum cele stabilite în Cadrul de acțiune privind egalitatea de gen din 1 martie 2005, menționat mai sus, ar permite eliminarea diferențelor de remunerare prin intermediul unui dialog social eficient;

| U. | întrucât definirea unei strategii de eliminare a diferențelor de remunerare, a segregării orizontale și verticale a pieței muncii și a stereotipurilor legate de profesiile și sectoarele unde femeile sunt predominante va solicita crearea unui cadru de măsuri legislative și de altă factură la diverse niveluri, care să distingă între discriminarea salarială și diferențele de remunerare bazate pe alți factori decât discriminarea directă sau indirectă, deoarece prima constituie în mod direct obiectul legislației, iar cea din urmă trebuie abordată prin intermediul unor politici cu obiectiv precis și măsuri specifice; |
| --- | --- |

U.

întrucât definirea unei strategii de eliminare a diferențelor de remunerare, a segregării orizontale și verticale a pieței muncii și a stereotipurilor legate de profesiile și sectoarele unde femeile sunt predominante va solicita crearea unui cadru de măsuri legislative și de altă factură la diverse niveluri, care să distingă între discriminarea salarială și diferențele de remunerare bazate pe alți factori decât discriminarea directă sau indirectă, deoarece prima constituie în mod direct obiectul legislației, iar cea din urmă trebuie abordată prin intermediul unor politici cu obiectiv precis și măsuri specifice;

| V. | întrucât Comisia, după cum s-a specificat în comunicarea menționată mai sus din 18 iulie 2007, efectuează o analiză în cursul anului 2008 a cadrului juridic al Uniunii cu privire la egalitatea de remunerare, care trebuie să implice toți factorii interesați; întrucât rezultatele acestei analize ar trebui să beneficieze de o publicitate adecvată; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comisia, după cum s-a specificat în comunicarea menționată mai sus din 18 iulie 2007, efectuează o analiză în cursul anului 2008 a cadrului juridic al Uniunii cu privire la egalitatea de remunerare, care trebuie să implice toți factorii interesați; întrucât rezultatele acestei analize ar trebui să beneficieze de o publicitate adecvată;

| W. | întrucât unul dintre obiectivele stabilite îl constituie egalitatea de pensii dintre bărbați și femei, printre altele în ceea ce privește vârsta de pensionare; |
| --- | --- |

W.

întrucât unul dintre obiectivele stabilite îl constituie egalitatea de pensii dintre bărbați și femei, printre altele în ceea ce privește vârsta de pensionare;

| X. | întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați poate juca un rol fundamental, în monitorizarea evoluției decalajului de remunerare între bărbați și femei și în analizarea cauzelor acestui decalaj, precum și în evaluarea impactului legislației; |
| --- | --- |

X.

întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați poate juca un rol fundamental, în monitorizarea evoluției decalajului de remunerare între bărbați și femei și în analizarea cauzelor acestui decalaj, precum și în evaluarea impactului legislației;

1.   solicită Comisiei să prezinte Parlamentului până la 31 decembrie 2009, în temeiul articolului 141 din Tratatul CE, o propunere legislativă cu privire la revizuirea legislației actuale referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între femei și bărbați (4), în conformitate cu recomandările detaliate anexate;

2.   confirmă faptul că aceste recomandări respectă principiul subsidiarității și drepturile fundamentale ale cetățeanului;

3.   consideră că propunerea solicitată nu va avea implicații financiare;

4.   își exprimă convingerea că este esențial să se asigure o aplicare mai bună și din timp a dispozițiilor Directivei 2006/54/CE, cu privire la organizațiile care promovează egalitatea și dialogul social în vederea combaterii diferențelor de remunerare, asigurându-se că statele membre, partenerii sociali și organizațiile pentru egalitatea de șanse aplică măsuri precum cele stabilite în Cadrul de acțiune privind egalitatea de gen din 1 martie 2005, menționat mai sus, stipulând distribuirea de informații și orientări cu privire la mijloacele practice (în special pentru IMM-uri) pentru a elimina diferențele de remunerare, inclusiv acordurile colective naționale sau sectoriale;

5.   subliniază importanța negocierii și a acordurilor colective în lupta împotriva discriminării față de femei, în special în materie de acces la locuri de muncă, salarii, condiții de lucru, avansare în carieră și formare profesională;

6.   invită instituțiile europene să organizeze o Zi europeană a egalității de remunerare (ziua în care femeile din Europa au câștigat, în medie, salariul perceput, în medie, de bărbați în cursul unui an), care ar trebui să ridice gradul de sensibilizare la inegalitățile salariale existente și să-i determine pe toți cei interesați să adopte inițiative suplimentare pentru eliminarea acestor disparități;

7.   invită organizațiile lucrătorilor și ale angajatorilor să elaboreze în comun un instrument obiectiv de evaluare a muncii în scopul reducerii diferențelor de remunerare dintre bărbați și femei;

8.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și recomandările detaliate în anexă, Comisiei și Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 56.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0399.

(3)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(4)  Directiva 75/117/CEE a Consiliului din 10 februarie 1975 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la aplicarea principiului egalității de remunerare între lucrătorii de sex masculin și cei de sex feminin (JO L 45, 19.2.1975, p. 19) a fost incorporată în Directiva 2006/54/CE. În conformitate cu prevederile Directivei 2006/54/CE, Directiva 75/117/CEE se abrogă de la data de 15 august 2009, care este, de asemenea, termenul limită pentru aplicarea prezentei directive.

---

ANEXĂ:

RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Recomandarea 1: DEFINIȚII

Directiva reformulată 2006/54/CE conține o definiție a remunerării egale, prin reluarea prevederilor Directivei 75/117/CEE. Pentru a dispune de categorii mai exacte drept instrumente care să ajute la eliminarea diferențelor de remunerare pe criterii de gen, este important să se definească în detaliu diversele concepte, precum:

| — | diferența de remunerare pe criterii de gen, a cărei definiție nu trebuie să se limiteze la remunerația brută pe oră; |
| --- | --- |

—

diferența de remunerare pe criterii de gen, a cărei definiție nu trebuie să se limiteze la remunerația brută pe oră;

| — | discriminare de remunerare directă; |
| --- | --- |

—

discriminare de remunerare directă;

| — | discriminare de remunerare indirectă; |
| --- | --- |

—

discriminare de remunerare indirectă;

| — | Remunerarea, a cărei definiție ar trebui să acopere orice indemnizații sau salarii nete, precum și orice drepturi financiare și plăți în natură aferente muncii depuse; |
| --- | --- |

—

Remunerarea, a cărei definiție ar trebui să acopere orice indemnizații sau salarii nete, precum și orice drepturi financiare și plăți în natură aferente muncii depuse;

| — | diferența de pensie — în diferiții piloni ai regimurilor de pensii, de exemplu, regimurile bazate pe principiul repartiției, pensiile ocupaționale (păstrarea diferenței de remunerare după pensionare). |
| --- | --- |

—

diferența de pensie — în diferiții piloni ai regimurilor de pensii, de exemplu, regimurile bazate pe principiul repartiției, pensiile ocupaționale (păstrarea diferenței de remunerare după pensionare).

Recomandarea 2: ANALIZA SITUAȚIEI ȘI TRANSPARENȚA REZULTATELOR

2.1.   Lipsa de informații și de conștientizare în rândul angajatorilor și al angajaților cu privire la diferențele actuale și posibile de remunerare în cadrul întreprinderii afectează aplicarea principiului consacrat în tratat și în legislația actuală.

2.2.   Admițând lipsa unor date statistice exacte și existența unor niveluri de remunerare mai scăzute pentru femei, în special în cazul profesiilor tradițional exercitate de acestea, statele membre ar trebui să țină pe deplin cont de diferența de remunerare în funcție de gen în politicile lor sociale și să o considere drept o problemă gravă.

2.3.   Este, prin urmare, esențial ca auditurile salariale periodice, precum și publicarea rezultatelor acestora, să devină obligatorii în cadrul întreprinderilor (de exemplu în întreprinderile cu cel puțin 20 de angajați). Această cerință trebuie, de asemenea, aplicată și în cazul informațiilor privind remunerația care se adaugă salariului.

2.4.   Angajatorii ar trebui să prezinte aceste rezultate angajaților și reprezentanților acestora, sub forma unor statistici salariale, defalcate în funcție de gen. Aceste informații ar trebui compilate la nivel sectorial și național, în fiecare stat membru.

2.5.   Statele membre și Comisia ar trebui să îmbunătățească statisticile și să adauge date comparabile privind diferențele de remunerare pe criterii de gen în cazul muncii cu fracțiune de normă și diferențele de pensie în funcție de gen.

2.6.   Aceste date statistice ar trebui să fie coerente, comparabile și complete în scopul eliminării elementelor discriminatorii în remunerație, legate de organizarea și clasificarea profesională.

Recomandarea 3: EVALUAREA MUNCII ȘI CLASIFICAREA PROFESIONALĂ

3.1.   Conceptul de valoare a muncii trebuie să se bazeze pe abilitățile de comunicare interpersonală sau simțul răspunderii, cu accent pe calitatea muncii, în scopul promovării egalității de șanse între femei și bărbați și nu ar trebui să fie caracterizat de o abordare stereotipică defavorabilă femeilor, de exemplu prin accentuarea puterii fizice în locul abilităților de comunicare interpersonală sau al simțului răspunderii. Din această cauză, femeile trebuie să beneficieze de informații, asistență și/sau formare, cu privire la negocierile salariale, clasificarea profesională și baremele salariale. Trebuie prevăzută posibilitatea ca sectoarele de activitate și întreprinderile să fie solicitate să evalueze dacă sistemele proprii de clasificare profesională reflectă în modul solicitat dimensiunea de gen și să opereze modificările necesare;

3.2.   Inițiativa Comisiei ar trebui să invite statele membre să introducă clasificarea profesională, respectând principiului egalității dintre femei și bărbați, permițând atât angajatorilor și lucrătorilor să identifice posibile diferențe de remunerare bazate pe o definiție părtinitoare a grilei salariale. Respectarea legislațiilor și a tradițiilor naționale referitoare la sistemul de relații dintre partenerii sociali continuă să fie importantă. Astfel de elemente legate de evaluarea muncii și de clasificarea profesională ar trebui, de asemenea, să fie transparente și să fie puse la dispoziția tuturor factorilor interesați, precum și a inspectoratelor de muncă și a organismelor de promovare a egalității.

3.3.   Statele membre ar trebui să efectueze o evaluare aprofundată, orientată asupra profesiilor dominate de femei,

3.4.   O evaluare profesională neutră din punct de vedere al genului ar trebui să se bazeze pe noi sisteme de clasificare și de organizare a personalului, pe experiența profesională și productivitate, evaluate în primul rând din punct de vedere calitativ, care să fie utilizate drept sursă de date și de grile de evaluare ce urmează să servească la stabilirea remunerațiilor, ținând cont, în mod corespunzător, de principiul comparabilității.

Recomandarea 4: ORGANISMELE DE PROMOVARE A EGALITĂȚII

Organismele de promovare și monitorizare a egalității ar trebui să joace un rol mai mare în diminuarea diferențelor de remunerare pe criterii de gen. Organismele ar trebui să aibă competența de a monitoriza, a prezenta rapoarte și, acolo unde este posibil, de a pune în aplicare mai eficient și mai independent legislația privind egalitatea de gen. În vederea consolidării mandatelor acestora, articolului 20 din Directiva 2006/54/CE ar trebui revizuit, astfel încât să li se permită:

| — | sprijinirea și consilierea victimelor discriminării salariale; |
| --- | --- |

—

sprijinirea și consilierea victimelor discriminării salariale;

| — | efectuarea unor studii independente cu privire la diferențele de remunerare; |
| --- | --- |

—

efectuarea unor studii independente cu privire la diferențele de remunerare;

| — | publicarea unor rapoarte independente și formularea unor recomandări cu privire la orice problemă legată de discriminarea de remunerare (directă și indirectă); |
| --- | --- |

—

publicarea unor rapoarte independente și formularea unor recomandări cu privire la orice problemă legată de discriminarea de remunerare (directă și indirectă);

| — | să dispună de competențe juridice, astfel încât să poată sesiza instanțele în caz de discriminare salarială; |
| --- | --- |

—

să dispună de competențe juridice, astfel încât să poată sesiza instanțele în caz de discriminare salarială;

| — | să ofere o formare specifică partenerilor sociali, avocaților, magistraților și mediatorilor, bazată pe un pachet de instrumente analitice și de măsuri precise, utilă atât pentru semnarea contractelor, cât și pentru a verifica aplicarea corectă a legislației și politicilor de combatere a diferențelor de remunerare. |
| --- | --- |

—

să ofere o formare specifică partenerilor sociali, avocaților, magistraților și mediatorilor, bazată pe un pachet de instrumente analitice și de măsuri precise, utilă atât pentru semnarea contractelor, cât și pentru a verifica aplicarea corectă a legislației și politicilor de combatere a diferențelor de remunerare.

Recomandarea 5: DIALOGUL SOCIAL

O mai bună monitorizare a acordurilor colective, a grilelor de salarizare aplicabile și a mecanismelor de clasificare profesională, în principal în ceea ce privește remunerarea lucrătorilor cu fracțiune de normă și al lucrătorilor care au regimuri atipice de muncă sau în ceea ce privește primele/bonificațiile, inclusiv plățile în natură, (acordate mai des bărbaților decât femeilor). Aceste măsuri nu trebuie să aibă în vedere exclusiv condițiile de muncă primare, ci și pe cele secundare și regimurile profesionale de securitate socială (normele privind concediile, sistemele de pensie, automobile de serviciu, modalități de îngrijire a copiilor, program de lucru flexibil etc.). Statele membre, respectând legislația națională, acordurile colective sau practicile în vigoare, ar trebui să încurajeze partenerii sociali să introducă clasificări ale locurilor de muncă neutre din punct de vedere al genului, care să permită angajatorilor și angajaților să identifice posibilele discriminări de remunerare bazate pe o definiție părtinitoare a grilei salariale.

Recomandarea 6: PREVENIREA DISCRIMINĂRII

Ar trebui menționată în mod explicit discriminarea de remunerare la articolul 26 („Prevenirea oricărei discriminări”) din Directiva 2006/54/CE, astfel ca statele membre, cu participarea partenerilor sociali și a organismelor de promovare a egalității, să adopte:

| — | acțiuni specifice în materie de formare și de clasificare profesională, destinate să fie aplicate sistemului de formare profesională și urmărind să elimine și să împiedice discriminarea în ceea ce privește formarea, clasificarea și evaluarea economică a competențelor; |
| --- | --- |

—

acțiuni specifice în materie de formare și de clasificare profesională, destinate să fie aplicate sistemului de formare profesională și urmărind să elimine și să împiedice discriminarea în ceea ce privește formarea, clasificarea și evaluarea economică a competențelor;

| — | acțiuni specifice, destinate să concilieze activitatea profesională cu viața familială și privată, în special servicii de supraveghere a copiilor și de îngrijire, o organizare și programe de lucru flexibile, un regim al concediilor de maternitate, paternitate, parentale și familiale, prevăzând în mod specific concediul de paternitate și protecția sa, precum și concediile parentale cu acoperire financiară pentru ambii părinți; |
| --- | --- |

—

acțiuni specifice, destinate să concilieze activitatea profesională cu viața familială și privată, în special servicii de supraveghere a copiilor și de îngrijire, o organizare și programe de lucru flexibile, un regim al concediilor de maternitate, paternitate, parentale și familiale, prevăzând în mod specific concediul de paternitate și protecția sa, precum și concediile parentale cu acoperire financiară pentru ambii părinți;

| — | măsuri concrete și pozitive (în conformitate cu articolul 141 alineatul (4) din Tratat) pentru a combate diferențele salariale și segregarea de gen, care să fie aplicate de către partenerii sociali și organizațiile de promovare a egalității de șanse, la diverse niveluri, atât contractuale, cât și sectoriale, precum: promovarea unor acorduri salariale pentru a combate diferențele de remunerare pe criterii de gen, anchete în legătură cu egalitatea de remunerare, stabilirea unor obiective și a unor indicatori calitativi și cantitativi, schimbul de cele mai bune practici; |
| --- | --- |

—

măsuri concrete și pozitive (în conformitate cu articolul 141 alineatul (4) din Tratat) pentru a combate diferențele salariale și segregarea de gen, care să fie aplicate de către partenerii sociali și organizațiile de promovare a egalității de șanse, la diverse niveluri, atât contractuale, cât și sectoriale, precum: promovarea unor acorduri salariale pentru a combate diferențele de remunerare pe criterii de gen, anchete în legătură cu egalitatea de remunerare, stabilirea unor obiective și a unor indicatori calitativi și cantitativi, schimbul de cele mai bune practici;

| — | inserarea unei clauze în contractele publice care să prevadă respectarea egalității de gen și a egalității de remunerare |
| --- | --- |

—

inserarea unei clauze în contractele publice care să prevadă respectarea egalității de gen și a egalității de remunerare

Recomandarea 7: INTEGRAREA PERSPECTIVEI DE GEN

Este necesară o mai bună integrare a perspectivei de gen, adăugând la articolul 29 din Directiva 2006/54/CE indicații precise, destinate statelor membre, privind principiul egalității de remunerare și urmărind eliminarea diferențelor de remunerare pe criterii de gen. Comisia ar trebui să se pregătească să ajute statele membre și părțile interesate în ceea ce privește acțiunile concrete, destinate să elimine diferențele de remunerare pe criterii de gen prin:

| — | elaborarea unor modele de raportare menite să evalueze diferențele de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor modele de raportare menite să evalueze diferențele de remunerare dintre femei și bărbați;

| — | crearea unei bănci de date privind modificările aduse sistemelor de încadrare și de organizare a personalului; |
| --- | --- |

—

crearea unei bănci de date privind modificările aduse sistemelor de încadrare și de organizare a personalului;

| — | centralizarea și difuzarea experienței privind reformele în domeniul organizării muncii; |
| --- | --- |

—

centralizarea și difuzarea experienței privind reformele în domeniul organizării muncii;

| — | definirea unor orientări specifice privind monitorizarea diferențelor de remunerare în cadrul negocierilor colective, pentru a fi puse la dispoziție pe un site internet tradus în diverse limbi și accesibil tuturor; |
| --- | --- |

—

definirea unor orientări specifice privind monitorizarea diferențelor de remunerare în cadrul negocierilor colective, pentru a fi puse la dispoziție pe un site internet tradus în diverse limbi și accesibil tuturor;

| — | difuzarea informațiilor și a unor orientări referitoare la instrumentele concrete (în special pentru IMM-uri), care să permită eliminarea diferențelor de remunerare, în special în cadrul acordurilor colective naționale și sectoriale. |
| --- | --- |

—

difuzarea informațiilor și a unor orientări referitoare la instrumentele concrete (în special pentru IMM-uri), care să permită eliminarea diferențelor de remunerare, în special în cadrul acordurilor colective naționale și sectoriale.

Recomandarea 8: SANCȚIUNI

8.1.   Din diverse motive, legislația în acest domeniu este în mod evident mai puțin eficientă și, având în vedere faptul că problema în ansamblul ei nu a putut fi rezolvată doar prin intermediul legislației, Comisia și statele membre ar trebui să ia în considerare consolidarea legislației actuale prin introducerea unor tipuri adecvate de sancțiuni.

8.2.   Este important ca statele membre să adopte măsurile necesare pentru a asigura că nerespectarea principiului remunerării egale pentru munca cu valoare egală face obiectul unor sancțiuni corespunzătoare în conformitate cu dispozițiile legale în vigoare.

8.3.   Se reamintește faptul că, în conformitate cu Directiva 2006/54/CE, statele membre au deja obligația să prevadă despăgubiri sau măsuri reparatorii (articolul 18), precum și sancțiuni (articolul 25) care sunt „efective, proporționale și disuasive”. Aceste prevederi nu sunt totuși suficiente pentru a evita nerespectarea principiului privind remunerarea egală. Din acest motiv, se propune efectuarea unui studiu cu privire la posibilitatea, eficacitatea și consecințele unor posibile sancțiuni, cum ar fi:

| — | despăgubiri sau măsuri reparatorii, care nu ar trebui limitate prin stabilirea în prealabil a unui plafon maxim; |
| --- | --- |

—

despăgubiri sau măsuri reparatorii, care nu ar trebui limitate prin stabilirea în prealabil a unui plafon maxim;

| — | penalități care trebuie să includă plata unor despăgubiri către victimă; |
| --- | --- |

—

penalități care trebuie să includă plata unor despăgubiri către victimă;

| — | amenzile administrative aplicate, de exemplu în caz de neînștiințare, lipsei comunicării cu caracter obligatoriu sau de imposibilitate de acces la analiza și la evaluarea statisticilor salariale defalcate în funcție de gen (conform recomandării 2) solicitate de inspectoratele de muncă sau de organismele competente de promovare a egalității; |
| --- | --- |

—

amenzile administrative aplicate, de exemplu în caz de neînștiințare, lipsei comunicării cu caracter obligatoriu sau de imposibilitate de acces la analiza și la evaluarea statisticilor salariale defalcate în funcție de gen (conform recomandării 2) solicitate de inspectoratele de muncă sau de organismele competente de promovare a egalității;

| — | pierderea dreptului de a beneficia de fonduri publice, subvenții (inclusiv fonduri UE administrate de statele membre) și de procedurile de achiziție publică, așa cum prevăd deja Directivele 2004/17/CE (1) și 2004/18/CE (2) cu privire la procedurile de achiziții publice |
| --- | --- |

—

pierderea dreptului de a beneficia de fonduri publice, subvenții (inclusiv fonduri UE administrate de statele membre) și de procedurile de achiziție publică, așa cum prevăd deja Directivele 2004/17/CE (1) și 2004/18/CE (2) cu privire la procedurile de achiziții publice

| — | identitatea contravenienților, care ar trebui să fie făcută publică. |
| --- | --- |

—

identitatea contravenienților, care ar trebui să fie făcută publică.

Recomandarea 9: EFICIENTIZAREA REGLEMENTĂRII ȘI POLITICII EUROPENE

9.1.   Un domeniu care necesită măsuri urgente este acela circumscris de faptul că, după cât se pare, munca cu fracțiune de normă este penalizată salarial. Această situație impune o evaluare și o eventuală revizuire a Directivei 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru privind munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES — Anexa: Acordul-cadru privind munca pe fracțiune de normă (3), care prevede remunerarea egală a lucrătorilor cu normă întreagă și a celor cu fracțiune de normă, precum și măsuri mai bine orientate și mai eficace în acordurile colective.

9.2.   În liniile directoare pentru ocuparea forței de muncă se impune introducerea de urgență a unui obiectiv concret privind reducerea diferențelor de remunerare, printre altele în ceea ce privește accesul la formare profesională și la recunoașterea calificărilor și competențelor femeilor.

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

(2)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

(3)  JO L 14, 20.1.1998, p. 9.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/28

---

Sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili

P6_TA(2008)0545

Rezoluția a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008 privind sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili (COM(2008)0013) și documentul de lucru conex al serviciilor Comisiei de evaluare a impactului (SEC(2008)0047), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008 privind sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili (COM(2008)0013) și documentul de lucru conex al serviciilor Comisiei de evaluare a impactului (SEC(2008)0047),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (COM(2008)0016) și documentul de lucru conex al serviciilor Comisiei (SEC(2008)0052), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (COM(2008)0016) și documentul de lucru conex al serviciilor Comisiei (SEC(2008)0052),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului, a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 (COM(2008)0018) și documentul de lucru conex al serviciilor Comisiei (SEC(2008)0054), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului, a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 (COM(2008)0018) și documentul de lucru conex al serviciilor Comisiei (SEC(2008)0054),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2007 intitulată „Un plan strategic european pentru tehnologiile energetice (Planul SET): Către un viitor cu emisii reduse de carbon” (COM(2007)0723) și documentele de lucru anexate ale serviciilor Comisiei referitoare la o „Hartă a tehnologiilor” (SEC(2007)1510) și la o „Hartă a capacităților” (SEC(2007)1511, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2007 intitulată „Un plan strategic european pentru tehnologiile energetice (Planul SET): Către un viitor cu emisii reduse de carbon” (COM(2007)0723) și documentele de lucru anexate ale serviciilor Comisiei referitoare la o „Hartă a tehnologiilor” (SEC(2007)1510) și la o „Hartă a capacităților” (SEC(2007)1511,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008 intitulată „De două ori 20 până în 2020: Șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008 intitulată „De două ori 20 până în 2020: Șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007, intitulată „O politică energetică pentru Europa” (COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007, intitulată „O politică energetică pentru Europa” (COM(2007)0001),

| — | reamintind Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

reamintind Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0418/2008),

| A. | întrucât, conform ultimelor cunoștințe științifico-tehnologice, fără investiții masive în cercetare și dezvoltare în domeniul tehnologiilor alternative, utilizarea combustibililor fosili în interiorul UE va mai trebui menținută câteva decenii pentru a garanta siguranța aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform ultimelor cunoștințe științifico-tehnologice, fără investiții masive în cercetare și dezvoltare în domeniul tehnologiilor alternative, utilizarea combustibililor fosili în interiorul UE va mai trebui menținută câteva decenii pentru a garanta siguranța aprovizionării cu energie;

| B. | întrucât cărbunele reprezintă singura sursă de energie fosilă disponibilă în interiorul UE, care poate limita dependența tot mai mare de importurile de petrol și gaze din state terțe nesigure, având, prin aceasta, o importanță strategică; |
| --- | --- |

B.

întrucât cărbunele reprezintă singura sursă de energie fosilă disponibilă în interiorul UE, care poate limita dependența tot mai mare de importurile de petrol și gaze din state terțe nesigure, având, prin aceasta, o importanță strategică;

| C. | întrucât, cu toate că în multe state membre, cărbunele are o pondere importantă în combinația de surse de energie, centralele bazate pe cărbune necesită modernizări și investiții importante pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel generate; |
| --- | --- |

C.

întrucât, cu toate că în multe state membre, cărbunele are o pondere importantă în combinația de surse de energie, centralele bazate pe cărbune necesită modernizări și investiții importante pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel generate;

| D. | întrucât multe state membre dispun de resurse importante de cărbune, a căror perioadă de exploatare este estimată a acoperi mare parte a secolului viitor; |
| --- | --- |

D.

întrucât multe state membre dispun de resurse importante de cărbune, a căror perioadă de exploatare este estimată a acoperi mare parte a secolului viitor;

| E. | întrucât utilizarea pe scară largă a tehnologiilor de captare și stocare a carbonului (CSC), — în centralele electrice și, de asemenea, pe termen lung, în sectoarele industriale cu emisii masive de CO2 — ar putea contribui la atingerea obiectivelor ambițioase ale UE în domeniul climei după 2020 și întrucât utilizarea acestor tehnologii vin în completarea eforturilor de creștere a eficienței energetice în faza de aprovizionare și de consum și prin utilizarea energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât utilizarea pe scară largă a tehnologiilor de captare și stocare a carbonului (CSC), — în centralele electrice și, de asemenea, pe termen lung, în sectoarele industriale cu emisii masive de CO2 — ar putea contribui la atingerea obiectivelor ambițioase ale UE în domeniul climei după 2020 și întrucât utilizarea acestor tehnologii vin în completarea eforturilor de creștere a eficienței energetice în faza de aprovizionare și de consum și prin utilizarea energiilor regenerabile;

| F. | întrucât producerea de energie este dependentă de utilizarea cărbunelui în multe economii în creștere din lume, iar succesele privind politica în domeniul climei din aceste regiuni se află în strânsă legătură cu posibilitatea utilizării, cu emisii reduse, a cărbunelui; |
| --- | --- |

F.

întrucât producerea de energie este dependentă de utilizarea cărbunelui în multe economii în creștere din lume, iar succesele privind politica în domeniul climei din aceste regiuni se află în strânsă legătură cu posibilitatea utilizării, cu emisii reduse, a cărbunelui;

| G. | întrucât utilizarea tehnologiilor CSC în centralele electrice începând cu 2020 nu va fi posibilă decât dacă proiectele demonstrative au ca efect noi și necesare evoluții ale tehnologiei și creșterea eficienței și viabilității economice respectând, în același timp, mediul înconjurător; |
| --- | --- |

G.

întrucât utilizarea tehnologiilor CSC în centralele electrice începând cu 2020 nu va fi posibilă decât dacă proiectele demonstrative au ca efect noi și necesare evoluții ale tehnologiei și creșterea eficienței și viabilității economice respectând, în același timp, mediul înconjurător;

| H. | întrucât ezitările privind construirea centralelor demonstrative pun sub semnul întrebării utilizarea tehnologiilor CSC în centralele electrice și, prin aceasta, atingerea obiectivelor politice privind clima; |
| --- | --- |

H.

întrucât ezitările privind construirea centralelor demonstrative pun sub semnul întrebării utilizarea tehnologiilor CSC în centralele electrice și, prin aceasta, atingerea obiectivelor politice privind clima;

| I. | întrucât, până în acest moment, nu există niciun cadru legislativ adecvat, necesar utilizării tehnologiilor CSC; |
| --- | --- |

I.

întrucât, până în acest moment, nu există niciun cadru legislativ adecvat, necesar utilizării tehnologiilor CSC;

| J. | întrucât legislația comunitară existentă din acest domeniu trebuie transpusă cât mai curând posibil în legislația națională și regională și trebuie completată de noi propuneri legislative, îndeosebi în domeniul creării de infrastructuri de transport; |
| --- | --- |

J.

întrucât legislația comunitară existentă din acest domeniu trebuie transpusă cât mai curând posibil în legislația națională și regională și trebuie completată de noi propuneri legislative, îndeosebi în domeniul creării de infrastructuri de transport;

| K. | întrucât absența unor reglementări legislative îngreunează deciziile întreprinderilor privind investițiile, precum și activitatea potențialilor investitori pe piețele financiare; |
| --- | --- |

K.

întrucât absența unor reglementări legislative îngreunează deciziile întreprinderilor privind investițiile, precum și activitatea potențialilor investitori pe piețele financiare;

| L. | întrucât construirea a cel puțin 12 centrale demonstrative trebuie sprijinită, iar proiectele demonstrative la nivelul UE trebuie alese după criteriul capacității de a prezenta soluțiile necesare privind tehnologiile specifice și diferitele opțiuni de transport și stocare, |
| --- | --- |

L.

întrucât construirea a cel puțin 12 centrale demonstrative trebuie sprijinită, iar proiectele demonstrative la nivelul UE trebuie alese după criteriul capacității de a prezenta soluțiile necesare privind tehnologiile specifice și diferitele opțiuni de transport și stocare,

1.   subliniază că scopul politicilor UE în domeniul climei ar trebui să fie reducerea la nivel mondial a emisiilor de gaze cu efect de seră;

2.   reamintește Raportul special al Comitetului Interguvernamental pentru Schimbare Climatică (IPCC) din anul 2005 privind CSC, care a identificat tehnologiile respective ca fiind promițătoare în ceea ce privește reducerea rapidă a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial și ca oferind posibilitatea de a realiza o reducere de până la 55 % până în 2100;

3.   recunoaște că utilizarea tehnologiilor CSC poate contribui la îndeplinirea obiectivelor asumate de UE în domeniul climatic pentru perioada de după 2020; subliniază totuși că sprijinul pentru utilizarea CSC completează eforturile depuse pentru creșterea eficienței energetice și a gradului de utilizare a energiilor regenerabile;

4.   reamintește angajamentul asumat de Consiliul European din 8 și 9 martie 2007 de a stimula construcția și punerea în funcțiune, până în 2015, de până la 12 instalații demonstrative care să folosească tehnologii durabile de utilizare a combustibililor fosili în generarea de energie electrică comercială;

5.   subliniază necesitatea de a asigura organizarea de dezbateri naționale, cu implicarea tuturor specialiștilor, pentru a ilustra importanța demonstrării din timp a posibilității de a genera energie electrică durabilă din combustibili fosili;

6.   subliniază estimarea potrivit căreia construirea a cel puțin 12 instalații demonstrative în interiorul UE este necesară în vederea utilizării dorite pe scară largă a tehnologiilor CSC în centralele electrice și a stocării sigure a CO2 începând cu anul 2020; în acest context, este de părere că, dacă acest lucru este posibil, demonstrațiile privind tehnologiile CSC trebuie susținute și pentru alte instalații industriale înainte de 2020; subliniază că demonstrarea proceselor CSC în fazele de captare, transport și stocare trebuie să stabilească dacă tehnologiile CSC pot fi utilizate în mod sigur și dacă reprezintă o soluție eficientă din punct de vedere economic la problema schimbărilor climatice;

7.   consideră că, în contextul dezvoltării continue și al utilizării tehnologiilor CSC, există posibilitatea îndeplinirii, în același timp, a obiectivelor de siguranță a aprovizionării, protecție a climei și competitivitate;

8.   consideră că, ținând cont de rolul jucat de combustibilii fosili în cadrul mix-ului energetic al multor țări ale lumii, tehnologiile CSC ar putea, pe lângă eforturile depuse pentru creșterea eficienței energetice și a gradului de utilizare a energiilor regenerabile, să contribuie la realizarea securității aprovizionării și a protecției climei;

9.   evidențiază că ar trebui stabilite criterii obligatorii și stricte pentru siguranța pe termen lung și pentru permanentizarea siturilor de stocare;

10.   consideră că, în caz de accident, stocarea sub fundul mării poate periclita ecosistemele marine;

11.   consideră că măsurile prezentate de Comisie nu sunt suficiente pentru garantarea stimulentelor necesare construirii a cel puțin 12 instalații demonstrative până în 2015;

12.   invită Comisia să efectueze o evaluare precisă a costurilor implicate de fiecare dintre cele 12 instalații demonstrative și de partea care revine sectorului privat și respectiv sectorului public în ceea ce privește finanțarea fiecărui proiect;

13.   consideră că este necesar un angajament financiar direct pentru a garanta construirea a 12 instalații demonstrative;

14.   atrage atenția asupra faptului că deciziile privind investițiile și obținerea capitalului pe piața financiară pentru instalațiile demonstrative vor întâmpina obstacole, din cauza absenței unui cadru legislativ, în special la nivel național și regional, precum și nesiguranței privind viitoarea evoluție a prețului de comercializare a cotelor de emisii;

15.   consideră că decalajul de timp dintre potențialele posibilități de sprijin rezultat din comercializarea cotelor de emisii începând cu anul 2013 și faza necesară de planificare și construire a instalațiilor demonstrative poate fi eliminat prin disponibilizarea resurselor financiare;

16.   propune, în acest context, ca fondurile din cadrul facilității de finanțare prin împărțirea riscurilor rezervate după adoptarea celui de-al Șaptelea program-cadru pentru cercetare până la evaluarea intermediară, să fie angajate pentru instalațiile demonstrative CSC, pentru a face disponibile, cu promptitudine, fonduri de sprijin pentru aceste proiecte, precum și, astfel cum Comisia preconizează, atunci când este posibil, completarea acestora cu fonduri suplimentare, în colaborare cu Banca Europeană pentru Investiții;

17.   consideră, de asemenea, că, pe lângă sistemul UE de comercializare a cotelor de emisii (SCE UE), ar trebui majorate stimulentele pentru producția de tehnologie CSC prin alocarea, în cadrul SCE UE, de fonduri pentru producția anticipată de tehnologie CSC cu o creștere de cel puțin 25 % începând cu 2013, dar consideră, de asemenea, că astfel de fonduri ar trebui alocate cu cel puțin doi ani înainte de construcție, pentru a putea fi comercializate; consideră că ar trebui avută în vedere ca o alternativă, o alocare de 500 de milioane de cote comercializabile de emisie în sprijinul proiectelor din cadrul UE; încurajează în continuare statele membre să folosească veniturile obținute din licitarea cotelor de emisiei în cadrul SCE UE pentru a susține tehnologiile CSC și infrastructura necesară;

18.   consideră că este imperativ ca măcar cele 12 instalații demonstrative care beneficiază de sprijin să acopere toate combinațiile posibile dintre cele trei tehnici CSC și diferitele surse de energie și diferitele opțiuni de stocare și ca siturile să fie alese pe baza dorinței de a asigura cea mai mare diversitate geografică posibilă în interiorul UE;

19.   recomandă insistent includerea în cadrul selecției a proiectelor de centrală cu o putere minimă propusă de 180 MW;

20.   consideră că ar trebui create fără întârziere condițiile necesare procedurii de autorizare la nivel național și regional în domeniul transportului și al stocării;

21.   consideră necesar un angajament suplimentar al UE pentru facilitarea dezvoltării infrastructurii de transport necesare și constată în acest context că în diferite state membre procedurile de autorizare pentru alte infrastructuri de transport pot dura mai mulți ani; în acest context subliniază importanța scurtării acestor proceduri pentru a asigura construcția până în 2020;

22.   consideră că posibilitatea utilizării fondurilor structurale pentru instalațiile demonstrative CSC nu reprezintă o opțiune decât în condițiile în care regiunile, în mod individual, nu au angajat credite sau au prezentat propuneri în cadrul altor proiecte pe termen lung și evidențiază faptul că gradul de acceptare a eforturilor vizând protecția climei va continua să scadă, dacă creditele destinate consolidării coeziunii economice și sociale trebuie să concureze măsurile privind protecția climei;

23.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

---

Joi, 20 noiembrie 2008

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/33

---

Raport special prezentat Parlamentului European de Ombudsmanul European în urma proiectului de recomandare adresat Consiliului Uniunii Europene privind plângerea nr. 1487/2005/GG

P6_TA(2008)0555

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European în urma proiectului de recomandare adresat Consiliului Uniunii Europene în plângerea nr. 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentului European,

| — | având în vedere articolul 195 alineatul (1), al doilea paragraf din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 195 alineatul (1), al doilea paragraf din Tratatul CE,

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), în special articolul 3 alineatul (7) al acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), în special articolul 3 alineatul (7) al acesteia,

| — | având în vedere studiile efectuate de Comisie privind limbile vorbite în Uniunea Europeană, publicate în Eurobarometrele speciale 237 și 243, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile efectuate de Comisie privind limbile vorbite în Uniunea Europeană, publicate în Eurobarometrele speciale 237 și 243,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Statutul Ombudsmanului care îndeamnă Ombudsmanul să găsească, pe cât posibil, împreună cu instituția în cauză, o soluție care să elimine cazurile de administrare defectuoasă și să rezolve în mod satisfăcător plângerea; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Statutul Ombudsmanului care îndeamnă Ombudsmanul să găsească, pe cât posibil, împreună cu instituția în cauză, o soluție care să elimine cazurile de administrare defectuoasă și să rezolve în mod satisfăcător plângerea;

| — | având în vedere articolul 195 alineatul (2) prima teză din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 195 alineatul (2) prima teză din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A6-0395/2008),

| A. | întrucât creșterea transparenței, promovarea multilingvismului și furnizarea de informații corecte opiniei publice reprezintă obiectivele prioritare ale UE și ale instituțiilor sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât creșterea transparenței, promovarea multilingvismului și furnizarea de informații corecte opiniei publice reprezintă obiectivele prioritare ale UE și ale instituțiilor sale;

| B. | întrucât accesul facil la informații pentru cât mai mulți cetățeni ai UE reprezintă o premisă importantă și un element de bază al principiilor generale al legitimității democratice și al transparenței; |
| --- | --- |

B.

întrucât accesul facil la informații pentru cât mai mulți cetățeni ai UE reprezintă o premisă importantă și un element de bază al principiilor generale al legitimității democratice și al transparenței;

| C. | dorind să înlesnească pentru cât mai mulți cetățeni accesul direct la informațiile privind activitățile instituțiilor UE în cadrul tuturor serviciilor lor; |
| --- | --- |

C.

dorind să înlesnească pentru cât mai mulți cetățeni accesul direct la informațiile privind activitățile instituțiilor UE în cadrul tuturor serviciilor lor;

| D. | întrucât această dorință trebuie armonizată cu provocarea logistică reprezentată de existența unui număr mare de limbi oficiale ale UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât această dorință trebuie armonizată cu provocarea logistică reprezentată de existența unui număr mare de limbi oficiale ale UE;

| E. | conștient de faptul că internetul reprezintă un mijloc din ce în ce mai important de obținere a informațiilor și că acesta trebuie folosit și de Uniunea Europeană în eforturile sale de a asigura transparența și de a furniza informații, |
| --- | --- |

E.

conștient de faptul că internetul reprezintă un mijloc din ce în ce mai important de obținere a informațiilor și că acesta trebuie folosit și de Uniunea Europeană în eforturile sale de a asigura transparența și de a furniza informații,

1.   aprobă concluziile Ombudsmanului, conform cărora:

| a) | Consiliul, ca orice instituție a UE, este în primul rând el însuși responsabil de site-urile internet ale Președinției sale și de limbile folosite în cadrul acestor site-uri; |
| --- | --- |

a)

Consiliul, ca orice instituție a UE, este în primul rând el însuși responsabil de site-urile internet ale Președinției sale și de limbile folosite în cadrul acestor site-uri;

| b) | practicile urmate în cadrul Consiliului în acest domeniu nu pot fi efectuate complet independent de practicile unitare ale instituțiilor și ale serviciilor acestora; |
| --- | --- |

b)

practicile urmate în cadrul Consiliului în acest domeniu nu pot fi efectuate complet independent de practicile unitare ale instituțiilor și ale serviciilor acestora;

| c) | informațiile furnizate pe site-urile internet respective ar trebui, în mod ideal, să fie disponibile la timp în toate limbile oficiale ale Comunității; |
| --- | --- |

c)

informațiile furnizate pe site-urile internet respective ar trebui, în mod ideal, să fie disponibile la timp în toate limbile oficiale ale Comunității;

| d) | în cazul în care numărul de limbi urmează să fie limitat, alegerea limbilor folosite trebuie să se bazeze pe criterii de obiectivitate, caracter rezonabil, transparență și aplicare practică; |
| --- | --- |

d)

în cazul în care numărul de limbi urmează să fie limitat, alegerea limbilor folosite trebuie să se bazeze pe criterii de obiectivitate, caracter rezonabil, transparență și aplicare practică;

| e) | refuzul Consiliului de a examina solicitarea reclamantului în fond constituie un caz de administrare defectuoasă; |
| --- | --- |

e)

refuzul Consiliului de a examina solicitarea reclamantului în fond constituie un caz de administrare defectuoasă;

2.   în acest sens, constată cu uimire, că Consiliul consideră că nu este are competența să examineze această chestiune, deși toate statele membre sunt afectate de această problemă și Consiliul ar putea face recomandări tuturor președințiilor viitoare;

3.   regretă că, spre deosebire de alte instituții, precum Comisia și Parlamentul, care au mărit în mod substanțial numărul de limbi utilizate în comunicarea cu cetățenii, Consiliul a evitat în totalitate până în prezent să se ocupe în mod serios de aspectele legate de numărul de versiuni lingvistice ale site-urilor internet ale președințiilor sale;

4.   invită Consiliul să efectueze o reexaminare globală referitoare la numărul de versiuni lingvistice ale site-urilor internet ale președințiilor sale în vederea garantării unui acces cât mai facil pentru o cât mai mare parte a populației din Uniunea Europeană la informațiile privind activitățile instituției; invită Consiliul să comunice Parlamentului rezultatul consultărilor sale;

5.   subliniază că o limitare a numărului de versiuni lingvistice care se dovedește, eventual, a fi necesară trebuie să se realizeze conform unor criterii obiective și justificate în mod corespunzător, trebuie anunțată public și că numai limba țării care deține președinția poate avea prioritate, până la încheierea președinției respective;

6.   susține recomandarea adresată de Ombudsman Consiliului de a examina solicitarea reclamantului privind asigurarea unei versiuni lingvistice a site-lui internet al Președinției Consiliului și în limba germană;

7.   salută faptul că, contrar practicii președințiilor anterioare de a oferi informații pe site-ul internet numai în engleză, franceză și limba țării care deținea președinția, Președinția franceză a Consiliului asigură difuzarea informațiilor pe site-ul internet oficial în limbile oficiale ale Uniunii Europene care sunt vorbite cel mai mult (engleză, germană, franceză, italiană și spaniolă);

8.   se adresează tuturor președințiilor viitoare cu rugămintea de a furniza cât mai multe versiuni lingvistice posibil ale site — urilor internet, iar dacă trebuie limitat numărul de limbi, să folosească limbile oficiale vorbite cel mai mult, pe baza unui clasament al priorităților;

9.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/35

---

Viitorul sistemelor de asigurări sociale și de pensii: finanțarea lor și tendința spre individualizare

P6_TA(2008)0556

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la viitorul sistemelor de asigurare socială și de pensii: finanțarea lor și tendința de individualizare (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 privind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în UE (COM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 privind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în UE (COM(2006)0574),

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 99 și 141, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 99 și 141,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene, în special hotărârea pronunțată de Curte la 17 mai 1990 la cauza Douglas Harvey Barber/Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene, în special hotărârea pronunțată de Curte la 17 mai 1990 la cauza Douglas Harvey Barber/Guardian Royal Exchange Assurance Group
   (1),

| — | având în vedere Convenția cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic, privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), adoptată în 1979 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, în special articolul 11 alineatul (1) literele (d) și (e) și articolul 11 alineatul (2) litera (c), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic, privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), adoptată în 1979 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, în special articolul 11 alineatul (1) literele (d) și (e) și articolul 11 alineatul (2) litera (c),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 1 martie 2006 referitoare la o foaie de parcurs privind egalitatea între femei și bărbați, 2006-2010 (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 1 martie 2006 referitoare la o foaie de parcurs privind egalitatea între femei și bărbați, 2006-2010 (COM(2006)0092),

| — | având în vedere concluziile președinției Consiliului European de la Bruxelles din 13 și 14 martie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile președinției Consiliului European de la Bruxelles din 13 și 14 martie 2008,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2007 privind modernizarea sistemului de protecție socială în vederea consolidării justiției sociale și coeziunii economice: promovarea incluziunii active a persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă (COM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2007 privind modernizarea sistemului de protecție socială în vederea consolidării justiției sociale și coeziunii economice: promovarea incluziunii active a persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă (COM(2007)0620),

| — | având în vedere Convenția din 1952 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind standardele minime de securitate socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1952 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind standardele minime de securitate socială,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 11 aprilie 2008 privind aplicarea articolului 8 și a dispozițiilor conexe din Directiva 80/987/CEE din 20 octombrie 1980 de apropiere a legislațiilor statelor membre referitoare la protecția lucrătorilor salariați în cazul insolvabilității angajatorului, în ceea ce privește sistemele suplimentare de pensii la nivel de întreprindere sau grup de întreprinderi existente în afara sistemelor naționale obligatorii de asigurări sociale (SEC(2008)0475), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 11 aprilie 2008 privind aplicarea articolului 8 și a dispozițiilor conexe din Directiva 80/987/CEE din 20 octombrie 1980 de apropiere a legislațiilor statelor membre referitoare la protecția lucrătorilor salariați în cazul insolvabilității angajatorului, în ceea ce privește sistemele suplimentare de pensii la nivel de întreprindere sau grup de întreprinderi existente în afara sistemelor naționale obligatorii de asigurări sociale (SEC(2008)0475),

| — | având în vedere recomandările partenerilor sociali europeni din cadrul raportului din 18 octombrie 2007, intitulat „Principalele provocări cu care se confruntă piețele europene ale muncii: analiză comună efectuată de partenerii sociali europeni”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările partenerilor sociali europeni din cadrul raportului din 18 octombrie 2007, intitulat „Principalele provocări cu care se confruntă piețele europene ale muncii: analiză comună efectuată de partenerii sociali europeni”,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind modernizarea dreptului muncii pentru a face față provocărilor secolului 21 (COM(2006)0708) și rezoluția Parlamentului din 11 iulie 2007 cu privire la aceasta (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind modernizarea dreptului muncii pentru a face față provocărilor secolului 21 (COM(2006)0708) și rezoluția Parlamentului din 11 iulie 2007 cu privire la aceasta (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 februarie 2007 intitulată „Analiza realității sociale — Raport intermediar pentru Consiliul de primăvară 2007” (COM(2007)0063) și Rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2007 privind bilanțul realității sociale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 februarie 2007 intitulată „Analiza realității sociale — Raport intermediar pentru Consiliul de primăvară 2007” (COM(2007)0063) și Rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2007 privind bilanțul realității sociale (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din10 mai 2007 privind promovarea solidarității dintre generații (COM(2007)0244) și Rezoluția Parlamentului din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din10 mai 2007 privind promovarea solidarității dintre generații (COM(2007)0244) și Rezoluția Parlamentului din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (4),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, precum și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6–0409/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, precum și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6–0409/2008),

| A. | întrucât sistemul de asigurări sociale






  — | este instituit, reglementat, administrat și finanțat (în general parțial) de către stat, dar și în mod colectiv, prin intermediul impozitelor sau cotizațiilor plătite de către persoanele asigurate, iar statul are responsabilitatea publică de a satisface nevoile cetățenilor săi în materie de asigurări sociale; |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât sistemul de asigurări sociale

—

este instituit, reglementat, administrat și finanțat (în general parțial) de către stat, dar și în mod colectiv, prin intermediul impozitelor sau cotizațiilor plătite de către persoanele asigurate, iar statul are responsabilitatea publică de a satisface nevoile cetățenilor săi în materie de asigurări sociale;

| — | se caracterizează prin responsabilitate și asigurarea unui nivel de bază corespunzător de securitate pentru toți; |
| --- | --- |

—

se caracterizează prin responsabilitate și asigurarea unui nivel de bază corespunzător de securitate pentru toți;

| — | se bazează pe principiul solidarității; |
| --- | --- |

—

se bazează pe principiul solidarității;

| — | acoperă nouă domenii ale Convenției OIM, menționată mai sus; |
| --- | --- |

—

acoperă nouă domenii ale Convenției OIM, menționată mai sus;

| — | vizează asigurarea unei securități fundamentale în domeniul ocupării forței de muncă (asigurarea împotriva șomajului), al veniturilor (plata pensiilor) și al capacității de obținere a unor venituri (asigurarea de sănătate); |
| --- | --- |

—

vizează asigurarea unei securități fundamentale în domeniul ocupării forței de muncă (asigurarea împotriva șomajului), al veniturilor (plata pensiilor) și al capacității de obținere a unor venituri (asigurarea de sănătate);

| B. | întrucât se așteaptă o ușoară creștere a populației totale a UE până în 2025, iar după anul 2025 o scădere ușoară a acesteia, urmând ca până în anul 2050 populația să fie puțin mai scăzută și semnificativ îmbătrânită; |
| --- | --- |

B.

întrucât se așteaptă o ușoară creștere a populației totale a UE până în 2025, iar după anul 2025 o scădere ușoară a acesteia, urmând ca până în anul 2050 populația să fie puțin mai scăzută și semnificativ îmbătrânită;

| C. | întrucât, dacă imigrarea se menține la nivelul din prezent, forța de muncă va scădea de la 227 de milioane de persoane în 2005 la 183 de milioane în 2050, rata de ocupare a forței de muncă va atinge nivelul de 70 % în 2020, în principal datorită ratei mai ridicate de ocupare a femeilor, numărul total de persoane încadrate în muncă va crește cu 20 de milioane până în 2017, dar apoi se va micșora cu 30 de milioane până în 2050, iar raportul estimat al persoanelor de peste 65 de ani față de persoanele de vârstă activă se va mări de la 1:4 în 2005 până la 1:2 în 2050; |
| --- | --- |

C.

întrucât, dacă imigrarea se menține la nivelul din prezent, forța de muncă va scădea de la 227 de milioane de persoane în 2005 la 183 de milioane în 2050, rata de ocupare a forței de muncă va atinge nivelul de 70 % în 2020, în principal datorită ratei mai ridicate de ocupare a femeilor, numărul total de persoane încadrate în muncă va crește cu 20 de milioane până în 2017, dar apoi se va micșora cu 30 de milioane până în 2050, iar raportul estimat al persoanelor de peste 65 de ani față de persoanele de vârstă activă se va mări de la 1:4 în 2005 până la 1:2 în 2050;

| D. | întrucât o creștere generală a vârstei de pensionare, bazată pe tendința generală a creșterii speranței de viață, ia insuficient în calcul faptul că există încă numeroase ramuri industriale în care speranța de viață a lucrătorilor este semnificativ mai redusă; |
| --- | --- |

D.

întrucât o creștere generală a vârstei de pensionare, bazată pe tendința generală a creșterii speranței de viață, ia insuficient în calcul faptul că există încă numeroase ramuri industriale în care speranța de viață a lucrătorilor este semnificativ mai redusă;

| E. | întrucât partenerii sociali în general, și în special în acele ramuri industriale în care lucrătorii au o speranță de viață mai mică decât speranța de viață medie, au o responsabilitate serioasă cu privire la afluxul și refluxul de lucrători și pot constitui sprijinul principal în asigurarea unei politici de personal eficiente care acordă vârstei importanța cuvenită; |
| --- | --- |

E.

întrucât partenerii sociali în general, și în special în acele ramuri industriale în care lucrătorii au o speranță de viață mai mică decât speranța de viață medie, au o responsabilitate serioasă cu privire la afluxul și refluxul de lucrători și pot constitui sprijinul principal în asigurarea unei politici de personal eficiente care acordă vârstei importanța cuvenită;

| F. | întrucât, datorită scăderii ratei șomajului, cheltuielile consacrate ajutorului de șomaj vor scădea cu un procent de aproximativ 0, 6 % din PIB până în 2050, o scădere foarte modestă și care nu va compensa majorarea cheltuielilor din alte sectoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, datorită scăderii ratei șomajului, cheltuielile consacrate ajutorului de șomaj vor scădea cu un procent de aproximativ 0, 6 % din PIB până în 2050, o scădere foarte modestă și care nu va compensa majorarea cheltuielilor din alte sectoare;

| G. | întrucât UE cheltuiește 27,2 % din PIB pentru protecția socială (2008), cea mai mare parte a acestor cheltuieli fiind alocată prestațiilor pentru limită de vârstă și pensiilor (46 %); |
| --- | --- |

G.

întrucât UE cheltuiește 27,2 % din PIB pentru protecția socială (2008), cea mai mare parte a acestor cheltuieli fiind alocată prestațiilor pentru limită de vârstă și pensiilor (46 %);

| H. | întrucât conceptul de asigurare socială nu ar trebui considerat doar din punctul de vedere al raportului costuri-beneficii, ci mai degrabă ca un contract social, ce prevede drepturi și obligații atât pentru stat, cât și pentru cetățeni, acestea trebuind să fie considerate și abordate ca atare; și întrucât aspectul bugetar al asigurărilor sociale nu poate fi subminat în niciun caz; |
| --- | --- |

H.

întrucât conceptul de asigurare socială nu ar trebui considerat doar din punctul de vedere al raportului costuri-beneficii, ci mai degrabă ca un contract social, ce prevede drepturi și obligații atât pentru stat, cât și pentru cetățeni, acestea trebuind să fie considerate și abordate ca atare; și întrucât aspectul bugetar al asigurărilor sociale nu poate fi subminat în niciun caz;

| I. | întrucât se așteaptă ca îmbătrânirea populației să conducă la creșterea cheltuielilor publice în majoritatea statelor membre până în 2050, în special pentru pensii, asistență medicală și îngrijire pe termen lung, în cazul în care politicile actuale sunt aplicate în continuare, cea mai mare creștere înregistrându-se între 2020 și 2040; |
| --- | --- |

I.

întrucât se așteaptă ca îmbătrânirea populației să conducă la creșterea cheltuielilor publice în majoritatea statelor membre până în 2050, în special pentru pensii, asistență medicală și îngrijire pe termen lung, în cazul în care politicile actuale sunt aplicate în continuare, cea mai mare creștere înregistrându-se între 2020 și 2040;

| J. | întrucât obiectivele Strategiei de la Lisabona în materie de angajare a femeilor, a tinerilor și a persoanelor în vârstă, precum și obiectivele de la Barcelona în materie de servicii de îngrijire a copiilor sunt esențiale pentru viabilitatea sistemelor de pensii; |
| --- | --- |

J.

întrucât obiectivele Strategiei de la Lisabona în materie de angajare a femeilor, a tinerilor și a persoanelor în vârstă, precum și obiectivele de la Barcelona în materie de servicii de îngrijire a copiilor sunt esențiale pentru viabilitatea sistemelor de pensii;

| K. | întrucât Obiectivele ONU de dezvoltare ale mileniului din 2000, în special obiectivul 3, presupun egalitatea de gen; |
| --- | --- |

K.

întrucât Obiectivele ONU de dezvoltare ale mileniului din 2000, în special obiectivul 3, presupun egalitatea de gen;

| L. | întrucât, în general, cariera femeilor are tendința de a fi mai fragmentată și cu o evoluție salarială mai lentă, în timp ce bărbații tind să aibă un parcurs profesional mai puțin fragmentat, cu o evoluție salarială mai constantă, ceea ce presupune o discrepanță între cotizațiile lor la sistemul de pensii și un risc crescut de sărăcie pentru femei, care, în plus, reprezintă un risc pe termen lung, dată fiind speranța de viață mai lungă a acestora, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în general, cariera femeilor are tendința de a fi mai fragmentată și cu o evoluție salarială mai lentă, în timp ce bărbații tind să aibă un parcurs profesional mai puțin fragmentat, cu o evoluție salarială mai constantă, ceea ce presupune o discrepanță între cotizațiile lor la sistemul de pensii și un risc crescut de sărăcie pentru femei, care, în plus, reprezintă un risc pe termen lung, dată fiind speranța de viață mai lungă a acestora,

Preocupări generale

1.   îndeamnă statele membre ca, în lumina strategiei de la Lisabona și a nevoii de a acoperi riscurile sociale, de a asigura durabilitatea sistemelor de asigurări sociale și de pensii și de a menține elementele esențiale ale modelelor sociale europene, să avanseze mai mult pe calea echilibrării cheltuielilor sociale și activării sociale și, în plus, să atragă și să mențină mai multe persoane în locuri de muncă de calitate, sigure și cu asigurări sociale obligatorii, promovând creșterea, crearea de locuri de muncă și accesul la câmpul muncii pe baza unei mai mari transparențe a pieței, să modernizeze sistemele de protecție socială (de exemplu printr-o mai accentuată diferențiere a formulelor pentru beneficii și a mecanismelor de finanțare) și să sporească investițiile în capitalul uman prin promovarea cercetării și dezvoltării, precum și a inovării și prin intermediul unei educații și al unei formări profesionale de mai bună calitate, în contextul formării continue accesibile tuturor;

2.   invită Comisia să urmărească îndeaproape reformele din sistemul de asigurări sociale și de pensii din statele membre, comparând impactul pe care acestea l-au avut până în prezent asupra ocupării forței de muncă în rândul femeilor și punând accentul pe cele mai bune practici la care s-a ajuns, în special în ceea ce privește reducerea discriminării pe criterii de gen în materie de remunerare și reconcilierea responsabilităților profesionale și familiale;

3.   subliniază faptul că sursele de creștere economică se vor modifica, ca urmare a schimbărilor demografice și că productivitatea muncii și inovarea tehnologică sporite vor deveni surse ale creșterii economice; recunoaște faptul că, pentru a menține un nivel mai înalt de productivitate, va trebui să se investească mai mult în cercetare și dezvoltare, precum și în metode mai bune de gestionare, acordându-se prioritate deosebită sinergiei dintre inovațiile tehnologice și sociale;

4.   subliniază, în contextul actualelor tendințe demografice, economice și sociale și al prevenirii conflictelor între generații și între grupuri sociale, importanța identificării unor noi metode pentru distribuirea eficientă și echitabilă a costurilor și beneficiilor între o populație activă din punct de vedere economic tot mai redusă și o populație inactivă din punct de vedere economic tot mai numeroasă: la nivel european și național, obiectivul ar trebui să fie menținerea echilibrului dintre viabilitatea economică a sistemelor de asigurări sociale și de pensii, pe de o parte, și acoperirea riscurilor sociale, pe de altă parte;

5.   își reiterează convingerea potrivit căreia pentru a promova un sistem de protecție socială viabil din punct de vedere economic, dreptul comunitar al muncii ar trebui să consolideze contractele de muncă cu durată nedeterminată ca formă comună de încadrare în muncă, în cadrul cărora se oferă protecție socială și a sănătății adecvată și se asigură respectarea drepturilor fundamentale; recunoaște, totuși, că trebuie protejate și drepturile celor care au alte tipuri de încadrare în muncă, inclusiv dreptul la o pensie care să le permită pensionarilor să aibă o viață decentă;

6.   reamintește faptul că esența modelelor sociale europene este principiul solidarității între generații și categorii sociale și că acestea sunt finanțate în principal prin câștigurile de natură salarială, cum ar fi contribuțiile angajaților și angajatorilor și impozitarea salariilor; cu toate acestea, subliniază faptul că îmbătrânirea populației va reprezenta o presiune importantă asupra forței de muncă active și că găsirea unor soluții la problema schimbărilor demografice ar trebui să reprezinte o prioritate politică; subliniază faptul că, în caz contrar, schimbările demografice ar putea pune în pericol principiul solidarității și, drept consecință, modelele sociale europene; subliniază, prin urmare, și importanța deosebită a consolidării principiului solidarității, incluzând o compensare financiară echitabilă;

7.   reamintește că, în temeiul articolului 141 din Tratatul CE, pot fi adoptate măsuri pozitive pentru a atinge obiectivul egalității salariale și că jurisprudența comunitară consideră cotizațiile la sistemul de asigurări sociale drept un element salarial;

8.   observă că, drept urmare a evoluției demografice, se estimează că până în 2030 raportul persoanelor active față de cele inactive va fi de 2:1; invită Comisia și statele membre să elaboreze politici pentru a asigura faptul că persoanele care prestează servicii de îngrijire, dintre care multe sunt obligate să se retragă de pe piața muncii din cauza responsabilităților de îngrijire, nu sunt afectate negativ de nesiguranța pensiei;

9.   reamintește faptul că tendința către individualizare contribuie la modernizarea celui de-al doilea și celui de-al treilea pilon, fără a pune sub semnul întrebării primul pilon al sistemelor de asigurări sociale; acest lucru permite persoanelor, în special femeilor și altor grupuri vulnerabile, să beneficieze de o mai mare libertate de alegere și astfel să devină mai independente și să poată acumula propriile lor drepturi de pensie suplimentare;

10.   solicită Comisiei să intensifice cercetările și studiile referitoare la impactul individualizării drepturilor sociale asupra egalității de tratament a femeilor și bărbaților;

11.   consideră că egalitatea dintre bărbați și femei trebuie să figureze printre obiectivele reformelor sistemelor de asigurări sociale și de pensii, dar subliniază că inegalitățile din domeniu sunt, în special, inegalități indirecte, care sunt o consecință a disparităților care persistă pe piața muncii la nivelul salariilor, al perspectivelor în carieră, și al distribuirii inegale a responsabilităților familiale și domestice, și care, prin urmare, nu pot fi remediate decât prin luarea unor măsuri mai globale;

12.   invită Comisia și statele membre să sporească gradul de sensibilizare a adulților (tineri) cu privire la importanța acumulării din timp a drepturilor de pensie;

Forța de muncă

13.   consideră că o forță de muncă aflată în scădere va determina, dacă situația continuă, o scădere a numărului total de ore lucrate; consideră că, pentru a inversa această tendință, ar putea fi luate măsuri pentru reducerea ratei șomajului și sporirea ratei de angajare (în combinație cu formarea și recalificarea), inclusiv pentru persoane cu un ridicat potențial de muncă, precum persoanele cu handicap, femeile și persoanele în vârstă; subliniază nevoia de a permite pensionarea flexibilă din proprie inițiativă, de a modifica organizarea modalităților de lucru și de a utiliza în mod inteligent noile tehnologii; subliniază faptul că este, de asemenea, necesară îmbunătățirea serviciilor de asistență și a serviciilor din domeniul îngrijirii copiilor și a persoanelor dependente, în lumina reducerii numărului persoanelor care lucrează cu fracțiune de normă pe bază de voluntariat;

14.   reamintește că ratele mai ridicate de ocupare a forței de muncă depind în mare măsură de necesitatea de a asigura faptul că toate grupurile sociale — în mod deosebit cele excluse de pe piața forței de muncă – sunt active; subliniază, prin urmare, nevoia de a combate discriminarea de pe piața forței de muncă și de a oferi locuri de muncă persoanelor inactive din cadrul forței de muncă; subliniază, în continuare, nevoia de a oferi amenajări corespunzătoare pentru a facilita angajarea persoanelor cu handicap și a celor cu probleme grave de sănătate, precum și de a garanta faptul că persoanele cu handicap și persoanele care suferă de boli psihice au acces la câmpul muncii;

15.   insistă, prin urmare, asupra necesității unor politici active de ocupare a forței de muncă pentru femei, tineri și persoane în vârstă, pentru a valoriza în mod corespunzător forța de muncă și posibilitatea creării unor întreprinderi, precum și pentru a asigura, printre altele, pe baza cotizațiilor la sistemele de pensii, dreptul pensionarilor la o pensie decentă;

16.   subliniază necesitatea de a lua în discuție la nivel național majorarea vârstei legale de pensionare; consideră necesar ca, independent de diferențele privind vârsta legală de pensionare din statele membre, lucrătorii să fie încurajați să rămână în câmpul muncii din proprie inițiativă și atât timp cât condițiile permit acest lucru, până la împlinirea vârstei de pensionare sau până mai târziu;

17.   invită partenerii sociali, printre altele pe baza experienței acumulate în sectoare diverse, să negocieze măsuri sectoriale special create cu privire la lucrătorii în vârstă în general, și o politică de personal care acordă vârstei importanța cuvenită, în special;

18.   invită statele membre să creeze stimulente financiare și sociale, care să încurajeze lucrătorii să continue să lucreze din proprie inițiativă și după atingerea vârstei legale de pensionare;

19.   invită statele membre să urmărească o politică activă în vederea ameliorării perspectivelor în ceea ce privește condițiile de muncă în siguranță, astfel încât să se reducă riscurile în anumite profesii și să se evite pensionarea anticipată a unui procent ridicat de lucrători calificați;

20.   reamintește că orice politică de migrație economică proactivă, care se adresează în special potențialilor migranți de vârstă activă și care oferă proceduri accelerate de imigrare solicitanților cu înaltă calificare ar trebui să fie completată de o integrare mai bună a migranților pe piața forței de muncă și în societate în ansamblul său; subliniază faptul că eforturile sporite de a intensifica imigrarea pot duce la un export de inteligență în țările de origine, ceea ce ar putea avea un impact negativ asupra dezvoltării economice și sociale a acestor țări și ar putea determina un nou val de migrație necontrolată;

21.   recunoaște faptul că „irosirea inteligenței” poate fi, de asemenea, o problemă, atât pentru economie în general, cât și pentru persoanele în cauză, în cazul în care lucrători migranți calificați sunt folosiți pe poziții de lucrători mai puțin calificați; subliniază nevoia ca lucrătorii migranți să beneficieze de contribuțiile lor la sistemele de pensii;

22.   solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a garanta că cetățenii UE care lucrează și au domiciliul într-un stat membru gazdă nu își pierd, parțial sau total, drepturile de asigurare socială;

23.   consideră că impactul pe termen lung al imigrării asupra îmbătrânirii populației este incert, întrucât acesta depinde de comportamentul fluxurilor de migrare, de reîntregirea familiei și de rata natalității în rândul migranților; consideră că imigranții pot contribui la un echilibru mai bun al sistemelor de asigurare socială dacă sunt angajați în condiții legale, contribuind astfel la finanțarea acestora;

Pensiile

24.   atrage atenția asupra discriminării existente împotriva tuturor categoriilor vulnerabile în ceea ce privește accesul la piața forței de muncă și condițiile aferente acesteia, în special împotriva celor care au locuri de muncă unde contribuțiile la sistemul de asigurări sociale nu sunt obligatorii, ceea ce duce la rate mai scăzute de ocupare a forței de muncă și la salarii mai scăzute, reducând astfel șansele acestor categorii de a acumula fonduri adecvate pentru pensii; insistă asupra necesității de a asigura șanse egale pentru toți, asigurând astfel rate mai ridicate de ocupare a forței de muncă, egalitate salarială și drepturi de pensie adecvate;

25.   recunoaște faptul că sistemele publice de pensii consolidează solidaritatea socială și intră în responsabilitatea statelor membre, iar protejarea acestor sisteme ar trebui să reprezinte o prioritate politică; consideră că o utilizare mai mare a alternativelor la pensiile finanțate de stat, cum sunt sistemele suplimentare, ar putea fi o soluție viabilă; subliniază faptul că pensiile private ar putea include sisteme de pensii ocupaționale suplimentare oferite de angajatori sau de alte organizații și asociații colective, precum și pensii suplimentare individuale bazate pe economii; subliniază faptul că existența pensiilor private ar spori nevoia de reglementări adecvate ale fondurilor private de pensii, de transferabilitate a acestui tip de pensii, precum și de promovare și modernizare continuă (inclusiv o mai mare flexibilitate) a acestor alternative; în acest cadru, consideră că ar trebui luat în calcul riscul ca femeile, în contextul sistemului public de pensii existent, să piardă acoperirea de asigurare dacă sistemul actual ar fi înlocuit de sisteme private, dar și că acest risc poate fi redus prin creditarea cu drepturi de pensie a concediului de maternitate, concediului de creștere a copilului și a perioadelor de întrerupere a lucrului din motive personale;

26.   invită statele membre să ia în considerare în mod serios nevoia de a restructura sistemele tradiționale de pensii, care se bazează pe evaluări ale riscurilor sistematice și pe estimarea unui parcurs tipic, standard de viață și să adapteze sistemul de asigurări sociale, aliniindu-l la reformele sistemului de pensii, având în vedere faptul că parcursul de viață standard estimat se modifică rapid și că așa-numitele „biografii fragmentate” vor deveni din ce în ce mai răspândite; consideră că acest lucru ar putea genera un nou risc social, al sporirii imprevizibilității pentru mulți indivizi și pentru categoriile vulnerabile în special, mai ales pentru imigranți, pentru lucrătorii cu o calificare redusă, pentru părinții singuri și pentru cei cu alte responsabilități de îngrijire; accentuează faptul că aceasta poate duce la ieșirea timpurie de pe piața muncii sau la participarea redusă pe piața muncii; subliniază faptul că pentru a avea o piață flexibilă a forței de muncă, este necesară și o transformare a sistemelor de pensii;

27.   ia act de faptul că un sistem durabil de pensii trebuie să se adapteze la provocările demografice și economice și subliniază că — cu condiția existenței unei largi disponibilități — o structură bazată pe trei piloni reprezintă o opțiune echilibrată; sugerează ca pensiile legale (primul pilon) să fie însoțite de sistemele de pensii ocupaționale finanțate colectiv (al doilea pilon) și de produse suplimentare individuale din al treilea pilon; subliniază valoarea sistemelor de pensii care combină solidaritatea cu o rentabilitate deseori ridicată ca urmare a unor strategii de investiții de anvergură, pe termen lung și prudente, dar profitabile; invită Comisia să își asume pregătirea unui cadru de reglementare și de supraveghere adecvat și fezabil pentru produsele paneuropene de pensii; subliniază că o piață internă a pensiilor profesionale și din al treilea pilon ar permite cetățenilor să beneficieze de drepturi transferabile la pensii ocupaționale, ar stimula concurența și ar reduce costul economiilor pentru pensie;

28.   observă faptul că mai ales femeile sunt cele care au grijă de copii, precum și de membrii în vârstă, bolnavi sau cu handicap ai familiei, în mod voluntar sau involuntar, sub presiunea atitudinilor culturale și a normelor sociale sau a calității precare a facilităților de îngrijire a copiilor și a altor facilități de îngrijire (structuri de îngrijire pe termen lung) sau a lipsei acestora și au, de aceea, mai multe întreruperi în cariera profesională; subliniază nevoia de a compensa femeile și persoanele care acordă îngrijire și de a le oferi alternative reale în ceea ce privește maternitatea, precum și responsabilitățile de îngrijire, eliminând riscul posibilelor dezavantaje financiare sau al efectelor negative asupra evoluției în carieră; salută acțiunile întreprinse de statele membre pentru a preveni și a compensa această situație, de exemplu prin includerea perioadei de îngrijire a copiilor și a familiei în calcularea asigurării legale de pensie;

29.   invită statele membre, partenerii sociali și reprezentanții organizațiilor de femei să acorde în continuare o atenție deosebită efectelor posibile sau reale ale reformelor sistemelor de pensii asupra egalității dintre bărbați și femei și să se asigure că, în caz de nevoie, sunt luate măsuri de rectificare pentru a garanta egalitatea de tratament;

30.   solicită Comisiei și statelor membre să ia de urgență măsuri prin care să interzică discriminarea directă în cadrul sistemelor de pensii ocupaționale, inclusiv practica conform căreia nivelul plăților și al cotizațiilor se bazează pe factori actuariali care diferă în funcție de gen;

31.   reamintește rezoluția sa din 21 februarie 1997 privind situația soților care ajută lucrători independenți (5) în care solicita, printre altele, măsuri care să garanteze o afiliere individuală obligatorie a soțului însoțitor la un sistem de asigurare de pensie;

32.   reamintește rezoluția sa din 12 martie 2008 privind situația femeilor din zonele rurale ale UE (6), invitând încă o dată Comisia să prezinte o propunere de modificare a Directivei 86/613/CEE din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția maternității (7), până la sfârșitul anului 2008, care să prevadă drepturi sociale și de pensie independente pentru femeile care ajută în exploatațiile agricole;

33.   reamintește rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind politica serviciilor financiare (2005-2010) (8) și subliniază importanța dezvoltării unei piețe europene transparente și flexibile a asigurărilor sociale și a pensiilor, prin reducerea barierelor fiscale și a obstacolelor în calea transferabilității drepturilor de pensie dintr-un stat membru în altul; consideră că crearea unei piețe interne a pensiilor necesită un cadru european de reglementare a produselor de pensii;

34.   îndeamnă Comisia să revizuiască de urgență Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 iunie 2003 privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale (9), pentru a asigura instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale un sistem adecvat și solid de solvabilitate, pe baza consilierii oferite de Comitetul european al controlorilor de asigurări și de pensii ocupaționale și a unei evaluări de impact detaliate, examinând problemele legate de asigurarea unor condiții echitabile de concurență generate de diferențele de calcul și cele dintre prezumțiile utilizate pentru măsurarea obligațiilor; subliniază faptul că un astfel de sistem ar putea fi bazat pe extinderea anumitor aspecte ale Propunerii modificate de directivă a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2008 privind inițierea și exercitarea activității de asigurare și reasigurare (Solvabilitate II) (COM(2008)0119) la fondurile de pensii, ținând seama de particularitățile instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale, cum ar fi faptul că sistemele de pensii pe care le gestionează sunt sisteme pe termen lung, precum și tipul de acoperire a riscurilor sau de garanții oferit de fondurile de pensii; consideră că un astfel de sistem special de solvabilitate ar genera stabilitate financiară și ar preveni arbitrajul în reglementare;

35.   reamintește că Curtea de Justiție s-a pronunțat împotriva obstacolelor în calea scutirilor de impozite pentru contribuțiile transfrontaliere la sisteme de pensii; subliniază faptul că facilitățile fiscale constituie cele mai bune stimulente pentru economiile pe termen lung și că s-ar putea să fie nevoie de o armonizare mai accentuată pentru a elimina toate obstacolele din calea contribuțiilor transfrontaliere la sisteme de pensii;

36.   constată tendința actuală de tranziție de la sisteme de pensii cu beneficii definite către sisteme de pensii cu contribuții definite și este preocupat de scăderea contribuțiilor angajatorilor, care însoțește în mod evident această tendință; subliniază nevoia unor niveluri consolidate de participare și contribuții ale angajaților la sistemele actuale de pensii, pentru a asigura cetățenilor un venit adecvat la pensie și subliniază nevoia unor contribuții adecvate constante din partea angajatorilor, în special în sistemele de pensii cu contribuții definite; este preocupat de faptul că revizuirea prevăzută a Standardului internațional de contabilitate (IAS) 19 referitor la beneficiile angajaților, în ceea ce privește, de exemplu, posibila eliminare a metodei de tip „coridor”, ar putea aduce schimbări importante sistemelor de pensii, care trebuie evaluate cu minuțiozitate, în special în legătură cu eventualele efecte negative asupra atractivității regimurilor cu beneficii definite;

37.   constată că pentru asigurarea unor condiții decente de viață pentru persoanele cu handicap și pentru evitarea „capcanei alocațiilor” este necesară compensarea costurilor suplimentare pe care le implică handicapul și coordonarea lor cu sistemele de pensii și cu politicile de integrare socială;

Viabilitatea financiară

38.   subliniază necesitatea menținerii, de către statele membre, a unor niveluri adecvate de finanțare pentru sistemele de asigurări sociale și de pensii, necesitatea găsirii unor baze de impozitare alternative și fiabile în contextul intensificării concurenței cauzate de globalizare; subliniază importanța reducerii dependenței de impozitarea salariilor, pentru a spori competitivitatea economiilor statelor membre și pentru a oferi mai multe stimulente pentru muncă; recunoaște complexitatea pe care o presupune orientarea către o impozitare preponderentă a capitalului, având în vedere baza de impozitare mai mică în cazul impozitului pe capital și mobilitatea mai puternică a capitalului; propune să fie luată în calcul orientarea către noi metode de impozitare și/sau alte opțiuni pentru a spori viabilitatea financiară a cheltuielilor sociale, fapt care ar reduce presiunea fiscală pentru populația cu venituri mai reduse; susține faptul că contribuțiile angajatorilor la sistemele de asigurări sociale reprezintă o investiție, întrucât acestea generează o productivitate sporită, acesta fiind unul dintre motivele pentru care țările care au cheltuieli sociale ridicate sunt și cele mai competitive;

39.   subliniază faptul că statele membre trebuie să se concentreze asupra obiectivelor pe termen mediu și lung ale Pactul de stabilitate și dezvoltare (PSD) și să asigure durabilitatea finanțelor publice pentru a face față presiunii crescânde a unei populații în curs de îmbătrânire; ia notă de faptul că Consiliul informal al miniștrilor economiei și finanțelor care a avut loc la Brdo la 5 aprilie 2008 a convenit asupra faptului că, în ceea ce privește cheltuielile sociale, accentul ar trebui pus pe realizări și rezultate, și nu pe volumul cheltuielilor; recomandă Consiliului să reflecteze la noi îmbunătățiri ale PSD, permițând, de exemplu, ca investițiile pe termen mai lung să fie contabilizate pe o perioadă mai lungă de timp;

40.   subliniază că statele membre ar trebui să-și conceapă politicile financiare în mod durabil printr-o partajare justă a sarcinii fiscale între angajați, consumatori, întreprinderi și veniturile din capital și între generații;

41.   consideră că reglementarea ar trebui să aibă ca scop asigurarea solvabilității și protejării schemelor de pensii ocupaționale, nu în ultimul rând în cazul preluării companiei sau al altor schimbări semnificative în rândul acționariatului sau al conducerii;

42.   invită statele membre să creeze în fiecare an în cadrul legii bugetului un fond pentru plata viitoarelor pensii;

43.   subliniază necesitatea de a lua în discuție o tranziție treptată de la sisteme de asigurări sociale bazate pe repartizare la sisteme capitalizate;

Asistența medicală și îngrijirea pe termen lung

44.   își exprimă convingerea că măsurile de îmbunătățire a sănătății implică nevoia de investiții, care poate contribui la reducerea costurilor în contextul îmbătrânirii populației și consolida finanțele publice; insistă asupra importanței păstrării valorilor și principiilor care stau la baza tuturor sistemelor de sănătate din UE, printre care se numără acoperirea universală, solidaritatea în finanțare, accesul egal și furnizarea de asistență medicală de înaltă calitate, în pofida necesității de a consuma în mod rațional resursele limitate; subliniază faptul că prin îmbunătățirea organizării și furnizării serviciilor în conformitate cu principiile subsidiarității, se pot îmbunătăți atât calitatea, cât și rentabilitatea serviciilor medicale;

45.   având în vedere previziunile privind creșterea costurilor asistenței medicale și ale îngrijirii pe termen lung, consideră că statele membre ar trebui să reflecteze asupra finanțării pe care o oferă și să țină seama de faptul că, datorită posibilității reducerii ofertei de servicii necalificate de îngrijire, ca urmare a tendinței de scădere a numărului membrilor familiei și a creșterii participării femeilor la piața forței de muncă, nevoia de îngrijire pe termen lung ar putea fi mai mare decât cea estimată;

46.   subliniază necesitatea acordării unei atenții deosebite persoanelor ce au nevoie de îngrijiri medicale costisitoare sau de lungă durată, persoanelor și categoriilor de populație cu dificultăți de integrare, cum ar fi minoritățile etnice sau persoanele cu venituri scăzute, îngrijirii persoanelor ce suferă de afecțiuni cronice și dezvoltării unor structuri deschise pentru reabilitare, integrare socială și asistență acordată persoanelor cu handicap fizic sau psihic sau persoanelor în vârstă, pentru a evita astfel instituționalizarea acestora și a le permite să ducă o existență autonomă;

47.   constată că finanțarea publică a asistenței medicale contribuie la protecția împotriva riscurilor financiare, independent de riscul personal pentru sănătate, și prin urmare sprijină egalitatea și securitatea socială în timp ce mecanismele de contribuție private implică o mutualizare limitată a riscurilor sau absența acesteia și de obicei se bazează pe corelarea dintre plăți, riscul îmbolnăvirii și capacitatea de plată, dar, în același timp, garantează o finanțare durabilă, independent de schimbările demografice;

48.   recunoaște importanța finanțării publice în realizarea obiectivului solidarității, precum și diversitatea nivelurilor de finanțare publică și privată a serviciilor medicale în statele membre; recomandă Comisiei să realizeze un studiu pentru a stabili nivelul și/sau gama de finanțare publică care îndeplinește obiectivul solidarității, atât pentru întregul sistem, cât și pentru domenii de servicii specifice;

49.   recunoaște popularitatea în creștere a soluțiilor bazate pe piață și a privatizării finanțării sistemelor de sănătate ca soluție universală pentru explozia costurilor, ineficiență și problemele de calitate ale serviciilor de îngrijire, în special în noile state membre; recunoaște dovezile din ce în ce mai numeroase conform cărora privatizarea funcțională a sistemelor de asigurări sociale și de sănătate, obținerea de profit și concurența între intermediarii financiari fac, de obicei, administrarea sistemelor de sănătate mai scumpă, în timp ce efectele benefice în termeni de reducere a costurilor, eficiență și calitate a serviciilor de îngrijire sunt îndoielnice; din acest motiv, recomandă ca statele membre cu un model unic de plată să păstreze modelul respectiv;

50.   constată că sistemele de sănătate care sunt finanțate în mod predominant prin cotizațiile salariaților la fondul asigurărilor sociale pot beneficia de o lărgire a bazei de impozitare, incluzând veniturile care nu intră în categoria câștigurilor salariale;

51.   observă că, în sensul libertății de prestare a serviciilor și al dreptului asiguratului medical de a se decide în mod liber pentru un anumit doctor sau o anumită instituție, este inadmisibil ca statele membre să refuze rambursarea cetățenilor lor pentru orice tratament efectuat în străinătate, însă statele membre pot impune plafoane (fixe) individualizate pentru costurile generate și nu sunt obligate să-și ramburseze cetățenii pentru tratamente de care aceștia nu ar fi putut beneficia în țara lor;

52.   invită statele membre să evite o abordare strict financiară atunci când adoptă reforme de politici cu obiectivul de a re-elabora cadrul juridic care stă la baza sistemelor lor naționale de sănătate;

53.   își exprimă convingerea profundă că punctul de plecare pentru orice reformă ar trebui să fie o analiză detaliată a sistemului de sănătate existent (și a finanțării acestuia) pentru identificarea punctelor slabe și a domeniilor problematice, însoțită de o înțelegere a factorilor contextuali care ar putea contribui la succesul reformei sau l-ar putea împiedica; se așteaptă ca statele membre să fie pe deplin conștiente de impactul considerabil al reformelor în domeniul sănătății asupra funcționării, capacității și eficienței sistemelor lor de sănătate, precum și de amenințările pe care măsurile de reformă insuficient sau neadecvat pregătite le pot aduce calității și disponibilității serviciilor de îngrijire medicală, stării de sănătate a cetățenilor și, prin urmare, capacității lor de angajare;

54.   invită statele membre să ia în considerare gama întreagă de funcții și politici de finanțare a sistemului de sănătate și să nu se concentreze doar pe mecanismele de contribuții; este convins de faptul că mărirea nivelului de contribuții din partea angajaților sau mărirea contribuției private a pacienților la costul serviciilor de îngrijire medicală sunt politici care se îndreaptă într-o direcție greșită și pot avea consecințe dezastruoase, având în vedere faptul că acestea limitează într-un mod inacceptabil accesul cetățenilor cu venituri mici la gama întreagă de servicii de îngrijire medicală;

55.   este convins de faptul că accesul cetățenilor cu venituri mici la servicii de îngrijire medicală de înaltă calitate ar trebui considerat o prioritate clară, foarte strâns legată de valorile europene de solidaritate și drepturi egale și că constituie o precondiție pentru realizarea cu succes a obiectivului de la Lisabona de ocupare integrală a forței de muncă;

56.   invită Comisia să ia în considerare aspectele drepturilor egale ale tuturor cetățenilor Uniunii Europene la sisteme de sănătate de înaltă calitate și să integreze garanțiile necesare împotriva discriminării cetățenilor în ceea ce privește finanțarea în revizuirea legislației comunitare anti-discriminare sau în orice alt instrument legislativ nou care se ocupă de problema accesului la servicii de îngrijire medicală;

57.   recomandă ca statele membre să contribuie la eficiență și egalitate în sistemele lor de sănătate prin reducerea numărului de grupuri de risc sau — și mai bine — prin crearea unui grup unic de risc la nivel național, care poate facilita administrarea și coordonarea strategică în sistemul de sănătate;

*

- *

58.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, Comitetului pentru protecție socială, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și țărilor candidate.

---

(1)  Cauza C-262/88, Rec. [1990], p. I-1889.

(2)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 401.

(3)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 463.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0066.

(5)  JO C 85, 17.3.1997, p. 186.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0094.

(7)  JO L 359, 19.12.1986, p. 56.

(8)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 392.

(9)  JO L 235, 23.9.2003, p. 10.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/44

---

Uniunea Europeană și PNR

P6_TA(2008)0561

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii

(2010/C 16 E/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere declarația Comisiei din cadrul dezbaterii din 21 octombrie 2008, ca urmare a întrebării orale B6-0476/2008 referitoare la propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii (COM(2007)0654), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei din cadrul dezbaterii din 21 octombrie 2008, ca urmare a întrebării orale B6-0476/2008 referitoare la propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii (COM(2007)0654),

| — | având în vedere dezbaterile în curs din cadrul Consiliului, la nivel ministerial și al grupurilor de lucru, cu privire la propunerea menționată anterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterile în curs din cadrul Consiliului, la nivel ministerial și al grupurilor de lucru, cu privire la propunerea menționată anterior,

| — | având în vedere avizele exprimate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, de Grupul de lucru „Articolul 29” și de Grupul de lucru pentru poliție și justiție; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele exprimate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, de Grupul de lucru „Articolul 29” și de Grupul de lucru pentru poliție și justiție;

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare (1) privind Acordul PNR UE-SUA (2), Acordul PNR UE — Canada (3) și Acordul PNR UE- Australia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare (1) privind Acordul PNR UE-SUA (2), Acordul PNR UE — Canada (3) și Acordul PNR UE- Australia (4),

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât principiile generale privind protecția datelor, obligatorii pentru instituțiile UE și pentru statele membre, sunt prevăzute la articolul 8 din Convenția Europeană privind protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), la articolele 7 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta drepturilor fundamentale), la articolul 286 din Tratatul CE, la articolul 5 din Convenția Consiliului Europei 108 privind protecția persoanelor în legătură cu prelucrarea automată a datelor personale (Convenția 108) și, la nivel secundar, în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (5)și în proiectul de Decizie-cadru a Consiliului privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării judiciare și polițienești în materie penală); |
| --- | --- |

A.

întrucât principiile generale privind protecția datelor, obligatorii pentru instituțiile UE și pentru statele membre, sunt prevăzute la articolul 8 din Convenția Europeană privind protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), la articolele 7 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta drepturilor fundamentale), la articolul 286 din Tratatul CE, la articolul 5 din Convenția Consiliului Europei 108 privind protecția persoanelor în legătură cu prelucrarea automată a datelor personale (Convenția 108) și, la nivel secundar, în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (5)și în proiectul de Decizie-cadru a Consiliului privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării judiciare și polițienești în materie penală);

| B. | întrucât orice nouă dispoziție legislativă a UE trebuie să respecte principiile proporționalității și subsidiarității prevăzute la articolul 5 din Tratatul CE și în Protocolul nr. 30 la acesta, |
| --- | --- |

B.

întrucât orice nouă dispoziție legislativă a UE trebuie să respecte principiile proporționalității și subsidiarității prevăzute la articolul 5 din Tratatul CE și în Protocolul nr. 30 la acesta,

În ceea ce privește aspectele procedurale

1.   recunoaște necesitatea unei cooperări mai intense la nivel european și internațional pentru combaterea terorismului și a criminalității grave; recunoaște că procesarea și colectarea datelor poate fi un instrument important pentru controlul respectării legii;

2.   consideră că autoritățile responsabile de controlul respectării legii ar trebui să aibă la dispoziție toate instrumentele necesare, inclusiv acces la date, pentru a-și desfășura activitatea în mod corespunzător; subliniază, cu toate acestea, că, întrucât măsurile de acest tip au un impact semnificativ asupra sferei vieții personale a cetățenilor Uniunii Europene, justificarea măsurii în care acestea contribuie la realizarea obiectivelor prevăzute din punct de vedere al necesității, proporționalității și utilității lor trebuie demonstrată în mod concludent și evidențiază necesitatea punerii în aplicare a unor măsuri de protecție a vieții private și de protecție juridică; consideră că aceasta reprezintă o condiție prealabilă pentru a conferi legitimitate politică unor măsuri considerate de cetățeni ca intervenții necorespunzătoare în viața lor privată;

3.   regretă faptul că formularea și justificarea propunerii Comisiei a lăsat loc multor incertitudini juridice în ceea ce privește compatibilitatea cu CEDO și cu Carta drepturilor fundamentale, precum și în ceea ce privește baza sa legală, ceea ce a condus la întrebări cu privire la rolul adecvat al Parlamentului în cadrul procedurii legislative; constată că aceleași preocupări în legătură cu lipsa de certitudine juridică a propunerii:

| — | sunt exprimate în avizele Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), al Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD), al Grupului de lucru „Articolul 29” și al Grupului de lucru pentru poliție și justiție; |
| --- | --- |

—

sunt exprimate în avizele Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), al Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD), al Grupului de lucru „Articolul 29” și al Grupului de lucru pentru poliție și justiție;

| — | impun Consiliului să revizuiască în mod semnificativ potențialul domeniului de aplicare și impactul unei viitoare inițiative UE în acest domeniu și să includă un număr ridicat de informații suplimentare, care să incorporeze avizele menționate mai sus; |
| --- | --- |

—

impun Consiliului să revizuiască în mod semnificativ potențialul domeniului de aplicare și impactul unei viitoare inițiative UE în acest domeniu și să includă un număr ridicat de informații suplimentare, care să incorporeze avizele menționate mai sus;

4.   consideră că, în acest context, Parlamentul trebuie să se abțină de la prezentarea avizului formal prin procedura de consultare formală, până în momentul în care problemele ridicate în această rezoluție sunt abordate în mod corespunzător și informațiile minim necesare sunt furnizate;

5.   își menține numeroasele rezerve în ceea ce privește necesitatea și valoarea adăugată a propunerii de stabilire a unui sistem UE de utilizare a registrului cu numele pasagerilor (UE PNR) și a garanțiilor incluse în acesta, în ciuda explicațiilor și clarificărilor date de Comisie și Consiliu până în momentul de față, atât pe cale orală cât și în scris; observă că multe din întrebările ridicate de Parlament, de Grupul de lucru „Articolul 29”, de Grupul de lucru pentru poliție și justiție, de FRA și de AEPD nu au primit un răspuns corespunzător;

6.   împărtășește opinia FRA conform căreia simpla disponibilitate a bazelor de date comerciale nu justifică în mod automat utilizarea acestora în scopuri legate de controlul respectării legii; în plus, pot fi obținute aceleași rezultate sau chiar rezultate mai bune prin îmbunătățirea asistenței juridice reciproce dintre autoritățile responsabile de controlul respectării legii;

7.   invită Consiliul, în cazul în care intenționează să continue examinarea textului Comisiei, să ia în considerare recomandările cuprinse în prezenta rezoluție și să justifice în mod corespunzător condițiile unei nevoi sociale urgente, care ar putea face această nouă intervenție a UE „necesară”, în conformitate cu obligația prevăzută la articolul 8 din CEDO; consideră că acestea reprezintă cerințele minime care trebuie să fie îndeplinite pentru a susține introducerea UE PNR; își exprimă disponibilitatea de a contribui și de a participa la acesta activități la toate nivelurile;

8.   solicită din nou o clarificare a relației dintre utilizarea PNR și alte măsuri, cum ar fi Directiva 2004/82/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind obligația operatorilor de transport de a comunica datele privind pasagerii (6), sistemul propus Entry-Exit, sistemul electronic de autorizare a călătoriilor, elementele biometrice integrate în pașapoarte și vize, SIS, VIS, Regulamentul (CE) nr. 2320/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2002 de instituire a unor norme comune în domeniul siguranței aviației civile (7) și regimurile naționale de protecție a frontierelor; regretă că punerea în aplicare a unora dintre aceste măsuri a fost amânată foarte mult și consideră că o analiză completă și sistematică a mecanismelor și instrumentelor existente de cooperare în materie de securitate de care dispun UE și spațiul Schengen pentru a asigura securitatea aeriană, pentru a proteja frontierele externe și pentru a lupta împotriva terorismului ar putea contribui la evaluarea valorii adăugate a UE PNR;

9.   reamintește faptul că dezbaterea privind baza legală corespunzătoare a propunerii este încă în curs și reiterează că, în temeiul articolului 47 din tratatul UE, măsurile legislative din cadrul cooperării polițienești și judiciare trebuie însoțite de măsurile comunitare necesare, care urmează să fie adoptate în cadrul procedurii de codecizie cu Parlamentul în ceea ce privește toate aspectele legate de primul pilon, în special cele care definesc sfera de aplicare a obligațiilor ce incumbă agenților economici (8);

10.   reamintește că Curtea de Justiție a Comunităților Europene a ridicat deja obiecții cu privire la acordul UE PNR -SUA, invocând faptul că baza legală este necorespunzătoare; solicită, prin urmare, Comisiei să evalueze cu atenție care este baza juridică adecvată;

11.   consideră că, în ceea ce privește depunerea noii legislații, parlamentele naționale trebuie să fie pe deplin implicate în procesul legislativ, având în vedere impactul propunerii, atât asupra cetățenilor, cât și asupra transpunerii acesteia în ordinea juridică internă a statelor membre;

12.   subliniază că o eventuală legislație viitoare care să stabilească UE PNR ca un nou cadru pentru cooperarea polițienească ar trebui să conțină și dispoziții pentru evaluarea regulată a implementării, aplicării, utilității și a încălcărilor garanțiilor; consideră că parlamentele naționale, AEPD, Grupul de lucru „Articolul 29” și FRA ar trebui invitate să participe atât la revizuire, cât și la evaluare; prin urmare, consideră că noua legislație ar trebui să includă o clauză de caducitate;

13.   subliniază, în acest context, că fiecare stat membru poartă responsabilitatea primară pentru colectarea datelor PNR și pentru protecția acestora; subliniază obligativitatea garanțiilor, atunci când are loc transmiterea, schimbul sau transferul de date din PNR către sau între statele membre; consideră că accesul la datele PNR transmise între statele membre ar trebui limitat la autoritățile responsabile de combaterea terorismului și a crimei organizate; consideră că li se poate acorda acces și altor agenții responsabile de controlul respectării legii, cu condiția aprobării judecătorești;

Principiul subsidiarității

14.   constată cu îngrijorare că necesitatea acțiunii comunitare nu a fost încă suficient demonstrată; în acest context, pune sub semnul întrebării afirmația Comisiei conform căreia scopul propunerii este armonizarea sistemelor naționale, din moment ce numai câteva state membre dispun de un sistem de utilizare a datelor din PNR în scopuri legate de controlul respetării legii sau în alte scopuri sau intenționează să introducă un astfel de sistem; consideră, prin urmare, că propunerea Comisiei nu armonizează sistemele naționale (care sunt inexistente), ci creează pur și simplu obligația ca toate statele membre să instituie un astfel de sistem;

15.   constată că sistemul propus de Comisie este un sistem „descentralizat”, ceea ce înseamnă că valoarea adăugată europeană este și mai puțin clară;

Principiul proporționalității

16.   reamintește că articolul 8 din CEDO și articolul 52 din Carta drepturilor fundamentale solicită ca o asemenea ingerință masivă privind dreptul la protecția datelor cu caracter personal să fie legitimă și justificată de o nevoie socială presantă, prevăzută de lege și proporțională cu obiectivul urmărit, care trebuie să fie necesară și legitimă într-o societate democratică; în acest context, deplânge faptul că scopul acestei propuneri de măsură de cooperare polițienească nu se limitează la chestiuni cum ar fi combaterea terorismului și a crimei organizate;

17.   își exprimă îngrijorarea privind faptul că, în esență, propunerea le permite autorităților respensabile de controlul respectării legii să aibă acces fără mandat la toate datele; subliniază că Comisia nu demonstrează nici necesitatea atribuirii unor noi competențe în materie de control al respectării legii, nici faptul că acest obiectiv nu poate fi atins prin măsuri de amploare mai redusă; critică faptul că propunerea nu indică din ce punct de vedere competențele existente ale autorităților responsabile de controlul respectării legii nu sunt adaptate necesităților și nici în ce circumstanțe autoritățile nu au dispus de competențele necesare pentru obiectivul stabilit; solicită o examinare a măsurilor existente menționate în continuare, înainte de elaborarea unui sistem UE PNR;

18.   ia act de afirmația Comisiei conform căreia „Uniunea Europeană a putut efectua o evaluare a valorii datelor PNR și a realizat potențialul acestora în scopul aplicării legii”, dar subliniază că, până în prezent, nu există probe care să susțină această afirmație, dat fiind că:

| — | toate informațiile furnizate până în prezent de Statele Unite sunt empirice, iar Statele Unite nu au dovedit niciodată în mod concludent că utilizarea masivă și sistematică a datelor din PNR este necesară în lupta împotriva terorismului și a infracțiunilor grave; |
| --- | --- |

—

toate informațiile furnizate până în prezent de Statele Unite sunt empirice, iar Statele Unite nu au dovedit niciodată în mod concludent că utilizarea masivă și sistematică a datelor din PNR este necesară în lupta împotriva terorismului și a infracțiunilor grave;

| — | nu a existat decât o singură reexaminare comună a Acordului UE PNR -SUA, care a evaluat doar punerea în aplicare, nu și rezultatele; |
| --- | --- |

—

nu a existat decât o singură reexaminare comună a Acordului UE PNR -SUA, care a evaluat doar punerea în aplicare, nu și rezultatele;

| — | concluziile preliminare ale sistemului britanic de folosire a datelor din PNR fac referire la utilizarea acestora în alte scopuri legate de controlul respectării legii decât combaterea terorismului, care nu intră în domeniul de aplicare al propunerii Comisiei, precum și la utilizarea, PNR de la caz la caz, în contextul anchetelor în curs, pe baza unui mandat și din motive bine întemeiate; până în momentul de față nu au fost furnizate probe privind utilitatea colectării masive și a utilizării datelor din PNR pentru lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

—

concluziile preliminare ale sistemului britanic de folosire a datelor din PNR fac referire la utilizarea acestora în alte scopuri legate de controlul respectării legii decât combaterea terorismului, care nu intră în domeniul de aplicare al propunerii Comisiei, precum și la utilizarea, PNR de la caz la caz, în contextul anchetelor în curs, pe baza unui mandat și din motive bine întemeiate; până în momentul de față nu au fost furnizate probe privind utilitatea colectării masive și a utilizării datelor din PNR pentru lupta împotriva terorismului;

Limitarea scopului

19.   subliniază că principiul limitării scopului este unul dintre principiile de bază ale protecției datelor; în special, Convenția 108 prevede ca datele cu caracter personal să fie „înregistrate pentru scopurile specificate și legitime și să nu fie folosite în mod incompatibil cu aceste scopuri” (articolul 5 litera (b)); ia act, de asemenea, de faptul că derogările de la acest principiu nu sunt autorizate decât în măsura în care sunt prevăzute de lege și constituie o măsură necesară într-o societate democratică, inter alia„în interesul eliminării infracțiunilor penale” (articolul 9); subliniază că din jurisprudența Curții europene a drepturilor omului rezultă că aceste derogări trebuie să fie proporționale, precise și previzibile, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din CEDO;

20.   deploră lipsa unei limitări precise a scopurilor, care constituie o garanție fundamentală atunci când sunt impuse măsuri restrictive; consideră că o astfel de protecție este și mai importantă în ceea ce privește măsurile secrete de supraveghere, date fiind riscurile sporite de comportament arbitrar în astfel de circumstanțe; consideră că, dat fiind faptul că obiectivele și definițiile menționate sunt imprecise și nedelimitate, acestea ar trebui specificate în mod strict pentru a evita atacarea în justiție a sistemului UE PNR;

21.   subliniază din nou că datele din PNR pot constitui probe justificative suplimentare, deosebit de utile în cadrul unei anchete specifice privind teroriști suspecți și complici cunoscuți; subliniază, cu toate acestea, că nu există nici o dovadă în sprijinul faptului că datele din PNR ar fi utile în cadrul cercetărilor automatizate la scară largă și al analizei pe bază de modele sau de criterii de risc (și anume crearea de profile și extragerea datelor) în vederea detectării teroriștilor potențiali (9);

22.   în plus, subliniază că normele UE în materie de protecție a datelor restricționează crearea de profile pe baza datelor cu caracter personal (articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale și CEDO); este, prin urmare, de acord cu avizul FRA conform căruia realizarea de profile pe baza datelor PNR ar trebui să fie apanajul serviciilor de informații, pe baza unor cazuri individuale și a unor parametri concreți;

23.   menționează din nou temerile sale cu privire la măsurile care permit utilizarea neselectivă a datelor PNR pentru realizarea de profile și pentru definirea parametrilor de evaluare a riscului; reamintește că realizarea de profile pe baza etniei, naționalității, religiei, orientării sexuale, vârstei sau situației medicale ar trebui să fie interzisă ca fiind incompatibilă cu interzicerea oricărei forme de discriminare prin Tratatele UE și prin Carta drepturilor fundamentale;

24.   reamintește că, în cazul extinderii domeniului de aplicare al propunerii, Comisia și Consiliul ar trebui să precizeze în mod detaliat, pentru fiecare obiectiv stabilit, modul în care vor fi utilizate datele din PNR și motivele pentru care competențele existente ale autorităților responsabile de controlul respectării legii sunt insuficiente; consideră că trebuie stabilit temeiul juridic corespunzător pentru fiecare scop specific;

Protecția datelor cu caracter personal

25.   subliniază că adoptarea unui cadru adecvat de protecție a datelor în cadrul celui de-al treilea pilon este o condiție prealabilă absolut necesară pentru orice sistem UE PNR; la fel de necesare sunt și dispozițiile specifice pentru transferul și utilizarea datelor PNR care nu fac obiectul cadrului UE de protecție a datelor pentru primul și al treilea pilon; subliniază nevoia de a stabili clar care sunt normele de protecție a datelor care se aplică în cazul unităților de informații despre pasageri (UIP) și de a se garanta trasabilitatea oricărui acces, transfer și utilizări a datelor din PNR;

26.   subliniază că datele confidențiale pot fi folosite doar diferențiat în funcție de caz, în contextul unei investigații sau puneri sub acuzare oficiale, inițiate printr-un mandat; ia act de preocuparea companiilor de transport aerian că datele cu caracter confidențial nu pot fi filtrate de datele cu caracter general; solicită, astfel, definirea unor condiții stricte pentru procesarea acestor date de catre UIP-uri, astfel cum definește FRA în avizul său;

Modalitățile de punere în aplicare

27.   subliniază că, în ceea ce privește perioadele de stocare a datelor, Comisia nu justifică perioada prevăzută; consideră, totuși, că, în scopul elaborării unor indicatori de risc și al stabilirii unor modele de deplasare și de comportament, ar trebui să ajungă datele cu caracter anonim; de asemenea, consideră că, în cazul extinderii domeniului de aplicare al sistemului de utilizare a PNR, trebuie justificate perioadele de păstrare a datelor pentru fiecare scop în parte;

28.   menționează din nou că transferurile de date ar trebui efectuate doar prin utilizarea metodei PUSH și că țările terțe nu vor avea acces direct la PNR în sistemele UE de rezervare;

29.   salută faptul că, în ceea ce privește accesul la datele PNR, propunerea prevede ca toate entitățile care au acces la astfel de date ar trebui să figureze pe o listă exhaustivă

30.   subliniază că, în ceea ce privește transferurile de date către țările terțe, acestea nu sunt autorizate decât dacă este asigurat un nivel corespunzător de protecție (astfel cum se prevede în Directiva 95/46/CE și în instrumentele juridice de instituire a Europol și Eurojust) sau dacă sunt oferite garanții adecvate de către țările terțe în cauză (în conformitate cu Convenția 108) și că transferurile ar trebui efectuate diferențiat, de la caz la caz;

31.   menționează din nou că pasagerii trebuie informați pe deplin și de o manieră accesibilă cu privire la modalitățile de funcționare a sistemului și la drepturile lor, precum și că autoritățile statelor membre sunt responsabile pentru furnizarea acestor informații; sugerează că ar trebui folosit exemplul informației privind refuzarea îmbarcării în aeroporturi; consideră că este esențial să se definească pentru pasageri un drept la acces, rectificare și apel;

32.   solicită stabilirea unor norme detaliate și armonizate privind securitatea datelor PNR, atât în ceea ce privește soluțiile informatice, cât și regulile de autorizare și acces;

Consecințele pentru transportatori

33.   33 observă că transportatorii aerieni colectează date PNR în scopuri comerciale, iar aceste date nu sunt colectate în mod sistematic pentru a completa toate câmpurile PNR; insistă că nu ar trebui să se solicite companiilor de transport aerian să colecteze alte date decât cele pe care le colectează în scopuri comerciale; consideră că ar trebui ca transportatorii aerieni să nu fie însărcinați cu verificarea caracterului complet și precis al datelor înregistrate și nu ar trebui aplicate sancțiuni pentru date incomplete sau incorecte; solicită o evaluare clară a costurilor pe care le-ar implica instituirea unui sistem UE PNR; consideră că orice costuri suplimentare ar trebui suportate de părțile care solicită instituirea acestuia;

Intermediari/Unități de informații despre pasageri (UIP)

34.   34 solicită definirea clară a rolului și competențelor UIP-urilor, în special în ceea ce privește transparența și responsabilitatea democratică, pentru a putea stabili norme adecvate de protecție a datelor; solicită ca rolul UIP să se limiteze la a transfera date autorităților competente pentru a garanta că evaluarea riscurilor să poată fi efectuată doar de autoritățile competente și în contextul unei anchete; solicită precizarea actului legislativ care va reglementa evaluarea de risc realizată de UIP, precum și a responsabilității autorităților de protecție a datelor, în cazurile în care statele membre cooperează pentru a institui o UIP;

*

- *

35.   35 încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Autorității Europene pentru Protecția Datelor, Agenției pentru Drepturi Fundamentale, Grupului de lucru „Articolul 29”, precum și Grupului de lucru pentru poliție și justiție.

---

(1)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 381; JO C 81 E, 31.3.2004, p. 105; JO C 103 E, 29.4.2004, p. 665; JO C 157 E, 6.7.2006, p. 464; JO C 305 E, 14.12.2006, p. 250; JO C 287 E, 29.11.2007, p. 349; JO C 175 E, 10.7.2008, p. 564; Texte adoptate din 22.10.2008, P6_TA(2008)0512.

(2)  JO L 204, 4.8.2007, p. 18.

(3)  JO L 82, 21.3.2006, p. 15.

(4)  JO L 213, 8.8.2008, p. 49.

(5)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(6)  JO L 261, 6.8.2004, p. 24.

(7)  JO L 355, 30.12.2002, p. 1.

(8)  A se vedea, în special, avizul Serviciului juridic al Consiliului privind această chestiune și concluziile avocatului general, din 14 octombrie 2008, în cauza C-301/06, Irlanda/Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene referitoare la Directiva 2006/24/CE privind păstrarea datelor.

(9)  Raportul CRS pentru Congresul american: „Data Mining and Homeland Security. An Overview” de Jeffrey Seifert; „Effective Counter-terrorism and the Limited Role of Predicative Data Mining” de CATO Institute; „Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment”; „No dream ticket to security” de Frank Kuipers, Clingendael Institute, august 2008.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/49

---

Asistență financiară pentru balanțele de plăți ale statelor membre

P6_TA(2008)0562

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre

(2010/C 16 E/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 31 octombrie 2008 cu privire la un regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 31 octombrie 2008 cu privire la un regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2008)0717),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei, din 31 octombrie 2008, referitoare la o decizie a Consiliului care acordă o asistență reciprocă Ungariei și propunerea de decizie a Consiliului privind furnizarea unui sprijin financiar comunitar pe termen mediu Ungariei (COM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei, din 31 octombrie 2008, referitoare la o decizie a Consiliului care acordă o asistență reciprocă Ungariei și propunerea de decizie a Consiliului privind furnizarea unui sprijin financiar comunitar pe termen mediu Ungariei (COM(2008)0716),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (1) și rezoluția sa din 6 septembrie 2001 privind asistența financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (1) și rezoluția sa din 6 septembrie 2001 privind asistența financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (2),

| — | având în vedere articolele 100 și 119 din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 100 și 119 din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia recomandă să se acorde Ungariei un sprijin financiar pe termen mediu de o valoare maximă de 6 500 000 000 EUR în temeiul articolului 119 din Tratat, în corelație cu o intervenție a FMI; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia recomandă să se acorde Ungariei un sprijin financiar pe termen mediu de o valoare maximă de 6 500 000 000 EUR în temeiul articolului 119 din Tratat, în corelație cu o intervenție a FMI;

| B. | întrucât este preferabil să se adopte o abordare globală în materie de sprijin financiar pe termen mediu pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât este preferabil să se adopte o abordare globală în materie de sprijin financiar pe termen mediu pentru toate statele membre;

| C. | întrucât trebuie să se țină seama de impactul actualei crize financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

C.

întrucât trebuie să se țină seama de impactul actualei crize financiare și economice mondiale;

| D. | întrucât economiile statelor membre care au aderat cel mai recent la Uniunea Europeană nu beneficiază de avantajele conferite de faptul de a dispune de propria sa monedă de rezervă; |
| --- | --- |

D.

întrucât economiile statelor membre care au aderat cel mai recent la Uniunea Europeană nu beneficiază de avantajele conferite de faptul de a dispune de propria sa monedă de rezervă;

| E. | întrucât monedele acestor state membre au făcut recent obiectul unor severe acțiuni speculative, iar la originea amplorii dezechilibrelor exterioare actuale se află în principal o puternică expansiune a creditului neguvernamental; |
| --- | --- |

E.

întrucât monedele acestor state membre au făcut recent obiectul unor severe acțiuni speculative, iar la originea amplorii dezechilibrelor exterioare actuale se află în principal o puternică expansiune a creditului neguvernamental;

| F. | întrucât este necesară punerea în aplicare a unor politici care să abordeze problemele specifice ale economiilor acestor state membre în contextul crizei financiare mondiale și al recesiunii care se extinde în toată Europa; |
| --- | --- |

F.

întrucât este necesară punerea în aplicare a unor politici care să abordeze problemele specifice ale economiilor acestor state membre în contextul crizei financiare mondiale și al recesiunii care se extinde în toată Europa;

| G. | întrucât marja de manevră disponibilă la nivelul politicii bugetare pentru a face față unor importante dezechilibre exterioare și pentru a preveni instabilitatea financiară riscă să fie serios limitată în contextul recesiunii economice actuale care se extinde la nivelul întregii Uniuni Europene, |
| --- | --- |

G.

întrucât marja de manevră disponibilă la nivelul politicii bugetare pentru a face față unor importante dezechilibre exterioare și pentru a preveni instabilitatea financiară riscă să fie serios limitată în contextul recesiunii economice actuale care se extinde la nivelul întregii Uniuni Europene,

1.   consideră că statele membre care nu aparțin zonei euro ar trebui încurajate să încerce să obțină, mai întâi în cadrul Comunității, un posibil sprijin financiar pe termen mediu pentru a face față deficitului balanței lor de plăți, înainte de a solicita un sprijin la nivel internațional;

2.   consideră că situația actuală reprezintă o dovadă suplimentară a utilității euro din perspectiva protecției statelor membre care aparțin zonei euro și invită statele membre care nu aparțin zonei euro să adere la aceasta de îndată ce ajung să îndeplinească criteriile de la Maastricht;

3.   invită Comisia să analizeze în detaliu modul în care comportamentul băncilor care și-au retras activele din Ungaria după adoptarea planurilor de salvare de alte state membre a avut un impact asupra balanței plăților Ungariei;

4.   invită Comisia să examineze cu atenție acțiunile speculative (vânzări fără acoperire) împotriva monedelor statelor membre care au aderat mai recent, precum și ceea ce s-ar putea întreprinde pentru a preveni o eroziune drastică a încrederii în monedele acestor state membre și în sistemele bancare locale;

5.   invită Comisia să comunice rezultatele acestor analize grupului De Larosière și comisiei competente din cadrul Parlamentului European;

6.   recunoaște că este necesară o creștere considerabilă a plafonului prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 332/2002 în perspectiva numărului ridicat al creditelor care trebuie acordate statelor membre, având în vedere faptul că, de la adoptarea regulamentului menționat, numărul statelor membre care nu aparțin zonei euro a crescut în mod considerabil; subliniază că o astfel de creștere ar consolida, de asemenea, capacitatea Comunității de a răspunde în mod flexibil altor cereri de sprijin financiar pe termen mediu, spre exemplu în contextul actualei crize financiare mondiale;

7.   observă că o asemenea creștere a plafonului creditelor nu ar avea nicio incidență bugetară, având în vedere faptul că fondurile necesare ar fi împrumutate de către Comisiei pe piețele de capitaluri și că statul membru beneficiar ar fi obligat să ramburseze creditul acordat; subliniază că unica situația în care s-ar prevedea incidențe bugetare ar fi aceea în care un stat membru nu ar mai putea să ramburseze creditul acordat;

8.   reamintește că, înaintea dificultăților financiare pe care le întâmpină în prezent Ungaria, Regulamentul (CE) nr. 332/2002 nu fusese aplicat de la adoptarea sa în 2002, că predecesorul său, Regulamentul (CEE) nr. 1969/88 (3) de aplicare a mecanismului prevăzut de articolul 119 din Tratat, fusese aplicat numai în două cazuri, odată pentru Grecia în 1991 și a doua oară pentru Italia în 1993, și că Grecia și Italia și-au respectat pe deplin angajamentele față de Comisie;

9.   reamintește că a solicitat Consiliului să analizeze, la fiecare doi ani, pe baza unui raport al Comisiei, după consultarea Parlamentului și pe baza avizului Comitetului Economic și Financiar, dacă mecanismul instituit mai corespunde obiectivelor care au stat la baza constituirii sale; dorește să știe dacă au fost elaborate astfel de rapoarte de la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 332/2002;

10.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Eurogrupului și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 53, 23.2.2002, p. 1.

(2)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 312.

(3)  JO L 178, 8.7.1988, p. 1.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/51

---

Răspunsul Uniunii Europene la deteriorarea situației în estul Republicii Democratice Congo

P6_TA(2008)0563

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind răspunsul UE la deteriorarea situației în estul Republicii Democratice Congo

(2010/C 16 E/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind situația din Republica Democratică Congo (DRC) din 11 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind situația din Republica Democratică Congo (DRC) din 11 noiembrie 2008,

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2008 referitoare la Republica Democratică Congo: confruntările din zonele de la frontiera de est a RDC (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2008 referitoare la Republica Democratică Congo: confruntările din zonele de la frontiera de est a RDC (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind Kivu de Nord (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind Kivu de Nord (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 ianuarie 2008 privind situația din Republica Democratică Congo și violul — crimă de război (3) și rezoluțiile sale precedente privind încălcările drepturilor omului în RDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 ianuarie 2008 privind situația din Republica Democratică Congo și violul — crimă de război (3) și rezoluțiile sale precedente privind încălcările drepturilor omului în RDC,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind răspunsul UE la situații de fragilitate în țările în curs de dezvoltare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind răspunsul UE la situații de fragilitate în țările în curs de dezvoltare (4),

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 22 noiembrie 2007 privind situația din RDC, în special în partea de est a țării, și impactul acesteia asupra regiunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 22 noiembrie 2007 privind situația din RDC, în special în partea de est a țării, și impactul acesteia asupra regiunii,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2007 intitulată „Către un răspuns al UE la situațiile de fragilitate – intervenția în medii dificile pentru dezvoltare durabilă, stabilitate și pace” (COM(2007)0643) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat la documentul respectiv (SEC(2007)1417), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2007 intitulată „Către un răspuns al UE la situațiile de fragilitate – intervenția în medii dificile pentru dezvoltare durabilă, stabilitate și pace” (COM(2007)0643) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat la documentul respectiv (SEC(2007)1417),

| — | având în vedere Rezoluția 60/1 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 24 octombrie 2005 privind rezultatele Reuniunii mondiale la nivel înalt din 2005, în special punctele 138-140 privind responsabilitatea de a proteja populațiile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 60/1 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 24 octombrie 2005 privind rezultatele Reuniunii mondiale la nivel înalt din 2005, în special punctele 138-140 privind responsabilitatea de a proteja populațiile,

| — | având în vedere concluziile reuniunii la nivel înalt a Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud prin care aceasta a declarat că este pregătită să trimită trupe pentru menținerea păcii în Kivu de Nord „dacă este necesar”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii la nivel înalt a Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud prin care aceasta a declarat că este pregătită să trimită trupe pentru menținerea păcii în Kivu de Nord „dacă este necesar”,

| — | având în vedere declarația Consiliului din 10 octombrie 2008 cu privire la situația din partea de est a RDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului din 10 octombrie 2008 cu privire la situația din partea de est a RDC,

| — | având în vedere raportul misiunii Comisiei pentru dezvoltare în Kivu de Nord din 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul misiunii Comisiei pentru dezvoltare în Kivu de Nord din 2008,

| — | având în vedere Acordul european privind ajutorul umanitar semnat la 18 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul european privind ajutorul umanitar semnat la 18 decembrie 2007,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât luptele dintre armata RDC, miliția Mai Mai, trupele rebele (Congresul național pentru apărarea poporului (CNDP)) ale generalului deposedat de putere Laurent Nkunda și luptătorii Forțelor Democratice pentru Eliberarea Ruandei (FDER), precum și trupele Armatei de Rezistență a Domnului din Uganda s-au intensificat și provoacă în continuare dificultăți extreme populațiilor civile din Kivu de Nord; |
| --- | --- |

A.

întrucât luptele dintre armata RDC, miliția Mai Mai, trupele rebele (Congresul național pentru apărarea poporului (CNDP)) ale generalului deposedat de putere Laurent Nkunda și luptătorii Forțelor Democratice pentru Eliberarea Ruandei (FDER), precum și trupele Armatei de Rezistență a Domnului din Uganda s-au intensificat și provoacă în continuare dificultăți extreme populațiilor civile din Kivu de Nord;

| B. | întrucât emisarul ONU Olusegun Obasanjo, fost președinte al Nigeriei, s-a întalnit, duminică 16 noiembrie 2008 cu liderul rebel Laurent Nkunda și a ajuns la un acord cu acesta pentru înființarea unei comisii tripartite în scopul monitorizării armistițiului între armată și rebeli și întrucât este necesar sprijinul urgent al puterilor care sunt partenere ale statelor implicate în vederea obținerii unei soluții; |
| --- | --- |

B.

întrucât emisarul ONU Olusegun Obasanjo, fost președinte al Nigeriei, s-a întalnit, duminică 16 noiembrie 2008 cu liderul rebel Laurent Nkunda și a ajuns la un acord cu acesta pentru înființarea unei comisii tripartite în scopul monitorizării armistițiului între armată și rebeli și întrucât este necesar sprijinul urgent al puterilor care sunt partenere ale statelor implicate în vederea obținerii unei soluții;

| C. | întrucât în prezent mediatorii regionali și europeni depun eforturi internaționale diplomatice intense cu scopul de a preveni escaladarea conflictului din Kivu de Nord la proporțiile războiului extins din Congo din perioada 1998-2003 în care au fost implicate șase state învecinate; întrucât la 7 noiembrie 2008 la Nairobi a fost organizată o reuniune regională la nivel înalt cu privire la criza din estul RDC; |
| --- | --- |

C.

întrucât în prezent mediatorii regionali și europeni depun eforturi internaționale diplomatice intense cu scopul de a preveni escaladarea conflictului din Kivu de Nord la proporțiile războiului extins din Congo din perioada 1998-2003 în care au fost implicate șase state învecinate; întrucât la 7 noiembrie 2008 la Nairobi a fost organizată o reuniune regională la nivel înalt cu privire la criza din estul RDC;

| D. | întrucât de la începerea violențelor milioane de oameni au fost uciși și strămutați și întrucât conform estimărilor, 250 000 de oameni au fost strămutați de la reluarea luptelor în RDC de către generalul Laurent Nkunda în august 2008, provocând o catastrofă umanitară în estul țării; |
| --- | --- |

D.

întrucât de la începerea violențelor milioane de oameni au fost uciși și strămutați și întrucât conform estimărilor, 250 000 de oameni au fost strămutați de la reluarea luptelor în RDC de către generalul Laurent Nkunda în august 2008, provocând o catastrofă umanitară în estul țării;

| E. | întrucât în ciuda mandatului său care i-a fost conferit în temeiul Capitolului VII din Carta Organizației Națiunilor Unite care autorizează folosirea tuturor mijloacelor pentru descurajarea tuturor încercărilor de a face uz de forță și pentru asigurarea protecției civililor, Misiunea ONU în RDC (MONUC):






  — | nu a avut mijloacele necesare pentru a oferi protecție civililor de la recenta reizbucnire a conflictului în estul RDC și pentru a dezarma și repatria luptătorii hutu din Ruanda prezenți pe teritoriul RDC; |
| --- | --- | --- |

E.

întrucât în ciuda mandatului său care i-a fost conferit în temeiul Capitolului VII din Carta Organizației Națiunilor Unite care autorizează folosirea tuturor mijloacelor pentru descurajarea tuturor încercărilor de a face uz de forță și pentru asigurarea protecției civililor, Misiunea ONU în RDC (MONUC):

—

nu a avut mijloacele necesare pentru a oferi protecție civililor de la recenta reizbucnire a conflictului în estul RDC și pentru a dezarma și repatria luptătorii hutu din Ruanda prezenți pe teritoriul RDC;

| — | a fost obligată aștepte acordul Indiei și Pakistanului de a trimite în luptă soldați indieni și pakistanezi, contrar prevederilor mandatului și motivului pentru care forțele MONUC au fost desfășurate în RDC; |
| --- | --- |

—

a fost obligată aștepte acordul Indiei și Pakistanului de a trimite în luptă soldați indieni și pakistanezi, contrar prevederilor mandatului și motivului pentru care forțele MONUC au fost desfășurate în RDC;

| — | nu a intervenit pentru a opri masacrarea a peste 200 de persoane care a avut loc la 5 noiembrie 2008 în Kiwanja, cu toate că acolo se află una din bazele sale militare; |
| --- | --- |

—

nu a intervenit pentru a opri masacrarea a peste 200 de persoane care a avut loc la 5 noiembrie 2008 în Kiwanja, cu toate că acolo se află una din bazele sale militare;

| F. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU a dezbătut din nou la 11 noiembrie 2008 situația din estul RDC, fără a accepta întărirea forțelor MONUC cu un număr suplimentar de 3 000 soldați, după cum solicitase MONUC; |
| --- | --- |

F.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU a dezbătut din nou la 11 noiembrie 2008 situația din estul RDC, fără a accepta întărirea forțelor MONUC cu un număr suplimentar de 3 000 soldați, după cum solicitase MONUC;

| G. | întrucât numai 6 000 de soldați au fost trimiși în Kivu de Nord din totalul de 17 000 de soldați ai forțelor MONUC prezenți pe teritoriul RDC; |
| --- | --- |

G.

întrucât numai 6 000 de soldați au fost trimiși în Kivu de Nord din totalul de 17 000 de soldați ai forțelor MONUC prezenți pe teritoriul RDC;

| H. | întrucât statele membre ale Consiliului de Securitate al ONU, printre care se numără Belgia, Franța, Italia și Regatul Unit, au refuzat întotdeauna să acorde MONUC mai multe mijloace pentru a-și îndeplini misiunea; întrucât Consiliul Uniunii Europene solicită consolidarea cooperării dintre UE, statele membre și MONUC; |
| --- | --- |

H.

întrucât statele membre ale Consiliului de Securitate al ONU, printre care se numără Belgia, Franța, Italia și Regatul Unit, au refuzat întotdeauna să acorde MONUC mai multe mijloace pentru a-și îndeplini misiunea; întrucât Consiliul Uniunii Europene solicită consolidarea cooperării dintre UE, statele membre și MONUC;

| I. | întrucât, în urma inițiativei Comisarului European Louis Michel, la Nairobi a avut loc o reuniune regională la nivel înalt în cursul căreia președintele RDC, Joseph Kabila și cel al Ruandei, Paul Kagame, au convenit să pună în aplicare de îndată toate acordurile încheiate în trecut pentru a asigura pacea și stabilitatea politică durabilă; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în urma inițiativei Comisarului European Louis Michel, la Nairobi a avut loc o reuniune regională la nivel înalt în cursul căreia președintele RDC, Joseph Kabila și cel al Ruandei, Paul Kagame, au convenit să pună în aplicare de îndată toate acordurile încheiate în trecut pentru a asigura pacea și stabilitatea politică durabilă;

| J. | întrucât, cu toate acestea, reuniunea menționată nu a fost urmată de o încetare imediată a focului în estul RDC și luptele violente dintre părțile combatante au continuat, afectând grav populația civilă; |
| --- | --- |

J.

întrucât, cu toate acestea, reuniunea menționată nu a fost urmată de o încetare imediată a focului în estul RDC și luptele violente dintre părțile combatante au continuat, afectând grav populația civilă;

| K. | întrucât MONUC a stabilit în mod clar că trupele lui Laurent Nkunda primesc sprijin din Ruanda și întrucât Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki-moon, a făcut un apel la liderii africani să își asume responsabilitatea istorică în acest moment critic pentru regiune, pentru Africa și pentru întreaga lume; |
| --- | --- |

K.

întrucât MONUC a stabilit în mod clar că trupele lui Laurent Nkunda primesc sprijin din Ruanda și întrucât Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki-moon, a făcut un apel la liderii africani să își asume responsabilitatea istorică în acest moment critic pentru regiune, pentru Africa și pentru întreaga lume;

| L. | întrucât organizațiile umanitare au în grijă în prezent 200 000 de refugiați aflați în taberele din jurul orașului Goma și acestea estimează că aproape 1 milion de civili se ascund în savană pentru a evita violențele; întrucât în taberele de refugiați situația se degradează de la o zi la alta și întrucât Înaltul Comisar ONU pentru refugiați își exprimă temerea în legătură cu o posibilă militarizare a taberelor de refugiați; |
| --- | --- |

L.

întrucât organizațiile umanitare au în grijă în prezent 200 000 de refugiați aflați în taberele din jurul orașului Goma și acestea estimează că aproape 1 milion de civili se ascund în savană pentru a evita violențele; întrucât în taberele de refugiați situația se degradează de la o zi la alta și întrucât Înaltul Comisar ONU pentru refugiați își exprimă temerea în legătură cu o posibilă militarizare a taberelor de refugiați;

| M. | întrucât recrutarea copiilor soldați în estul RDC a crescut considerabil după escaladarea conflictului; |
| --- | --- |

M.

întrucât recrutarea copiilor soldați în estul RDC a crescut considerabil după escaladarea conflictului;

| N. | întrucât se pare că atât trupe RDC, cât și luptători aparținând FDER sunt implicați în exploatarea și vânzarea mineralelor din estul RDC; |
| --- | --- |

N.

întrucât se pare că atât trupe RDC, cât și luptători aparținând FDER sunt implicați în exploatarea și vânzarea mineralelor din estul RDC;

| O. | întrucât parlamentarii RDC au întocmit un plan pentru încetarea crizei din estul țării, solicitând o mobilizare generală în favoarea unui dialog militar, politic și diplomatic între părțile implicate în conflict; |
| --- | --- |

O.

întrucât parlamentarii RDC au întocmit un plan pentru încetarea crizei din estul țării, solicitând o mobilizare generală în favoarea unui dialog militar, politic și diplomatic între părțile implicate în conflict;

| P. | întrucât miniștrii afacerilor externe ai Franței și Regatului Unit, Bernard Kouchner și David Milliband, au recomandat mai degrabă întărirea MONUC decât trimiterea unei forțe europene în Kivu de Nord, dar au afirmat în același timp că nu exclud trimiterea unei forțe europene, dacă acest lucru se dovedește necesar; |
| --- | --- |

P.

întrucât miniștrii afacerilor externe ai Franței și Regatului Unit, Bernard Kouchner și David Milliband, au recomandat mai degrabă întărirea MONUC decât trimiterea unei forțe europene în Kivu de Nord, dar au afirmat în același timp că nu exclud trimiterea unei forțe europene, dacă acest lucru se dovedește necesar;

| Q. | întrucât situația epidemiilor în Kivu de Nord se agravează, prin răspândirea constantă a holerei, a rujeolei și a tusei convulsive, ca urmare a strămutărilor masive de populație și a instalării acestora în locuri care oferă condiții precare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât situația epidemiilor în Kivu de Nord se agravează, prin răspândirea constantă a holerei, a rujeolei și a tusei convulsive, ca urmare a strămutărilor masive de populație și a instalării acestora în locuri care oferă condiții precare;

1.   își exprimă profunda îngrijorare legată de intensificarea conflictelor în Kivu de Nord și de consecințele pentru populația din estul RDC și din întreaga regiune, îndeosebi consecințele umanitare rezultate din recentele ofensive declanșate de CDNP, care a dus la strămutarea și uciderea a numeroase persoane în Kivu de Nord;

2.   se declară profund revoltat de masacrele, crimele împotriva umanității și actele de violență sexuală comise împotriva femeilor și fetelor în provinciile din estul RDC și invită toate autoritățile naționale și internaționale competente să aducă făptașii în mod sistematic în fața justiției; solicită Consiliului de Securitate al ONU să ia de urgență toate măsurile necesare pentru împiedicarea efectivă a unor noi atacuri împotriva populațiilor civile din provinciile din estul RDC;

3.   salută decizia adoptată de Comisie și de statele membre de a mări ajutorul umanitar acordat populației civile afectate de această criză; subliniază dificultățile întâmpinate de diversele organizații umanitare în activitatea de acordare a asistenței umanitare, având în vedere situația securității în Kivu de Nord; îndeamnă toate părțile implicate să garanteze accesul la comunitățile vulnerabile și să asigure securitatea lucrătorilor din domeniul umanitar astfel încât prezența acestora să poată fi menținută; reamintește că este esențial ca mijloacele și forțele militare să fie utilizate numai în situații foarte bine definite și în ultimă instanță, pentru sprijinirea operațiunilor de ajutor umanitar;

4.   își reiterează ferma convingere că procesele de la Amani și Nairobi reprezintă în continuare cadrul adecvat pentru stabilizarea pe termen lung a situației din estul RDC;

5.   îl îndeamnă pe Laurent Nkunda să-și respecte propria declarație de sprijinire a procesului de pace în estul RDC efectuată în urma discuțiilor cu Trimisul Special al Secretarului General al ONU și cu fostul președinte al Republicii Nigeria, Olusegun Obasanjo; în acest context, face apel la CNDP să se reintegreze de urgență în procesul de pace de la Amani; își reafirmă sprijinul față de autoritățile RDC care caută o soluționare politică a crizei; salută planul prezentat de parlamentarii RDC care îndeamnă la o mobilizare generală în favoarea unui dialog militar, politic și diplomatic;

6.   consideră că ar trebui convocată o conferință internațională privind regiunea Marilor Lacuri, pentru a găsi o soluție politică viabilă la conflict și pentru a promova o integrare economică regională deplină, în beneficiul tuturor țărilor din regiune;

7.   subliniază necesitatea de a depune eforturi suplimentare pentru a pune capăt acțiunilor grupurilor armate străine, îndeosebi ale FDER, în estul RDC; invită guvernele RDC și ale altor țări din regiune să ia măsurile necesare în acest scop; salută acordul dintre RDC și Ruanda, anunțat de miniștrii de externe ai celor două țări, care permite unităților serviciului de informații al Ruandei să pătrundă în RDC și să coopereze cu armata RDC în efortul de a pune capăt prezenței FDER în regiune;

8.   invită Uniunea Africană, Consiliul de Securitate al ONU și principalii actori de pe scena internațională, inclusiv UE, SUA și China, să mărească presiunea exercitată asupra tuturor părților în vederea continuării procesului de pace, pentru a găsi o soluție la problema controlului resurselor minerale și pentru a ajunge la un acord de pace extins și nu doar la un simplu armistițiu; de asemenea, invită acești actori să facă presiuni asupra Ruandei și Ugandei pentru ca acestea să se angajeze să pună capăt operațiunilor și liberei circulații a trupelor lui Nkunda pe teritoriul lor;

9.   îndeamnă toate părțile implicate să reinstituie statul de drept și să lupte împotriva impunității, în special în ceea ce privește violarea în masă a femeilor și fetelor și recrutarea copiilor-soldați;

10.   invită guvernul RDC să elaboreze, împreună cu Ruanda și MONUC, un plan de izolare și capturare a liderilor forțelor FDER vinovați de genocid și să ofere celor care nu au fost implicați în genocid și care vor să se întoarcă la viața civilă posibilitatea restabilirii în RDC sau a reintegrării în Ruanda;

11.   invită autoritățile RDC să pună capăt imediat jafurilor și actelor de violență comise de soldații guvernului și care au fost observate de Oficiul ONU pentru coordonarea ajutorului umanitar;

12.   solicită statelor membre ale UE să pună în aplicare recomandările grupului de experți al ONU privind exploatarea ilegală a resurselor naturale ale RDC, inclusiv să aplice sancțiuni persoanelor și întreprinderilor a căror participare la jafuri a fost dovedită, pentru a contribui la stabilizarea țării;

13.   evidențiază faptul că exploatarea ilegală a resurselor naturale în estul RDC este o sursă de finanțare a grupurilor rebele și, implicit, o sursă de instabilitate în regiune; reiterează importanța combaterii acestei exploatări ilegale de către grupurile rebele și guvernele din regiune; în acest sens, invită autoritățile RDC ca, în colaborare cu MONUC, să închidă bazele economice ale grupurilor rebele împiedicând accesul acestora la resursele minerale (în special la diamante, colțan și aur) și la rețele de comercializare;

14.   solicită Consiliului și Comisiei să insiste, în cadrul negocierilor cu guvernele RDC și ale țărilor vecine, pe aplicarea unor sisteme efective de trasabilitate și de certificare a originii resurselor naturale, precum aurul, casiteritul (minereu de staniu), colțanul, cobaltul, diamantele, piroclorul și lemnul pentru construcții, care să includă acceptarea intrării pe teritoriul țărilor respective a unor observatori trimiși de ONU cu scopul de a supraveghea importurile de resurse naturale din RDC și de a asigura protecția acestor observatori ONU;

15.   solicită din nou instituirea efectivă a unor mecanisme de control, de tipul Procesului Kimberley, în materie de certificare a originii resurselor naturale importate din RDC în UE;

16.   solicită Comisiei și statelor membre să garanteze că societățile europene nu tranzacționează, manipulează sau importă produse derivate din minerale obținute într-un mod care aduce profit grupurilor armate din RDC și să îi tragă la răspundere pe cei care continuă astfel de practici;

17.   solicită Consiliului și Comisiei să depună toate eforturile pentru a găsi o soluție politică, singurul mod de a pune capăt conflictelor din RDC; salută, în acest sens, inițiativa luată de comisarul Michel de a organiza o întâlnire între președintele RDC și președintele Ruandei la Nairobi; solicită Comisiei să se implice împreună cu autoritățile din RDC în vederea punerii în aplicare a acordului privind întoarcerea luptătorilor FDER în Ruanda; îndeamnă autoritățile Republicii Democratice Congo și ale Republicii Ruanda să-și intensifice cooperarea în scopul punerii în aplicare a angajamentelor încheiate la Nairobi și să acorde prioritate dialogului și consultărilor pentru a contribui la instaurarea păcii durabile în estul RDC și a stabilității în regiune;

18.   solicită netolerarea violențelor sexuale împotriva fetelor și femeilor, care sunt utilizate ca armă de război, și aplicarea unor sancțiuni penale severe autorilor acestor infracțiuni; atrage atenția asupra importanței accesului la servicii de sănătate în situațiile de conflict și în taberele de refugiați, în special în lumina recentei apariții a unor focare de holeră, tuse convulsivă și rujeolă;

19.   reiterează sprijinul acordat MONUC în aceste circumstanțe dramatice în care prezența sa rămâne indispensabilă, în ciuda neajunsurilor pe care le prezintă, și solicită să se ia toate măsurile pentru a permite acestei misiuni să-și îndeplinească mandatul și să se poată folosi de forța armelor pentru a proteja persoanele amenințate; în această privință, invită Consiliul și, în special, Belgia, Franța, Italia și Regatul Unit să joace un rol decisiv în garantarea susținerii MONUC de către Consiliul de Securitate al ONU și Departamentul pentru operațiuni de menținere a păcii prin consolidarea capacităților operaționale ale acesteia, sub forma unor dotări și efective corespunzătoare;

20.   solicită Consiliului să îndemne Consiliul de Securitate al ONU să acorde MONUC mandatul și mijloacele pentru stoparea exploatării mineralelor de către grupurile armate, inclusiv prin monitorizarea și controlul punctelor de frontieră esențiale, al culoarelor de zbor, al zonelor miniere alese și al rutelor de aprovizionare;

21.   solicită ca, în cazul în care Consiliul decide să desfășoare noi forțe militare, mandatul acestora să se concentreze pe protejarea civililor, precum și pe susținerea și asigurarea respectării noilor acorduri de pace ce ar putea fi încheiate;

22.   solicită Consiliului și Comisiei să întocmească, împreună cu guvernul RDC, ONU și alți donatori de prim rang, un nou plan de dezarmare, demobilizare și reintegrare (DDR) în RDC, pe baza conceptului UE de sprijin a DDR, precum și o strategie de reformă a sectorului securității naționale ambițioasă, pe baza Cadrului politic al UE pentru reforma sectorului de securitate, ambele urmând să fie finanțate din fonduri comunitare și PESC;

23.   solicită guvernului RDC să facă tot ce îi stă în putere pentru a-i identifica pe cei responsabili pentru crimele de război comise în regiune și pentru a-i aduce în fața justiției;

24.   invită Consiliul și Comisia să pună de urgență în aplicare programe de ajutor medical și de reintegrare de mare anvergură în favoarea populațiilor civile din estul RDC, punând accentul în special pe asistența acordată femeilor și fetelor victime ale infracțiunilor de violență sexuală, pentru a răspunde nevoilor imediate și în perspectiva necesarei reconstrucții viitoare; subliniază rolul-cheie jucat de femei în reconstrucția comunităților distruse;

25.   ia act cu interes de numirea unei echipe de mediatori printre care se numără și fostul președinte al Republicii Nigeria, Olusegun Obasanjo, și fostul președinte al Republicii Unite Tanzania, Benjamin Mkapa; solicită Consiliului să conlucreze cu Conferința internațională a Regiunii Marilor Lacuri și cu Uniunea Africană pentru stabilizarea situației din estul RDC;

26.   solicită Consiliului să coopereze cu mediatorii internaționali și regionali pentru a discuta agenda economică a părților combatante în mod explicit în contextul actualelor eforturi de mediere;

27.   solicită Consiliului și Comisiei să supravegheze îndeaproape situația ajutorului umanitar și a securității în estul RDC, pentru a se putea stabili cu mai multă acuratețe care sunt acțiunile ce pot fi întreprinse în circumstanțele date;

28.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui Comisiei Uniunii Africane, Președintelui Parlamentului Panafrican, precum și guvernelor și parlamentelor RDC și ale celorlalți membri ai Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0526.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0072.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0022.

(4)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 460.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/57

---

Politica spațială europeană: Europa și spațiul

P6_TA(2008)0564

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind politica spațială europeană: Europa și spațiul

(2010/C 16 E/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 26 septembrie 2008 privind impulsionarea politicii spațiale europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 26 septembrie 2008 privind impulsionarea politicii spațiale europene (1),

| — | având în vedere Tratatul ONU privind principiile care guvernează activitatea statelor în materie de exploatare și utilizare a spațiului cosmic, inclusiv a Lunii și a celorlalte corpuri cerești [Rezoluția 2222 (XXI) — Tratatul privind spațiul cosmic], |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul ONU privind principiile care guvernează activitatea statelor în materie de exploatare și utilizare a spațiului cosmic, inclusiv a Lunii și a celorlalte corpuri cerești [Rezoluția 2222 (XXI) — Tratatul privind spațiul cosmic],

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2008 privind spațiul și securitatea (2) și cea din 29 ianuarie 2004 privind planul de acțiune pentru punerea în aplicare a politicii spațiale europene (3), precum și deliberările în cadrul audierii publice organizate de Comisia pentru industrie, cercetare și energie la 16 iulie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2008 privind spațiul și securitatea (2) și cea din 29 ianuarie 2004 privind planul de acțiune pentru punerea în aplicare a politicii spațiale europene (3), precum și deliberările în cadrul audierii publice organizate de Comisia pentru industrie, cercetare și energie la 16 iulie 2007,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 21 mai 2007 privind politica spațială europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 21 mai 2007 privind politica spațială europeană (4),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 11 septembrie 2008, intitulat „Raport intermediar privind politica spațială europeană” COM(2008)0561, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 11 septembrie 2008, intitulat „Raport intermediar privind politica spațială europeană” COM(2008)0561,

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 7 octombrie 2003 privind încheierea acordului-cadru dintre CE și Agenția Spațială Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 7 octombrie 2003 privind încheierea acordului-cadru dintre CE și Agenția Spațială Europeană,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), astfel cum au fost modificate prin Tratatul de la Lisabona, și dispozițiile aplicabile politicii spațiale europene (articolul 189 din TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), astfel cum au fost modificate prin Tratatul de la Lisabona, și dispozițiile aplicabile politicii spațiale europene (articolul 189 din TFUE),

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât spațiul reprezintă o resursă strategică de importanță fundamentală pentru independența, securitatea și prosperitatea Europei și evoluțiile politice din acest domeniu trebuie coordonate de către Consiliu împreună cu Parlamentul; |
| --- | --- |

A.

întrucât spațiul reprezintă o resursă strategică de importanță fundamentală pentru independența, securitatea și prosperitatea Europei și evoluțiile politice din acest domeniu trebuie coordonate de către Consiliu împreună cu Parlamentul;

| B. | întrucât Uniunea și un număr de state membre sunt implicate în finanțarea și dezvoltarea tehnologiei și științei spațiale de peste 30 de ani, reușind să formuleze o viziune privind o politică spațială europeană (PSE), și recunoscând cooperarea fructuoasă cu Agenția Spațială Europeană (ASE); |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea și un număr de state membre sunt implicate în finanțarea și dezvoltarea tehnologiei și științei spațiale de peste 30 de ani, reușind să formuleze o viziune privind o politică spațială europeană (PSE), și recunoscând cooperarea fructuoasă cu Agenția Spațială Europeană (ASE);

| C. | întrucât există un interes tot mai pronunțat ca Uniunea să-și asume un rol important, de coordonare, în cadrul PSE, pentru a favoriza găsirea de soluții în domeniul mediului, transportului, cercetării, apărării și securității; |
| --- | --- |

C.

întrucât există un interes tot mai pronunțat ca Uniunea să-și asume un rol important, de coordonare, în cadrul PSE, pentru a favoriza găsirea de soluții în domeniul mediului, transportului, cercetării, apărării și securității;

| D. | întrucât o PSE puternică, în special în ceea ce privește aplicațiile, serviciile și infrastructurile aferente, va spori influența societală, culturală, economică și științifică a Uniunii, va ajuta la dezvoltarea bazei sale industriale și științifice, va contribui la creșterea sa economică și la crearea de locuri de muncă și îi va asigura autonomia politică și tehnologică într-un mod realist și coerent; |
| --- | --- |

D.

întrucât o PSE puternică, în special în ceea ce privește aplicațiile, serviciile și infrastructurile aferente, va spori influența societală, culturală, economică și științifică a Uniunii, va ajuta la dezvoltarea bazei sale industriale și științifice, va contribui la creșterea sa economică și la crearea de locuri de muncă și îi va asigura autonomia politică și tehnologică într-un mod realist și coerent;

| E. | întrucât toate activitățile spațiale europene respectă pe deplin principiul conform căruia explorarea și utilizarea spațiului extra-atmosferic sunt în beneficiul și în interesul tuturor țărilor și recunosc faptul că spațiul extra-atmosferic este un apanaj al întregii omeniri care trebuie utilizat exclusiv în scopuri pașnice; |
| --- | --- |

E.

întrucât toate activitățile spațiale europene respectă pe deplin principiul conform căruia explorarea și utilizarea spațiului extra-atmosferic sunt în beneficiul și în interesul tuturor țărilor și recunosc faptul că spațiul extra-atmosferic este un apanaj al întregii omeniri care trebuie utilizat exclusiv în scopuri pașnice;

| F. | întrucât Uniunea este devotată promovării cooperării internaționale în explorarea și utilizarea spațiului extra-atmosferic; întrucât Parlamentul împărtășește opinia Consiliului că Europa ar trebui să întreprindă acțiunile de explorare a spațiului în cadrul unui program la nivel mondial; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea este devotată promovării cooperării internaționale în explorarea și utilizarea spațiului extra-atmosferic; întrucât Parlamentul împărtășește opinia Consiliului că Europa ar trebui să întreprindă acțiunile de explorare a spațiului în cadrul unui program la nivel mondial;

| G. | întrucât pentru dezvoltarea PSE este importantă consolidarea gradului de înțelegere și a sprijinului din partea opiniei publice pentru dezvoltarea tehnologiilor spațiale, asigurând complementaritatea acțiunilor și maximizând sinergiile cu proiectele din afara domeniului spațial; |
| --- | --- |

G.

întrucât pentru dezvoltarea PSE este importantă consolidarea gradului de înțelegere și a sprijinului din partea opiniei publice pentru dezvoltarea tehnologiilor spațiale, asigurând complementaritatea acțiunilor și maximizând sinergiile cu proiectele din afara domeniului spațial;

| H. | întrucât pentru Europa este de o importanță strategică să aibă un acces continuu, autonom, fiabil, durabil și eficient din punct de vedere al costurilor la spațiul cosmic, prin intermediul unui set de lansatoare de clasă mondială corespunzătoare și competitive și al unui centru spațial european operațional; |
| --- | --- |

H.

întrucât pentru Europa este de o importanță strategică să aibă un acces continuu, autonom, fiabil, durabil și eficient din punct de vedere al costurilor la spațiul cosmic, prin intermediul unui set de lansatoare de clasă mondială corespunzătoare și competitive și al unui centru spațial european operațional;

| I. | întrucât Uniunea trebuie să găsească instrumente și sisteme de finanțare adecvate pentru PSE în vederea suplimentării fondurilor alocate în cadrul celui de-al șaptelea program cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013), pentru a permite diferiților actori economici să-și planifice acțiunile pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

I.

întrucât Uniunea trebuie să găsească instrumente și sisteme de finanțare adecvate pentru PSE în vederea suplimentării fondurilor alocate în cadrul celui de-al șaptelea program cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013), pentru a permite diferiților actori economici să-și planifice acțiunile pe termen mediu și lung;

| J. | întrucât existența unei structuri de guvernanță adecvate în domeniul politicii și activităților spațiale și a unui cadru de reglementare corespunzător, care să faciliteze apariția rapidă de servicii conexe inovatoare și competitive, în special în vederea garantării accesului susținut la spectrul de frecvențe pentru toate aplicațiile spațiale, sunt fundamentale pentru a garanta că PSE va avea rezultatele așteptate și va fi la înălțimea ambițiilor Uniunii, ASE și ale statelor membre respective; |
| --- | --- |

J.

întrucât existența unei structuri de guvernanță adecvate în domeniul politicii și activităților spațiale și a unui cadru de reglementare corespunzător, care să faciliteze apariția rapidă de servicii conexe inovatoare și competitive, în special în vederea garantării accesului susținut la spectrul de frecvențe pentru toate aplicațiile spațiale, sunt fundamentale pentru a garanta că PSE va avea rezultatele așteptate și va fi la înălțimea ambițiilor Uniunii, ASE și ale statelor membre respective;

| K. | întrucât trebuie să se stabilească un calendar precis pentru îndeplinirea obiectivelor programelor Galileo, EGNOS și ale programului de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES), redenumit Copernic, și să se întocmească o foaie de parcurs pentru diferitele organisme implicate în realizarea acestor programe; |
| --- | --- |

K.

întrucât trebuie să se stabilească un calendar precis pentru îndeplinirea obiectivelor programelor Galileo, EGNOS și ale programului de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES), redenumit Copernic, și să se întocmească o foaie de parcurs pentru diferitele organisme implicate în realizarea acestor programe;

| L. | întrucât pentru societatea modernă spațiul reprezintă un instrument unic pentru colectarea instantanee și transmiterea în toată lumea a unor mari cantități de date, precum și un instrument esențial pentru înțelegerea și monitorizarea schimbărilor climatice la nivel mondial, un domeniu în care Europa ocupă o poziție fruntașă; invită actorii internaționali să adopte o atitudine mai responsabilă față de generațiile viitoare; |
| --- | --- |

L.

întrucât pentru societatea modernă spațiul reprezintă un instrument unic pentru colectarea instantanee și transmiterea în toată lumea a unor mari cantități de date, precum și un instrument esențial pentru înțelegerea și monitorizarea schimbărilor climatice la nivel mondial, un domeniu în care Europa ocupă o poziție fruntașă; invită actorii internaționali să adopte o atitudine mai responsabilă față de generațiile viitoare;

| M. | întrucât se pot face progrese spectaculoase în privința aspectelor de securitate aferente spațiului, în special în domeniul telecomunicațiilor, supravegherii și observării Pământului; |
| --- | --- |

M.

întrucât se pot face progrese spectaculoase în privința aspectelor de securitate aferente spațiului, în special în domeniul telecomunicațiilor, supravegherii și observării Pământului;

| N. | întrucât rezoluția adoptată cu ocazia celei de-a patra reuniuni a Consiliului privind spațiul (reuniunea comună a Consiliului Uniunii Europene și a Consiliului ASE) din 22 mai 2007 solicită optimizarea procesului decizional în domeniul spațiului atât în cadrul Consiliului Uniunii Europene, cât și în cadrul altor instituții ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât rezoluția adoptată cu ocazia celei de-a patra reuniuni a Consiliului privind spațiul (reuniunea comună a Consiliului Uniunii Europene și a Consiliului ASE) din 22 mai 2007 solicită optimizarea procesului decizional în domeniul spațiului atât în cadrul Consiliului Uniunii Europene, cât și în cadrul altor instituții ale Uniunii Europene;

| O. | întrucât următorul cadru financiar ar trebui să prevadă instrumente și sisteme de finanțare comunitare adecvate pentru a permite investiții comunitare pe termen lung în activitățile de cercetare din domeniul spațial și pentru funcționarea unor aplicații durabile în domeniul spațial, spre folosul Europei și al cetățenilor săi; |
| --- | --- |

O.

întrucât următorul cadru financiar ar trebui să prevadă instrumente și sisteme de finanțare comunitare adecvate pentru a permite investiții comunitare pe termen lung în activitățile de cercetare din domeniul spațial și pentru funcționarea unor aplicații durabile în domeniul spațial, spre folosul Europei și al cetățenilor săi;

| P. | întrucât Uniunea ar trebui să-și intensifice cooperarea cu țările în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea ar trebui să-și intensifice cooperarea cu țările în curs de dezvoltare,

1.   salută Concluziile Consiliului din 26 septembrie 2008, un angajament politic util în favoarea dezvoltării unei PSE care contribuie în bună măsură la formarea unei identități europene, și își reiterează intenția de a fi constructiv și de a participa pe deplin la implementarea acestei politici, anticipând intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

2.   susține poziția Consiliului potrivit căreia prioritățile actuale sunt implementarea la timp a programelor Galileo, EGNOS și GMES/Copernic;

3.   salută în special crearea Grupului interinstituțional pentru programul Galileo, care ar putea folosi drept model pentru dezvoltarea PSE;

4.   solicită Comisiei și Consiliului să stabilească un calendar precis pentru crearea unei structuri de guvernanță eficiente în legătură cu programul GMES/Copernic și să stabilească o foaie de parcurs clară pentru acest program cu scopul de a spori eficiența acestuia și cu specificarea fondurilor bugetare alocate;

5.   insistă asupra rolului decisiv al inițiativei GMES/Copernic ca inițiativă lansată de către utilizatori, implementată grație contribuțiilor esențiale ale infrastructurilor de observație amplasate in situ pe Pământ și în spațiu; subliniază faptul că asigurarea continuității datelor și serviciilor este indispensabilă; este de părere, îndeosebi, că mai întâi Comisia ar trebui să comande un studiu de impact al posibilelor avantaje, al costurilor ce vor trebui suportate și al evoluției pe termen lung a inițiativei GMES/Copernic și apoi să prezinte Parlamentului și Consiliului un plan de acțiune care să cuprindă, printre altele, următoarele aspecte:

| — | cadrul juridic al programului GMES/Copernic, |
| --- | --- |

—

cadrul juridic al programului GMES/Copernic,

| — | guvernanța programului GMES/Copernic, inclusiv rolul organismelor UE și non-UE, |
| --- | --- |

—

guvernanța programului GMES/Copernic, inclusiv rolul organismelor UE și non-UE,

| — | finanțarea programului GMES/Copernic, |
| --- | --- |

—

finanțarea programului GMES/Copernic,

| — | un plan de punere în aplicare, |
| --- | --- |

—

un plan de punere în aplicare,

| — | rolul unor inițiative similare dar complementare, atât interguvernamentale, cât și multilaterale, |
| --- | --- |

—

rolul unor inițiative similare dar complementare, atât interguvernamentale, cât și multilaterale,

| — | aspectele internaționale ale programului GMES/Copernic și, prin urmare, cooperarea necesară; |
| --- | --- |

—

aspectele internaționale ale programului GMES/Copernic și, prin urmare, cooperarea necesară;

6.   regretă că, în ciuda recomandărilor clare ale comunității utilizatorilor, continuitatea datelor de altimetrie de înclinație mică nu este asigurată după încheierea ciclului de viață al satelitului Jason 2, care se află deja în orbită, și solicită Comisiei să soluționeze problemele financiare legate de Jason 3, care riscă să pericliteze durabilitatea pe termen scurt a serviciilor Copernic, precum și să informeze Parlamentul cu privire la deciziile luate în acest sens;

7.   încurajează inițierea unui dialog structurat între entitățile instituționale europene și entitățile interguvernamentale, garantând pentru toate statele membre un acces liber și echitabil la beneficiile PSE;

8.   solicită Comisiei și Consiliului să stimuleze efectele sinergice dintre proiectele de dezvoltare civile și cele ce țin de securitate în domeniul spațiului; atrage atenția asupra capacităților europene în materie de securitate și apărare, care depind, printre altele, de disponibilitatea unor sisteme bazate pe sateliți, accesul la acestea fiind de importanță crucială pentru Uniune;

9.   solicită Consiliului și Comisiei să facă progrese în domeniul relațiilor internaționale, și anume în domeniul concurenței pe piețele internaționale comerciale și guvernamentale, pentru a garanta că UE are o poziție unitară și urmează o strategie stabilită de comun acord;

10.   împărtășește opinia Consiliului că, în domeniul spațial, cooperarea internațională trebuie să servească interesele Europei și că acesta este scopul în vederea căruia ar trebui să contribuie la inițiativele globale; subliniază importanța garantării autonomiei politice, tehnologice și operaționale a Europei;

11.   reamintește intențiile declarate ale Consiliului și Comisiei de a prezenta Parlamentului, în contextul planului de punere în aplicare a PSE, recomandări sau propuneri specifice, conform naturii celor patru sectoare prioritare, în legătură cu:

| — | spațiul cosmic și schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

spațiul cosmic și schimbările climatice,

| — | contribuția PSE la Strategia de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

contribuția PSE la Strategia de la Lisabona,

| — | spațiul și securitatea, pe baza rezoluției sale din 10 iulie 2008, |
| --- | --- |

—

spațiul și securitatea, pe baza rezoluției sale din 10 iulie 2008,

| — | explorarea spațiului, inclusiv cu prezență umană și zborurile în spațiu cu echipaj uman; |
| --- | --- |

—

explorarea spațiului, inclusiv cu prezență umană și zborurile în spațiu cu echipaj uman;

12.   subliniază importanța dezvoltării unei politici industriale în domeniul spațial, un element de importanță crucială al acestei politici fiind cadrul de reglementare și programul de standardizare care contribuie la apariția unor noi piețe europene în aval, și reamintește că Regulamentul Galileo stabilește un nivel de referință pentru implicarea întreprinderilor mici și mijlocii în politica industrială europeană aferentă domeniului spațial;

13.   recunoaște contribuția unică a programelor spațiale care, dat fiind că permit o acoperire globală și pe termen lung, furnizează date importante pentru cercetarea schimbărilor climatice și furnizează dovezile științifice necesare pentru luarea deciziilor-cheie în politica de mediu;

14.   recunoaște că spațiul poate contribui la atingerea obiectivelor de la Lisabona, realizând ambițiile economice, educaționale, sociale și de mediu ale Uniunii și răspunzând așteptărilor cetățenilor săi;

15.   recunoaște nevoia ca Uniunea să facă pași concreți în vederea reducerii dependenței Europei în materie de tehnologii spațiale, componente și operațiuni vitale;

16.   consideră că Europa ar trebui să dezvolte o viziune comună și o planificare strategică pe termen lung în domeniul explorării spațiale pentru ca aceasta să joace un rol în programele internaționale (cum ar fi strategia globală de explorare) de explorare spațială cu ajutorul oamenilor sau a roboților, inclusiv posibilitatea unei misiuni umane pe Marte;

17.   solicită să se ia în considerare o posibilă nouă linie bugetară specifică pentru PSE în cadrul bugetului Uniunii pentru a reflecta angajamentul hotărât al Uniunii față de PSE și pentru a crește claritatea și transparența acestei politici, în cazul în care dispozițiile Tratatului de la Lisabona privind politica spațială intră în vigoare;

18.   invită Comisia Europeană și statele membre să promoveze investițiile în știința și tehnologia spațială;

19.   solicită Comisiei să adopte inițiative corespunzătoare pentru a dezvolta metode de utilizare a spațiului pentru colectarea și distribuirea de informații și insistă asupra necesității de a încuraja progresele tehnologice în domeniul supravegherii și observării spațiului;

20.   invită Comisia să ia măsurile necesare pentru evitarea poluării spațiului cosmic;

21.   solicită Comisiei să realizeze un studiu privind impactul turismului spațial și cadrul de reglementare, de siguranță și de securitate corespunzător acestuia;

22.   solicită Consiliului și Comisiei să depună un efort substanțial de reflecție asupra explorării spațiului, elaborând o viziune privind rolul Europei și resursele pe care aceasta trebuie să le aloce pentru misiunile viitoare de explorare a spațiului la nivel mondial; în acest context, dorește să fie asociat îndeaproape cu viitoarea conferință la nivel înalt pe tema explorării spațiului, propusă de Comisie;

23.   subliniază valoarea explorării spațiului pentru motivarea tinerilor europeni de a opta pentru o carieră în domeniul științei și tehnologiei și pentru consolidarea capacităților de cercetare din Europa;

24.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Agenției Spațiale Europene, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  JO C 268, 23.10.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate la acea dată P6_TA(2008)0365.

(3)  JO C 96 E, 21.4.2004, p. 136.

(4)  JO C 136, 20.6.2007, p. 1.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/61

---

Convenția privind munițiile cu dispersie

P6_TA(2008)0565

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie

(2010/C 16 E/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția privind munițiile cu dispersie adoptată de 107 țări la reuniunea diplomatică organizată la Dublin între 19-30 mai 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind munițiile cu dispersie adoptată de 107 țări la reuniunea diplomatică organizată la Dublin între 19-30 mai 2008,

| — | având în vedere mesajul din 30 mai 2008 al Secretarului General al ONU, care a încurajat statele să semneze și să ratifice acest acord important fără întârziere și și-a exprimat dorința de a asista la intrarea acestuia cât mai curând în vigoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere mesajul din 30 mai 2008 al Secretarului General al ONU, care a încurajat statele să semneze și să ratifice acest acord important fără întârziere și și-a exprimat dorința de a asista la intrarea acestuia cât mai curând în vigoare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 referitoare la demersul „Către un tratat internațional de interzicere a munițiilor cu dispersie” (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 referitoare la demersul „Către un tratat internațional de interzicere a munițiilor cu dispersie” (1)

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie este deschisă spre semnare începând cu 3 decembrie 2008 la Oslo, iar, pe urmă, la sediul ONU din New York și va intra în vigoare în prima zi a celei de-a șasea luni după cea de a treizecea ratificare, |
| --- | --- |

A.

întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie este deschisă spre semnare începând cu 3 decembrie 2008 la Oslo, iar, pe urmă, la sediul ONU din New York și va intra în vigoare în prima zi a celei de-a șasea luni după cea de a treizecea ratificare,

| B. | întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie va interzice utilizarea, producerea, stocarea și transferul munițiilor cu dispersie în ansamblul categoriei; |
| --- | --- |

B.

întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie va interzice utilizarea, producerea, stocarea și transferul munițiilor cu dispersie în ansamblul categoriei;

| C. | întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie va solicita statelor membre să distrugă stocurile de asemenea arme; |
| --- | --- |

C.

întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie va solicita statelor membre să distrugă stocurile de asemenea arme;

| D. | întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie va stabili un nou standard umanitar pentru asistența acordată victimelor și va solicita statelor să îndepărteze resturile de muniții cu dispersie neexplodate, rămase în urma conflictelor, |
| --- | --- |

D.

întrucât Convenția privind munițiile cu dispersie va stabili un nou standard umanitar pentru asistența acordată victimelor și va solicita statelor să îndepărteze resturile de muniții cu dispersie neexplodate, rămase în urma conflictelor,

1.   salută activitatea societății civile, în special activitatea Coaliției privind munițiile cu dispersie în scopul opririi suferințelor umane cauzate de acest tip de muniții,

2.   invită toate statele să semneze, să ratifice și să pună în aplicare Convenția privind munițiile cu dispersie cât mai curând posibil;

3.   invită toate statele membre să ia măsuri la nivel național pentru punerea în aplicare a Convenției încă înaintea semnării și ratificării acesteia;

4.   invită toate statele să nu utilizeze, stocheze, producă, transfere sau exporte muniții cu dispersie, precum și să nu investească în acestea, înainte de intrarea în vigoare a Convenției privind munițiile cu dispersie;

5.   invită acele statele membre UE care au utilizat muniții cu dispersie să ofere asistență populațiilor afectate, iar Comisia să-și majoreze, prin intermediul tuturor instrumentelor disponibile, asistența financiară acordată comunităților și persoanelor afectate de munițiile cu dispersie neexplodate;

6.   invită acele statele membre UE care au utilizat muniții cu dispersie să ofere asistență tehnică și financiară pentru îndepărtarea și distrugerea resturilor de muniții cu dispersie, iar Comisia să-și majoreze asistența financiară în acest sens, prin toate mijloacele disponibile;

7.   invită toate statele membre UE să nu întreprindă acțiuni care ar eluda sau ar periclita Convenția privind munițiile cu dispersie și dispozițiile acesteia; în special, invită toate statele membre UE să nu adopte, să sprijine sau să ratifice ulterior un posibil protocol la Convenția privind armele convenționale, care ar permite utilizarea munițiilor cu dispersie, ceea ce nu ar fi compatibil cu interzicerea unor astfel de arme în temeiul articolelor 1 și 2 din Convenția privind munițiile cu dispersie;

8.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru politica externă și de securitate comună, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al ONU și Coaliției privind munițiile cu dispersie.

---

(1)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 648.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/62

---

HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurie

P6_TA(2008)0566

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurie

(2010/C 16 E/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind combaterea HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările învecinate, 2006-2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind combaterea HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările învecinate, 2006-2009 (1),

| — | având în vedere Declarația de la Bremen din 13 martie 2007 intitulată „Responsabilitatea și parteneriatul — împreună împotriva HIV/SIDA”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bremen din 13 martie 2007 intitulată „Responsabilitatea și parteneriatul — împreună împotriva HIV/SIDA”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 intitulată „HIV/SIDA: E timpul să trecem la fapte (2)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 intitulată „HIV/SIDA: E timpul să trecem la fapte (2)”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 30 noiembrie 2006 privind SIDA (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 30 noiembrie 2006 privind SIDA (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 6 iunie 2005 privind combaterea HIV/SIDA, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 6 iunie 2005 privind combaterea HIV/SIDA,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2005 intitulată „Combaterea HIV/SIDA în cadrul Uniunii Europene și în țările învecinate în perioada 2006-2009” (COM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2005 intitulată „Combaterea HIV/SIDA în cadrul Uniunii Europene și în țările învecinate în perioada 2006-2009” (COM(2005)0654),

| — | având în vedere „Declarația de la Dublin” privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și în Asia Centrală, adoptată în cadrul Conferinței ministeriale „Să eliminăm barierele — Parteneriat pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală”, organizată în perioada 23-24 februarie 2004 în cadrul Președinției irlandeze a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația de la Dublin” privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și în Asia Centrală, adoptată în cadrul Conferinței ministeriale „Să eliminăm barierele — Parteneriat pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală”, organizată în perioada 23-24 februarie 2004 în cadrul Președinției irlandeze a UE,

| — | având în vedere raportul Programului Comun al Organizației Națiunilor Unite privind HIV/SIDA (ONUSIDA) și al OMS Europa privind „Progresele înregistrate în implementarea Declarației de la Dublin privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală” din 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului Comun al Organizației Națiunilor Unite privind HIV/SIDA (ONUSIDA) și al OMS Europa privind „Progresele înregistrate în implementarea Declarației de la Dublin privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală” din 2008,

| — | având în vedere „Declarația de la Vilnius” privind măsurile de consolidare a luptei împotriva HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările învecinate, adoptată de miniștri și reprezentanți ai guvernelor Uniunii Europene și ai țărilor învecinate, în cadrul conferinței „Europa și HIV/SIDA — noi provocări, noi oportunități”, organizată la Vilnius, Lituania, în perioada 16 — 17 septembrie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația de la Vilnius” privind măsurile de consolidare a luptei împotriva HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările învecinate, adoptată de miniștri și reprezentanți ai guvernelor Uniunii Europene și ai țărilor învecinate, în cadrul conferinței „Europa și HIV/SIDA — noi provocări, noi oportunități”, organizată la Vilnius, Lituania, în perioada 16 — 17 septembrie 2004,

| — | având în vedere programul OMS privind HIV/SIDA „Spre un acces universal până în 2010”, din 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul OMS privind HIV/SIDA „Spre un acces universal până în 2010”, din 2006,

| — | având în vedere ancheta Eurobarometru privind prevenirea SIDA, din februarie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta Eurobarometru privind prevenirea SIDA, din februarie 2006,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât raportul de sfârșit de an EuroHIV 2006 indică faptul că 269 152 de noi persoane au fost diagnosticate ca fiind infectate cu virusul HIV în perioada 1999-2006 în Uniunea Europeană, iar 806 258 de noi persoane au fost diagnosticate ca fiind infectate cu virusul HIV în Regiunea Europeană a OMS; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul de sfârșit de an EuroHIV 2006 indică faptul că 269 152 de noi persoane au fost diagnosticate ca fiind infectate cu virusul HIV în perioada 1999-2006 în Uniunea Europeană, iar 806 258 de noi persoane au fost diagnosticate ca fiind infectate cu virusul HIV în Regiunea Europeană a OMS;

| B. | întrucât în Uniunea Europeană 11 % dintre toate noile infectări cu HIV afectează tinerii cu vârsta mai mică de 25 de ani, potrivit Raportului de sfârșit de an EuroHIV 2006; |
| --- | --- |

B.

întrucât în Uniunea Europeană 11 % dintre toate noile infectări cu HIV afectează tinerii cu vârsta mai mică de 25 de ani, potrivit Raportului de sfârșit de an EuroHIV 2006;

| C. | întrucât rapoartele EuroHIV și ONUSIDA confirmă faptul că numărul noilor infectări cu HIV continuă să crească într-un ritm alarmant atât în Uniunea Europeană cât și în țările învecinate, iar în unele țări numărul estimat al persoanelor infectate cu HIV este de aproape trei ori mai mare decât numărul oficial; |
| --- | --- |

C.

întrucât rapoartele EuroHIV și ONUSIDA confirmă faptul că numărul noilor infectări cu HIV continuă să crească într-un ritm alarmant atât în Uniunea Europeană cât și în țările învecinate, iar în unele țări numărul estimat al persoanelor infectate cu HIV este de aproape trei ori mai mare decât numărul oficial;

| D. | întrucât, în ciuda creșterii numărului de infectări cu HIV, reducerea constantă a numărului de cazuri de SIDA diagnosticate în ultimii ani a continuat în 2006, în UE înregistrându-se în 2006 cu 40 % mai puține cazuri decât în 1999, potrivit Raportului de sfârșit de an EuroHIV 2006; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ciuda creșterii numărului de infectări cu HIV, reducerea constantă a numărului de cazuri de SIDA diagnosticate în ultimii ani a continuat în 2006, în UE înregistrându-se în 2006 cu 40 % mai puține cazuri decât în 1999, potrivit Raportului de sfârșit de an EuroHIV 2006;

| E. | întrucât un procent ridicat din infecțiile cu HIV rămâne nediagnosticat; întrucât numeroase persoane nu știu dacă sunt infectate sau nu și este posibil să afle acest lucru numai după ce sunt afectate de boli conexe HIV/SIDA; |
| --- | --- |

E.

întrucât un procent ridicat din infecțiile cu HIV rămâne nediagnosticat; întrucât numeroase persoane nu știu dacă sunt infectate sau nu și este posibil să afle acest lucru numai după ce sunt afectate de boli conexe HIV/SIDA;

| F. | întrucât infecțiozitatea virusului HIV crește în mod semnificativ în prezența altor boli cu transmitere sexuală (precum gonoreea, clamidia, herpesul sau sifilisul); |
| --- | --- |

F.

întrucât infecțiozitatea virusului HIV crește în mod semnificativ în prezența altor boli cu transmitere sexuală (precum gonoreea, clamidia, herpesul sau sifilisul);

| G. | întrucât epidemia la nivelul consumatorilor de droguri injectabile intravenos reprezintă unul dintre motivele extinderii rapide a infectării cu HIV în numeroase țări din Europa de Est; |
| --- | --- |

G.

întrucât epidemia la nivelul consumatorilor de droguri injectabile intravenos reprezintă unul dintre motivele extinderii rapide a infectării cu HIV în numeroase țări din Europa de Est;

| H. | întrucât HIV/SIDA este o boală transmisibilă, existând deci riscul contaminării inclusiv de la persoane infectate, a căror infectare nu a fost încă detectată; |
| --- | --- |

H.

întrucât HIV/SIDA este o boală transmisibilă, existând deci riscul contaminării inclusiv de la persoane infectate, a căror infectare nu a fost încă detectată;

| I. | întrucât raportul ONUSIDA și OMS Europa intitulat „Progresele înregistrate în implementarea Declarației de la Dublin privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală” indică faptul că puține dintre cele 53 de țări din regiunea europeană au adoptat o poziție pentru a aborda stigmatizarea, discriminarea și drepturile omului în acord cu angajamentele asumate prin declarația de la Dublin; |
| --- | --- |

I.

întrucât raportul ONUSIDA și OMS Europa intitulat „Progresele înregistrate în implementarea Declarației de la Dublin privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală” indică faptul că puține dintre cele 53 de țări din regiunea europeană au adoptat o poziție pentru a aborda stigmatizarea, discriminarea și drepturile omului în acord cu angajamentele asumate prin declarația de la Dublin;

| J. | întrucât este esențială integrarea protecției drepturilor omului în fiecare aspect al reacției la HIV; |
| --- | --- |

J.

întrucât este esențială integrarea protecției drepturilor omului în fiecare aspect al reacției la HIV;

| K. | întrucât contracararea acestei epidemii impune necesitatea urgentă a cooperării transfrontaliere; |
| --- | --- |

K.

întrucât contracararea acestei epidemii impune necesitatea urgentă a cooperării transfrontaliere;

| L. | întrucât trebuie introduse măsuri eficace de sănătate publică pentru a facilita detectarea în fază timpurie a HIV, |
| --- | --- |

L.

întrucât trebuie introduse măsuri eficace de sănătate publică pentru a facilita detectarea în fază timpurie a HIV,

1.   solicită Consiliului și Comisiei să elaboreze o strategie privind HIV pentru a:

| — | promova diagnosticarea în fază timpurie și reducerea barierelor în calea testărilor; |
| --- | --- |

—

promova diagnosticarea în fază timpurie și reducerea barierelor în calea testărilor;

| — | asigura tratamentul în fază timpurie și informarea în legătură cu avantajele acestuia; |
| --- | --- |

—

asigura tratamentul în fază timpurie și informarea în legătură cu avantajele acestuia;

2.   solicită Comisiei să asigure o monitorizare și o supraveghere precisă din partea Centrului european de prevenire și control al bolilor, inclusiv publicarea unor estimări mai precise (amploare, caracteristici etc.) privind populația nediagnosticată, respectând totodată confidențialitatea și asigurând protecția datelor cu caracter personal;

3.   invită Comisia să mobilizeze resurse politice, financiare și umane semnificative pentru a sprijini implementarea unei astfel de strategii;

4.   invită Comisia și statele membre să garanteze accesul la testare, care trebuie să rămână liber și anonim,

5.   invită Comisia să realizeze o strategie de reducere a riscurilor legate de HIV/SIDA axată pe grupurile vulnerabile și pe grupurile despre care se știe că sunt expuse unor riscuri ridicate;

6.   invită Consiliul să încredințeze Comisiei sarcina de a elabora recomandări ale Consiliului referitoare la implementarea orientărilor privind testările și tratamentele bazate pe probe în fiecare stat membru;

7.   invită Consiliul să încredințeze Comisiei sarcina de a se asigura că, în viitor, monitorizarea progreselor realizate în lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și țările învecinate va include indicatori care abordează și evaluează în mod direct chestiunile legate de drepturile omului în ceea ce privește HIV/SIDA;

8.   invită statele membre ca, în cadrul jurisdicției lor, să adopte dispoziții care condamnă efectiv discriminarea persoanelor care trăiesc cu HIV/SIDA, inclusiv constrângerile care afectează libertatea de mișcare a acestora;

9.   invită statele membre să intensifice campaniile de educare și informare cu privire la prevenirea, testarea și tratarea HIV/SIDA;

10.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Programului Comun al Organizației Națiunilor Unite privind HIV/SIDA și Organizației Mondiale a Sănătății.

---

(1)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 348.

(2)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 871.

(3)  JO C 316 E, 20.12.2006, p. 366.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/65

---

Situația din sectorul apicol

P6_TA(2008)0567

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la situația din sectorul apicol

(2010/C 16 E/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât sectorul apicol din întreaga lume și în mod deosebit cel din Europa se confruntă cu dificultăți majore; |
| --- | --- |

A.

întrucât sectorul apicol din întreaga lume și în mod deosebit cel din Europa se confruntă cu dificultăți majore;

| B. | întrucât apicultura are efecte benefice asupra ecosistemului în general și
  este esențială pentru ecosistemul
  agricol în particular; |
| --- | --- |

B.

întrucât apicultura are efecte benefice asupra ecosistemului în general și
  este esențială pentru ecosistemul
  agricol în particular;

| C. | întrucât este esențială conservarea biodiversității, la care apicultura contribuie în mod semnificativ prin intermediul activităților de polenizare încrucișată; |
| --- | --- |

C.

întrucât este esențială conservarea biodiversității, la care apicultura contribuie în mod semnificativ prin intermediul activităților de polenizare încrucișată;

| D. | întrucât apicultura este practicată în Europa de mii de ani și face parte integrantă din patrimoniul cultural și agricol al Europei; |
| --- | --- |

D.

întrucât apicultura este practicată în Europa de mii de ani și face parte integrantă din patrimoniul cultural și agricol al Europei;

| E. | întrucât produsele apicole oferă beneficii nutritive și medicinale; |
| --- | --- |

E.

întrucât produsele apicole oferă beneficii nutritive și medicinale;

| F. | având în vedere că diversitatea și înaltul nivel de calitate al mierii și al altor produse de stupărit, cum ar fi lăptișorul de matcă, propolisul, veninul și ceara, realizate de sectorul apicol european, se datorează cunoștințelor tehnice și a bogăției mediului climatic; |
| --- | --- |

F.

având în vedere că diversitatea și înaltul nivel de calitate al mierii și al altor produse de stupărit, cum ar fi lăptișorul de matcă, propolisul, veninul și ceara, realizate de sectorul apicol european, se datorează cunoștințelor tehnice și a bogăției mediului climatic;

| G. | întrucât sectorul se confruntă cu concurență neloială din partea produselor care provin din țări terțe și sunt importate pe piața comunitară; |
| --- | --- |

G.

întrucât sectorul se confruntă cu concurență neloială din partea produselor care provin din țări terțe și sunt importate pe piața comunitară;

| H. | întrucât mierea poate fi importată din diferite regiuni ale lumii, însă doar existența unui număr suficient de albine poate garanta polenizarea; |
| --- | --- |

H.

întrucât mierea poate fi importată din diferite regiuni ale lumii, însă doar existența unui număr suficient de albine poate garanta polenizarea;

| I. | întrucât există o amenințare gravă de declin al coloniilor de albine din cauza scăderii semnificative a resurselor de polen și nectar; |
| --- | --- |

I.

întrucât există o amenințare gravă de declin al coloniilor de albine din cauza scăderii semnificative a resurselor de polen și nectar;

| J. | întrucât se observă o scădere drastică a numărului de colonii de albine pe plan mondial; |
| --- | --- |

J.

întrucât se observă o scădere drastică a numărului de colonii de albine pe plan mondial;

| K. | întrucât prezența continuă a paraziților Varroa spp în stupi, sindromul colapsului coloniilor (colony collapse disorder) și răspândirea parazitului Nosema ceranae sunt unele dintre cauzele crizei în ceea ce privește sănătatea albinelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât prezența continuă a paraziților Varroa spp în stupi, sindromul colapsului coloniilor (colony collapse disorder) și răspândirea parazitului Nosema ceranae sunt unele dintre cauzele crizei în ceea ce privește sănătatea albinelor;

| L. | întrucât 76 % din producția de alimente pentru consum uman este dependentă de sectorul apicol; |
| --- | --- |

L.

întrucât 76 % din producția de alimente pentru consum uman este dependentă de sectorul apicol;

| M. | întrucât 84 % din speciile de plante cultivate în Europa depind de polenizare; |
| --- | --- |

M.

întrucât 84 % din speciile de plante cultivate în Europa depind de polenizare;

| N. | întrucât instrucțiunile și bunele practici aplicabile în cazul utilizării produselor biocide sunt prea adesea ignorate; |
| --- | --- |

N.

întrucât instrucțiunile și bunele practici aplicabile în cazul utilizării produselor biocide sunt prea adesea ignorate;

| O. | întrucât nu există încă metode de eradicare a numitor boli ale albinelor, care provoacă o scădere a rezistenței acestora și pierderea stupilor, |
| --- | --- |

O.

întrucât nu există încă metode de eradicare a numitor boli ale albinelor, care provoacă o scădere a rezistenței acestora și pierderea stupilor,

1.   consideră că este esențial să se răspundă fără întârziere la criza cu care se confruntă sănătatea albinelor, într-un mod adecvat și cu instrumente eficiente;

2.   consideră că ar trebui luate măsuri pentru a aborda problema concurenței neloiale pe care o reprezintă produsele apicole provenite din țări terțe, determinată, în parte, de costuri de producție mai reduse, în special în ceea ce privește prețul zahărului și al mâinii de lucru;

3.   invită Comisia să promoveze fără întârziere noi activități de cercetare privind paraziții și bolile care decimează albinele,
  precum și alte cauze posibile cum ar fi reducerea diversității genetice și creșterea culturilor modificate genetic
  , precum și originea acestor boli, disponibilizând mijloace bugetare suplimentare în acest scop;

4.   consideră că este indispensabil să se introducă obligația de a menționa pe etichete țara de origine a mierii de albine;

5.   solicită Comisiei să instituie, în contextul bilanțului de sănătate al PAC, măsuri care să încurajeze crearea unor zone de redresare ecologică (cum ar fi ariile cu destinație apicolă), în special în zonele întinse de culturi arabile; solicită ca zonele de redresare să se situeze în părțile cel mai dificil de cultivat ale terenurilor, unde s-ar putea dezvolta plante cum ar fi facelia, limba mielului, muștarul de câmp sau trifoiul alb, acestea devenind surse importante de polen și nectar în ariile de recoltare ale albinelor;

6.   invită Consiliul și Comisia să ia în considerare în mod corespunzător sănătatea albinelor, posibilitățile de comercializare a produselor apicole și impactul economic asupra sectorului apicol în cadrul tuturor discuțiilor și al viitoarelor măsuri legislative privind cultivarea de plante modificate genetic în Uniunea Europeană;

7.   invită Comisia să promoveze măsurile necesare pentru limitarea riscurilor de polenizare insuficientă, atât pentru apicultori cât și pentru agricultori, a căror producție ar putea crește în mod considerabil;

8.   invită Comisia să asigure monitorizarea și controlul calității apelor de suprafață, dat fiind faptul că albinele sunt foarte sensibile la orice deteriorare a mediului lor;

9.   solicită Comisiei să întreprindă cercetări cu privire la legătura care există între mortalitatea albinelor și utilizarea pesticidelor cum ar fi tiametoxam, imidacloprid, clotianidin și fipronil pentru a lua, dacă este cazul, măsurile care se impun cu privire la autorizarea acestor produse;

10.   invită Comisia să coordoneze toate informațiile referitoare la această situație, de care dispun în prezent statele membre; solicită Comisiei să colaboreze cu organizațiile recunoscute în vederea schimbului de informații științifice de care acestea dispun cu privire la impactul pesticidelor asupra albinelor;

11.   consideră că este indispensabil să se introducă obligația de a analiza mierea importată pentru a putea detecta prezența eventuală a bacililor care provoacă loca americană;

12.   îndeamnă Comisia să propună un mecanism de ajutor financiar pentru exploatațiile apicole care se confruntă cu dificultăți cauzate de mortalitatea albinelor;

13.   solicită Comisiei să introducă în cadrul politicilor sale din domeniul veterinar cercetarea cu privire la bolile albinelor și măsuri pentru combaterea acestora;

14.   solicită Comisiei să invite toate statele membre să acorde un ajutor imediat sectorului apicol;

15.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/67

---

Inspecțiile de mediu în statele membre

P6_TA(2008)0568

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la revizuirea Recomandării 2001/331/CE de stabilire a unor criterii minime pentru inspecțiile de mediu în statele membre

(2010/C 16 E/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Recomandarea 2001/331/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de stabilire a unor criterii minime pentru inspecțiile de mediu în statele membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2001/331/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de stabilire a unor criterii minime pentru inspecțiile de mediu în statele membre (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2007 privind revizuirea Recomandării 2001/331/CE de stabilire a unor criterii minime pentru inspecțiile de mediu în statele membre (COM(2007)0707), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2007 privind revizuirea Recomandării 2001/331/CE de stabilire a unor criterii minime pentru inspecțiile de mediu în statele membre (COM(2007)0707),

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în 2001 Parlamentul European și Consiliul au adoptat Recomandarea 2001/331/CE, care conține criterii fără caracter obligatoriu pentru planificarea, efectuarea, monitorizarea și raportarea inspecțiilor de mediu, recunoscând că există mari diferențe între sistemele de inspecție din statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2001 Parlamentul European și Consiliul au adoptat Recomandarea 2001/331/CE, care conține criterii fără caracter obligatoriu pentru planificarea, efectuarea, monitorizarea și raportarea inspecțiilor de mediu, recunoscând că există mari diferențe între sistemele de inspecție din statele membre;

| B. | întrucât scopul acestei recomandări era de a spori gradul de respectare a legislației comunitare în domeniul mediului și de a contribui la aplicarea mai coerentă a acesteia în toate statele membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul acestei recomandări era de a spori gradul de respectare a legislației comunitare în domeniul mediului și de a contribui la aplicarea mai coerentă a acesteia în toate statele membre;

| C. | întrucât comunicarea menționată mai sus stabilește opiniile Comisiei în ceea ce privește evoluția ulterioară a recomandării, printre altele pe baza rapoartelor prezentate de statele membre cu privire la aplicarea de către acestea a recomandării; |
| --- | --- |

C.

întrucât comunicarea menționată mai sus stabilește opiniile Comisiei în ceea ce privește evoluția ulterioară a recomandării, printre altele pe baza rapoartelor prezentate de statele membre cu privire la aplicarea de către acestea a recomandării;

| D. | întrucât în comunicarea respectivă se constată că informațiile prezentate de statele membre cu privire la modul în care au aplicat recomandarea sunt „incomplete sau dificil de comparat”; |
| --- | --- |

D.

întrucât în comunicarea respectivă se constată că informațiile prezentate de statele membre cu privire la modul în care au aplicat recomandarea sunt „incomplete sau dificil de comparat”;

| E. | întrucât informațiile prezentate de statele membre au arătat că „numai câteva au aplicat-o integral” și că „încă există diferențe mari între modalitățile de efectuare a inspecțiilor de mediu în Comunitate”; |
| --- | --- |

E.

întrucât informațiile prezentate de statele membre au arătat că „numai câteva au aplicat-o integral” și că „încă există diferențe mari între modalitățile de efectuare a inspecțiilor de mediu în Comunitate”;

| F. | întrucât, potrivit Comisiei, situația aplicării incomplete se datorează parțial interpretărilor diferite pe care statele membre le-au dat definițiilor și criteriilor recomandării, precum și cerințelor de raportare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit Comisiei, situația aplicării incomplete se datorează parțial interpretărilor diferite pe care statele membre le-au dat definițiilor și criteriilor recomandării, precum și cerințelor de raportare;

| G. | întrucât Comisia recunoaște faptul că domeniul de aplicare al recomandării este inadecvat și nu include multe activități importante, precum Natura 2000, controlul transporturilor ilegale de deșeuri, înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), restricționarea anumitor substanțe periculoase în produse (de exemplu, Directiva privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice), comerțul cu specii pe cale de dispariție, precum și activitățile legate de organisme modificate genetic și sistemele bazate pe principiul responsabilității producătorilor, |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia recunoaște faptul că domeniul de aplicare al recomandării este inadecvat și nu include multe activități importante, precum Natura 2000, controlul transporturilor ilegale de deșeuri, înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), restricționarea anumitor substanțe periculoase în produse (de exemplu, Directiva privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice), comerțul cu specii pe cale de dispariție, precum și activitățile legate de organisme modificate genetic și sistemele bazate pe principiul responsabilității producătorilor,

1.   își exprimă îngrijorarea față de concluzia Comisiei, conform căreia în Comunitate nu se poate asigura deplina punere în aplicare a legislației privind mediul, acest lucru cauzând nu numai o continuă degradare a mediului, ci și denaturări ale concurenței;

2.   subliniază faptul că o aplicare temeinică și uniformă a legislației comunitare privind mediul este esențială și că, în caz contrar, nu s-ar mai răspunde așteptărilor publicului și s-ar submina reputația Comunității, în calitatea acesteia de gardian eficient al mediului;

3.   se opune intenției Comisiei de a aborda această problemă numai printr-o recomandare fără caracter obligatoriu și prin introducerea unor cerințe specifice, obligatorii din punct de vedere juridic, în legislația sectorială;

4.   îndeamnă Comisia să prezinte, în schimb, până la sfârșitul anului 2009, o propunere de directivă privind inspecțiile de mediu, care să clarifice definițiile și criteriile stabilite în Recomandarea 2001/331/CE și care să-i extindă domeniul de aplicare;

5.   consideră că este esențial să se consolideze Rețeaua europeană de punere în aplicare a legislației din domeniul mediului (rețeaua IMPEL) și solicită Comisiei să raporteze, până la sfârșitul anului 2009, cu privire la posibilitățile de a realiza acest lucru, inclusiv la instituirea unui serviciu comunitar pentru inspecțiile de mediu;

6.   propune să se pună mai mult accent pe sprijinirea educației și informării în domeniul mediului, al căror conținut specific se va stabili la nivel local, regional și național ținând cont de nevoile și problemele identificate într-un anumit domeniu;

7.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 118, 27.4.2001, p. 41.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/68

---

Somalia

P6_TA(2008)0569

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la Somalia

(2010/C 16 E/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind situația din Somalia, în mod special cea din 15 noiembrie 2007 privind Somalia (1) și cea din 19 iunie 2008 2008 referitoare la uciderea cu regularitate a civililor în Somalia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind situația din Somalia, în mod special cea din 15 noiembrie 2007 privind Somalia (1) și cea din 19 iunie 2008 2008 referitoare la uciderea cu regularitate a civililor în Somalia (2),

| — | având în vedere Raportul Amnesty International de la 1 noiembrie 2008 intitulat „Situația în lume a drepturilor omului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Amnesty International de la 1 noiembrie 2008 intitulat „Situația în lume a drepturilor omului”,

| — | având în vedere declarația din 8 noiembrie 2008 a Reprezentatului special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflictele armate, Radhika Coomaraswamy, care condamnă lapidarea Aishei Ibrahim Duhulow, de 13 ani, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 noiembrie 2008 a Reprezentatului special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflictele armate, Radhika Coomaraswamy, care condamnă lapidarea Aishei Ibrahim Duhulow, de 13 ani,

| — | având în vedere diversele instrumente regionale privind drepturile omului și, în special, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981 și Protocolul din 2003 la aceasta privind drepturile femeilor în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere diversele instrumente regionale privind drepturile omului și, în special, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981 și Protocolul din 2003 la aceasta privind drepturile femeilor în Africa,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 27 octombrie 2008 o fetiță de 13 ani, numită Aisha Ibrahim Duhulow, a fost lapidată în Somalia; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 27 octombrie 2008 o fetiță de 13 ani, numită Aisha Ibrahim Duhulow, a fost lapidată în Somalia;

| B. | întrucât un grup de 50 de bărbați au comis lapidarea pe un stadion în portul sudic Kismayo, în fața a aproximativ 1 000 de spectatori; |
| --- | --- |

B.

întrucât un grup de 50 de bărbați au comis lapidarea pe un stadion în portul sudic Kismayo, în fața a aproximativ 1 000 de spectatori;

| C. | întrucât aceasta a fost acuzată și condamnată pentru adulter și pentru încălcarea legii islamice, fiind de fapt victima unui viol comis de trei bărbați; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceasta a fost acuzată și condamnată pentru adulter și pentru încălcarea legii islamice, fiind de fapt victima unui viol comis de trei bărbați;

| D. | întrucât miliția al-Shabab, care controlează Kismayo, a reținut și a comandat execuția prin lapidare a Aishei Ibrahim Duhulow, dar nici nu i-a arestat, nici nu i-a reținut pe cei acuzați de viol; |
| --- | --- |

D.

întrucât miliția al-Shabab, care controlează Kismayo, a reținut și a comandat execuția prin lapidare a Aishei Ibrahim Duhulow, dar nici nu i-a arestat, nici nu i-a reținut pe cei acuzați de viol;

| E. | întrucât, pe stadion, membrii miliției au deschis focul când unii dintre persoanele aflate pe stadion au încercat să-i salveze viața Aishei Ibrahim Duhulow, împușcând mortal un băiat, care era simplu spectator; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pe stadion, membrii miliției au deschis focul când unii dintre persoanele aflate pe stadion au încercat să-i salveze viața Aishei Ibrahim Duhulow, împușcând mortal un băiat, care era simplu spectator;

| F. | întrucât, conform unor informații din surse credibile, activiștii pentru drepturile omului din Kismayo au primit amenințări cu moartea din partea miliției al-Shabab, care îi acuză de răspândirea de informații false cu privire la acest incident; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform unor informații din surse credibile, activiștii pentru drepturile omului din Kismayo au primit amenințări cu moartea din partea miliției al-Shabab, care îi acuză de răspândirea de informații false cu privire la acest incident;

| G. | întrucât, datorită situației dramatice din Somalia și a violenței la scară largă comise de anumite facțiuni ale Alianței pentru reeliberarea Somaliei (așa numitele „tribunale islamice”), care încearcă să răstoarne guvernul legitim al Somaliei, în fiecare zi, în Somalia, drepturile omului sunt încălcate în mod grav; |
| --- | --- |

G.

întrucât, datorită situației dramatice din Somalia și a violenței la scară largă comise de anumite facțiuni ale Alianței pentru reeliberarea Somaliei (așa numitele „tribunale islamice”), care încearcă să răstoarne guvernul legitim al Somaliei, în fiecare zi, în Somalia, drepturile omului sunt încălcate în mod grav;

| H. | întrucât aceste încălcări ale drepturilor omului includ răpirea recentă a două călugărițe roman-catolice italiene din Kenya, și ducerea acestora în Somalia, și creșterea numărului de atentate sinucigașe, care s-au soldat cu moartea a cel puțin 30 de persoane pe parcursul ultimelor săptămâni în nordul țării; |
| --- | --- |

H.

întrucât aceste încălcări ale drepturilor omului includ răpirea recentă a două călugărițe roman-catolice italiene din Kenya, și ducerea acestora în Somalia, și creșterea numărului de atentate sinucigașe, care s-au soldat cu moartea a cel puțin 30 de persoane pe parcursul ultimelor săptămâni în nordul țării;

| I. | întrucât membrii personalului unor organizații internaționale prezente pe teritoriul acestei țări au fost recent ținta violențelor și a asasinatelor și întrucât cea mai mare parte a acestora le-au fost atribuite membrilor grupărilor armate de opoziție, inclusiv ai miliției al-Shabab, și ai facțiunilor „tribunalelor islamice”; |
| --- | --- |

I.

întrucât membrii personalului unor organizații internaționale prezente pe teritoriul acestei țări au fost recent ținta violențelor și a asasinatelor și întrucât cea mai mare parte a acestora le-au fost atribuite membrilor grupărilor armate de opoziție, inclusiv ai miliției al-Shabab, și ai facțiunilor „tribunalelor islamice”;

| J. | întrucât insurgenții islamiști au comis flagelări publice în capitala Mogadishu, în încercarea de a demonstra sporirea puterii lor; |
| --- | --- |

J.

întrucât insurgenții islamiști au comis flagelări publice în capitala Mogadishu, în încercarea de a demonstra sporirea puterii lor;

| K. | întrucât aceste acte brutale ilustrează metodele folosite de milițiile de acest tip și, în general, riscurile în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, în cazul răspândirii controlului acestora asupra țării; |
| --- | --- |

K.

întrucât aceste acte brutale ilustrează metodele folosite de milițiile de acest tip și, în general, riscurile în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, în cazul răspândirii controlului acestora asupra țării;

| L. | întrucât Guvernul federal de tranziție din Somalia (GFT) și Alianța pentru reeliberarea Somaliei (ARS) au semnat un acord de încetare a focului la 26 octombrie 2008 la Djibouti, și întrucât liderii regionali din cadrul Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD) au prezentat un plan de pace pentru Somalia la reuniunea specială la nivel înalt desfășurată la Nairobi în 28-29 octombrie 2008; |
| --- | --- |

L.

întrucât Guvernul federal de tranziție din Somalia (GFT) și Alianța pentru reeliberarea Somaliei (ARS) au semnat un acord de încetare a focului la 26 octombrie 2008 la Djibouti, și întrucât liderii regionali din cadrul Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD) au prezentat un plan de pace pentru Somalia la reuniunea specială la nivel înalt desfășurată la Nairobi în 28-29 octombrie 2008;

| M. | întrucât este esențial ca GFT din Somalia și președintele acestuia, dl Abdullahi Yusuf, să fie sprijiniți, |
| --- | --- |

M.

întrucât este esențial ca GFT din Somalia și președintele acestuia, dl Abdullahi Yusuf, să fie sprijiniți,

1.   condamnă cu tărie lapidarea și executarea Aishei Ibrahim Duhulow și își exprimă consternarea față de acest act barbar comis împotriva unei victime de 13 ani a unui viol;

2.   solicită guvernului somalez să condamne această execuție și să ia măsuri împotriva acestui tip de execuții brutale în viitor;

3.   solicită guvernului somalez să emită documente și să facă declarații pentru a-i reda demnitatea, postmortem, Aishei Ibrahim Duhulow;

4.   sprijină încercările guvernului somalez legitim de a prelua controlul asupra portului Kismayo și solicită ca persoanele acuzate de violul Aishei Ibrahim Duhulow să fie aduse în fața justiției în conformitate cu procedurile legale;

5.   solicită UE să furnizeze sprijinul necesar pentru crearea unui guvern democratic de durată în Somalia și să continue să ajute guvernul somalez să-și impună controlul în întreaga țară și să instituie statul de drept, vizând compatibilitatea cu obligațiile internaționale privind drepturile omului, care ar împiedica acest tip de execuții în viitor;

6.   îndeamnă cu insistență misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM) să se folosească pe deplin de mandatul său pentru a proteja civilii, în special femeile și copiii, și solicită mandatarea acesteia pentru a monitoriza, investiga și raporta încălcările drepturilor omului;

7.   solicită atât autorităților somaleze, cât și celor kenyene să depună toate eforturile posibile și să ia toate măsurile politice și diplomatice posibile pentru a garanta eliberarea celor două călugărițe roman-catolice italiene;

8.   sprijină cu tărie acordul de la Djibouti dintre TFG și ARS, al cărui scop este să pună capăt anilor întregi de ostilități din Somalia, să ofere o soluție de durată pentru reinstaurarea păcii și să pună capăt abuzurilor menționate în prezenta rezoluție;

9.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, secretarilor generali ai Organizației Națiunilor Unite și Uniunii Africane, guvernelor IGAD, AMISON, precum și guvernului somalez.

---

(1)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 479.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/71

---

Pedeapsa cu moartea în Nigeria

P6_TA(2008)0570

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea în Nigeria

(2010/C 16 E/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind încălcările drepturilor omului în Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind încălcările drepturilor omului în Nigeria,

| — | având în vedere moratoriul în vigoare asupra aplicării de către guvernul federal al Nigeriei a pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere moratoriul în vigoare asupra aplicării de către guvernul federal al Nigeriei a pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983,

| — | având în vedere Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului din 1990, ratificată de Nigeria la 23 iulie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului din 1990, ratificată de Nigeria la 23 iulie 2001,

| — | având în vedere Convenția împotriva torturii și altor tratamente sau pedeapse crude, inumane sau degradante din 1984, ratificată de Nigeria la 28 iulie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția împotriva torturii și altor tratamente sau pedeapse crude, inumane sau degradante din 1984, ratificată de Nigeria la 28 iulie 2001,

| — | având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979, ratificată de Nigeria la 13 iunie 1985, și Protocolul opțional la aceasta din 1999, ratificat de Nigeria la 22 noiembrie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979, ratificată de Nigeria la 13 iunie 1985, și Protocolul opțional la aceasta din 1999, ratificat de Nigeria la 22 noiembrie 2004,

| — | având în vedere Convenția privind drepturile copilului din 1989, ratificată de Nigeria la 19 aprilie 1991, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind drepturile copilului din 1989, ratificată de Nigeria la 19 aprilie 1991,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât peste 720 de bărbați și 11 femei din închisorile din Nigeria fac obiectul unei sentințe de pedeapsă cu moartea; |
| --- | --- |

A.

întrucât peste 720 de bărbați și 11 femei din închisorile din Nigeria fac obiectul unei sentințe de pedeapsă cu moartea;

| B. | întrucât Grupul național nigerian de studiu privind pedeapsa cu moartea și Comisia prezidențială pentru reforma administrației din domeniul justiției au constatat că deținuții care își așteaptă execuția sunt aproape în exclusivitate săraci și lipsiți de reprezentare juridică; |
| --- | --- |

B.

întrucât Grupul național nigerian de studiu privind pedeapsa cu moartea și Comisia prezidențială pentru reforma administrației din domeniul justiției au constatat că deținuții care își așteaptă execuția sunt aproape în exclusivitate săraci și lipsiți de reprezentare juridică;

| C. | întrucât, în ciuda faptului că dreptul internațional interzice aplicarea pedepsei cu moartea infractorilor minori, cel puțin 40 dintre deținuții care își așteaptă execuția aveau vârsta cuprinsă între 13 și 17 ani în momentul comiterii infracțiunii care le este imputată; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ciuda faptului că dreptul internațional interzice aplicarea pedepsei cu moartea infractorilor minori, cel puțin 40 dintre deținuții care își așteaptă execuția aveau vârsta cuprinsă între 13 și 17 ani în momentul comiterii infracțiunii care le este imputată;

| D. | întrucât tribunalele islamice Sharia au jurisdicție asupra cazurilor penale în 12 dintre cele 36 de state din Nigeria; întrucât aceste tribunale continuă să pronunțe pedepse cu moartea, precum și sentințe de flagelare și amputare; |
| --- | --- |

D.

întrucât tribunalele islamice Sharia au jurisdicție asupra cazurilor penale în 12 dintre cele 36 de state din Nigeria; întrucât aceste tribunale continuă să pronunțe pedepse cu moartea, precum și sentințe de flagelare și amputare;

| E. | întrucât 47 % din deținuții condamnați la pedeapsa cu moartea sunt în așteptarea încheierii procedurii de recurs, un sfert din procedurile de recurs inițiate de deținuți durează de 5 ani, 6 % din deținuții ale căror proceduri de recurs sunt în derulare așteaptă de peste 20 de ani, iar un deținut este de 24 de ani pe lista condamnaților la pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

E.

întrucât 47 % din deținuții condamnați la pedeapsa cu moartea sunt în așteptarea încheierii procedurii de recurs, un sfert din procedurile de recurs inițiate de deținuți durează de 5 ani, 6 % din deținuții ale căror proceduri de recurs sunt în derulare așteaptă de peste 20 de ani, iar un deținut este de 24 de ani pe lista condamnaților la pedeapsa cu moartea;

| F. | întrucât sistemul nigerian de justiție penală este plin de corupție, neglijență și este afectat de o lipsă importantă de resurse; |
| --- | --- |

F.

întrucât sistemul nigerian de justiție penală este plin de corupție, neglijență și este afectat de o lipsă importantă de resurse;

| G. | întrucât tortura, deși interzisă în Nigeria, este aplicată zilnic și aproape 80 % dintre deținuții din închisorile nigeriene afirmă că sunt bătuți, amenințați cu arme sau torturați în celulele din jurisdicția poliției; |
| --- | --- |

G.

întrucât tortura, deși interzisă în Nigeria, este aplicată zilnic și aproape 80 % dintre deținuții din închisorile nigeriene afirmă că sunt bătuți, amenințați cu arme sau torturați în celulele din jurisdicția poliției;

| H. | întrucât mulți dintre deținuții care își așteaptă procesul și care sunt pe lista condamnaților la moarte sunt supuși la extorcare de către agenții de poliție, care le cer bani pentru a-i pune în libertate; |
| --- | --- |

H.

întrucât mulți dintre deținuții care își așteaptă procesul și care sunt pe lista condamnaților la moarte sunt supuși la extorcare de către agenții de poliție, care le cer bani pentru a-i pune în libertate;

| I. | întrucât mai bine de jumătate dintre cei 40 000 de deținuți din Nigeria nu au fost încă judecați sau condamnați; |
| --- | --- |

I.

întrucât mai bine de jumătate dintre cei 40 000 de deținuți din Nigeria nu au fost încă judecați sau condamnați;

| J. | întrucât boli cronice, dar care pot fi prevenite, precum HIV, malaria, tuberculoza, gripa și pneumonia sunt de asemenea prezente în închisori; |
| --- | --- |

J.

întrucât boli cronice, dar care pot fi prevenite, precum HIV, malaria, tuberculoza, gripa și pneumonia sunt de asemenea prezente în închisori;

| K. | întrucât autoritățile nigeriene au întreprins o serie de încercări de a soluționa problemele din sistemul judiciar al țării; întrucât Grupul național de studiere a pedepsei cu moartea (2004) și Comisia prezidențială pentru reforma administrației din domeniul justiției (2007) și-au exprimat dubiile cu privire la faptul că pedeapsa cu moartea contribuie la scăderea ratei și a amplorii infracționalității din Nigeria; întrucât, cu toate acestea, nici guvernul federal și nici guvernele statelor nu au întreprins acțiuni pentru a soluționa problemele stringente scoase în evidență de cele două grupuri de studiu; |
| --- | --- |

K.

întrucât autoritățile nigeriene au întreprins o serie de încercări de a soluționa problemele din sistemul judiciar al țării; întrucât Grupul național de studiere a pedepsei cu moartea (2004) și Comisia prezidențială pentru reforma administrației din domeniul justiției (2007) și-au exprimat dubiile cu privire la faptul că pedeapsa cu moartea contribuie la scăderea ratei și a amplorii infracționalității din Nigeria; întrucât, cu toate acestea, nici guvernul federal și nici guvernele statelor nu au întreprins acțiuni pentru a soluționa problemele stringente scoase în evidență de cele două grupuri de studiu;

| L. | întrucât Nigeria nu a raportat, la nivel oficial, nicio execuție din 2002 încoace; |
| --- | --- |

L.

întrucât Nigeria nu a raportat, la nivel oficial, nicio execuție din 2002 încoace;

| M. | întrucât se știe că numai în 7 dintre cele 53 de state membre ale Uniunii Africane au avut loc execuții în 2007, în timp ce 13 țări africane au abolit pedeapsa cu moartea prin lege, iar alte 22 de țări au abolit-o în practică; |
| --- | --- |

M.

întrucât se știe că numai în 7 dintre cele 53 de state membre ale Uniunii Africane au avut loc execuții în 2007, în timp ce 13 țări africane au abolit pedeapsa cu moartea prin lege, iar alte 22 de țări au abolit-o în practică;

| N. | întrucât în 1977 numai 16 țări aboliseră pedeapsa cu moartea în cazul tuturor infracțiunilor; întrucât în prezent 137 dintre cele 192 de țări membre ale ONU au abolit pedeapsa cu moartea prin lege sau în practică, |
| --- | --- |

N.

întrucât în 1977 numai 16 țări aboliseră pedeapsa cu moartea în cazul tuturor infracțiunilor; întrucât în prezent 137 dintre cele 192 de țări membre ale ONU au abolit pedeapsa cu moartea prin lege sau în practică,

1.   solicită guvernului federal din Nigeria și guvernelor statelor din Nigeria să abolească pedeapsa cu moartea;

2.   solicită guvernului federal din Nigeria și guvernelor statelor din Nigeria să declare, în așteptarea abolirii, un moratoriu imediat asupra tuturor execuțiilor, astfel cum se prevede în rezoluția 62/149 din 26 februarie 2008 a Adunării Generale a ONU, și să comute fără întârziere toate sentințele la moarte în pedepse cu închisoarea;

3.   solicită guvernului federal din Nigeria și guvernelor statelor din Nigeria să elaboreze o abordare cuprinzătoare pentru problema infracționalității și să explice cum va fi soluționată situația infracționalității;

4.   îndeamnă guvernul federal din Nigeria și guvernele statelor din Nigeria să elimine toate dispozițiile atât din legislația federală, cât și din cea a statelor, care prevăd pedeapsa cu moartea pentru persoanele care aveau vârsta mai mică de 18 ani în momentul săvârșirii infracțiunii imputate;

5.   solicită guvernului federal din Nigeria și guvernelor statelor din Nigeria să garanteze, în cazurile care fac obiectul pedepsei capitale, că sunt respectate cele mai stricte standarde recunoscute la nivel internațional și constituționale privind procesul echitabil, în special în ceea ce privește reprezentarea juridică neadecvată a deținuților mai săraci, mărturisirile sau probele obținute prin violență, constrângere sau tortură, procesele și perioadele de recurs excesiv de lungi și condamnarea minorilor;

6.   solicită guvernului federal din Nigeria să ratifice cel de-al Doilea protocol opțional la Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 1989 și Protocolul opțional la Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente crude, inumane sau degradante din 2002;

7.   îndeamnă guvernele statelor din Nigeria să elimine toate dispozițiile privind pedepsele cu moartea obligatorii;

8.   solicită guvernului federal din Nigeria și guvernelor statelor din Nigeria să pună în aplicare recomandările Grupului național de studiere a pedepsei cu moartea (2004) și ale Comisiei prezidențiale pentru reforma administrației din domeniul justiției (2007), în special în ceea ce privește instituirea unui moratoriu asupra execuțiilor și comutarea tuturor sentințelor de pedeapsă cu moartea;

9.   solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să ofere asistență tehnică autorităților nigeriene în vederea revizuirii legislației care prevede pedeapsa cu moartea, a abolirii pedepsei cu moartea și a îmbunătățirii procedurilor de anchetare ale poliției nigeriene;

10.   solicită să fie sprijinite activitățile Grupului de lucru pentru pedeapsa cu moartea al Comisiei africane pentru drepturile omului și popoarelor, care urmăresc elaborarea unui protocol la Carta africană în vederea abolirii pedepsei cu moartea, făcând totodată imposibilă reinstituirea acesteia;

11.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest, guvernului federal și parlamentului federal din Nigeria, Uniunii Africane și Parlamentului Panafrican.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/73

---

Cazul familiei al-Kurd

P6_TA(2008)0571

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la cazul familiei al-Kurd

(2010/C 16 E/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente privind Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente privind Orientul Mijlociu,

| — | având în vedere raportul elaborat de delegația sa ad-hoc în Israel și teritoriile palestiniene (30 mai-2 iunie 2008) și concluziile acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul elaborat de delegația sa ad-hoc în Israel și teritoriile palestiniene (30 mai-2 iunie 2008) și concluziile acestuia,

| — | având în vedere cea de-a Patra Convenție de la Geneva, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a Patra Convenție de la Geneva,

| — | având în vedere rezoluțiile ONU privind această problematică, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile ONU privind această problematică,

| — | având în vedere Acordul de asociere UE-Israel, în special articolul 2 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere UE-Israel, în special articolul 2 din acesta,

| — | având în vedere declarația emisă de Președinția UE în numele Uniunii Europene la 10 noiembrie 2008 privind distrugerea caselor în estul Ierusalimului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația emisă de Președinția UE în numele Uniunii Europene la 10 noiembrie 2008 privind distrugerea caselor în estul Ierusalimului,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în noaptea de duminică 9 noiembrie 2008, membrii ai poliției și ai forțelor armate israeliene au evacuat familia al-Kurd din locuința sa din cartierul Sheikh Jarrah aflat în Ierusalimul de Est, în care a locuit timp de mai bine de 50 de ani; întrucât, imediat după evacuare, au permis unor coloniști să intre în casa familiei, după care au blocat zona; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în noaptea de duminică 9 noiembrie 2008, membrii ai poliției și ai forțelor armate israeliene au evacuat familia al-Kurd din locuința sa din cartierul Sheikh Jarrah aflat în Ierusalimul de Est, în care a locuit timp de mai bine de 50 de ani; întrucât, imediat după evacuare, au permis unor coloniști să intre în casa familiei, după care au blocat zona;

| B. | întrucât evacuarea a fost realizată în temeiul unei hotărâri a Curții Supreme a Israelului din 16 iulie 2008 în urma unor proceduri juridice îndelungate și controversate înaintea instanțelor și autorităților israeliene referitoare la dreptul la proprietate; |
| --- | --- |

B.

întrucât evacuarea a fost realizată în temeiul unei hotărâri a Curții Supreme a Israelului din 16 iulie 2008 în urma unor proceduri juridice îndelungate și controversate înaintea instanțelor și autorităților israeliene referitoare la dreptul la proprietate;

| C. | întrucât Agenția ONU de ajutor și lucrări pentru refugiații palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) a declarat că va continua să ofere asistență familiei; |
| --- | --- |

C.

întrucât Agenția ONU de ajutor și lucrări pentru refugiații palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) a declarat că va continua să ofere asistență familiei;

| D. | întrucât evacuarea a fost realizată în ciuda obiecțiilor internaționale; întrucât SUA a interpelat autoritățile israeliene în legătură cu această problemă; întrucât această decizie poate deschide calea pentru ocuparea a încă 26 de case în cartierul Sheikh Jarrah din Ierusalimul de Est, încă 26 de familii fiind vizate pentru evacuări; întrucât această problemă are consecințe politice asupra viitorului statut al Ierusalimului de Est; |
| --- | --- |

D.

întrucât evacuarea a fost realizată în ciuda obiecțiilor internaționale; întrucât SUA a interpelat autoritățile israeliene în legătură cu această problemă; întrucât această decizie poate deschide calea pentru ocuparea a încă 26 de case în cartierul Sheikh Jarrah din Ierusalimul de Est, încă 26 de familii fiind vizate pentru evacuări; întrucât această problemă are consecințe politice asupra viitorului statut al Ierusalimului de Est;

| E. | atrăgând atenția asupra rezoluțiilor relevante ale Consiliului de Securitate al ONU și asupra faptului că suveranitatea Israelului asupra Ierusalimului de Est nu a fost recunoscută de comunitatea internațională; |
| --- | --- |

E.

atrăgând atenția asupra rezoluțiilor relevante ale Consiliului de Securitate al ONU și asupra faptului că suveranitatea Israelului asupra Ierusalimului de Est nu a fost recunoscută de comunitatea internațională;

| F. | întrucât o delegație a Parlamentului European a vizitat cartierul Sheikh Jarrah la data de 3 noiembrie 2008 și a avut ocazia de a se întâlni cu familia al-Kurd; |
| --- | --- |

F.

întrucât o delegație a Parlamentului European a vizitat cartierul Sheikh Jarrah la data de 3 noiembrie 2008 și a avut ocazia de a se întâlni cu familia al-Kurd;

1.   își exprimă profunda îngrijorare cu privire la evacuarea familiei al-Kurd, la recenta distrugere a caselor familiilor palestiniene de către autoritățile israeliene în mai multe zone ale Ierusalimului de Est și la eventualele consecințe grave ale acestor măsuri;

2.   subliniază faptul că aceste operațiuni, care afectează grav viața locuitorilor din aceste zone, încalcă dispozițiile dreptului internațional și invită autoritățile israeliene să înceteze operațiunile de acest fel cât mai curând posibil;

3.   subliniază, recunoscând în același timp independența puterii judecătorești israeliene în cadrul frontierelor recunoscute la nivel internațional ale statului Israel, faptul că Ierusalimul de Est nu cade sub incidența jurisdicției instanțelor israeliene în conformitate cu dispozițiile dreptului internațional;

4.   invită Consiliul, Comisia și comunitatea internațională, inclusiv Cvartetul, să depună toate eforturile posibile pentru protejarea locuitorilor palestinieni din cartierul Sheikh Jarrah și din alte zone ale Ierusalimului de Est și invită Cvartetul să își asume un rol mai activ în acest sens;

5.   solicită din nou autorităților israeliene să înceteze de îndată orice extindere a așezărilor și construirea zidului de securitate dincolo de frontierele Israelului din 1967, acțiuni care încalcă dispozițiile dreptului internațional și care subminează eforturile de pace;

6.   declară că astfel de acțiuni nu fac altceva decât să reducă șansele obținerii unui acord de pace între palestinieni și israelieni; îndeamnă Israelul să se abțină de la orice măsuri unilaterale care ar putea compromite rezultatul negocierilor referitoare la statutul final, în special în Ierusalim;

7.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului reprezentant pentru politica externă și de securitate comună, guvernelor și parlamentelor statelor membre, trimisului special al Cvartetului pentru Orientul Mijlociu, guvernului Israelului, Knesset-ului, Președintelui Autorității Palestiniene și Consiliului Legislativ Palestinian.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUțIILE, ORGANELE șI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 18 noiembrie 2008

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/76

---

Cererea de ridicarea a imunității lui Frank Vanhecke

P6_TA(2008)0537

Decizia Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind cererea de ridicare a imunității lui Frank Vanhecke (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Frank Vanhecke, transmisă, la solicitarea Procurorului Public din Dendermonde, de Ministrul de Justiție al Regatului Belgiei și comunicată în ședința plenară din 10 aprilie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Frank Vanhecke, transmisă, la solicitarea Procurorului Public din Dendermonde, de Ministrul de Justiție al Regatului Belgiei și comunicată în ședința plenară din 10 aprilie 2008,

| — | în urma audierii lui Frank Vanhecke, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Frank Vanhecke, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1),

| — | având în vedere articolele 58 și 59 din Constituția Belgiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 58 și 59 din Constituția Belgiei,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0421/2008),

1.   hotărăște să ridice imunitatea lui Frank Vanhecke;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente din Regatul Belgiei.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383, și cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/77

---

Cerere privind ridicarea imunității lui Massimo D'Alema

P6_TA(2008)0538

Decizia Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 privind cererea de ridicare a imunității dlui Massimo D'Alema (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității dlui D'Alema, transmisă de Parchetul de pe lângă Tribunalul Milano la data de 30 mai 2008, și comunicată în ședință plenară la 16 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității dlui D'Alema, transmisă de Parchetul de pe lângă Tribunalul Milano la data de 30 mai 2008, și comunicată în ședință plenară la 16 iunie 2008,

| — | având în vedere articolul 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1),

| — | având în vedere articolul 6 și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6–0422/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6–0422/2008),

1.   hotărăște să nu autorizeze utilizarea interceptărilor telefonice în cauză și să nu ridice imunitatea dlui Massimo D'Alema,

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților italiene competente.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383, și cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 18 noiembrie 2008

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/78

---

Încheierea protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare CE-Kazahstan pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană *

P6_TA(2008)0528

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană (COM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei(COM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei(COM(2007)0105),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare cu Republica Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare cu Republica Kazahstan,

| — | având în vedere articolul 44 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2), ultima teză, articolul 55, articolul 57 alineatul (2), articolul 71, articolul 80 alineatul (2), articolul 93, articolul 94, articolul 133, articolul 181a și articolul 300 alineatul (2), a doua teză, din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 44 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2), ultima teză, articolul 55, articolul 57 alineatul (2), articolul 71, articolul 80 alineatul (2), articolul 93, articolul 94, articolul 133, articolul 181a și articolul 300 alineatul (2), a doua teză, din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 101 din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 101 din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare a Bulgariei și a României, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare a Bulgariei și a României,

| — | având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0328/2008),

| — | având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0416/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0416/2008),

1.   aprobă încheierea protocolului;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și al Republicii Kazahstan.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/79

---

Întreprinderea comună pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) *

P6_TA(2008)0529

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 219/2007 al Consiliului privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (COM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0483),

| — | având în vedere articolele 171 și 172 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 171 și 172 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0305/2008),

| — | având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0439/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0439/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei;

2.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

3.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

4.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/79

---

Inscripționările legale ale autovehiculelor cu două sau trei roți (versiune codificată) ***I

P6_TA(2008)0530

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind inscripționările legale ale autovehiculelor cu două sau trei roți (versiune codificată) (COM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Procedura de codecizie — codificare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0318), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0318),

| — | având în vedere articolele 251 alineatul (2) și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora Comisia a înaintat propunerea către Parlament (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 251 alineatul (2) și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora Comisia a înaintat propunerea către Parlament (C6-0205/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0382/2008),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/80

---

Dreptul societăților comerciale privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic (versiune codificată) ***I

P6_TA(2008)0531

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului în materie de drept al societăților comerciale privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic (versiune codificată) (COM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Procedura de codecizie — codificare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0344),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 44 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 44 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0217/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0383/2008),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

1.   aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/81

---

Scaunul pentru conducătorul de tractoare agricole sau forestiere pe roți (versiune codificată) ***I

P6_TA(2008)0532

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la scaunul pentru conducătorul de tractoare agricole sau forestiere pe roți (versiune codificată) (COM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Procedura de codecizie — codificare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0351),

| — | având în vedere articolele 251 alineatul (2) și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora Comisia a înaintat propunerea către Parlament (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 251 alineatul (2) și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora Comisia a înaintat propunerea către Parlament (C6-0243/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0384/2008),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

1.   aprobă propunerea Comisiei în forma adoptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/82

---

Fondul de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată) *

P6_TA(2008)0533

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată) (COM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Procedura de consultare – codificare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0365),

| — | având în vedere articolul 308 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 308 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0273/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0387/2008),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/82

---

Convenție privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială ***

P6_TA(2008)0534

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității, a Convenției privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Procedura de aviz conform)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (9196/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (9196/2008),

| — | având în vedere cererea de aviz conform prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 300 alineatul (3) al doilea paragraf, coroborat cu articolul 61 litera (c) din Tratatul CE (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aviz conform prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 300 alineatul (3) al doilea paragraf, coroborat cu articolul 61 litera (c) din Tratatul CE (C6-0215/2008),

| — | având în vedere articolul 75 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 75 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0428/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0428/2008),

1.   își dă avizul conform cu privire la încheierea convenției;

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/83

---

Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate ***I

P6_TA(2008)0535

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2223/96 al Consiliului privind sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate în ceea ce privește competențele de execuție conferite Comisiei (COM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0776),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0452/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6–0376/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6–0376/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei;

2.   solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

3.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/84

---

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare

P6_TA(2008)0536

Rezoluția Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0609-C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0609-C6-0345/2008),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional (AII) din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional (AII) din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0430/2008),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a elaborat instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a elaborat instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție în modul cel mai rapid și mai eficient posibil în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de concertare din 17 iulie 2008; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție în modul cel mai rapid și mai eficient posibil în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de concertare din 17 iulie 2008;

| C. | întrucât Italia a solicitat asistență în legătură cu patru cazuri de concedieri în sectorul textil în Sardinia, Piemont, Lombardia și Toscana (3), |
| --- | --- |

C.

întrucât Italia a solicitat asistență în legătură cu patru cazuri de concedieri în sectorul textil în Sardinia, Piemont, Lombardia și Toscana (3),

1.   solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru accelerarea mobilizării fondului în conformitate cu declarația comună menționată anterior prin a cărei adoptare Parlamentul European, Consiliul și Comisia au confirmat importanța asigurării unei proceduri rapide pentru adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare, cu respectarea AII din 17 mai 2006;

2.   aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

3.   încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

4.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, inclusiv anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  EGF/2007/005 IT/Sardinia, EGF/2007/006 IT/Piemont, EGF/2007/007 IT/Lombardia și EGF/2008/001 IT/Toscana.

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI PRIVIND MOBILIZAREA FONDULUI EUROPEAN DE AJUSTARE LA GLOBALIZARE, ÎN CONFORMITATE CU PUNCTUL 28 DIN ACORDUL INTERINSTITUȚIONAL DIN 17 MAI 2006 DINTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMISIE PRIVIND DISCIPLINA BUGETARĂ ȘI BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare („fondul”) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare („fondul”) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii.

| (2) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea fondului în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR. |
| --- | --- |

(2)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea fondului în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR.

| (3) | Italia a prezentat patru solicitări de mobilizare a fondului în ceea ce privește concedierile din sectorul textil: la 9 august 2007 pentru Sardinia, la 10 august 2007 pentru Piemont, la 17 august 2007 pentru Lombardia și la 12 februarie 2008 pentru Toscana. Solicitările respective îndeplinesc condițiile pentru fixarea contribuțiilor financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. |
| --- | --- |

(3)

Italia a prezentat patru solicitări de mobilizare a fondului în ceea ce privește concedierile din sectorul textil: la 9 august 2007 pentru Sardinia, la 10 august 2007 pentru Piemont, la 17 august 2007 pentru Lombardia și la 12 februarie 2008 pentru Toscana. Solicitările respective îndeplinesc condițiile pentru fixarea contribuțiilor financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.

| (4) | În consecință, fondul ar trebui să fie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca urmare a solicitărilor, |
| --- | --- |

(4)

În consecință, fondul ar trebui să fie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca urmare a solicitărilor,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, Fondul european de ajustare la globalizare este mobilizat pentru a acorda suma de 35 158 075 EUR în credite de angajament și de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Strasbourg, ... noiembrie 2008.

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/86

---

Regimul general al accizelor *

P6_TA(2008)0541

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul general al accizelor (COM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0078),

| — | având în vedere articolul 93 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 93 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0099/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0417/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0417/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de directivă


  Considerentul 2a (nou) |
| | (2a) | Pentru a consolida funcționarea pieței interne, ar trebui să se depună eforturi în continuare cu scopul de a se realiza în mod treptat o armonizare a accizelor în Uniunea Europeană, luând în considerare, de asemenea, aspecte precum sănătatea publică, protecția mediului și aspecte bugetare. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 2a (nou)

(2a)

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 4

| (4) | Produsele accizabile pot face obiectul altor impozite indirecte pentru scopuri specifice. În acest caz, totuși, pentru a nu se periclita efectul util al normelor comunitare privind impozitele indirecte, statele membre ar trebui să respecte anumite elemente esențiale ale normelor în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Produsele accizabile pot face obiectul altor impozite indirecte pentru scopuri specifice. În acest caz, totuși, pentru a nu se periclita efectul util al normelor comunitare privind impozitele indirecte, statele membre ar trebui să respecte anumite elemente esențiale ale normelor în cauză.

| (4) | Produsele accizabile pot face obiectul altor impozite indirecte pentru scopuri specifice. În acest caz, totuși, pentru a nu se periclita efectul util al normelor comunitare privind impozitele indirecte, statele membre ar trebui să respecte anumite elemente esențiale ale normelor în cauză,
  și anume cele privind baza și modul de calcul al impozitelor, exigibilitatea și monitorizarea impozitelor
  . |
| --- | --- |

(4)

Produsele accizabile pot face obiectul altor impozite indirecte pentru scopuri specifice. În acest caz, totuși, pentru a nu se periclita efectul util al normelor comunitare privind impozitele indirecte, statele membre ar trebui să respecte anumite elemente esențiale ale normelor în cauză,
  și anume cele privind baza și modul de calcul al impozitelor, exigibilitatea și monitorizarea impozitelor
  .

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | În vederea aplicării prezentei directive, statele membre ar trebui să țină seama de necesitatea de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane. |
| --- | --- |

(4a)

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 9

| (9) | Dat fiind faptul că acciza este o taxă de consum aplicabilă anumitor produse, nu trebuie să fie exigibilă pentru produse accizabile care au fost distruse sau pierdute în mod iremediabil, indiferent de circumstanțele distrugerii sau pierderii. |
| --- | --- |

(9)

Dat fiind faptul că acciza este o taxă de consum aplicabilă anumitor produse, nu trebuie să fie exigibilă pentru produse accizabile care au fost distruse sau pierdute în mod iremediabil, indiferent de circumstanțele distrugerii sau pierderii.

| (9) | Dat fiind faptul că acciza este o taxă de consum aplicabilă anumitor produse, nu trebuie să fie exigibilă pentru produse accizabile care au fost,
  fără nicio îndoială
  , distruse sau pierdute în mod iremediabil, indiferent de circumstanțele distrugerii sau pierderii. |
| --- | --- |

(9)

Dat fiind faptul că acciza este o taxă de consum aplicabilă anumitor produse, nu trebuie să fie exigibilă pentru produse accizabile care au fost,
  fără nicio îndoială
  , distruse sau pierdute în mod iremediabil, indiferent de circumstanțele distrugerii sau pierderii.

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Considerentul 14

| (14) | Este necesar să se stabilească cu claritate situațiile în care sunt

  permise vânzările de produse fără taxe călătorilor care părăsesc teritoriul Comunității. |
| --- | --- |

(14)

Este necesar să se stabilească cu claritate situațiile în care sunt

  permise vânzările de produse fără taxe călătorilor care părăsesc teritoriul Comunității.

| (14) | Ar trebui să fie

  permise,
  în continuare
  , vânzările de produse fără taxe călătorilor care părăsesc teritoriul Comunității
  pe cale terestră, în măsura în care magazinele duty-free situate la frontiere sale pot garanta statelor membre că satisfac toate condițiile pentru prevenirea oricăror forme posibile de fraudă, evaziune sau abuz
  . |
| --- | --- |

(14)

Ar trebui să fie

  permise,
  în continuare
  , vânzările de produse fără taxe călătorilor care părăsesc teritoriul Comunității
  pe cale terestră, în măsura în care magazinele duty-free situate la frontiere sale pot garanta statelor membre că satisfac toate condițiile pentru prevenirea oricăror forme posibile de fraudă, evaziune sau abuz
  .

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | Călătorii care se deplasează pe un teritoriu terț sau într-o țară terță pe cale aeriană sau maritimă și care posedă un document de transport în care se menționează, ca destinație finală, un aeroport sau un port situat pe un teritoriu terț sau într-o țară terță ar trebui să poată beneficia de scutirea de la plata accizei pentru produsele accizabile furnizate de magazinele duty-free. |
| --- | --- |

(14a)

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Considerentul 19a (nou)

| (19a) | Normele aplicabile circulației produselor accizabile, aflate în regim suspensiv de accize ar trebui să permită, în anumite condiții, constituirea unei garanții globale pentru o valoare redusă a accizelor sau neconstituirea niciunei garanții. |
| --- | --- |

(19a)

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 21a (nou)

| (21a) | Pentru a asigura funcționarea eficientă a sistemului informatizat, statele membre ar trebui să adopte, în cadrul aplicațiilor lor naționale, un set de date și o structură a datelor uniforme, pentru a oferi agenților economici o interfață fiabilă. |
| --- | --- |

(21a)

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 24

| (24) | Este necesar să se determine procedurile care trebuie folosite în caz de indisponibilitate a sistemului informatizat. |
| --- | --- |

(24)

Este necesar să se determine procedurile care trebuie folosite în caz de indisponibilitate a sistemului informatizat.

| (24) | Este necesar să se determine procedurile care trebuie folosite în caz de indisponibilitate a sistemului informatizat,
  din motive independente de voința agenților economici implicați în deplasarea produselor accizabile în cauză sau din motive care nu pot fi controlate de aceștia
  . |
| --- | --- |

(24)

Este necesar să se determine procedurile care trebuie folosite în caz de indisponibilitate a sistemului informatizat,
  din motive independente de voința agenților economici implicați în deplasarea produselor accizabile în cauză sau din motive care nu pot fi controlate de aceștia
  .

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 28a (nou)

| (28a) | În cazul produselor care sunt supuse accizelor deoarece sunt achiziționate de persoane particulare pentru uzul propriu și sunt transportate de acestea, ar trebui specificată cantitatea de produse accizabile. |
| --- | --- |

(28a)

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 36

| (36) | Pentru a prevedea o perioadă de adaptare la sistemul informatizat de monitorizare a circulației produselor accizabile în regim suspensiv de accize, statele membre ar trebui să poată beneficia de o perioadă de tranziție pe durata căreia aceste deplasări pot fi desfășurate în continuare în conformitate cu formalitățile stabilite prin Directiva 92/12/CEE. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a prevedea o perioadă de adaptare la sistemul informatizat de monitorizare a circulației produselor accizabile în regim suspensiv de accize, statele membre ar trebui să poată beneficia de o perioadă de tranziție pe durata căreia aceste deplasări pot fi desfășurate în continuare în conformitate cu formalitățile stabilite prin Directiva 92/12/CEE.

| (36) | Pentru a prevedea o perioadă de adaptare la sistemul informatizat de monitorizare a circulației produselor accizabile în regim suspensiv de accize, statele membre ar trebui să poată beneficia de o perioadă de tranziție pe durata căreia aceste deplasări pot fi desfășurate în continuare în conformitate cu formalitățile stabilite prin Directiva 92/12/CEE.
  Durata acestei perioade de tranziție ar trebui să aibă în vedere fezabilitatea punerii în funcțiune a sistemului informatic în fiecare stat membru
  . |
| --- | --- |

(36)

Pentru a prevedea o perioadă de adaptare la sistemul informatizat de monitorizare a circulației produselor accizabile în regim suspensiv de accize, statele membre ar trebui să poată beneficia de o perioadă de tranziție pe durata căreia aceste deplasări pot fi desfășurate în continuare în conformitate cu formalitățile stabilite prin Directiva 92/12/CEE.
  Durata acestei perioade de tranziție ar trebui să aibă în vedere fezabilitatea punerii în funcțiune a sistemului informatic în fiecare stat membru
  .

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Articolul 4 — punctul 4a (nou)

| 4a. | „importul de produse accizabile” înseamnă introducerea de produse accizabile pe teritoriul comunitar, în afara cazului în care produsele în cauză au fost incluse, în momentul intrării pe teritoriul Comunității, într-o procedură vamală suspensivă sau un regim vamal suspensiv, precum și scoaterea de produse accizabile dintr-o astfel de procedură sau dintr-un astfel de regim; |
| --- | --- |

4a.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Articolul 4 — punctul 4b (nou)

| 4b. | „destinatar înregistrat” înseamnă o persoană fizică sau juridică autorizată de către autoritățile competente din statul membru de destinație să primească, în condițiile impuse de autoritățile în cauză, produse accizabile care circulă în regim suspensiv de accize și care au fost expediate dintr-un alt stat membru; |
| --- | --- |

4b.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 4 — punctul 4c (nou)

| 4c. | „expeditor înregistrat” înseamnă o persoană fizică sau juridică autorizată de către autoritățile competente din statul membru de import să expedieze, în condițiile impuse de autoritățile în cauză, produse accizabile aflate în regim suspensiv de accize în momentul punerii lor în liberă circulație, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 450/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 de stabilire a Codului Vamal Comunitar (Codul Vamal Modernizat) (1); |
| --- | --- |

4c.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 4 — punctul 4d (nou)

| 4d. | „antrepozitar autorizat” înseamnă o persoană fizică sau juridică autorizată de către autoritățile competente ale unui stat membru să producă, să prelucreze, să dețină, să primească sau să expedieze produse accizabile în cadrul desfășurării activității sale, atunci când este suspendată obligația de a plăti accize în cadrul unui regim suspensiv de accize; |
| --- | --- |

4d.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 4 — punctul 4e (nou)

| 4e. | „antrepozit fiscal” înseamnă un loc în care produsele accizabile supuse unui regim suspensiv de accize sunt produse, prelucrate, ținute, primite sau expediate de către un antrepozitar autorizat în cadrul desfășurării activității sale și care trebuie să îndeplinească anumite condiții stabilite de către autoritățile competente ale statului membru în care este situat antrepozitul fiscal; |
| --- | --- |

4e.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 4 — punctul 4f (nou)

| 4f. | „loc de import” înseamnă locul în care se află produsele în momentul punerii lor în liberă circulație, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 450/2008. |
| --- | --- |

4f.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 7 — alineatul 2 — paragraful 1 — litera c

| (c) | importul de produse accizabile. |
| --- | --- |

(c)

importul de produse accizabile.

| (c) | importul de produse accizabile,
  inclusiv importul neregulamentar, exceptând cazul în care produsele sunt incluse, în momentul importării, într-un regim suspensiv de accize
  . |
| --- | --- |

(c)

importul de produse accizabile,
  inclusiv importul neregulamentar, exceptând cazul în care produsele sunt incluse, în momentul importării, într-un regim suspensiv de accize
  .

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 7 — alineatul 4

| (4) | Distrugerea totală sau pierderea iremediabilă a produselor accizabile,
  inclusiv pierderi care sunt inerente naturii produselor în cauză, nu sunt considerate ca eliberare pentru consum
  . |
| --- | --- |

(4)

Distrugerea totală sau pierderea iremediabilă a produselor accizabile,
  inclusiv pierderi care sunt inerente naturii produselor în cauză, nu sunt considerate ca eliberare pentru consum
  .

| (4) | Distrugerea totală sau pierderea iremediabilă a produselor accizabile în cauză se dovedește într-un mod considerat satisfăcător de autoritățile competente
  din statele membre în care a avut loc distrugerea totală sau pierderea iremediabilă
  . |
| --- | --- |

(4)

Distrugerea totală sau pierderea iremediabilă a produselor accizabile în cauză se dovedește într-un mod considerat satisfăcător de autoritățile competente
  din statele membre în care a avut loc distrugerea totală sau pierderea iremediabilă
  .

Pierderea sau distrugerea produselor accizabile în cauză
  se dovedește într-un mod considerat satisfăcător de autoritățile competente.

În cazul în care, pentru o deplasare în regim suspensiv de accize, nu se poate stabili unde a avut loc distrugerea totală sau pierderea iremediabilă, se consideră că aceasta a avut loc în statul membru în care a fost constatată.

În sensul primului paragraf, produsele sunt iremediabil pierdute atunci când devin inutilizabile pentru orice persoană.

Statele membre pot condiționa distrugerea intenționată a produselor aflate în regim suspensiv de accize de obținerea unei aprobări prealabile din partea autorităților competente.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 1

| (1) | În cazul în care, pe parcursul unei deplasări în regim suspensiv de accize, a survenit o neregulă care a dus la
  eliberarea
  pentru consum a produselor accizabile și nu este posibil să se determine unde a avut loc eliberarea pentru consum, se consideră că aceasta a avut loc în statul membru de expediție. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care, pe parcursul unei deplasări în regim suspensiv de accize, a survenit o neregulă care a dus la
  eliberarea
  pentru consum a produselor accizabile și nu este posibil să se determine unde a avut loc eliberarea pentru consum, se consideră că aceasta a avut loc în statul membru de expediție.

| (1) | În cazul în care, pe parcursul unei deplasări în regim suspensiv de accize, a survenit o neregulă care a dus la
  o eliberare
  pentru consum a produselor accizabile
  în conformitate cu articolul 7 alineatul 2 litera (a)
  și nu este posibil să se determine unde a avut loc eliberarea pentru consum, se consideră că aceasta a avut loc în statul membru de expediție
  și în momentul în care a fost constatată neregula
  . |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care, pe parcursul unei deplasări în regim suspensiv de accize, a survenit o neregulă care a dus la
  o eliberare
  pentru consum a produselor accizabile
  în conformitate cu articolul 7 alineatul 2 litera (a)
  și nu este posibil să se determine unde a avut loc eliberarea pentru consum, se consideră că aceasta a avut loc în statul membru de expediție
  și în momentul în care a fost constatată neregula
  .

În cazul în care produsele accizabile în regim suspensiv de accize nu ajung la destinație, iar neregula în cauză, care a condus la o eliberare pentru consum în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (a), nu a fost constatată, se consideră că eliberarea pentru consum a avut loc în statul membru în care și în momentul în care sunt găsite produsele accizabile.

Cu toate acestea, dacă înainte de expirarea unei perioade de trei ani de la data la care a început deplasarea în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) se stabilește în ce stat membru a avut loc de fapt eliberarea pentru consum, statul membru în cauză informează autoritățile competente din statul membru de expediție.

Cu toate acestea, dacă înainte de expirarea unei perioade de trei ani de la data la care a început deplasarea în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) se stabilește în ce stat membru a avut loc de fapt eliberarea pentru consum,
  se consideră că eliberarea pentru consum a avut loc în
  statul membru în cauză,
  care
  informează autoritățile competente din statul membru de
  constatare sau de
  expediție.

În cazul în care acciza a fost percepută de statul membru de expediție, este rambursată sau restituită de îndată ce s-a furnizat o dovadă a
  colectării sale de către
  celălalt stat membru.

În cazul în care acciza a fost percepută de statul membru de
  constatare sau de
  expediție, aceasta este rambursată sau restituită de îndată ce s-a furnizat o dovadă a
  eliberării pentru consum în
  celălalt stat membru.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Atunci când, pe baza unor dovezi corespunzătoare, se poate constata, dincolo de orice îndoială, locul în care s-a produs o neregulă pe parcursul unei deplasări în regim suspensiv de accize care a dus la eliberarea pentru consum a unor produse accizabile, accizele sunt exigibile în statul membru în care s-a produs neregula. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Atunci când se poate dovedi că într-un stat membru s-a produs o neregulă care a dus la eliberarea pentru consum a unor produse accizabile care poartă timbrele fiscale ale statului membru de destinație, accizele sunt exigibile în statul membru în care s-a produs neregula numai atunci când accizele sunt rambursate operatorului economic de statul membru de destinație. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 2b (nou)

| (2b) | În cazul producerii unei nereguli, în situația în care într-un stat membru plata accizelor nu se face prin intermediul timbrelor fiscale, accizele devin exigibile imediat în statul membru în care s-a produs neregula. |
| --- | --- |

(2b)

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 3

| (3) | În sensul alineatului (1), o neregulă înseamnă o situație în care
  deplasarea
  nu s-a încheiat în conformitate cu articolul 19 alineatul (2). |
| --- | --- |

(3)

În sensul alineatului (1), o neregulă înseamnă o situație în care
  deplasarea
  nu s-a încheiat în conformitate cu articolul 19 alineatul (2).

| (3) | În sensul alineatului (1), o neregulă înseamnă o situație,
  alta decât cea menționată la articolul 7 alineatul (4)
  , în care
  o deplasare sau o parte a unei deplasări
  nu s-a încheiat în conformitate cu articolul 19 alineatul (2). |
| --- | --- |

(3)

În sensul alineatului (1), o neregulă înseamnă o situație,
  alta decât cea menționată la articolul 7 alineatul (4)
  , în care
  o deplasare sau o parte a unei deplasări
  nu s-a încheiat în conformitate cu articolul 19 alineatul (2).

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 11 — alineatul 1 — litera ea (nouă)

| (ea) | livrării către un institut de cercetare și dezvoltare, un laborator sau un departament guvernamental autorizat sau către orice altă parte autorizată pentru teste de calitate, teste preliminare introducerii pe piață și verificarea unei posibile contrafaceri, cu condiția ca produsele implicate să nu fie considerate ca fiind în cantități comerciale, caz în care statele membre: |
| --- | --- |

(ea)

| (i) | pot stabili cantitățile care constituie „cantități comerciale”; și |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | pot stabili proceduri simplificate pentru a facilita deplasarea produselor în conformitate cu prezenta literă. |
| --- | --- |

(ii)

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Articolul 11 — alineatul 2

| (2) | Scutirile sunt supuse condițiilor și limitelor stabilite de statul membru gazdă. Statele membre pot acorda scutirea printr-o rambursare de accize. |
| --- | --- |

(2)

Scutirile sunt supuse condițiilor și limitelor stabilite de statul membru gazdă. Statele membre pot acorda scutirea printr-o rambursare de accize.

| (2) | Scutirile sunt supuse condițiilor și limitelor stabilite de statul membru gazdă. Statele membre pot acorda scutirea printr-o rambursare de accize.
  Condițiile de rambursare stabilite de statele membre nu pot îngreuna în mod excesiv procedurile de scutire
  . |
| --- | --- |

(2)

Scutirile sunt supuse condițiilor și limitelor stabilite de statul membru gazdă. Statele membre pot acorda scutirea printr-o rambursare de accize.
  Condițiile de rambursare stabilite de statele membre nu pot îngreuna în mod excesiv procedurile de scutire
  .

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Articolul 11 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Accizele, inclusiv cele aplicabile uleiurilor din petrol, pot fi rambursate sau restituite în conformitate cu procedura prevăzută de fiecare stat membru. Statele membre aplică pentru produsele naționale aceeași procedură ca și pentru produsele provenind din alte state membre. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 63/rev

Propunere de directivă

Articolul 13 — alineatul 1

| (1) | Statele membre pot scuti de la plata accizelor produsele accizabile furnizate de magazinele duty-free, transportate în bagajul personal al călătorilor care iau o navă
  sau
  o aeronavă către un teritoriu terț sau către o țară terță. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pot scuti de la plata accizelor produsele accizabile furnizate de magazinele duty-free, transportate în bagajul personal al călătorilor care iau o navă
  sau
  o aeronavă către un teritoriu terț sau către o țară terță.

| (1) | Statele membre pot scuti de la plata accizelor produsele accizabile furnizate de magazinele duty-free, transportate în bagajul personal al călătorilor care se deplasează cu o navă, o aeronavă
  sau un mijloc de transport terestru
  către un teritoriu terț sau către o țară terță. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pot scuti de la plata accizelor produsele accizabile furnizate de magazinele duty-free, transportate în bagajul personal al călătorilor care se deplasează cu o navă, o aeronavă
  sau un mijloc de transport terestru
  către un teritoriu terț sau către o țară terță.

Amendamentul 65/rev

Propunere de directivă

Articolul 13 — alineatul 4

| (4) | În sensul prezentului articol se aplică următoarele definiții: |
| --- | --- |

(4)

În sensul prezentului articol se aplică următoarele definiții:

| (4) | În sensul prezentului articol se aplică următoarele definiții: |
| --- | --- |

(4)

În sensul prezentului articol se aplică următoarele definiții:

| (a) | „teritoriu terț” înseamnă teritoriile menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3); |
| --- | --- |

(a)

„teritoriu terț” înseamnă teritoriile menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3);

| (a) | „teritoriu terț” înseamnă teritoriile menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3); |
| --- | --- |

(a)

„teritoriu terț” înseamnă teritoriile menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3);

| (b) | „magazin duty-free” înseamnă orice unitate situată într-un aeroport sau port care îndeplinește condițiile stabilite de autoritățile publice competente, în special în temeiul alineatului (3); |
| --- | --- |

(b)

„magazin duty-free” înseamnă orice unitate situată într-un aeroport sau port care îndeplinește condițiile stabilite de autoritățile publice competente, în special în temeiul alineatului (3);

| (b) | „magazin duty-free” înseamnă orice unitate situată într-un aeroport sau port
  sau la frontiera cu o țară terță sau cu un teritoriu terț
  care îndeplinește condițiile stabilite de autoritățile publice competente, în special în temeiul alineatului (3); |
| --- | --- |

(b)

„magazin duty-free” înseamnă orice unitate situată într-un aeroport sau port
  sau la frontiera cu o țară terță sau cu un teritoriu terț
  care îndeplinește condițiile stabilite de autoritățile publice competente, în special în temeiul alineatului (3);

| (c) | „călător către un teritoriu terț sau către o țară terță” înseamnă orice călător care deține un document de transport pentru călătorie pe cale aeriană sau maritimă, în care se menționează că destinația
  imediată
  este un aeroport sau port situat pe un teritoriu terț sau o țară terță. |
| --- | --- |

(c)

„călător către un teritoriu terț sau către o țară terță” înseamnă orice călător care deține un document de transport pentru călătorie pe cale aeriană sau maritimă, în care se menționează că destinația
  imediată
  este un aeroport sau port situat pe un teritoriu terț sau o țară terță.

| (c) | „călător către un teritoriu terț sau către o țară terță” înseamnă orice călător care deține un document de transport pentru călătorie pe cale aeriană sau maritimă, în care se menționează că destinația
  finală
  este un aeroport sau port situat pe un teritoriu terț sau într-o țară terță,
  precum și orice călător care părăsește teritoriul Comunității pe cale terestră
  . |
| --- | --- |

(c)

„călător către un teritoriu terț sau către o țară terță” înseamnă orice călător care deține un document de transport pentru călătorie pe cale aeriană sau maritimă, în care se menționează că destinația
  finală
  este un aeroport sau port situat pe un teritoriu terț sau într-o țară terță,
  precum și orice călător care părăsește teritoriul Comunității pe cale terestră
  .

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 14 — alineatul 2

| (2) | Se consideră că
  producerea, prelucrarea și deținerea de produse accizabile
  are loc în regim suspensiv de accize doar dacă activitățile în cauză se desfășoară în locații autorizate în temeiul alineatului (3)
  . |
| --- | --- |

(2)

Se consideră că
  producerea, prelucrarea și deținerea de produse accizabile
  are loc în regim suspensiv de accize doar dacă activitățile în cauză se desfășoară în locații autorizate în temeiul alineatului (3)
  .

| (2) | Producerea, prelucrarea și deținerea de produse accizabile,
  în cazul în care acciza nu s-a plătit, are loc într-un antrepozit fiscal
  . |
| --- | --- |

(2)

Producerea, prelucrarea și deținerea de produse accizabile,
  în cazul în care acciza nu s-a plătit, are loc într-un antrepozit fiscal
  .

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 14 — alineatul 3

| (3) | Autoritățile competente ale statelor membre autorizează ca „antrepozite fiscale” locații care urmează să fie utilizate pentru producerea, prelucrarea și deținerea de produse accizabile, precum și pentru primirea sau expedierea acestora în regim suspensiv de accize. |
| --- | --- |

(3)

eliminat

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 15 — alineatul 1 — paragrafele 2 și 3

Autorizarea nu se poate refuza din motivul unic că persoana fizică sau juridică este stabilită în alt stat membru
  și intenționează să exploateze antrepozitul fiscal printr-o reprezentanță sau o sucursală deschisă în statul membru care emite autorizația
  .

Autorizația

  este supusă condițiilor stabilite de autorități în scopul prevenirii oricăror posibile evaziuni sau abuzuri. Autorizația
  nu se poate,
  însă
  , refuza din motivul unic că persoana fizică sau juridică este stabilită în alt stat membru.

Autorizația acoperă activitățile prevăzute la articolul 14 alineatul (3).

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 16 — alineatul 1 — partea introductivă

| (1) | Produsele accizabile pot fi deplasate în regim suspensiv de accize pe teritoriul Comunității: |
| --- | --- |

(1)

Produsele accizabile pot fi deplasate în regim suspensiv de accize pe teritoriul Comunității:

| (1) | Produsele accizabile pot fi deplasate în regim suspensiv de accize
  între două puncte de
  pe teritoriul Comunității,
  inclusiv în cazul în care deplasarea se face printr-o țară terță sau printr-o regiune dintr-o țară terță
  : |
| --- | --- |

(1)

Produsele accizabile pot fi deplasate în regim suspensiv de accize
  între două puncte de
  pe teritoriul Comunității,
  inclusiv în cazul în care deplasarea se face printr-o țară terță sau printr-o regiune dintr-o țară terță
  :

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 16 — alineatul 1 — litera a — subpunctul ii

| (ii) | o persoană fizică sau juridică autorizată de autoritățile competente din statul membru de destinație, în condițiile stabilite de autoritățile în cauză, să primească produse accizabile care se deplasează în regim suspensiv de acciză expediate din alt stat membru, denumită în continuare
  „destinatar înregistrat”; |
| --- | --- |

(ii)

o persoană fizică sau juridică autorizată de autoritățile competente din statul membru de destinație, în condițiile stabilite de autoritățile în cauză, să primească produse accizabile care se deplasează în regim suspensiv de acciză expediate din alt stat membru, denumită în continuare
  „destinatar înregistrat”;

| (ii) | locațiile unui
  destinatar înregistrat; |
| --- | --- |

(ii)

locațiile unui
  destinatar înregistrat;

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 16 — alineatul 1 — litera b

| (b) | de la locul de import către oricare dintre destinațiile
  menționate
  la litera (a), în cazul în care produsele în cauză sunt expediate
  de o persoană fizică sau juridică autorizată în acest sens de autoritățile competente din statul membru în care are loc importul, în condițiile stabilite de autoritățile în cauză, denumită în continuare
  „expeditor înregistrat”. |
| --- | --- |

(b)

de la locul de import către oricare dintre destinațiile
  menționate
  la litera (a), în cazul în care produsele în cauză sunt expediate
  de o persoană fizică sau juridică autorizată în acest sens de autoritățile competente din statul membru în care are loc importul, în condițiile stabilite de autoritățile în cauză, denumită în continuare
  „expeditor înregistrat”.

| (b) | de la locul de import către oricare dintre destinațiile
  sau expeditorii menționați
  la litera (a), în cazul în care produsele în cauză sunt expediate
  de un
  expeditor înregistrat. |
| --- | --- |

(b)

de la locul de import către oricare dintre destinațiile
  sau expeditorii menționați
  la litera (a), în cazul în care produsele în cauză sunt expediate
  de un
  expeditor înregistrat.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 17 — alineatul 1 — partea introductivă

| (1) | În condițiile stabilite de autoritățile competente din statul membru de expediție, acestea impun ca riscurile inerente deplasării în regim suspensiv de acciză să fie acoperite printr-o garanție, care poate fi depusă de una sau mai multe dintre persoanele următoare: |
| --- | --- |

(1)

În condițiile stabilite de autoritățile competente din statul membru de expediție, acestea impun ca riscurile inerente deplasării în regim suspensiv de acciză să fie acoperite printr-o garanție, care poate fi depusă de una sau mai multe dintre persoanele următoare:

| (1) | În condițiile stabilite de autoritățile competente din statul membru de expediție, acestea impun ca riscurile inerente deplasării în regim suspensiv de acciză să fie acoperite printr-o garanție, care poate fi depusă de una sau mai multe dintre persoanele următoare
  sau în numele acestora
  : |
| --- | --- |

(1)

În condițiile stabilite de autoritățile competente din statul membru de expediție, acestea impun ca riscurile inerente deplasării în regim suspensiv de acciză să fie acoperite printr-o garanție, care poate fi depusă de una sau mai multe dintre persoanele următoare
  sau în numele acestora
  :

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 17 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | Garanția este valabilă pe întreg teritoriul Comunității. |
| --- | --- |

(2)

Garanția este valabilă pe întreg teritoriul Comunității.

| (2) | Garanția este valabilă pe întreg teritoriul Comunității
  și poate fi emisă
  : |
| --- | --- |

(2)

Garanția este valabilă pe întreg teritoriul Comunității
  și poate fi emisă
  :

| (a) | de o instituție autorizată să desfășoare activitatea unei instituții de credit în conformitate cu Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (2) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | de o întreprindere autorizată să desfășoare activități de asigurare în conformitate cu Directiva 92/49/CEE a Consiliului din 18 iunie 1992 de coordonare a actelor cu putere de lege și actelor administrative privind asigurarea generală directă (3) |
| --- | --- |

(b)

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 17a (nou)

Articolul 17a

1.
     
  La cererea persoanei vizate la articolul 17 alineatul (1), autoritățile competente din statul membru de expediție pot permite, în condițiile stabilite de acestea, constituirea unei garanții globale pentru o valoare redusă a accizelor sau neconstituirea unei garanții, cu condiția ca responsabilitatea fiscală a transportului să fie garantată simultan de persoana care își asumă responsabilitatea pentru transport.

2.
     
  Autorizația menționată la alineatul (1) se acordă numai persoanelor care:

| (a) | sunt stabilite pe teritoriul vamal al Comunității; |
| --- | --- |

(a)

sunt stabilite pe teritoriul vamal al Comunității;

| (b) | au antecedente satisfăcătoare în ceea ce privește constituirea garanțiilor pentru deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize; și |
| --- | --- |

(b)

au antecedente satisfăcătoare în ceea ce privește constituirea garanțiilor pentru deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize; și

| (c) | sunt furnizori obișnuiți de garanții pentru deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize sau autoritățile vamale consideră că au capacitatea de a-și îndeplini obligațiile care le revin în legătură cu aceste proceduri. |
| --- | --- |

(c)

sunt furnizori obișnuiți de garanții pentru deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize sau autoritățile vamale consideră că au capacitatea de a-și îndeplini obligațiile care le revin în legătură cu aceste proceduri.

3.
     
  Măsurile care reglementează procedura de acordare a autorizațiilor în conformitate cu alineatele (1) și (2) se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 40 alineatul (2).

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 18 — alineatul 2 — paragraful 2 — partea introductivă

Un destinatar înregistrat autorizat în sensul primului paragraf se conformează următoarelor cerințe:

Un destinatar înregistrat
  temporar
  autorizat în sensul primului paragraf se conformează următoarelor cerințe:

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 19 — alineatul 1

| (1) | Se consideră că deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize a început în momentul în care produsele părăsesc antrepozitul fiscal de expediție sau locul de import. |
| --- | --- |

(1)

Se consideră că deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize a început în momentul în care produsele părăsesc antrepozitul fiscal de expediție sau locul de import.

| (1) | Se consideră că deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize a început în momentul în care produsele părăsesc antrepozitul fiscal de expediție sau locul de import.
  Momentul în care produsele părăsesc antrepozitul fiscal sau locul de import este determinat prin trimiterea fără întârziere de către antrepozitarul autorizat sau expeditorul înregistrat a unui mesaj suplimentar de informare către autoritatea competentă
  . |
| --- | --- |

(1)

Se consideră că deplasarea de produse accizabile în regim suspensiv de accize a început în momentul în care produsele părăsesc antrepozitul fiscal de expediție sau locul de import.
  Momentul în care produsele părăsesc antrepozitul fiscal sau locul de import este determinat prin trimiterea fără întârziere de către antrepozitarul autorizat sau expeditorul înregistrat a unui mesaj suplimentar de informare către autoritatea competentă
  .

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 19 — alineatul 2

| (2) | Se consideră că

  deplasarea produselor accizabile în regim suspensiv de accize
  s-a încheiat
  în momentul în care destinatarul a recepționat produsele
  sau
  , în cazul menționat la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), în momentul în care produsele au părăsit teritoriul Comunității. |
| --- | --- |

(2)

Se consideră că

  deplasarea produselor accizabile în regim suspensiv de accize
  s-a încheiat
  în momentul în care destinatarul a recepționat produsele
  sau
  , în cazul menționat la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), în momentul în care produsele au părăsit teritoriul Comunității.

| (2) | Deplasarea produselor accizabile în regim suspensiv de accize
  se încheie
  : |
| --- | --- |

(2)

Deplasarea produselor accizabile în regim suspensiv de accize
  se încheie
  :

| — | în momentul în care destinatarul a recepționat produsele.
  Momentul în care destinatarul recepționează produsele este determinat prin trimiterea de către destinatar a unui mesaj suplimentar de informare către autoritatea competentă imediat după sosirea produselor
  . |
| --- | --- |

—

în momentul în care destinatarul a recepționat produsele.
  Momentul în care destinatarul recepționează produsele este determinat prin trimiterea de către destinatar a unui mesaj suplimentar de informare către autoritatea competentă imediat după sosirea produselor
  .

| — | în cazul menționat la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), în momentul în care produsele au părăsit teritoriul Comunității
  sau au fost supuse unei proceduri vamale suspensive sau unui regim vamal suspensiv
  . |
| --- | --- |

—

în cazul menționat la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), în momentul în care produsele au părăsit teritoriul Comunității
  sau au fost supuse unei proceduri vamale suspensive sau unui regim vamal suspensiv
  .

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 19a (nou)

Articolul 19a

Normele aplicabile deplasării produselor accizabile în regim suspensiv de accize permit, în condițiile stabilite de autoritățile competente ale statului membru de expediție, constituirea unei garanții globale pentru o valoare redusă a accizelor sau neconstituirea unei garanții, cu condiția ca responsabilitatea fiscală a transportului să fie garantată simultan de persoana care își asumă responsabilitatea pentru transport.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 20 — alineatul 1

| (1) | O deplasare de produse accizabile este considerată ca având loc în regim suspensiv de accize doar dacă este însoțită de un document administrativ în format electronic procesat în conformitate cu alineatele (2) și (3). |
| --- | --- |

(1)

O deplasare de produse accizabile este considerată ca având loc în regim suspensiv de accize doar dacă este însoțită de un document administrativ în format electronic procesat în conformitate cu alineatele (2) și (3).

| (1) | O deplasare de produse accizabile este considerată ca având loc în regim suspensiv de accize doar dacă este însoțită de un document administrativ în format electronic procesat în conformitate cu alineatele (2) și (3).
  Statele membre și Comisia iau măsurile necesare pentru implementarea, la nivel național, a infrastructurii de chei publice și pentru a asigura interoperabilitatea acestora
  . |
| --- | --- |

(1)

O deplasare de produse accizabile este considerată ca având loc în regim suspensiv de accize doar dacă este însoțită de un document administrativ în format electronic procesat în conformitate cu alineatele (2) și (3).
  Statele membre și Comisia iau măsurile necesare pentru implementarea, la nivel național, a infrastructurii de chei publice și pentru a asigura interoperabilitatea acestora
  .

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 20 — alineatul 6

| (6) | Expeditorul comunică codul de referință administrativ persoanei care însoțește

  produsele. |
| --- | --- |

(6)

Expeditorul comunică codul de referință administrativ persoanei care însoțește

  produsele.

| (6) | Produsele

  expediate sunt însoțite de o notă de informare tipărită care permite identificarea produselor deplasate
  . |
| --- | --- |

(6)

Produsele

  expediate sunt însoțite de o notă de informare tipărită care permite identificarea produselor deplasate
  .

Codul este valabil pe întreaga durată a deplasării în regim suspensiv de accize.

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 22

Autoritatea competentă din statul membru de expediție poate permite, în condițiile stabilite de statul membru în cauză, ca expeditorul, prin intermediul sistemului informatizat, să divizeze o deplasare de produse energetice în regim suspensiv de accize în două sau mai multe deplasări, cu condiția să nu se modifice cantitatea totală de produse accizabile.

Autoritatea competentă din statul membru de expediție poate permite, în condițiile stabilite de statul membru în cauză, ca expeditorul, prin intermediul sistemului informatizat, să divizeze o deplasare de produse energetice în regim suspensiv de accize în două sau mai multe deplasări, cu condiția:

| (a) | să nu se modifice cantitatea de produse accizabile; și |
| --- | --- |

(a)

| (b) | divizarea să aibă loc pe teritoriul unui stat membru care permite astfel de proceduri. |
| --- | --- |

(b)

De asemenea
  , statele membre
  pot dispune ca asemenea divizări să fie interzise
  pe propriul teritoriu.

Statele membre
  comunică Comisiei dacă și în ce condiții permit divizarea expedierilor
  pe propriul teritoriu.
  Comisia transmite aceste informații celorlalte state membre
  .

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 23 — alineatul 1 — paragraful 1

| (1) | La primirea de produse accizabile în oricare dintre destinațiile menționate la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iv) sau la articolul 16 alineatul (2), destinatarul depune
  fără întârziere
  un proces-verbal privind primirea acestora, denumit în continuare „proces-verbal de primire”, la autoritățile competente din statul membru de destinație, prin intermediul sistemului informatizat. |
| --- | --- |

(1)

La primirea de produse accizabile în oricare dintre destinațiile menționate la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iv) sau la articolul 16 alineatul (2), destinatarul depune
  fără întârziere
  un proces-verbal privind primirea acestora, denumit în continuare „proces-verbal de primire”, la autoritățile competente din statul membru de destinație, prin intermediul sistemului informatizat.

| (1) | La primirea de produse accizabile în oricare dintre destinațiile menționate la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iv) sau la articolul 16 alineatul (2), destinatarul depune,
  cel târziu în următoarea zi lucrătoare după ziua primirii
  , un proces-verbal privind primirea acestora, denumit în continuare „proces-verbal de primire”, la autoritățile competente din statul membru de destinație, prin intermediul sistemului informatizat. |
| --- | --- |

(1)

La primirea de produse accizabile în oricare dintre destinațiile menționate la articolul 16 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iv) sau la articolul 16 alineatul (2), destinatarul depune,
  cel târziu în următoarea zi lucrătoare după ziua primirii
  , un proces-verbal privind primirea acestora, denumit în continuare „proces-verbal de primire”, la autoritățile competente din statul membru de destinație, prin intermediul sistemului informatizat.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 24 — alineatul 3

| (3) | Autoritățile competente din statul membru de expediție înaintează procesul-verbal de export expeditorului. |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile competente din statul membru de expediție înaintează procesul-verbal de export expeditorului.

| (3) | Autoritățile competente din statul membru de expediție înaintează procesul-verbal de export expeditorului
  cel târziu în următoarea zi lucrătoare după ziua primirii certificatului care atestă că produsele accizabile au părăsit teritoriul Comunității
  . |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile competente din statul membru de expediție înaintează procesul-verbal de export expeditorului
  cel târziu în următoarea zi lucrătoare după ziua primirii certificatului care atestă că produsele accizabile au părăsit teritoriul Comunității
  .

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 26 — alineatul 1 — paragrafele 2 și 3

Când sistemul informatizat este din nou disponibil, expeditorul depune fără întârziere un proiect de document administrativ electronic. Acest document înlocuiește documentul pe hârtie menționat la primul paragraf litera (a), de îndată ce a fost procesat în conformitate cu articolul 20 alineatul (3), și se aplică procedura privind documentul administrativ electronic.

Produsele continuă să fie deplasate în conformitate cu procedura de siguranță, inclusiv lichidarea, chiar dacă sistemul electronic devine din nou disponibil în cursul deplasării.

Până în momentul în care documentul administrativ electronic este procesat în conformitate cu articolul 20 alineatul (3), se consideră că deplasarea se desfășoară în regim suspensiv de accize pe baza documentului pe hârtie.

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 26 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | În cazul în care sistemul informatizat nu este disponibil, un antrepozitar autorizat sau un expeditor înregistrat poate comunica informațiile menționate la articolul 20 alineatul (8) sau la articolul 22 prin intermediul unor mijloace alternative de comunicare. În acest scop, antrepozitarul sau expeditorul în cauză informează autoritățile competente din statul membru de expediție în momentul în care se efectuează modificarea destinației sau divizarea deplasării. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care sistemul informatizat nu este disponibil, un antrepozitar autorizat sau un expeditor înregistrat poate comunica informațiile menționate la articolul 20 alineatul (8) sau la articolul 22 prin intermediul unor mijloace alternative de comunicare. În acest scop, antrepozitarul sau expeditorul în cauză informează autoritățile competente din statul membru de expediție în momentul în care se efectuează modificarea destinației sau divizarea deplasării.

| (2) | În cazul în care sistemul informatizat nu este disponibil, un antrepozitar autorizat sau un expeditor înregistrat poate comunica informațiile menționate la articolul 20 alineatul (8) sau la articolul 22 prin intermediul unor mijloace alternative de comunicare
  definite de statele membre
  . În acest scop, antrepozitarul sau expeditorul în cauză informează autoritățile competente din statul membru de expediție în momentul în care se efectuează modificarea destinației sau divizarea deplasării. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care sistemul informatizat nu este disponibil, un antrepozitar autorizat sau un expeditor înregistrat poate comunica informațiile menționate la articolul 20 alineatul (8) sau la articolul 22 prin intermediul unor mijloace alternative de comunicare
  definite de statele membre
  . În acest scop, antrepozitarul sau expeditorul în cauză informează autoritățile competente din statul membru de expediție în momentul în care se efectuează modificarea destinației sau divizarea deplasării.

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 28

Statele membre pot stabili proceduri simplificate în ceea ce privește deplasările în regim suspensiv de accize care se desfășoară integral pe propriul teritoriu.

Statele membre pot stabili proceduri simplificate în ceea ce privește deplasările în regim suspensiv de accize care se desfășoară integral pe propriul teritoriu,
  inclusiv posibilitatea de a renunța la cerința de supraveghere electronică a deplasărilor în cauză
  .

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 29 — punctul 3a (nou)

| 3a. | deplasări de produse în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (ea). |
| --- | --- |

3a.

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 30 — alineatul 1 — paragraful 2

În ceea ce privește alte produse accizabile în afara tutunului prelucrat achiziționat de persoane particulare, primul paragraf se aplică, de asemenea, și în cazul în care produsele sunt transportate în contul persoanelor particulare.

eliminat

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 30 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | În scopul aplicării alineatului (2) litera (e), statele membre pot stabili limite orientative, exclusiv ca element doveditor. Aceste limite orientative nu pot fi mai mici decât: |
| --- | --- |

(2a)

| (a) | pentru produse din tutun: |
| --- | --- |

(a)

| — | 400 de țigarete; |
| --- | --- |

—

| — | 200 de țigări de foi (trabucuri cu o greutate maximă de 3 grame fiecare); |
| --- | --- |

—

| — | 100 de trabucuri; |
| --- | --- |

—

| — | 0,5 kilograme de tutun de fumat; |
| --- | --- |

—

| (b) | pentru băuturi alcoolice: |
| --- | --- |

(b)

| — | 5 litri de băuturi spirtoase; |
| --- | --- |

—

| — | 10 litri de produse intermediare; |
| --- | --- |

—

| — | 45 de litri de vin (din care o cantitate maximă de 30 de litri de vin spumant); |
| --- | --- |

—

| — | 55 de litri de bere. |
| --- | --- |

—

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 30 — alineatul 2b (nou)

| (2b) | Statele membre pot prevedea, de asemenea, că în statul membru în care are loc consumul se aplică accize pentru achiziționarea de uleiuri minerale eliberate deja pentru consum într-un alt stat membru, dacă aceste produse sunt transportate cu ajutorul unor mijloace de transport atipice de către persoane particulare sau în numele acestora. Transport atipic poate include transportul de combustibili în alte recipiente decât rezervoarele vehiculelor sau canistrele adecvate pentru combustibili sau transportul de produse lichide pentru încălzire în alte recipiente decât în camioane-cisternă folosite în numele unor operatori profesioniști. |
| --- | --- |

(2b)

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Articolul 34 — alineatul 4 — litera a

| (a) | se înregistrează la autoritățile fiscale din statul membru de expediție al produselor accizabile; |
| --- | --- |

(a)

se înregistrează la autoritățile fiscale din statul membru de expediție al produselor accizabile;

| (a) | se înregistrează la autoritățile fiscale din statul membru de expediție al produselor accizabile
  și obține un document de identificare de la autoritățile fiscale respective
  ; |
| --- | --- |

(a)

se înregistrează la autoritățile fiscale din statul membru de expediție al produselor accizabile
  și obține un document de identificare de la autoritățile fiscale respective
  ;

Amendamentele 51 și 52

Propunere de directivă

Articolul 37

| 1. | Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 7 alineatul (1), statele membre pot impune ca produsele accizabile să poarte marcaje fiscale
  sau
  marcaje de identificare naționale utilizate în scopuri fiscale în momentul eliberării pentru consum pe propriul teritoriu sau, în cazurile prevăzute la articolul 31 alineatul (1) primul paragraf și la articolul 34 alineatul (1), în momentul în care intră pe propriul teritoriu. |
| --- | --- |

1.

Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 7 alineatul (1), statele membre pot impune ca produsele accizabile să poarte marcaje fiscale
  sau
  marcaje de identificare naționale utilizate în scopuri fiscale în momentul eliberării pentru consum pe propriul teritoriu sau, în cazurile prevăzute la articolul 31 alineatul (1) primul paragraf și la articolul 34 alineatul (1), în momentul în care intră pe propriul teritoriu.

| (1) | Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 7 alineatul (1), statele membre pot impune ca produsele accizabile să poarte marcaje fiscale, marcaje de identificare naționale
  sau orice altă formă de marcaje de serie sau de identificare
  utilizate în scopuri fiscale în momentul eliberării pentru consum pe propriul teritoriu sau, în cazurile prevăzute la articolul 31 alineatul (1) primul paragraf și la articolul 34 alineatul (1), în momentul în care intră pe propriul teritoriu. |
| --- | --- |

(1)

Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 7 alineatul (1), statele membre pot impune ca produsele accizabile să poarte marcaje fiscale, marcaje de identificare naționale
  sau orice altă formă de marcaje de serie sau de identificare
  utilizate în scopuri fiscale în momentul eliberării pentru consum pe propriul teritoriu sau, în cazurile prevăzute la articolul 31 alineatul (1) primul paragraf și la articolul 34 alineatul (1), în momentul în care intră pe propriul teritoriu.

| 2. | Toate statele membre care impun utilizarea de marcaje fiscale
  sau
  marcaje de identificare naționale în sensul alineatului (1) sunt obligate să le pună la dispoziția antrepozitarilor autorizați din celelalte state membre. |
| --- | --- |

2.

Toate statele membre care impun utilizarea de marcaje fiscale
  sau
  marcaje de identificare naționale în sensul alineatului (1) sunt obligate să le pună la dispoziția antrepozitarilor autorizați din celelalte state membre.

| (2) | Toate statele membre care impun utilizarea de marcaje fiscale, marcaje de identificare naționale
  sau orice altă formă de marcaje de serie sau de identificare
  în sensul alineatului (1) sunt obligate să le pună la dispoziția antrepozitarilor autorizați din celelalte state membre. |
| --- | --- |

(2)

Toate statele membre care impun utilizarea de marcaje fiscale, marcaje de identificare naționale
  sau orice altă formă de marcaje de serie sau de identificare
  în sensul alineatului (1) sunt obligate să le pună la dispoziția antrepozitarilor autorizați din celelalte state membre.

| 3. | Fără a aduce atingere dispozițiilor adoptate în scopul aplicării adecvate a prezentului articol și în scopul prevenirii oricărei fraude, evaziuni sau abuz, statele membre se asigură că aceste marcaje sau mărci nu creează obstacole în calea liberei circulații a produselor accizabile. |
| --- | --- |

3.

Fără a aduce atingere dispozițiilor adoptate în scopul aplicării adecvate a prezentului articol și în scopul prevenirii oricărei fraude, evaziuni sau abuz, statele membre se asigură că aceste marcaje sau mărci nu creează obstacole în calea liberei circulații a produselor accizabile.

| (3) | Fără a aduce atingere dispozițiilor adoptate în scopul aplicării adecvate a prezentului articol și în scopul prevenirii oricărei fraude, evaziuni sau abuz, statele membre se asigură că aceste marcaje sau mărci nu creează obstacole în calea liberei circulații a produselor accizabile. |
| --- | --- |

(3)

Fără a aduce atingere dispozițiilor adoptate în scopul aplicării adecvate a prezentului articol și în scopul prevenirii oricărei fraude, evaziuni sau abuz, statele membre se asigură că aceste marcaje sau mărci nu creează obstacole în calea liberei circulații a produselor accizabile.

În momentul în care asemenea marcaje sau mărci sunt aplicate pe produsele accizabile, orice sumă plătită sau depusă ca garanție în vederea obținerii marcajelor sau mărcilor în cauză se rambursează sau se restituie de către statul membru care le-a emis, dacă accizele au devenit exigibile și au fost colectate în alt stat membru.

În momentul în care asemenea marcaje sau mărci sunt aplicate pe produsele accizabile, orice sumă plătită sau depusă ca garanție în vederea obținerii marcajelor sau mărcilor în cauză se rambursează sau se restituie de către statul membru care le-a emis, dacă accizele au devenit exigibile și au fost colectate în alt stat membru.

Statele membre care au emis marcajele sau mărcile au posibilitatea de a condiționa rambursarea, returnarea sau eliberarea sumei plătite sau garantate de prezentarea unei dovezi privind distrugerea sau îndepărtarea respectivelor marcaje sau mărci.

| 4. | Marcajele fiscale
  sau
  marcajele de identificare în sensul alineatului (1) sunt valabile în statul membru emitent. Cu toate acestea, pot exista acorduri de recunoaștere reciprocă a acestor marcaje între statele membre. |
| --- | --- |

4.

Marcajele fiscale
  sau
  marcajele de identificare în sensul alineatului (1) sunt valabile în statul membru emitent. Cu toate acestea, pot exista acorduri de recunoaștere reciprocă a acestor marcaje între statele membre.

| 4. | Marcajele fiscale, marcajele de identificare
  naționale sau orice altă formă de marcaje de serie sau de identificare
  în sensul alineatului (1) sunt valabile în statul membru emitent. Cu toate acestea, pot exista acorduri de recunoaștere reciprocă a acestor marcaje între statele membre. |
| --- | --- |

4.

Marcajele fiscale, marcajele de identificare
  naționale sau orice altă formă de marcaje de serie sau de identificare
  în sensul alineatului (1) sunt valabile în statul membru emitent. Cu toate acestea, pot exista acorduri de recunoaștere reciprocă a acestor marcaje între statele membre.

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Articolul 39

Statele membre pot menține dispozițiile naționale asupra acestui aspect până în momentul în care Consiliul adoptă dispoziții comunitare privind produsele pentru aprovizionarea navelor și aeronavelor.

Statele membre pot menține dispozițiile naționale asupra acestui aspect până în momentul în care Consiliul adoptă dispoziții comunitare privind produsele pentru aprovizionarea navelor și aeronavelor.
  Dispozițiile naționale respective trebuie comunicate celorlalte state membre pentru ca agențiilor economici să poată beneficia de ele
  .

---

(1)  

  JO L 145, 4.6.2008, p. 1.

(2)  

  JO L 177, 30.6.2006, p. 1.

(3)  

  JO L 228, 11.8.1992, p. 1.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/103

---

Programul pentru încurajarea consumului de fructe în școli *

P6_TA(2008)0542

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în vederea instituirii unui program de încurajare a consumului de fructe în școli (COM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0442),

| — | având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0315/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0391/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0391/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de regulament — act de modificare


  Considerentul 2 |
| (2) | Obiectivele PAC stabilite la articolul 33 din tratat includ stabilizarea piețelor, garantarea siguranței aprovizionărilor și asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Acordarea unui ajutor comunitar în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli, prin care instituțiile de învățământ să fie aprovizionate cu fructe și legume, banane
  și produse pe baza acestora
  pentru elevi, ar fi în conformitate cu aceste obiective. În plus, programul ar trebui să îi facă pe tinerii consumatori să aprecieze fructele și legumele și, prin urmare, să determine pe viitor o creștere a consumului acestor produse stimulând
  astfel
  veniturile agricole, ceea ce constituie, de asemenea, un obiectiv al PAC. Pe lângă aceasta, în conformitate cu articolul 35 litera b) din tratat, pot fi prevăzute, în cadrul politicii agricole comune, măsuri comune, precum un program de încurajare a consumului de fructe în școli, pentru a promova consumul anumitor produse. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 2

(2)

Obiectivele PAC stabilite la articolul 33 din tratat includ stabilizarea piețelor, garantarea siguranței aprovizionărilor și asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Acordarea unui ajutor comunitar în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli, prin care instituțiile de învățământ să fie aprovizionate cu fructe și legume, banane
  și produse pe baza acestora
  pentru elevi, ar fi în conformitate cu aceste obiective. În plus, programul ar trebui să îi facă pe tinerii consumatori să aprecieze fructele și legumele și, prin urmare, să determine pe viitor o creștere a consumului acestor produse stimulând
  astfel
  veniturile agricole, ceea ce constituie, de asemenea, un obiectiv al PAC. Pe lângă aceasta, în conformitate cu articolul 35 litera b) din tratat, pot fi prevăzute, în cadrul politicii agricole comune, măsuri comune, precum un program de încurajare a consumului de fructe în școli, pentru a promova consumul anumitor produse.

| (2) | Obiectivele PAC prevăzute la articolul 33 din tratat includ stabilizarea piețelor, garantarea siguranței aprovizionărilor și asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Acordarea unui ajutor comunitar în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli, prin care instituțiile de învățământ să fie aprovizionate cu fructe și legume
  și
  banane
  de origine din UE, precum și produsele acestora, cât se poate de proaspete, de sezon, și disponibile la costuri reduse
  , pentru elevi, ar fi în conformitate cu aceste obiective.
  În conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre ar trebui să beneficieze, la stabilirea grupului-țintă, de un grad suficient de flexibilitate pentru a putea, în funcție de necesități, să distribuie fructe în școli unei categorii cât mai largi de consumatori
  . În plus, programul ar trebui să îi facă pe tinerii consumatori să aprecieze fructele și legumele și, prin urmare,
  ar trebui să aibă un puternic efect pozitiv asupra sănătății publice și în ceea ce privește combaterea sărăciei infantile
  , să determine pe viitor o creștere a consumului acestor produse,
  să creeze un efect multiplicator prin implicarea elevilor, a părinților și a profesorilor, având astfel un efect pozitiv important asupra sănătății publice și
  stimulând veniturile agricole, ceea ce constituie, de asemenea, un obiectiv al PAC. Pe lângă aceasta, în conformitate cu articolul 35 litera (b) din tratat, pot fi prevăzute, în cadrul politicii agricole comune, măsuri comune, precum un program de încurajare a consumului de fructe în școli, pentru a promova consumul anumitor produse,
  care să fie combinate cu o componentă suplimentară de educație privind sănătatea și nutriția și care să încurajeze și să stimuleze producătorii regionali, în special a celor din regiunile montane
  . |
| --- | --- |

(2)

Obiectivele PAC prevăzute la articolul 33 din tratat includ stabilizarea piețelor, garantarea siguranței aprovizionărilor și asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Acordarea unui ajutor comunitar în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli, prin care instituțiile de învățământ să fie aprovizionate cu fructe și legume
  și
  banane
  de origine din UE, precum și produsele acestora, cât se poate de proaspete, de sezon, și disponibile la costuri reduse
  , pentru elevi, ar fi în conformitate cu aceste obiective.
  În conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre ar trebui să beneficieze, la stabilirea grupului-țintă, de un grad suficient de flexibilitate pentru a putea, în funcție de necesități, să distribuie fructe în școli unei categorii cât mai largi de consumatori
  . În plus, programul ar trebui să îi facă pe tinerii consumatori să aprecieze fructele și legumele și, prin urmare,
  ar trebui să aibă un puternic efect pozitiv asupra sănătății publice și în ceea ce privește combaterea sărăciei infantile
  , să determine pe viitor o creștere a consumului acestor produse,
  să creeze un efect multiplicator prin implicarea elevilor, a părinților și a profesorilor, având astfel un efect pozitiv important asupra sănătății publice și
  stimulând veniturile agricole, ceea ce constituie, de asemenea, un obiectiv al PAC. Pe lângă aceasta, în conformitate cu articolul 35 litera (b) din tratat, pot fi prevăzute, în cadrul politicii agricole comune, măsuri comune, precum un program de încurajare a consumului de fructe în școli, pentru a promova consumul anumitor produse,
  care să fie combinate cu o componentă suplimentară de educație privind sănătatea și nutriția și care să încurajeze și să stimuleze producătorii regionali, în special a celor din regiunile montane
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Acest program de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui identificat în mod clar ca o inițiativă a UE destinată combaterii obezității și dezvoltării la tineri a gustului de fructe și legume. Ar trebui să ajute, de asemenea, prin intermediul unor programe educaționale adecvate, la sensibilizarea copiilor la ciclul anotimpurilor. În acest scop, autoritățile școlare ar trebui să asigure în mod prioritar distribuirea de fructe de sezon, propunând o gamă variată de fructe, astfel încât copiii să poată descoperi savori diferite. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 3

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 3

| (3) | În plus, articolul 152 alineatul (1) din tratat specifică faptul că „în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”. Beneficiile evidente în domeniul sănătății aduse de un program de încurajare a consumului de fructe în școli reprezintă aspecte care ar trebui integrate în punerea în aplicare a PAC. |
| --- | --- |

(3)

În plus, articolul 152 alineatul (1) din tratat specifică faptul că „în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”. Beneficiile evidente în domeniul sănătății aduse de un program de încurajare a consumului de fructe în școli reprezintă aspecte care ar trebui integrate în punerea în aplicare a PAC.

| (3) | În plus, articolul 152 alineatul (1) din tratat specifică faptul că „în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”. Beneficiile evidente în domeniul sănătății aduse de un program de încurajare a consumului de fructe în școli reprezintă aspecte care ar trebui integrate în punerea în aplicare a
  politicilor UE în general și
  a PAC
  în special
  . |
| --- | --- |

(3)

În plus, articolul 152 alineatul (1) din tratat specifică faptul că „în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”. Beneficiile evidente în domeniul sănătății aduse de un program de încurajare a consumului de fructe în școli reprezintă aspecte care ar trebui integrate în punerea în aplicare a
  politicilor UE în general și
  a PAC
  în special
  .

Amendamentul 4

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Planul de acțiune european pentru o alimentație și o agricultură ecologice propune lansarea unei campanii multianuale de informare și promovare la nivelul întregii Uniuni Europene, pentru a informa școlile cu privire la beneficiile agriculturii ecologice și pentru a sensibiliza într-o mai mare măsură consumatorii cu privire la produsele agriculturii ecologice și a le permite acestora să le recunoască mai ușor, inclusiv să recunoască sigla UE. Programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să sprijine aceste obiective, în special în ceea ce privește fructele ecologice, iar măsurile adiacente ar trebui să includă furnizarea de informații referitoare la agricultura ecologică. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 5

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Prin urmare, ar trebui prevăzut un ajutor comunitar pentru
  cofinanțarea
  aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse sănătoase din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor, destinate elevilor, precum și pentru cofinanțarea logisticii, monitorizării și evaluării asociate. Comisia ar trebui să fixeze condițiile programului. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, ar trebui prevăzut un ajutor comunitar pentru
  cofinanțarea
  aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse sănătoase din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor, destinate elevilor, precum și pentru cofinanțarea logisticii, monitorizării și evaluării asociate. Comisia ar trebui să fixeze condițiile programului.

| (6) | Prin urmare, ar trebui prevăzut un ajutor comunitar pentru
  finanțarea
  aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse sănătoase din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor, destinate elevilor, precum și pentru cofinanțarea logisticii, monitorizării și evaluării asociate,
  și a măsurilor adiacente necesare asigurării eficacității programului
  . Comisia ar trebui să fixeze condițiile programului.
  Ar trebui să se acorde o atenție specială cerințelor de calitate și de durabilitate a produselor incluse în program: acestea trebuie să respecte cele mai înalte standarde și să fie, de preferință, de sezon și produse la nivel local sau, în măsura posibilului, în UE
  . |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, ar trebui prevăzut un ajutor comunitar pentru
  finanțarea
  aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse sănătoase din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor, destinate elevilor, precum și pentru cofinanțarea logisticii, monitorizării și evaluării asociate,
  și a măsurilor adiacente necesare asigurării eficacității programului
  . Comisia ar trebui să fixeze condițiile programului.
  Ar trebui să se acorde o atenție specială cerințelor de calitate și de durabilitate a produselor incluse în program: acestea trebuie să respecte cele mai înalte standarde și să fie, de preferință, de sezon și produse la nivel local sau, în măsura posibilului, în UE
  .

Amendamentul 6

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 7

| (7) | Pentru a asigura implementarea riguroasă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, statele membre care doresc sa aplice un asemenea program ar trebui să elaboreze în prealabil o strategie, la nivel național sau regional. Acestea ar trebui, de asemenea, să prevadă măsuri adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura implementarea riguroasă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, statele membre care doresc sa aplice un asemenea program ar trebui să elaboreze în prealabil o strategie, la nivel național sau regional. Acestea ar trebui, de asemenea, să prevadă măsuri adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient.

| (7) | Pentru a asigura implementarea riguroasă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, statele membre care doresc sa aplice un asemenea program ar trebui să elaboreze în prealabil o strategie, la nivel național sau regional,
  inclusiv în domeniul educației grupurilor-țintă
  . Acestea ar trebui, de asemenea, să prevadă măsurile adiacente,
  de natură educațională și logistică
  , necesare pentru ca programul să fie eficient,
  iar Comisia ar trebui să prezinte orientări pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Statele membre pot încorpora aceste măsuri, în mod pedagogic, în programele de predare din școli referitoare la sănătate și alimentație
  . |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura implementarea riguroasă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, statele membre care doresc sa aplice un asemenea program ar trebui să elaboreze în prealabil o strategie, la nivel național sau regional,
  inclusiv în domeniul educației grupurilor-țintă
  . Acestea ar trebui, de asemenea, să prevadă măsurile adiacente,
  de natură educațională și logistică
  , necesare pentru ca programul să fie eficient,
  iar Comisia ar trebui să prezinte orientări pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Statele membre pot încorpora aceste măsuri, în mod pedagogic, în programele de predare din școli referitoare la sănătate și alimentație
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 8

| (8) | Pentru a nu reduce impactul global al unor măsuri naționale similare, statele membre ar trebui să fie
  autorizate
  să acorde un ajutor național suplimentar pentru aprovizionarea cu produse și acoperirea costurilor aferente, precum și pentru măsurile adiacente, iar programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să nu aducă atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli, care respectă legislația comunitară. Cu toate acestea, pentru a avea rezultate practice, programul comunitar nu
  ar trebui
  să înlocuiască finanțarea actuală a programelor
  naționale
  în vigoare de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a nu reduce impactul global al unor măsuri naționale similare, statele membre ar trebui să fie
  autorizate
  să acorde un ajutor național suplimentar pentru aprovizionarea cu produse și acoperirea costurilor aferente, precum și pentru măsurile adiacente, iar programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să nu aducă atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli, care respectă legislația comunitară. Cu toate acestea, pentru a avea rezultate practice, programul comunitar nu
  ar trebui
  să înlocuiască finanțarea actuală a programelor
  naționale
  în vigoare de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele.

| (8) | Pentru a nu reduce impactul global al unor măsuri naționale similare, statele membre ar trebui să fie
  încurajate
  să acorde un ajutor național suplimentar pentru aprovizionarea cu produse și acoperirea costurilor aferente, precum și pentru măsurile adiacente, iar programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să nu aducă atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli, care respectă legislația comunitară. Cu toate acestea, pentru a avea rezultate practice, programul comunitar nu
  trebuie
  să înlocuiască finanțarea
  națională
  actuală a programelor
  multianuale
  în vigoare de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele.
  Finanțarea comunitară ar trebui să aibă un caracter complementar și să fie rezervată noilor programe sau extinderii programelor existente
  . |
| --- | --- |

(8)

Pentru a nu reduce impactul global al unor măsuri naționale similare, statele membre ar trebui să fie
  încurajate
  să acorde un ajutor național suplimentar pentru aprovizionarea cu produse și acoperirea costurilor aferente, precum și pentru măsurile adiacente, iar programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să nu aducă atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli, care respectă legislația comunitară. Cu toate acestea, pentru a avea rezultate practice, programul comunitar nu
  trebuie
  să înlocuiască finanțarea
  națională
  actuală a programelor
  multianuale
  în vigoare de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele.
  Finanțarea comunitară ar trebui să aibă un caracter complementar și să fie rezervată noilor programe sau extinderii programelor existente
  .

Amendamentul 8

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 9

| (9) | Pentru a fi asigurată o bună gestionare a bugetului, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului comunitar și al ratelor maxime de cofinanțare, iar contribuția financiară comunitară la program ar trebui adăugată pe lista măsurilor eligibile pentru finanțare FEGA, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a fi asigurată o bună gestionare a bugetului, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului comunitar și al ratelor maxime de cofinanțare, iar contribuția financiară comunitară la program ar trebui adăugată pe lista măsurilor eligibile pentru finanțare FEGA, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune.

| (9) | Pentru a fi asigurată o bună gestionare a bugetului, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului comunitar și al ratelor maxime de cofinanțare, iar contribuția financiară comunitară la program ar trebui adăugată pe lista măsurilor eligibile pentru finanțare FEGA, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune.
  Dacă unul sau mai multe state membre aleg să nu beneficieze de finanțare comunitară, fondurile pot fi transferate și utilizate în alte state membre
  . |
| --- | --- |

(9)

Pentru a fi asigurată o bună gestionare a bugetului, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului comunitar și al ratelor maxime de cofinanțare, iar contribuția financiară comunitară la program ar trebui adăugată pe lista măsurilor eligibile pentru finanțare FEGA, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune.
  Dacă unul sau mai multe state membre aleg să nu beneficieze de finanțare comunitară, fondurile pot fi transferate și utilizate în alte state membre
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 10

| (10) | Pentru a acorda timpul necesar unei implementări armonioase a programului, acesta ar trebui aplicat începând cu anul școlar 2009/2010.
  Ar trebui prezentat un raport
  după o perioadă de trei ani. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a acorda timpul necesar unei implementări armonioase a programului, acesta ar trebui aplicat începând cu anul școlar 2009/2010.
  Ar trebui prezentat un raport
  după o perioadă de trei ani.

| (10) | Pentru a acorda timpul necesar unei implementări armonioase a programului, acesta ar trebui aplicat începând cu anul școlar 2009/2010.
  Statele membre ar trebui să realizeze evaluări anuale privind punerea în aplicare și impactul programului, iar Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport
  după o perioadă de trei ani.
  Deoarece doar un program pe termen lung va crea beneficii pe termen lung, este necesară garantarea monitorizării și evaluării programului pentru a măsura eficacitatea acestuia și a propune eventuale măsuri de îmbunătățire a sa
  . |
| --- | --- |

(10)

Pentru a acorda timpul necesar unei implementări armonioase a programului, acesta ar trebui aplicat începând cu anul școlar 2009/2010.
  Statele membre ar trebui să realizeze evaluări anuale privind punerea în aplicare și impactul programului, iar Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport
  după o perioadă de trei ani.
  Deoarece doar un program pe termen lung va crea beneficii pe termen lung, este necesară garantarea monitorizării și evaluării programului pentru a măsura eficacitatea acestuia și a propune eventuale măsuri de îmbunătățire a sa
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 11

| (11) | Pentru a spori gradul de eficiență a programului, Comunitatea ar trebui să poată finanța măsurile de informare, monitorizare și evaluare în scopul sensibilizării publicului cu privire la programul de încurajare a consumului de fructe în școli și la obiectivele acestuia, precum și măsurile conexe privind constituirea unei rețele, fără a aduce atingere competențelor de cofinanțare, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 3/2008 din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe, a măsurilor adiacente de promovare a efectelor benefice în materie de sănătate ale consumului de fructe și legume. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a spori gradul de eficiență a programului, Comunitatea ar trebui să poată finanța măsurile de informare, monitorizare și evaluare în scopul sensibilizării publicului cu privire la programul de încurajare a consumului de fructe în școli și la obiectivele acestuia, precum și măsurile conexe privind constituirea unei rețele, fără a aduce atingere competențelor de cofinanțare, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 3/2008 din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe, a măsurilor adiacente de promovare a efectelor benefice în materie de sănătate ale consumului de fructe și legume.

| (11) | Pentru a spori gradul de eficiență a programului, Comunitatea ar trebui să poată finanța măsurile de informare, monitorizare și evaluare în scopul sensibilizării publicului cu privire la programul de încurajare a consumului de fructe în școli și la obiectivele acestuia, precum și măsurile conexe privind constituirea unei rețele, fără a aduce atingere competențelor de cofinanțare, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 3/2008 din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe, a măsurilor adiacente de promovare a efectelor benefice în materie de sănătate ale consumului de fructe și legume.
  Este esențială organizarea de către Comisie a unei largi campanii de informare cu privire la prezentul program în întreaga Uniune Europeană
  . |
| --- | --- |

(11)

Pentru a spori gradul de eficiență a programului, Comunitatea ar trebui să poată finanța măsurile de informare, monitorizare și evaluare în scopul sensibilizării publicului cu privire la programul de încurajare a consumului de fructe în școli și la obiectivele acestuia, precum și măsurile conexe privind constituirea unei rețele, fără a aduce atingere competențelor de cofinanțare, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 3/2008 din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe, a măsurilor adiacente de promovare a efectelor benefice în materie de sănătate ale consumului de fructe și legume.
  Este esențială organizarea de către Comisie a unei largi campanii de informare cu privire la prezentul program în întreaga Uniune Europeană
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 1 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 103ga — alineatul 1

| (1) | În condițiile care urmează a fi determinate de Comisie, începând cu anul școlar 2009/2010, se acordă un ajutor comunitar în vederea aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse din sectorul fructelor și legumelor,
  al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor
  destinate elevilor, precum și în vederea eventualei acoperiri a costurilor legate de logistică, distribuire, echipamente, comunicare, monitorizare și evaluare. |
| --- | --- |

(1)

În condițiile care urmează a fi determinate de Comisie, începând cu anul școlar 2009/2010, se acordă un ajutor comunitar în vederea aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse din sectorul fructelor și legumelor,
  al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor
  destinate elevilor, precum și în vederea eventualei acoperiri a costurilor legate de logistică, distribuire, echipamente, comunicare, monitorizare și evaluare.

| (1) | În condițiile care urmează a fi determinate de Comisie, începând cu anul școlar 2009/2010, se acordă un ajutor comunitar în vederea aprovizionării instituțiilor de învățământ
  și preșcolare
  cu anumite produse,
  de origine din UE, care urmează a fi selectate de Comisie și stabilite mai în detaliu de statele membre
  , din sectorul fructelor și legumelor, destinate elevilor, precum și în vederea eventualei acoperiri a costurilor legate de logistică, distribuire, echipamente, comunicare, monitorizare și evaluare
  și a finanțării măsurilor adiacente necesare pentru garantarea eficacității programului
  . |
| --- | --- |

(1)

În condițiile care urmează a fi determinate de Comisie, începând cu anul școlar 2009/2010, se acordă un ajutor comunitar în vederea aprovizionării instituțiilor de învățământ
  și preșcolare
  cu anumite produse,
  de origine din UE, care urmează a fi selectate de Comisie și stabilite mai în detaliu de statele membre
  , din sectorul fructelor și legumelor, destinate elevilor, precum și în vederea eventualei acoperiri a costurilor legate de logistică, distribuire, echipamente, comunicare, monitorizare și evaluare
  și a finanțării măsurilor adiacente necesare pentru garantarea eficacității programului
  .

Comisia și statele membre selectează fructele și legumele, care trebuie să fie cât se poate de proaspete, de sezon, și disponibile la costuri reduse, pe baza unor criterii sanitare, cum ar fi existența unui număr cât mai mic de aditivi artificiali și dăunători sănătății.

Ar trebui să se recurgă cu prioritate la produse locale, pentru a se evita transporturi inutile, precum și poluarea mediului provocată de acestea.

Se acordă o prioritate specială fructelor și legumelor produse în mod ecologic și la nivel local, dacă acestea sunt disponibile.

Amendamentul 14

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 1 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Partea II–titlul I — capitolul IV — secțiunea IVa — subsecțiunea IIa — articolul 103ga — alineatul 2

| (2) | Statele membre care doresc să participe la program elaborează în prealabil o strategie, la nivel național sau regional, pentru punerea în aplicare a acestuia.
  Acestea
  prevăd, de asemenea, măsuri adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre care doresc să participe la program elaborează în prealabil o strategie, la nivel național sau regional, pentru punerea în aplicare a acestuia.
  Acestea
  prevăd, de asemenea, măsuri adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient.

| (2) | Statele membre care doresc să participe la program elaborează în prealabil o strategie, la nivel național sau regional, pentru punerea în aplicare a acestuia,
  ținând seama de condițiile pedoclimatice în care sunt produse fructele și legumele. În acest sens, se garantează principiul preferinței comunitare aplicat produselor respective. Statele membre respective
  prevăd, de asemenea,
  resursele financiare comunitare și naționale necesare punerii în aplicare și iau
  măsurile adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient,
  acordând prioritate preșcolarilor și elevilor din școala primară, cărora fructele ar trebui să le fie distribuite zilnic și cu titlu gratuit
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre care doresc să participe la program elaborează în prealabil o strategie, la nivel național sau regional, pentru punerea în aplicare a acestuia,
  ținând seama de condițiile pedoclimatice în care sunt produse fructele și legumele. În acest sens, se garantează principiul preferinței comunitare aplicat produselor respective. Statele membre respective
  prevăd, de asemenea,
  resursele financiare comunitare și naționale necesare punerii în aplicare și iau
  măsurile adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient,
  acordând prioritate preșcolarilor și elevilor din școala primară, cărora fructele ar trebui să le fie distribuite zilnic și cu titlu gratuit
  .

În cadrul acestei strategii, statele membre stabilesc, inter alia:

| — | produsele care urmează să fie distribuite, luând în considerare natura locală și de sezon a produselor; |
| --- | --- |

—

| — | categoriile de vârstă ale elevilor beneficiari; |
| --- | --- |

—

| — | instituțiile școlare care participă la program. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu criterii obiective, statele membre acordă prioritate fructelor și legumelor tradiționale produse la nivel local și sprijină, la punerea în aplicare a programului, micile ferme.

Măsurile adiacente includ furnizarea de consiliere alimentară și sanitară, informații privind impactul pozitiv al consumului de fructe asupra sănătății, adaptate vârstei elevilor, precum și informații privind particularitățile agriculturii ecologice.

Amendamentul 15

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 1 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Partea II — titlul I — capitolul IV — secțiunea IVa — subsecțiunea IIa — articolul 103ga — alineatul 3 — litera a

| (a) | nu depășește
  90
  milioane EUR pe an școlar, |
| --- | --- |

(a)

nu depășește
  90
  milioane EUR pe an școlar,

| (a) | nu depășește
  500
  milioane EUR pe an școlar, |
| --- | --- |

(a)

nu depășește
  500
  milioane EUR pe an școlar,

Amendamentul 16

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 1 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Partea II — titlul I — capitolul IV — secțiunea IVa — subsecțiunea IIa — articolul 103ga — alineatul 3 — litera b

| (b) | nu depășește
  50 % din
  costurile de aprovizionare și costurile asociate menționate la alineatul (1)
  sau 75 % din astfel de costuri în regiunile eligibile în cadrul obiectivului de convergență
  , |
| --- | --- |

(b)

nu depășește
  50 % din
  costurile de aprovizionare și costurile asociate menționate la alineatul (1)
  sau 75 % din astfel de costuri în regiunile eligibile în cadrul obiectivului de convergență
  ,

| (b) | nu depășește costurile de aprovizionare și costurile asociate,
  precum și cele ale măsurilor adiacente
  , menționate la alineatul (1), |
| --- | --- |

(b)

nu depășește costurile de aprovizionare și costurile asociate,
  precum și cele ale măsurilor adiacente
  , menționate la alineatul (1),

Amendamentul 17

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 1 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Partea II — titlul I — capitolul IV — secțiunea IVa — subsecțiunea IIa — articolul 103ga — alineatul 3 — litera c

| (c) | nu acoperă alte costuri în afară de costurile de aprovizionare și cele asociate menționate la alineatul (1) și |
| --- | --- |

(c)

nu acoperă alte costuri în afară de costurile de aprovizionare și cele asociate menționate la alineatul (1) și

| (c) | nu acoperă alte costuri în afară de costurile de aprovizionare și cele asociate,
  precum și cele ale măsurilor adiacente necesare pentru garantarea eficienței programului
  , menționate la alineatul (1) și |
| --- | --- |

(c)

nu acoperă alte costuri în afară de costurile de aprovizionare și cele asociate,
  precum și cele ale măsurilor adiacente necesare pentru garantarea eficienței programului
  , menționate la alineatul (1) și

Amendamentul 18

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 1 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Partea II — titlul I — capitolul IV — secțiunea IVa — subsecțiunea IIa — articolul 103ga — alineatul 3 — litera d

| (d) | nu este utilizat pentru a înlocui finanțarea actuală a unui program existent de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele. |
| --- | --- |

(d)

nu este utilizat pentru a înlocui finanțarea actuală a unui program existent de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele.

| (d) | nu este utilizat pentru a înlocui finanțarea
  publică
  actuală a unui program existent de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele. |
| --- | --- |

(d)

nu este utilizat pentru a înlocui finanțarea
  publică
  actuală a unui program existent de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele.

Amendamentul 19

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 1 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 103ga — alineatul 5

| (5) | Programul comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli nu aduce atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli care respectă legislația comunitară. |
| --- | --- |

(5)

Programul comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli nu aduce atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli care respectă legislația comunitară.

| (5) | Programul comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli nu aduce atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli care respectă legislația comunitară.
  Programele-pilot, desfășurate cu titlu experimental la nivelul unui număr redus de instituții de învățământ și pe o perioadă de timp limitată, nu se consideră a fi programe naționale în sensul alineatului (3) litera (d)
  . |
| --- | --- |

(5)

Programul comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli nu aduce atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli care respectă legislația comunitară.
  Programele-pilot, desfășurate cu titlu experimental la nivelul unui număr redus de instituții de învățământ și pe o perioadă de timp limitată, nu se consideră a fi programe naționale în sensul alineatului (3) litera (d)
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 2 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 184 — punctul 6

| 6. | înainte de 31 august 2012, Parlamentului European și Consiliului, cu privire la aplicarea programului de încurajare a consumului de fructe în școli, prevăzut la articolul 103 ga, însoțit, dacă este cazul, de propunerile corespunzătoare. Raportul examinează, în special, măsura în care programul a promovat instituirea în statele membre a unor programe eficiente de încurajare a consumului de fructe în școli și impactul programului asupra îmbunătățirii obiceiurilor alimentare ale copiilor. |
| --- | --- |

6.

înainte de 31 august 2012, Parlamentului European și Consiliului, cu privire la aplicarea programului de încurajare a consumului de fructe în școli, prevăzut la articolul 103 ga, însoțit, dacă este cazul, de propunerile corespunzătoare. Raportul examinează, în special, măsura în care programul a promovat instituirea în statele membre a unor programe eficiente de încurajare a consumului de fructe în școli și impactul programului asupra îmbunătățirii obiceiurilor alimentare ale copiilor.

| 6. | înainte de 31 august 2012, Parlamentului European și Consiliului, cu privire la aplicarea programului de încurajare a consumului de fructe în școli, prevăzut la articolul 103 ga, însoțit, dacă este cazul, de propunerile corespunzătoare. Raportul examinează, în special: |
| --- | --- |

6.

înainte de 31 august 2012, Parlamentului European și Consiliului, cu privire la aplicarea programului de încurajare a consumului de fructe în școli, prevăzut la articolul 103 ga, însoțit, dacă este cazul, de propunerile corespunzătoare. Raportul examinează, în special:

| — | măsura în care programul a promovat instituirea în statele membre a unor programe eficiente de încurajare a consumului de fructe în școli și impactul programului asupra îmbunătățirii obiceiurilor alimentare ale copiilor; |
| --- | --- |

—

măsura în care programul a promovat instituirea în statele membre a unor programe eficiente de încurajare a consumului de fructe în școli și impactul programului asupra îmbunătățirii obiceiurilor alimentare ale copiilor;

| — | măsura în care opțiunea unei cofinanțări naționale prin intermediul unei contribuții parentale a influențat sau nu eficiența programului și numărul de elevi implicați în acesta; |
| --- | --- |

—

| — | relevanța și impactul măsurilor adiacente naționale, în special modul în care programul de încurajare a consumului de fructe în școli și informațiile conexe referitoare la o alimentație sănătoasă sunt incluse în programele școlare; |
| --- | --- |

—

---

Miercuri, 19 noiembrie 2008

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/111

---

Statistici comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea la locul de muncă ***II

P6_TA(2008)0546

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea la locul de muncă (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția comună a Consiliului (9815/3/2008 — C6–0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția comună a Consiliului (9815/3/2008 — C6–0343/2008) (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0046), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0046),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0425/2008),

1.   aprobă poziția comună;

2.   constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția comună;

3.   încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 254 alineatul (1) din Tratatul CE;

4.   încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de comun acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 280 E, 4.11.2008, p. 1.

(2)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 109.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/112

---

Obligații de publicare și traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale ***I

P6_TA(2008)0547

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 68/151/CEE și 89/666/CEE ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile de publicare și de traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale (COM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0194),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 44 alineatul (2) litera (g) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 44 alineatul (2) litera (g) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0171/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0400/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0400/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

3.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 68/151/CEE, 77/91/CEE și 89/666/CEE ale Consiliului în ceea ce privește obligațiile de publicare și de traducere impuse anumitor forme de societăți comerciale

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 44 alineatul (2) litera (g),

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | Consiliul European a convenit, cu ocazia reuniunii sale din 8 și 9 martie 2007, ca sarcinile administrative ale societăților comerciale să fie reduse cu 25 % până în anul 2012 pentru a spori competitivitatea societăților comerciale din Comunitate. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul European a convenit, cu ocazia reuniunii sale din 8 și 9 martie 2007, ca sarcinile administrative ale societăților comerciale să fie reduse cu 25 % până în anul 2012 pentru a spori competitivitatea societăților comerciale din Comunitate.

| (2) | Dreptul societăților comerciale a fost identificat ca fiind un domeniu care cuprinde un număr mare de obligații de informare pentru societăți, iar unele dintre aceste obligații par perimate sau excesive. |
| --- | --- |

(2)

Dreptul societăților comerciale a fost identificat ca fiind un domeniu care cuprinde un număr mare de obligații de informare pentru societăți, iar unele dintre aceste obligații par perimate sau excesive.

| (3) | Aceste obligații de informare trebuie revizuite în scopul de a reduce poverile care le revin societăților comerciale din Comunitate la un minimum necesar pentru a asigura protejarea intereselor celorlalte părți interesate. |
| --- | --- |

(3)

Aceste obligații de informare trebuie revizuite în scopul de a reduce poverile care le revin societăților comerciale din Comunitate la un minimum necesar pentru a asigura protejarea intereselor celorlalte părți interesate.

| (4) | În conformitate cu Prima Directivă 68/151/CEE a Consiliului din 9 martie 1968 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților în statele membre, în înțelesul articolului 58 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților (3), societățile cu răspundere limitată trebuie să prezinte, prin publicare, anumite informații care trebuie înscrise în registrul central, registrul comerțului sau registrul societăților comerciale al statelor membre. În numeroase state membre, această publicare trebuie realizată în monitorul oficial, iar uneori și în presa națională sau regională. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu Prima Directivă 68/151/CEE a Consiliului din 9 martie 1968 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților în statele membre, în înțelesul articolului 58 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților (3), societățile cu răspundere limitată trebuie să prezinte, prin publicare, anumite informații care trebuie înscrise în registrul central, registrul comerțului sau registrul societăților comerciale al statelor membre. În numeroase state membre, această publicare trebuie realizată în monitorul oficial, iar uneori și în presa națională sau regională.

| (5) | În majoritatea cazurilor, obligațiile de publicare atrag costuri suplimentare pentru societăți fără a aduce o valoare adăugată, ținând seama de faptul că informațiile din registrele societăților sunt accesibile on-line. Inițiativele destinate să faciliteze posibilitatea de accesare a acestor registre din orice parte a Comunității,
  cum ar fi viitorul portal european E-Justice
  , reduc și mai mult nevoia de a publica astfel de informații într-un buletin național sau în presa scrisă. |
| --- | --- |

(5)

În majoritatea cazurilor, obligațiile de publicare atrag costuri suplimentare pentru societăți fără a aduce o valoare adăugată, ținând seama de faptul că informațiile din registrele societăților sunt accesibile on-line. Inițiativele destinate să faciliteze posibilitatea de accesare a acestor registre din orice parte a Comunității,
  cum ar fi viitorul portal european E-Justice
  , reduc și mai mult nevoia de a publica astfel de informații într-un buletin național sau în presa scrisă.

| (6) | Pentru ca publicarea să fie rentabilă și utilizatorii să aibă un acces ușor la informații, statele membre ar trebui să facă obligatorie utilizarea unei platforme electronice centrale.
  Această platformă ar trebui fie să includă toate informațiile solicitate a fi făcute publice, fie să permită accesul la aceste informații din dosarul în format electronic al societății, inclus în registrele statelor membre
  . De asemenea,
  statele membre
  ar trebui să se asigure că
  orice costuri pentru respectiva
  publicare
  care le sunt impuse societăților comerciale se regăsesc într-o taxă unică, împreună cu cele care sunt percepute pentru înscrierea în registru, dacă este cazul. Nicio obligație de publicare existentă în statele membre nu trebuie să conducă la impunerea unei taxe suplimentare specifice. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere libertății statelor membre de a transfera societăților comerciale costurile legate de înființarea și de funcționarea platformei, inclusiv de editarea documentelor, fie prin includerea acestor costuri în taxele de înregistrare, fie prin solicitarea unei contribuții periodice obligatorii din partea societăților
  . |
| --- | --- |

(6)

Pentru ca publicarea să fie rentabilă și utilizatorii să aibă un acces ușor la informații, statele membre ar trebui să facă obligatorie utilizarea unei platforme electronice centrale.
  Această platformă ar trebui fie să includă toate informațiile solicitate a fi făcute publice, fie să permită accesul la aceste informații din dosarul în format electronic al societății, inclus în registrele statelor membre
  . De asemenea,
  statele membre
  ar trebui să se asigure că
  orice costuri pentru respectiva
  publicare
  care le sunt impuse societăților comerciale se regăsesc într-o taxă unică, împreună cu cele care sunt percepute pentru înscrierea în registru, dacă este cazul. Nicio obligație de publicare existentă în statele membre nu trebuie să conducă la impunerea unei taxe suplimentare specifice. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere libertății statelor membre de a transfera societăților comerciale costurile legate de înființarea și de funcționarea platformei, inclusiv de editarea documentelor, fie prin includerea acestor costuri în taxele de înregistrare, fie prin solicitarea unei contribuții periodice obligatorii din partea societăților
  .

| (7) | În conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre pot continua toate celelalte forme existente de publicare, cu condiția ca acestea să fie bine definite și bazate pe condiții obiective, în special în scopul asigurării certitudinii juridice și a securității informațiilor și având în vedere posibilitățile de acces la internet și practicile naționale. Statele membre ar trebui să acopere costul unor astfel de obligații suplimentare de publicare prin intermediul taxei unice. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre pot continua toate celelalte forme existente de publicare, cu condiția ca acestea să fie bine definite și bazate pe condiții obiective, în special în scopul asigurării certitudinii juridice și a securității informațiilor și având în vedere posibilitățile de acces la internet și practicile naționale. Statele membre ar trebui să acopere costul unor astfel de obligații suplimentare de publicare prin intermediul taxei unice.

| (8) | Ca urmare a utilizării platformei electronice centrale, cea de-a doua Directivă a Consiliului 77/91/CEE din 13 decembrie 1976 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 58 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora

   (4)

  ar trebui modificată. |
| --- | --- |

(8)

Ca urmare a utilizării platformei electronice centrale, cea de-a doua Directivă a Consiliului 77/91/CEE din 13 decembrie 1976 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 58 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora

   (4)

  ar trebui modificată.

| (9) | În conformitate cu a unsprezecea Directivă 89/666/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1989 privind publicitatea sucursalelor înființate într-un stat membru de anumite forme de societăți comerciale care intră sub incidența legislației unui alt stat (5), anumite informații privind societatea comercială trebuie publicate. În prezent, statul membru în care este situată sucursala, denumit în continuare „statul membru gazdă”, poate solicita ca un număr limitat de documente în acest context să fie traduse într-o altă limbă oficială a Comunității. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu a unsprezecea Directivă 89/666/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1989 privind publicitatea sucursalelor înființate într-un stat membru de anumite forme de societăți comerciale care intră sub incidența legislației unui alt stat (5), anumite informații privind societatea comercială trebuie publicate. În prezent, statul membru în care este situată sucursala, denumit în continuare „statul membru gazdă”, poate solicita ca un număr limitat de documente în acest context să fie traduse într-o altă limbă oficială a Comunității.

| (10) | Această posibilitate ar trebui menținută, la fel și posibilitatea statului membru gazdă de a solicita, într-un număr limitat de cazuri, ca traducerea să fie autorizată în măsura în care interesul terților ar putea impune, printr-o astfel de autorizare, asigurarea unui nivel suficient de fiabilitate a traducerii. |
| --- | --- |

(10)

Această posibilitate ar trebui menținută, la fel și posibilitatea statului membru gazdă de a solicita, într-un număr limitat de cazuri, ca traducerea să fie autorizată în măsura în care interesul terților ar putea impune, printr-o astfel de autorizare, asigurarea unui nivel suficient de fiabilitate a traducerii.

| (11) | Cu toate acestea, o traducere poate fi considerată suficient de fiabilă dacă a fost autorizată de un traducător desemnat și autorizat oficial într-un alt stat membru sau de orice altă persoană abilitată în respectivul stat membru să autorizeze traduceri în limba solicitată. În acest caz, statul membru gazdă nu ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita o autorizare suplimentară în temeiul propriilor sale reglementări. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate acestea, o traducere poate fi considerată suficient de fiabilă dacă a fost autorizată de un traducător desemnat și autorizat oficial într-un alt stat membru sau de orice altă persoană abilitată în respectivul stat membru să autorizeze traduceri în limba solicitată. În acest caz, statul membru gazdă nu ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita o autorizare suplimentară în temeiul propriilor sale reglementări.

| (12) | Același lucru este valabil și în cazul în care un document solicitat în vederea înregistrării unei sucursale poate fi prezentat, din registrul la care este păstrat dosarul societății, în limba oficială a Comunității solicitată de statul membru gazdă. O autorizare suplimentară nu pare justificată nici în acest caz. |
| --- | --- |

(12)

Același lucru este valabil și în cazul în care un document solicitat în vederea înregistrării unei sucursale poate fi prezentat, din registrul la care este păstrat dosarul societății, în limba oficială a Comunității solicitată de statul membru gazdă. O autorizare suplimentară nu pare justificată nici în acest caz.

| (13) | De asemenea, statele membre nu trebuie să poată impune, în ceea ce privește limba documentului, vreo formalitate care să implice mai mult decât o autorizare a traducerii. În special, obligațiile de legalizare notarială a traducerilor deja autorizate depășesc ceea ce este necesar pentru a garanta un nivel suficient de fiabilitate. |
| --- | --- |

(13)

De asemenea, statele membre nu trebuie să poată impune, în ceea ce privește limba documentului, vreo formalitate care să implice mai mult decât o autorizare a traducerii. În special, obligațiile de legalizare notarială a traducerilor deja autorizate depășesc ceea ce este necesar pentru a garanta un nivel suficient de fiabilitate.

| (14) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume reducerea sarcinilor administrative legate de obligațiile de publicare și traducere care le revin anumitor forme de societăți comerciale din Comunitate, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității ║, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(14)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume reducerea sarcinilor administrative legate de obligațiile de publicare și traducere care le revin anumitor forme de societăți comerciale din Comunitate, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității ║, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (15) | Prin urmare, Directivele 68/151/CEE,
  77/91/CEE
  și 89/666/CEE ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, Directivele 68/151/CEE,
  77/91/CEE
  și 89/666/CEE ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificarea Directivei 68/151/CEE

Articolul 3 alineatul (4) din Directiva 68/151/CEE se înlocuiește cu următorul text:

„4.   Publicitatea actelor și a informațiilor prevăzute la alineatul (2) se asigură prin publicarea prin intermediul unei platforme electronice centrale care permite consultarea informațiilor publicate în ordine cronologică.

Statele membre se asigură că societăților comerciale nu li se solicită achitarea unei taxe speciale pentru
  o
  publicare prin intermediul
  platformei
  electronice centrale sau pentru orice altă obligație suplimentară de publicare impusă de statele membre în ceea ce privește aceste acte și informații.
  Prezenta dispoziție nu afectează posibilitatea statelor membre de a transfera societăților comerciale costurile privind platforma electronică centrală
  .”

Articolul 2

Articolul 2

Modificarea Directivei 77/91/CEE

Modificarea Directivei 77/91/CEE

Articolul 29 alineatul (3) din Directiva 77/91/CEE se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 29 alineatul (3) din Directiva 77/91/CEE se înlocuiește cu următorul text:

„
  3
  .   
  Orice ofertă de subscriere în temeiul dreptului de preemțiune și perioada în care trebuie exercitat acest drept se publică în monitorul oficial. Cu toate acestea, legislația unui stat membru poate să nu prevadă respectiva obligație de publicare în cazul în care toate acțiunile societății sunt nominative. În acest caz, toți acționarii societății trebuie informați în scris. Dreptul de preemțiune trebuie exercitat într-un termen care nu poate fi mai scurt de 14 zile de la data publicării ofertei de subscriere sau de la data expedierii scrisorilor către acționari
  .”

Articolul 3

Modificarea Directivei 89/666/CEE

Modificarea Directivei 89/666/CEE

Articolul 4 din Directiva 89/666/CEE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 4

1.   Statul membru în care a fost înființată sucursala poate să impună ca documentele menționate la articolul 2 alineatul (2)
  litera
  (b)▐și la articolul 3 să fie
  difuzate
  într-o altă limbă oficială a Comunității decât limba oficială a registrului menționat la articolul 2 alineatul (1) litera (c) și ca traducerea documentelor în cauză să fie autorizată.
  În cazul în care un stat membru solicită autorizarea traducerii
  ,
  traducerea
  este▐autorizată
  de o persoană calificată în acest sens în oricare
  stat membru.

2.   
  Alineatul (1) se aplică mutatis mutandis certificatului
  menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (c),
  cu excepția cazului în care certificatul a fost emis de registrul menționat la articolul 2 alineatul (1) litera (c) în limba oficială solicitată de statul membru în care a fost deschisă sucursala
  .

3.   Statele membre nu impun nicio altă cerință formală
  suplimentară
  privind traducerea documentelor▐în afara celor prevăzute la alineatele (1) și (2).”

Articolul 4

Transpunere

Transpunere

1.   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive înainte de
  1 mai 2010.
  Statele membre pot continua toate celelalte forme existente de publicare, cu condiția ca acestea să fie bine definite și bazate pe condiții obiective, în special în scopul asigurării certitudinii juridice și a securității informațiilor și având în vedere posibilitățile de acces la internet și practicile naționale. Statele membre acoperă costul acestor obligații suplimentare de publicare prin intermediul taxei unice
  . Statele membre comunică de îndată Comisiei textul respectivelor acte cu putere de lege și acte administrative și un tabel de corespondență între prezenta directivă și aceste dispoziții.

înainte de

1 mai

Statele membre pot continua toate celelalte forme existente de publicare, cu condiția ca acestea să fie bine definite și bazate pe condiții obiective, în special în scopul asigurării certitudinii juridice și a securității informațiilor și având în vedere posibilitățile de acces la internet și practicile naționale. Statele membre acoperă costul acestor obligații suplimentare de publicare prin intermediul taxei unice

respectivelor acte cu putere de lege și acte administrative

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

acte

2.   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 5

Intrare în vigoare

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 6

Destinatari

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C ....

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din ....

2

Poziția Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din ....

(3)  JO L 65, 14.3.1968, p. 8. ║.

3

(4)  

  JO L 26, 31.1.1977, p. 1.

4

JO L 26, 31.1.1977, p. 1.

(5)  JO L 395, 30.12.1989, p. 36.

5

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/116

---

Statistici europene ***I

P6_TA(2008)0548

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene (COM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0625),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0346/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0346/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0349/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

3.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 noiembrie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 223/2009.)

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/117

---

Sisteme de ajutor pentru agricultori în cadrul PAC *

P6_TA(2008)0549

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unor norme comune pentru sisteme de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori (COM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306),

| — | având în vedere articolele 36 și 37 și articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 36 și 37 și articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0240/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru bugete, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională(A6-0402/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru bugete, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională(A6-0402/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de regulament


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | Reducerea birocrației în sectorul agricol ar trebui urmărită prin prevederi transparente, mai simple și mai puțin greoaie. Politica agricolă comună poate contribui la competitivitatea exploatațiilor agricole pe piețele globalizate numai prin reducerea costurilor și a poverilor administrative. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Ar trebui depuse eforturi permanente pentru simplificarea, ameliorarea și armonizarea sistemului eco-condiționalității. Așadar, Comisia ar trebui să prezinte un raport privind aplicarea sistemului eco-condiționalității din doi în doi ani. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 2b (nou)

| (2b) | Poveri administrative reduse, verificări armonizate, combinarea verificărilor, inclusiv la nivelul instituțiilor Uniunii Europene și efectuarea plăților la timp ar ameliora sprijinul global acordat agricultorilor pentru sistemul eco-condiționalității, îmbunătățind astfel eficiența politicii. |
| --- | --- |

(2b)

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 2c (nou)

| (2c) | Pentru a limita obligațiile impuse agricultorilor, statele membre și instituțiile Uniunii Europene ar trebui să fie încurajate să mențină la un nivel cât mai redus atât numărul controalelor la fața locului, cât și pe cel al agențiilor de supraveghere, fără a aduce atingere prevederilor Regulamentului (CE) nr. 796/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de stabilire a normelor de aplicare a eco-condiționării, a modulării și a sistemului integrat de gestionare și control, prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului (1) . Prin urmare, este necesar să li se permită statelor membre să efectueze controale minime la nivelul agențiilor de plată. În plus, statele membre și instituțiile Uniunii Europene ar trebui să fie încurajate să ia măsuri suplimentare pentru limitarea numărului de persoane care realizează controalele, pentru garantarea formării lor adecvate și pentru limitarea perioadei în care poate fi realizată o verificare la fața locului într-o anumită exploatație agricolă la o durată maximă de o zi. Comisia ar trebui să acorde asistență statelor membre pentru respectarea cerințelor privind selecțiile integrate de mostre. Selecția de mostre pentru verificările la fața locului ar trebui să fie realizată independent de procentajele minime specifice de control astfel cum sunt prevăzute în legislația specifică din domeniul eco-condiționalității. |
| --- | --- |

(2c)

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 2d (nou)

| (2d) | Statele membre ar trebui să garanteze că agricultorii nu sunt sancționați de două ori (reducerea plăților sau excluderea din sistemul de plăți, precum și o amendă ca urmare a nerespectării legislației naționale corespunzătoare) pentru același caz de nerespectare a dispozițiilor. |
| --- | --- |

(2d)

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 3

| (3) | În plus, pentru a se evita abandonarea terenurilor agricole și pentru a se asigura menținerea lor în bune condiții agricole și de mediu, Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un cadru comunitar în care statele membre adoptă standarde care să țină seama de caracteristicile zonelor în cauză, inclusiv de caracteristicile pedologice și climatice, precum și de tipurile de exploatare agricolă existente (utilizarea terenurilor, rotația culturilor, practicile agricole) și de structura exploatațiilor. Eliminarea acțiunii de scoatere obligatorie a terenurilor din circuitul agricol din cadrul schemei unice de plată poate avea, în anumite cazuri, efecte adverse pentru mediu, în special în ceea ce privește anumite particularități ale peisajului. În consecință, dispozițiile comunitare existente care vizează protejarea particularităților specifice ale peisajului, dacă este cazul, ar trebui consolidate. |
| --- | --- |

(3)

În plus, pentru a se evita abandonarea terenurilor agricole și pentru a se asigura menținerea lor în bune condiții agricole și de mediu, Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un cadru comunitar în care statele membre adoptă standarde care să țină seama de caracteristicile zonelor în cauză, inclusiv de caracteristicile pedologice și climatice, precum și de tipurile de exploatare agricolă existente (utilizarea terenurilor, rotația culturilor, practicile agricole) și de structura exploatațiilor. Eliminarea acțiunii de scoatere obligatorie a terenurilor din circuitul agricol din cadrul schemei unice de plată poate avea, în anumite cazuri, efecte adverse pentru mediu, în special în ceea ce privește anumite particularități ale peisajului. În consecință, dispozițiile comunitare existente care vizează protejarea particularităților specifice ale peisajului, dacă este cazul, ar trebui consolidate.

| (3) | În plus, pentru a se evita abandonarea terenurilor agricole și pentru a se asigura menținerea lor în bune condiții agricole și de mediu, Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un cadru comunitar în care statele membre adoptă standarde care să țină seama de caracteristicile zonelor în cauză, inclusiv de caracteristicile pedologice și climatice, precum și de tipurile de exploatare agricolă existente (utilizarea terenurilor, rotația culturilor, practicile agricole) și de structura exploatațiilor. Eliminarea acțiunii de scoatere temporară obligatorie a terenurilor din producția agricolă alimentară din cadrul schemei unice de plată poate avea, în anumite cazuri, efecte adverse pentru mediu, în special în ceea ce privește
  biodiversitatea obișnuită
  și anumite particularități ale peisajului. În consecință, dispozițiile comunitare existente care vizează protejarea
  biodiversității și
  a particularităților specifice ale peisajului, dacă este cazul, ar trebui consolidate.
  Ținându-se cont de nevoia de a garanta cele mai înalte standarde în ceea ce privește calitatea apei, astfel cum sunt prevăzute de legislația UE, nu ar trebui impuse noi restricții care să împiedice dezvoltarea rurală vizată
  . |
| --- | --- |

(3)

În plus, pentru a se evita abandonarea terenurilor agricole și pentru a se asigura menținerea lor în bune condiții agricole și de mediu, Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un cadru comunitar în care statele membre adoptă standarde care să țină seama de caracteristicile zonelor în cauză, inclusiv de caracteristicile pedologice și climatice, precum și de tipurile de exploatare agricolă existente (utilizarea terenurilor, rotația culturilor, practicile agricole) și de structura exploatațiilor. Eliminarea acțiunii de scoatere temporară obligatorie a terenurilor din producția agricolă alimentară din cadrul schemei unice de plată poate avea, în anumite cazuri, efecte adverse pentru mediu, în special în ceea ce privește
  biodiversitatea obișnuită
  și anumite particularități ale peisajului. În consecință, dispozițiile comunitare existente care vizează protejarea
  biodiversității și
  a particularităților specifice ale peisajului, dacă este cazul, ar trebui consolidate.
  Ținându-se cont de nevoia de a garanta cele mai înalte standarde în ceea ce privește calitatea apei, astfel cum sunt prevăzute de legislația UE, nu ar trebui impuse noi restricții care să împiedice dezvoltarea rurală vizată
  .

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 4

| (4) | Protejarea și gestionarea apelor în cadrul activităților agricole
  a devenit
  treptat o problemă
  în anumite zone
  . De aceea, este necesară și consolidarea cadrului comunitar existent pentru bune condiții agricole și de mediu, cu scopul de a proteja apa împotriva poluării și a formării de șiroaie și de a gestiona utilizarea apei. |
| --- | --- |

(4)

Protejarea și gestionarea apelor în cadrul activităților agricole
  a devenit
  treptat o problemă
  în anumite zone
  . De aceea, este necesară și consolidarea cadrului comunitar existent pentru bune condiții agricole și de mediu, cu scopul de a proteja apa împotriva poluării și a formării de șiroaie și de a gestiona utilizarea apei.

| (4) | Protejarea și gestionarea apelor în cadrul activităților agricole
  devin
  treptat o problemă
  într-o parte din ce în ce mai mare a Comunității
  . De aceea, este necesară și consolidarea cadrului comunitar existent pentru bune condiții agricole și de mediu, cu scopul de a proteja apa împotriva poluării și a formării de șiroaie și de a gestiona utilizarea apei,
  inclusiv reducerea risipei mari anuale de apă, făcând apel la sisteme mai bune de gestionare a acestei resurse și a agronomiei
  . |
| --- | --- |

(4)

Protejarea și gestionarea apelor în cadrul activităților agricole
  devin
  treptat o problemă
  într-o parte din ce în ce mai mare a Comunității
  . De aceea, este necesară și consolidarea cadrului comunitar existent pentru bune condiții agricole și de mediu, cu scopul de a proteja apa împotriva poluării și a formării de șiroaie și de a gestiona utilizarea apei,
  inclusiv reducerea risipei mari anuale de apă, făcând apel la sisteme mai bune de gestionare a acestei resurse și a agronomiei
  .

Amendamentele 190 și 226

Propunere de regulament

Considerentul 6

| (6) | Pentru a obține un echilibru mai bun între instrumentele politice concepute pentru promovarea unei agriculturi durabile și cele concepute pentru încurajarea dezvoltării rurale, s-a introdus un sistem de reducere progresivă obligatorie a plăților directe („modularea”) prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. Acest sistem, inclusiv scutirea de plată a sumelor de până la
  5 000 EUR
  , ar trebui menținut. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a obține un echilibru mai bun între instrumentele politice concepute pentru promovarea unei agriculturi durabile și cele concepute pentru încurajarea dezvoltării rurale, s-a introdus un sistem de reducere progresivă obligatorie a plăților directe („modularea”) prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. Acest sistem, inclusiv scutirea de plată a sumelor de până la
  5 000 EUR
  , ar trebui menținut.

| (6) | Pentru a obține un echilibru mai bun între instrumentele politice concepute pentru promovarea unei agriculturi durabile și cele concepute pentru încurajarea dezvoltării rurale, s-a introdus un sistem de reducere progresivă obligatorie a plăților directe („modularea”) prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. Acest sistem, inclusiv scutirea de plată a sumelor de până la
  10 000 EUR
  , ar trebui menținut. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a obține un echilibru mai bun între instrumentele politice concepute pentru promovarea unei agriculturi durabile și cele concepute pentru încurajarea dezvoltării rurale, s-a introdus un sistem de reducere progresivă obligatorie a plăților directe („modularea”) prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. Acest sistem, inclusiv scutirea de plată a sumelor de până la
  10 000 EUR
  , ar trebui menținut.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | Economiile realizate prin mecanismul de modulare introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 sunt folosite pentru finanțarea măsurilor din cadrul politicii de dezvoltare rurală. De la adoptarea regulamentului în cauză, sectorul agricol a întâmpinat noi provocări importante, cum ar fi schimbările climatice, importanța tot mai mare a bioenergiei, precum și necesitatea unei mai bune gestionări a apei și a unei protecții mai eficiente a biodiversității. Comunității Europene, ca parte a Protocolului de la Kyoto, i s-a cerut să își adapteze politicile în contextul considerațiilor privind schimbările climatice. În plus, în urma unor probleme majore referitoare la penuria de apă și la secete, ar trebui rezolvate problemele legate de gestionarea apei. Protejarea biodiversității rămâne o provocare majoră și, cu toate că s-au făcut progrese reale în acest sens, atingerea țintei privind biodiversitatea, stabilite de Comunitatea Europeană pentru 2010 va implica eforturi suplimentare. Comunitatea conștientizează nevoia de a aborda aceste noi provocări în cadrul politicilor sale. În domeniul agricol, programele de dezvoltare rurală adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) constituie un instrument de lucru adecvat pentru rezolvarea acestor probleme. Pentru a permite statelor membre să
  își revizuiască programele
  de dezvoltare
  rurală în consecință
  , fără să li se ceară să reducă din activitățile actuale de dezvoltare rurală din alte regiuni, trebuie puse la dispoziția acestora fonduri suplimentare. Cu toate acestea, perspectivele financiare pentru perioada 2007-2013 nu prevăd mijloace financiare suficiente pentru a consolida în mod adecvat politica comunitară de dezvoltare rurală. În aceste condiții, o mare parte din resursele financiare necesare ar trebui mobilizate prin intermediul asigurării unor scăderi progresive ale plăților directe prin modulare. |
| --- | --- |

(7)

Economiile realizate prin mecanismul de modulare introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 sunt folosite pentru finanțarea măsurilor din cadrul politicii de dezvoltare rurală. De la adoptarea regulamentului în cauză, sectorul agricol a întâmpinat noi provocări importante, cum ar fi schimbările climatice, importanța tot mai mare a bioenergiei, precum și necesitatea unei mai bune gestionări a apei și a unei protecții mai eficiente a biodiversității. Comunității Europene, ca parte a Protocolului de la Kyoto, i s-a cerut să își adapteze politicile în contextul considerațiilor privind schimbările climatice. În plus, în urma unor probleme majore referitoare la penuria de apă și la secete, ar trebui rezolvate problemele legate de gestionarea apei. Protejarea biodiversității rămâne o provocare majoră și, cu toate că s-au făcut progrese reale în acest sens, atingerea țintei privind biodiversitatea, stabilite de Comunitatea Europeană pentru 2010 va implica eforturi suplimentare. Comunitatea conștientizează nevoia de a aborda aceste noi provocări în cadrul politicilor sale. În domeniul agricol, programele de dezvoltare rurală adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) constituie un instrument de lucru adecvat pentru rezolvarea acestor probleme. Pentru a permite statelor membre să
  își revizuiască programele
  de dezvoltare
  rurală în consecință
  , fără să li se ceară să reducă din activitățile actuale de dezvoltare rurală din alte regiuni, trebuie puse la dispoziția acestora fonduri suplimentare. Cu toate acestea, perspectivele financiare pentru perioada 2007-2013 nu prevăd mijloace financiare suficiente pentru a consolida în mod adecvat politica comunitară de dezvoltare rurală. În aceste condiții, o mare parte din resursele financiare necesare ar trebui mobilizate prin intermediul asigurării unor scăderi progresive ale plăților directe prin modulare.

| (7) | Economiile realizate prin mecanismul de modulare introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 sunt folosite pentru finanțarea măsurilor din cadrul politicii de dezvoltare rurală. De la adoptarea regulamentului în cauză, sectorul agricol a întâmpinat noi provocări importante, cum ar fi schimbările climatice, importanța tot mai mare a bioenergiei, precum și necesitatea unei mai bune gestionări a apei și a unei protecții mai eficiente a biodiversității. Comunității Europene, ca parte a Protocolului de la Kyoto, i s-a cerut să își adapteze politicile în contextul considerațiilor privind schimbările climatice. În plus, în urma unor probleme majore referitoare la penuria de apă și la secete, ar trebui rezolvate problemele legate de gestionarea apei. Protejarea biodiversității rămâne o provocare majoră și, cu toate că s-au făcut progrese reale în acest sens, atingerea țintei privind biodiversitatea, stabilite de Comunitatea Europeană pentru 2010 va implica eforturi suplimentare. Comunitatea conștientizează nevoia de a aborda aceste noi provocări în cadrul politicilor sale. În domeniul agricol, programele de dezvoltare rurală adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) constituie un instrument de lucru adecvat pentru rezolvarea acestor probleme.
  Unele state membre au pus deja în aplicare programe de dezvoltare rurală care abordează noile provocări. Totuși
  , pentru a permite
  tuturor
  statelor membre să
  desfășoare programe
  de dezvoltare rurală fără să li se ceară să reducă din activitățile actuale de dezvoltare rurală din alte regiuni, trebuie puse la dispoziția acestora fonduri suplimentare. Cu toate acestea, perspectivele financiare pentru perioada 2007-2013 nu prevăd mijloace financiare suficiente pentru a consolida în mod adecvat politica comunitară de dezvoltare rurală. În aceste condiții, o mare parte din resursele financiare necesare ar trebui mobilizate prin intermediul asigurării unor scăderi progresive ale plăților directe prin modulare. |
| --- | --- |

(7)

Economiile realizate prin mecanismul de modulare introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 sunt folosite pentru finanțarea măsurilor din cadrul politicii de dezvoltare rurală. De la adoptarea regulamentului în cauză, sectorul agricol a întâmpinat noi provocări importante, cum ar fi schimbările climatice, importanța tot mai mare a bioenergiei, precum și necesitatea unei mai bune gestionări a apei și a unei protecții mai eficiente a biodiversității. Comunității Europene, ca parte a Protocolului de la Kyoto, i s-a cerut să își adapteze politicile în contextul considerațiilor privind schimbările climatice. În plus, în urma unor probleme majore referitoare la penuria de apă și la secete, ar trebui rezolvate problemele legate de gestionarea apei. Protejarea biodiversității rămâne o provocare majoră și, cu toate că s-au făcut progrese reale în acest sens, atingerea țintei privind biodiversitatea, stabilite de Comunitatea Europeană pentru 2010 va implica eforturi suplimentare. Comunitatea conștientizează nevoia de a aborda aceste noi provocări în cadrul politicilor sale. În domeniul agricol, programele de dezvoltare rurală adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) constituie un instrument de lucru adecvat pentru rezolvarea acestor probleme.
  Unele state membre au pus deja în aplicare programe de dezvoltare rurală care abordează noile provocări. Totuși
  , pentru a permite
  tuturor
  statelor membre să
  desfășoare programe
  de dezvoltare rurală fără să li se ceară să reducă din activitățile actuale de dezvoltare rurală din alte regiuni, trebuie puse la dispoziția acestora fonduri suplimentare. Cu toate acestea, perspectivele financiare pentru perioada 2007-2013 nu prevăd mijloace financiare suficiente pentru a consolida în mod adecvat politica comunitară de dezvoltare rurală. În aceste condiții, o mare parte din resursele financiare necesare ar trebui mobilizate prin intermediul asigurării unor scăderi progresive ale plăților directe prin modulare.

Amendamentele 11, 197 și 210

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Distribuirea ajutorului direct pentru venit agricultorilor este caracterizată de alocarea unei mari părți din plăți unui număr de mari beneficiari mai degrabă restrâns.
  Este evident faptul că
  beneficiarii mai mari
  nu necesită
  același nivel de ajutor unitar pentru ca obiectivul privind ajutorul pentru venit să fie atins în mod eficient. În plus, potențialul de adaptare facilitează funcționarea marilor beneficiari cu niveluri mai mici de ajutor unitar. Este deci echitabil să se preconizeze ca agricultorii care beneficiază de un cuantum ridicat al ajutorului să aibă o contribuție deosebită la finanțarea măsurilor de dezvoltare rurală referitoare la abordarea noilor provocări. În consecință, ar trebui stabilit un mecanism care să reducă mai mult din plățile mai mari, iar fondurile obținute în acest fel ar trebui, de asemenea, folosite la rezolvarea noilor provocări din cadrul dezvoltării rurale. Pentru a asigura proporționalitatea acestui mecanism, reducerile suplimentare ar trebuie să crească progresiv, în funcție de cuantumurile plăților în cauză. |
| --- | --- |

(8)

Distribuirea ajutorului direct pentru venit agricultorilor este caracterizată de alocarea unei mari părți din plăți unui număr de mari beneficiari mai degrabă restrâns.
  Este evident faptul că
  beneficiarii mai mari
  nu necesită
  același nivel de ajutor unitar pentru ca obiectivul privind ajutorul pentru venit să fie atins în mod eficient. În plus, potențialul de adaptare facilitează funcționarea marilor beneficiari cu niveluri mai mici de ajutor unitar. Este deci echitabil să se preconizeze ca agricultorii care beneficiază de un cuantum ridicat al ajutorului să aibă o contribuție deosebită la finanțarea măsurilor de dezvoltare rurală referitoare la abordarea noilor provocări. În consecință, ar trebui stabilit un mecanism care să reducă mai mult din plățile mai mari, iar fondurile obținute în acest fel ar trebui, de asemenea, folosite la rezolvarea noilor provocări din cadrul dezvoltării rurale. Pentru a asigura proporționalitatea acestui mecanism, reducerile suplimentare ar trebuie să crească progresiv, în funcție de cuantumurile plăților în cauză.

| (8) | Distribuirea ajutorului direct pentru venit agricultorilor este caracterizată de alocarea unei mari părți din plăți unui număr de mari beneficiari mai degrabă restrâns.
  Indiferent de structura exploatației, este posibil ca
  beneficiarii mai mari
  să nu necesite
  același nivel de ajutor unitar pentru ca obiectivul privind ajutorul pentru venit să fie atins în mod eficient. În plus, potențialul de adaptare facilitează funcționarea marilor beneficiari cu niveluri mai mici de ajutor unitar. Este deci echitabil să se aștepte ca agricultorii care,
  ținând cont de suma totală a salariilor din fiecare exploatație
  , beneficiază de un cuantum ridicat al ajutorului, să aibă o contribuție deosebită la finanțarea măsurilor de dezvoltare rurală referitoare la abordarea noilor provocări. În consecință, ar trebui stabilit un mecanism care să reducă mai mult din plățile mai mari, iar fondurile obținute în acest fel ar trebui, de asemenea, folosite la rezolvarea noilor provocări din cadrul dezvoltării rurale. Pentru a asigura proporționalitatea acestui mecanism, reducerile suplimentare ar trebuie să crească progresiv, în funcție de cuantumurile plăților în cauză.
  Cu toate acestea, ar trebui să se evite ca entitățile asociative care reunesc un număr mare de agricultori, cu exploatațiile lor respective, cum este cazul cooperativelor agricole, și care corespund definiției unui „agricultor” prevăzută la articolul 2 din prezentul regulament, să fie considerate drept mari beneficiari, ceea ce ar conduce la reducerea corespunzătoare a plăților. În acest scop, ar trebui să se stabilească care sunt entitățile care îndeplinesc condițiile menționate anterior, pentru ca aceste entități să poată fi scutite de o eventuală progresivitate
  . |
| --- | --- |

(8)

Distribuirea ajutorului direct pentru venit agricultorilor este caracterizată de alocarea unei mari părți din plăți unui număr de mari beneficiari mai degrabă restrâns.
  Indiferent de structura exploatației, este posibil ca
  beneficiarii mai mari
  să nu necesite
  același nivel de ajutor unitar pentru ca obiectivul privind ajutorul pentru venit să fie atins în mod eficient. În plus, potențialul de adaptare facilitează funcționarea marilor beneficiari cu niveluri mai mici de ajutor unitar. Este deci echitabil să se aștepte ca agricultorii care,
  ținând cont de suma totală a salariilor din fiecare exploatație
  , beneficiază de un cuantum ridicat al ajutorului, să aibă o contribuție deosebită la finanțarea măsurilor de dezvoltare rurală referitoare la abordarea noilor provocări. În consecință, ar trebui stabilit un mecanism care să reducă mai mult din plățile mai mari, iar fondurile obținute în acest fel ar trebui, de asemenea, folosite la rezolvarea noilor provocări din cadrul dezvoltării rurale. Pentru a asigura proporționalitatea acestui mecanism, reducerile suplimentare ar trebuie să crească progresiv, în funcție de cuantumurile plăților în cauză.
  Cu toate acestea, ar trebui să se evite ca entitățile asociative care reunesc un număr mare de agricultori, cu exploatațiile lor respective, cum este cazul cooperativelor agricole, și care corespund definiției unui „agricultor” prevăzută la articolul 2 din prezentul regulament, să fie considerate drept mari beneficiari, ceea ce ar conduce la reducerea corespunzătoare a plăților. În acest scop, ar trebui să se stabilească care sunt entitățile care îndeplinesc condițiile menționate anterior, pentru ca aceste entități să poată fi scutite de o eventuală progresivitate
  .

De asemenea, pentru a evita continuarea fragmentării din sectorul agricol, asociațiile de producători care centralizează plățile directe, nu ar trebui să fie considerați mari beneficiari la aplicarea mecanismului de modulare.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | În plus, statele membre ar trebui să aibă la dispoziție mijloace de sprijin speciale pentru a putea face față cu succes noilor provocări care ar putea rezulta ca urmare a efectelor bilanțului de sănătate al PAC. |
| --- | --- |

(8a)

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 16

| (16) | Pentru a ajuta agricultorii să respecte standardele unei agriculturi moderne de calitate superioară, este necesar ca statele membre să inițieze un sistem cuprinzător de consiliere destinat
  exploatațiilor agricole comerciale
  . Acest sistem de consiliere agricolă trebuie
  să contribuie la
  o mai mare sensibilizare
  a agricultorilor
  cu privire la raporturile dintre fluxul de materii și procesele agricole, pe de o parte, și standardele de mediu, de siguranță a produselor alimentare, de sănătate și de bunăstare a animalelor, pe de altă parte, fără să afecteze în vreun fel obligațiile și responsabilitățile agricultorilor în ceea ce privește respectarea standardelor în cauză. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a ajuta agricultorii să respecte standardele unei agriculturi moderne de calitate superioară, este necesar ca statele membre să inițieze un sistem cuprinzător de consiliere destinat
  exploatațiilor agricole comerciale
  . Acest sistem de consiliere agricolă trebuie
  să contribuie la
  o mai mare sensibilizare
  a agricultorilor
  cu privire la raporturile dintre fluxul de materii și procesele agricole, pe de o parte, și standardele de mediu, de siguranță a produselor alimentare, de sănătate și de bunăstare a animalelor, pe de altă parte, fără să afecteze în vreun fel obligațiile și responsabilitățile agricultorilor în ceea ce privește respectarea standardelor în cauză.

| (16) | Pentru a ajuta agricultorii să respecte standardele unei agriculturi moderne de calitate superioară, este necesar ca statele membre să inițieze un sistem cuprinzător de consiliere destinat
  tuturor agricultorilor
  . Acest sistem de consiliere agricolă trebuie
  să ajute agricultorii să producă într-un mod eficient și rentabil și să contribuie
  la o mai mare sensibilizare
  a acestora
  cu privire la raporturile dintre fluxul de materii și procesele agricole, pe de o parte, și standardele de mediu, de siguranță a produselor alimentare, de sănătate și de bunăstare a animalelor, pe de altă parte, fără să afecteze în vreun fel obligațiile și responsabilitățile agricultorilor în ceea ce privește respectarea standardelor în cauză. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a ajuta agricultorii să respecte standardele unei agriculturi moderne de calitate superioară, este necesar ca statele membre să inițieze un sistem cuprinzător de consiliere destinat
  tuturor agricultorilor
  . Acest sistem de consiliere agricolă trebuie
  să ajute agricultorii să producă într-un mod eficient și rentabil și să contribuie
  la o mai mare sensibilizare
  a acestora
  cu privire la raporturile dintre fluxul de materii și procesele agricole, pe de o parte, și standardele de mediu, de siguranță a produselor alimentare, de sănătate și de bunăstare a animalelor, pe de altă parte, fără să afecteze în vreun fel obligațiile și responsabilitățile agricultorilor în ceea ce privește respectarea standardelor în cauză.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 19

| (19) | Gestionarea sumelor mici este o sarcină împovărătoare pentru autoritățile competente ale statelor membre.
  Pentru a evita sarcinile administrative excesive ar trebui ca statele membre să nu acorde plăți directe în cazul în care plățile ar fi mai mici decât ajutorul comunitar mediu pentru un hectar sau pentru o altă suprafață, în cazul în care suprafața eligibilă a exploatației pentru care se solicită ajutor este mai mică de un hectar. Ar trebui instituită o dispoziție specială pentru statele membre în care structura exploatațiilor este fundamental diferită de structura medie din Comunitate. Statelor membre li se dă dreptul de a opta pentru punerea în aplicare a unuia din cele două criterii luând în considerare particularitățile structurilor economiilor lor agricole. Având în vedere faptul că drepturile la plată speciale le-au fost alocate agricultorilor deținători ai așa-numitelor exploatații agricole „fără teren”, punerea în aplicare a pragului bazat pe hectare ar fi ineficientă. În consecință, acești agricultori vor beneficia de suma minimă bazată pe ajutorul mediu
  . |
| --- | --- |

(19)

Gestionarea sumelor mici este o sarcină împovărătoare pentru autoritățile competente ale statelor membre.
  Pentru a evita sarcinile administrative excesive ar trebui ca statele membre să nu acorde plăți directe în cazul în care plățile ar fi mai mici decât ajutorul comunitar mediu pentru un hectar sau pentru o altă suprafață, în cazul în care suprafața eligibilă a exploatației pentru care se solicită ajutor este mai mică de un hectar. Ar trebui instituită o dispoziție specială pentru statele membre în care structura exploatațiilor este fundamental diferită de structura medie din Comunitate. Statelor membre li se dă dreptul de a opta pentru punerea în aplicare a unuia din cele două criterii luând în considerare particularitățile structurilor economiilor lor agricole. Având în vedere faptul că drepturile la plată speciale le-au fost alocate agricultorilor deținători ai așa-numitelor exploatații agricole „fără teren”, punerea în aplicare a pragului bazat pe hectare ar fi ineficientă. În consecință, acești agricultori vor beneficia de suma minimă bazată pe ajutorul mediu
  .

| (19) | Gestionarea sumelor mici este o sarcină împovărătoare pentru autoritățile competente ale statelor membre.
  Statele membre pot decide să nu acorde plăți directe pornind de la un prag minim care urmează a fi stabilit
  . |
| --- | --- |

(19)

Gestionarea sumelor mici este o sarcină împovărătoare pentru autoritățile competente ale statelor membre.
  Statele membre pot decide să nu acorde plăți directe pornind de la un prag minim care urmează a fi stabilit
  .

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 21

| (21) | Autoritățile naționale competente ar trebui să efectueze integral plățile către beneficiari, prevăzute în cadrul sistemelor comunitare de ajutor, sub rezerva reducerilor prevăzute în prezentul regulament și în perioadele stabilite. În scopul flexibilității gestionării plăților directe, statelor membre li se dă dreptul să efectueze plăți directe în două tranșe pe an. |
| --- | --- |

(21)

Autoritățile naționale competente ar trebui să efectueze integral plățile către beneficiari, prevăzute în cadrul sistemelor comunitare de ajutor, sub rezerva reducerilor prevăzute în prezentul regulament și în perioadele stabilite. În scopul flexibilității gestionării plăților directe, statelor membre li se dă dreptul să efectueze plăți directe în două tranșe pe an.

| (21) | Autoritățile naționale competente ar trebui să efectueze integral plățile către beneficiari, prevăzute în cadrul sistemelor comunitare de ajutor, sub rezerva reducerilor prevăzute în prezentul regulament și în perioadele stabilite. În scopul flexibilizării gestionării plăților directe, statelor membre li se dă dreptul să efectueze plăți directe în două tranșe pe an,
  pe de o parte pentru a include, în caz de întârziere, plata dobânzii la ratele existente pe piață și, pe de altă parte, sub rezerva nevoilor sectorului, să beneficieze de flexibilitate atunci când hotărăsc datele de efectuare a plăților
  . |
| --- | --- |

(21)

Autoritățile naționale competente ar trebui să efectueze integral plățile către beneficiari, prevăzute în cadrul sistemelor comunitare de ajutor, sub rezerva reducerilor prevăzute în prezentul regulament și în perioadele stabilite. În scopul flexibilizării gestionării plăților directe, statelor membre li se dă dreptul să efectueze plăți directe în două tranșe pe an,
  pe de o parte pentru a include, în caz de întârziere, plata dobânzii la ratele existente pe piață și, pe de altă parte, sub rezerva nevoilor sectorului, să beneficieze de flexibilitate atunci când hotărăsc datele de efectuare a plăților
  .

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 23

| (23) | Pentru a îndeplini obiectivele politicii agricole comune, sistemele comune de ajutor trebuie adaptate circumstanțelor și, dacă este cazul, în termene foarte scurte. Prin urmare, beneficiarii nu trebuie să considere condițiile de acordare a ajutoarelor imuabile și trebuie să fie pregătiți pentru o eventuală revizuire a acestora în funcție de evoluțiile economice sau de situația bugetară. |
| --- | --- |

(23)

eliminat

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 23a (nou)

| (23a) | Primul pilon al PAC ar trebui menținut în viitor pentru a garanta rolul-cheie al agricultorului în calitate de motor al economiei multor regiuni rurale, gardian al peisajului și garant al standardelor ridicate de siguranță alimentară impuse de Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(23a)

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 24

| (24) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit o schemă unică de plată care a combinat diversele mecanisme de ajutor existente într-un sistem unic de plăți directe decuplate. Experiența punerii în aplicare a schemei unice de plată demonstrează că unele elemente pot fi simplificate în favoarea agricultorilor și a administrațiilor. Mai mult, dat fiind faptul că schema unică de plată a fost între timp pus în aplicare de toate statele membre cărora li s-a cerut acest lucru, anumite dispoziții care erau legate de punerea în aplicare inițială au devenit caduce și, în consecință, ar trebui modificate. În acest context, în unele cazuri s-a detectat un număr semnificativ de drepturi la plată neutilizate. Pentru a evita asemenea situații
  și luând în considerare faptul că agricultorii sunt deja familiarizați cu modul de funcționare a schemei unice de plată
  , perioada
  stabilită inițial
  pentru înapoierea drepturilor la plată nefolosite la rezerva națională ar trebui
  redusă
  la
  doi
  ani. |
| --- | --- |

(24)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit o schemă unică de plată care a combinat diversele mecanisme de ajutor existente într-un sistem unic de plăți directe decuplate. Experiența punerii în aplicare a schemei unice de plată demonstrează că unele elemente pot fi simplificate în favoarea agricultorilor și a administrațiilor. Mai mult, dat fiind faptul că schema unică de plată a fost între timp pus în aplicare de toate statele membre cărora li s-a cerut acest lucru, anumite dispoziții care erau legate de punerea în aplicare inițială au devenit caduce și, în consecință, ar trebui modificate. În acest context, în unele cazuri s-a detectat un număr semnificativ de drepturi la plată neutilizate. Pentru a evita asemenea situații
  și luând în considerare faptul că agricultorii sunt deja familiarizați cu modul de funcționare a schemei unice de plată
  , perioada
  stabilită inițial
  pentru înapoierea drepturilor la plată nefolosite la rezerva națională ar trebui
  redusă
  la
  doi
  ani.

| (24) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit o schemă unică de plată care a combinat diversele mecanisme de ajutor existente într-un sistem unic de plăți directe decuplate. Experiența punerii în aplicare a schemei unice de plată demonstrează că unele elemente pot fi simplificate în favoarea agricultorilor și a administrațiilor. Mai mult, dat fiind faptul că schema unică de plată a fost între timp pus în aplicare de toate statele membre cărora li s-a cerut acest lucru, anumite dispoziții care erau legate de punerea în aplicare inițială au devenit caduce și, în consecință, ar trebui modificate. În acest context, în unele cazuri s-a detectat un număr semnificativ de drepturi la plată neutilizate. Pentru a evita asemenea situații, perioada
  prevăzută
  pentru înapoierea drepturilor la plată nefolosite la rezerva națională ar trebui
  stabilită
  la
  trei
  ani. |
| --- | --- |

(24)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit o schemă unică de plată care a combinat diversele mecanisme de ajutor existente într-un sistem unic de plăți directe decuplate. Experiența punerii în aplicare a schemei unice de plată demonstrează că unele elemente pot fi simplificate în favoarea agricultorilor și a administrațiilor. Mai mult, dat fiind faptul că schema unică de plată a fost între timp pus în aplicare de toate statele membre cărora li s-a cerut acest lucru, anumite dispoziții care erau legate de punerea în aplicare inițială au devenit caduce și, în consecință, ar trebui modificate. În acest context, în unele cazuri s-a detectat un număr semnificativ de drepturi la plată neutilizate. Pentru a evita asemenea situații, perioada
  prevăzută
  pentru înapoierea drepturilor la plată nefolosite la rezerva națională ar trebui
  stabilită
  la
  trei
  ani.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 27

| (27) | Scoaterea obligatorie a terenurilor din circuitul agricol a fost introdusă ca un mecanism de control al aprovizionării. Evoluțiile pieței în sectorul culturilor arabile, asemenea introducerii de ajutoare decuplate, nu mai justifică necesitatea menținerii acestui instrument, care, prin urmare, ar trebui să fie eliminat. Ajutorul pentru scoaterea terenurilor din circuitul agricol instituit în conformitate cu articolele 53 și 63 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  va fi astfel activat pe hectare care trebuie să îndeplinească aceleași condiții de eligibilitate ca și pentru celelalte drepturi
  . |
| --- | --- |

(27)

Scoaterea obligatorie a terenurilor din circuitul agricol a fost introdusă ca un mecanism de control al aprovizionării. Evoluțiile pieței în sectorul culturilor arabile, asemenea introducerii de ajutoare decuplate, nu mai justifică necesitatea menținerii acestui instrument, care, prin urmare, ar trebui să fie eliminat. Ajutorul pentru scoaterea terenurilor din circuitul agricol instituit în conformitate cu articolele 53 și 63 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  va fi astfel activat pe hectare care trebuie să îndeplinească aceleași condiții de eligibilitate ca și pentru celelalte drepturi
  .

| (27) | Scoaterea obligatorie a terenurilor din circuitul agricol a fost introdusă ca un mecanism de control al aprovizionării. Evoluțiile pieței în sectorul culturilor arabile, asemenea introducerii de ajutoare decuplate, nu mai justifică necesitatea menținerii acestui instrument, care, prin urmare, ar trebui să fie eliminat. Ajutorul pentru scoaterea temporară a terenurilor din circuitul agricol instituit în conformitate cu articolul 53 și articolul 63 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  va deveni astfel un drept normal
  . |
| --- | --- |

(27)

Scoaterea obligatorie a terenurilor din circuitul agricol a fost introdusă ca un mecanism de control al aprovizionării. Evoluțiile pieței în sectorul culturilor arabile, asemenea introducerii de ajutoare decuplate, nu mai justifică necesitatea menținerii acestui instrument, care, prin urmare, ar trebui să fie eliminat. Ajutorul pentru scoaterea temporară a terenurilor din circuitul agricol instituit în conformitate cu articolul 53 și articolul 63 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  va deveni astfel un drept normal
  .

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 28

| (28) | În urma integrării ajutorului anterior decuplat pentru piață în schema unică de plată, valoarea drepturilor la plată a avut la bază, în acele state membre care au optat pentru o punere în aplicare de tip istoric, nivelul individual al ajutorului anterior. Odată cu trecerea anilor de la introducerea schemei unice de plată și în urma integrării succesive a unor sectoare suplimentare în schema unică de plată, este din ce în ce mai greu de justificat legitimitatea existenței unor diferențe individuale semnificative în ceea ce privește nivelul de ajutor, diferențe care au la bază doar ajutorul anterior. Din acest motiv, statelor membre care au ales modelul istoric de punere în aplicare ar trebui să li se permită, în anumite condiții, să reexamineze drepturile la plată alocate, în scopul aproximării valorii lor unitare, respectând, în același timp, principiile generale ale legislației comunitare și obiectivele politicii agricole comune. În acest context, statele membre pot lua în considerare particularitățile suprafețelor geografice în momentul stabilirii unor valori mai apropiate. Egalizarea drepturilor la plată ar trebui să aibă loc pe parcursul unei perioade adecvate de tranziție și în cadrul unui interval limitat de reduceri, pentru a permite agricultorilor să se adapteze în mod rezonabil la nivelurile de ajutor în schimbare. |
| --- | --- |

(28)

În urma integrării ajutorului anterior decuplat pentru piață în schema unică de plată, valoarea drepturilor la plată a avut la bază, în acele state membre care au optat pentru o punere în aplicare de tip istoric, nivelul individual al ajutorului anterior. Odată cu trecerea anilor de la introducerea schemei unice de plată și în urma integrării succesive a unor sectoare suplimentare în schema unică de plată, este din ce în ce mai greu de justificat legitimitatea existenței unor diferențe individuale semnificative în ceea ce privește nivelul de ajutor, diferențe care au la bază doar ajutorul anterior. Din acest motiv, statelor membre care au ales modelul istoric de punere în aplicare ar trebui să li se permită, în anumite condiții, să reexamineze drepturile la plată alocate, în scopul aproximării valorii lor unitare, respectând, în același timp, principiile generale ale legislației comunitare și obiectivele politicii agricole comune. În acest context, statele membre pot lua în considerare particularitățile suprafețelor geografice în momentul stabilirii unor valori mai apropiate. Egalizarea drepturilor la plată ar trebui să aibă loc pe parcursul unei perioade adecvate de tranziție și în cadrul unui interval limitat de reduceri, pentru a permite agricultorilor să se adapteze în mod rezonabil la nivelurile de ajutor în schimbare.

| (28) | În urma integrării ajutorului anterior decuplat pentru piață în schema unică de plată, valoarea drepturilor la plată a avut la bază, în acele state membre care au optat pentru o punere în aplicare de tip istoric, nivelul individual al ajutorului anterior. Odată cu trecerea anilor de la introducerea schemei unice de plată și în urma integrării succesive a unor sectoare suplimentare în schema unică de plată, este din ce în ce mai greu de justificat legitimitatea existenței unor diferențe individuale semnificative în ceea ce privește nivelul de ajutor, diferențe care au la bază doar ajutorul anterior. Din acest motiv, statelor membre care au ales modelul istoric de punere în aplicare ar trebui să li se permită, în anumite condiții, să reexamineze drepturile la plată alocate, în scopul aproximării valorii lor unitare, respectând, în același timp, principiile generale ale legislației comunitare și obiectivele politicii agricole comune. În acest context, statele membre pot lua în considerare particularitățile suprafețelor geografice în momentul stabilirii unor valori mai apropiate. Egalizarea drepturilor la plată ar trebui să aibă loc pe parcursul unei perioade adecvate de tranziție,
  în funcție de ritmul ales de fiecare stat membru
  , și în cadrul unui interval limitat de reduceri, pentru a permite agricultorilor să se adapteze în mod rezonabil la nivelurile de ajutor în schimbare. |
| --- | --- |

(28)

În urma integrării ajutorului anterior decuplat pentru piață în schema unică de plată, valoarea drepturilor la plată a avut la bază, în acele state membre care au optat pentru o punere în aplicare de tip istoric, nivelul individual al ajutorului anterior. Odată cu trecerea anilor de la introducerea schemei unice de plată și în urma integrării succesive a unor sectoare suplimentare în schema unică de plată, este din ce în ce mai greu de justificat legitimitatea existenței unor diferențe individuale semnificative în ceea ce privește nivelul de ajutor, diferențe care au la bază doar ajutorul anterior. Din acest motiv, statelor membre care au ales modelul istoric de punere în aplicare ar trebui să li se permită, în anumite condiții, să reexamineze drepturile la plată alocate, în scopul aproximării valorii lor unitare, respectând, în același timp, principiile generale ale legislației comunitare și obiectivele politicii agricole comune. În acest context, statele membre pot lua în considerare particularitățile suprafețelor geografice în momentul stabilirii unor valori mai apropiate. Egalizarea drepturilor la plată ar trebui să aibă loc pe parcursul unei perioade adecvate de tranziție,
  în funcție de ritmul ales de fiecare stat membru
  , și în cadrul unui interval limitat de reduceri, pentru a permite agricultorilor să se adapteze în mod rezonabil la nivelurile de ajutor în schimbare.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 29a (nou)

| (29a) | Este posibil ca sistemul de eco-condiționalitate și PAC să necesite și alte modificări în viitor, având în vedere că nivelurile actuale ale plăților par să nu fie întotdeauna proporționale cu eforturile de a se conforma ale agricultorilor în cauză, deoarece plățile depind încă într-o mare măsură de cheltuielile anterioare. Legislația privind bunăstarea animalelor este în mod evident împovărătoare în special pentru crescătorii de animale, fapt care nu se reflectă în nivelul plăților acordate acestora. Cu toate acestea, dacă produsele importate ar respecta aceleași standarde în materie de protecție a animalelor, nu ar mai fi necesară compensarea agricultorilor pentru respectarea legislației comunitare din acest domeniu. Prin urmare, Comisia ar trebui să facă eforturi pentru recunoașterea preocupărilor necomerciale drept criterii de import în negocierile din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului. |
| --- | --- |

(29a)

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 30

| (30) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a permis statelor membre, odată cu introducerea unei scheme unice de plată, să excludă anumite plăți din sistemul în cauză. În același timp, articolul 64 alineatul (3) din regulamentul în cauză a prevăzut posibilitatea reexaminării opțiunilor prevăzute în secțiunile 2 și 3 din capitolul 5, titlul III, în contextul evoluțiilor pieței și al celor structurale. O analiză a experienței relevante indică faptul că decuplarea
  atrage
  după sine flexibilitate în alegerea făcută de producători, permițându-le să ia decizii cu privire la producție pe baza profitabilității și a răspunsului pieței.
  Acesta este în mod special cazul sectoarelor culturilor arabile, al hameiului și al semințelor și într-o anumită măsură, și al sectorului cărnii de vită
  . În consecință,
  plățile parțial cuplate în sectoarele în cauză ar trebui integrate în schema unică de plată. Pentru ca agricultorii din sectorul cărnii de vită să se alinieze treptat noilor acorduri privind ajutorul ar trebui să se prevadă o integrare treptată a primei speciale pentru animalele mascul și a primei de sacrificare
  . Având în vedere faptul că plățile parțial cuplate din sectoarele fructelor și legumelor au fost recent introduse, și doar ca măsură de tranziție, nu este necesară reexaminarea acestor sisteme. |
| --- | --- |

(30)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a permis statelor membre, odată cu introducerea unei scheme unice de plată, să excludă anumite plăți din sistemul în cauză. În același timp, articolul 64 alineatul (3) din regulamentul în cauză a prevăzut posibilitatea reexaminării opțiunilor prevăzute în secțiunile 2 și 3 din capitolul 5, titlul III, în contextul evoluțiilor pieței și al celor structurale. O analiză a experienței relevante indică faptul că decuplarea
  atrage
  după sine flexibilitate în alegerea făcută de producători, permițându-le să ia decizii cu privire la producție pe baza profitabilității și a răspunsului pieței.
  Acesta este în mod special cazul sectoarelor culturilor arabile, al hameiului și al semințelor și într-o anumită măsură, și al sectorului cărnii de vită
  . În consecință,
  plățile parțial cuplate în sectoarele în cauză ar trebui integrate în schema unică de plată. Pentru ca agricultorii din sectorul cărnii de vită să se alinieze treptat noilor acorduri privind ajutorul ar trebui să se prevadă o integrare treptată a primei speciale pentru animalele mascul și a primei de sacrificare
  . Având în vedere faptul că plățile parțial cuplate din sectoarele fructelor și legumelor au fost recent introduse, și doar ca măsură de tranziție, nu este necesară reexaminarea acestor sisteme.

| (30) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a permis statelor membre, odată cu introducerea unei scheme unice de plată, să excludă anumite plăți din sistemul în cauză. În același timp, articolul 64 alineatul (3) din regulamentul în cauză a prevăzut posibilitatea reexaminării opțiunilor prevăzute în secțiunile 2 și 3 din capitolul 5, titlul III, în contextul evoluțiilor pieței și al celor structurale. O analiză a experienței relevante indică faptul că decuplarea
  ar putea atrage
  după sine flexibilitate în alegerea făcută de producători, permițându-le să ia decizii cu privire la producție pe baza profitabilității și a răspunsului pieței. În consecință,
  statele membre care decid să avanseze pe calea decuplării ajutoarelor ar trebui autorizate să facă acest lucru
  . Având în vedere faptul că plățile parțial cuplate din sectoarele fructelor și legumelor au fost recent introduse, și doar ca măsură de tranziție, nu este necesară reexaminarea acestor sisteme. |
| --- | --- |

(30)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a permis statelor membre, odată cu introducerea unei scheme unice de plată, să excludă anumite plăți din sistemul în cauză. În același timp, articolul 64 alineatul (3) din regulamentul în cauză a prevăzut posibilitatea reexaminării opțiunilor prevăzute în secțiunile 2 și 3 din capitolul 5, titlul III, în contextul evoluțiilor pieței și al celor structurale. O analiză a experienței relevante indică faptul că decuplarea
  ar putea atrage
  după sine flexibilitate în alegerea făcută de producători, permițându-le să ia decizii cu privire la producție pe baza profitabilității și a răspunsului pieței. În consecință,
  statele membre care decid să avanseze pe calea decuplării ajutoarelor ar trebui autorizate să facă acest lucru
  . Având în vedere faptul că plățile parțial cuplate din sectoarele fructelor și legumelor au fost recent introduse, și doar ca măsură de tranziție, nu este necesară reexaminarea acestor sisteme.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 31a (nou)

| (31a) | Sunt necesare măsuri specifice pentru ajutarea sectorului ovinelor din Uniunea Europeană, care se află în grav declin. Ar trebui puse în aplicare recomandările cuprinse în rezoluția Parlamentului European din 19 iunie 2008 privind viitorul sectoarelor ovinelor și caprinelor în Europa (2) |
| --- | --- |

(31a)

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 32

| (32) | Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza până la 10 % din plafoanele lor pentru acordarea ajutorului specific, în cazuri bine definite. Un astfel de ajutor ar trebui să dea statelor membre posibilitatea de a rezolva problemele referitoare la mediu și de a îmbunătăți calitatea și comercializarea produsele agricole. Ajutorul specific ar trebui, de asemenea, să fie disponibil în vederea atenuării consecințelor eliminării treptate a cotelor de lapte și ale decuplării ajutorului, în special în sectoarele sensibile.
  Având în vedere importanța crescândă a gestionării eficiente a factorilor de risc, statelor membre ar trebui să li se ofere posibilitatea de a contribui financiar la primele pe care agricultorii le plătesc pentru asigurarea culturilor, precum și la finanțarea compensațiilor financiare ale unor pierderi economice în cazul unor boli ale animalelor sau ale plantelor
  . În vederea respectării obligațiilor internaționale ale Comunității, resursele care ar putea fi folosite pentru orice măsură privind ajutorul cuplat ar trebui limitate la un nivel adecvat.
  Condițiile aplicabile contribuțiilor financiare la asigurările pentru culturi și la compensările legate de daune provocate de bolile animalelor sau ale plantelor ar trebui stabilite în consecință
  . |
| --- | --- |

(32)

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza până la 10 % din plafoanele lor pentru acordarea ajutorului specific, în cazuri bine definite. Un astfel de ajutor ar trebui să dea statelor membre posibilitatea de a rezolva problemele referitoare la mediu și de a îmbunătăți calitatea și comercializarea produsele agricole. Ajutorul specific ar trebui, de asemenea, să fie disponibil în vederea atenuării consecințelor eliminării treptate a cotelor de lapte și ale decuplării ajutorului, în special în sectoarele sensibile.
  Având în vedere importanța crescândă a gestionării eficiente a factorilor de risc, statelor membre ar trebui să li se ofere posibilitatea de a contribui financiar la primele pe care agricultorii le plătesc pentru asigurarea culturilor, precum și la finanțarea compensațiilor financiare ale unor pierderi economice în cazul unor boli ale animalelor sau ale plantelor
  . În vederea respectării obligațiilor internaționale ale Comunității, resursele care ar putea fi folosite pentru orice măsură privind ajutorul cuplat ar trebui limitate la un nivel adecvat.
  Condițiile aplicabile contribuțiilor financiare la asigurările pentru culturi și la compensările legate de daune provocate de bolile animalelor sau ale plantelor ar trebui stabilite în consecință
  .

| (32) | Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza până la 10 % din plafoanele lor pentru acordarea ajutorului specific, în cazuri bine definite. Un astfel de ajutor ar trebui să dea statelor membre posibilitatea de a rezolva problemele referitoare la mediu și de a îmbunătăți calitatea și comercializarea produsele agricole. Ajutorul specific ar trebui, de asemenea, să fie disponibil în vederea atenuării consecințelor eliminării treptate a cotelor de lapte și ale decuplării ajutorului, în special în sectoarele sensibile. În vederea respectării obligațiilor internaționale ale Comunității, resursele care ar putea fi folosite pentru orice măsură privind ajutorul cuplat ar trebui limitate la un nivel adecvat. |
| --- | --- |

(32)

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza până la 10 % din plafoanele lor pentru acordarea ajutorului specific, în cazuri bine definite. Un astfel de ajutor ar trebui să dea statelor membre posibilitatea de a rezolva problemele referitoare la mediu și de a îmbunătăți calitatea și comercializarea produsele agricole. Ajutorul specific ar trebui, de asemenea, să fie disponibil în vederea atenuării consecințelor eliminării treptate a cotelor de lapte și ale decuplării ajutorului, în special în sectoarele sensibile. În vederea respectării obligațiilor internaționale ale Comunității, resursele care ar putea fi folosite pentru orice măsură privind ajutorul cuplat ar trebui limitate la un nivel adecvat.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 32a (nou)

| (32a) | Având în vedere importanța crescândă a gestionării eficiente a factorilor de risc, statele membre ar trebui să fie autorizate să utilizeze o rată suplimentară de 5 % din plafoanelor lor, pentru a oferi sprijin agricultorilor sau organizațiilor sau grupărilor de producători sub formă de contribuții financiare la cheltuielile generate de primele de asigurare și de fondurile mutuale. |
| --- | --- |

(32a)

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 36

| (36) | Decuplarea ajutorului direct și introducerea schemei unice de plată au fost elemente esențiale în procesul de reformă a politicii agricole comune. Cu toate acestea, în 2003 s-au găsit mai multe motive în favoarea păstrării ajutorului specific pentru un anumit număr de culturi. Experiența câștigată prin punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, împreună cu evoluția situației pieței, indică faptul că sistemele care au fost păstrate în afara schemei unice de plată în 2003 pot fi acum integrate în sistemul în cauză, cu scopul de a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă. Acesta este în special cazul sectorului uleiului de măsline, caz în care a fost pusă în aplicare doar o parte marginală a ajutorului. Este, de asemenea, și cazul plăților pentru grâu dur,
  plante proteaginoase
  , orez, amidon de cartofi și fructe cu coajă lemnoasă, cazuri în care eficacitatea tot mai mică a plăților cuplate rămase sprijină opțiunea decuplării.
  În cazul inului ar trebui, de asemenea, să se elimine ajutorul pentru prelucrare și să se integreze sumele aferente în schema unică de plată
  . În ceea ce privește orezul, furajele uscate, cartofii pentru amidon și inul, ar trebui asigurată o perioadă de tranziție pentru a le garanta trecerea cât mai lipsită de probleme la ajutorul decuplat. În ceea ce privește fructele de coajă lemnoasă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a continua să plătească partea națională a ajutorului printr-o modalitate cuplată, pentru a amortiza efectele decuplării. |
| --- | --- |

(36)

Decuplarea ajutorului direct și introducerea schemei unice de plată au fost elemente esențiale în procesul de reformă a politicii agricole comune. Cu toate acestea, în 2003 s-au găsit mai multe motive în favoarea păstrării ajutorului specific pentru un anumit număr de culturi. Experiența câștigată prin punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, împreună cu evoluția situației pieței, indică faptul că sistemele care au fost păstrate în afara schemei unice de plată în 2003 pot fi acum integrate în sistemul în cauză, cu scopul de a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă. Acesta este în special cazul sectorului uleiului de măsline, caz în care a fost pusă în aplicare doar o parte marginală a ajutorului. Este, de asemenea, și cazul plăților pentru grâu dur,
  plante proteaginoase
  , orez, amidon de cartofi și fructe cu coajă lemnoasă, cazuri în care eficacitatea tot mai mică a plăților cuplate rămase sprijină opțiunea decuplării.
  În cazul inului ar trebui, de asemenea, să se elimine ajutorul pentru prelucrare și să se integreze sumele aferente în schema unică de plată
  . În ceea ce privește orezul, furajele uscate, cartofii pentru amidon și inul, ar trebui asigurată o perioadă de tranziție pentru a le garanta trecerea cât mai lipsită de probleme la ajutorul decuplat. În ceea ce privește fructele de coajă lemnoasă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a continua să plătească partea națională a ajutorului printr-o modalitate cuplată, pentru a amortiza efectele decuplării.

| (36) | Decuplarea ajutorului direct și introducerea schemei unice de plată au fost elemente esențiale în procesul de reformă a politicii agricole comune. Cu toate acestea, în 2003 s-au găsit mai multe motive în favoarea păstrării ajutorului specific pentru un anumit număr de culturi. Experiența câștigată prin punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, împreună cu evoluția situației pieței indică faptul că sistemele care au fost păstrate în afara schemei unice de plată în 2003
  ar putea
  fi acum integrate în sistemul în cauză,
  la alegerea statelor membre
  , cu scopul de a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă. Acesta este în special cazul sectorului uleiului de măsline, caz în care a fost pusă în aplicare doar o parte marginală a ajutorului. Este, de asemenea, și cazul plăților pentru grâu dur, orez, amidon de cartofi și fructe cu coajă lemnoasă, cazuri în care eficacitatea tot mai mică a plăților cuplate rămase sprijină opțiunea decuplării. În ceea ce privește orezul, cartofii pentru amidon și inul, ar trebui asigurată o perioadă de tranziție pentru a le garanta trecerea cât mai lipsită de probleme la ajutorul decuplat. În ceea ce privește fructele de coajă lemnoasă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a continua să plătească partea națională a ajutorului printr-o modalitate cuplată, pentru a amortiza efectele decuplării. |
| --- | --- |

(36)

Decuplarea ajutorului direct și introducerea schemei unice de plată au fost elemente esențiale în procesul de reformă a politicii agricole comune. Cu toate acestea, în 2003 s-au găsit mai multe motive în favoarea păstrării ajutorului specific pentru un anumit număr de culturi. Experiența câștigată prin punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003, împreună cu evoluția situației pieței indică faptul că sistemele care au fost păstrate în afara schemei unice de plată în 2003
  ar putea
  fi acum integrate în sistemul în cauză,
  la alegerea statelor membre
  , cu scopul de a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă. Acesta este în special cazul sectorului uleiului de măsline, caz în care a fost pusă în aplicare doar o parte marginală a ajutorului. Este, de asemenea, și cazul plăților pentru grâu dur, orez, amidon de cartofi și fructe cu coajă lemnoasă, cazuri în care eficacitatea tot mai mică a plăților cuplate rămase sprijină opțiunea decuplării. În ceea ce privește orezul, cartofii pentru amidon și inul, ar trebui asigurată o perioadă de tranziție pentru a le garanta trecerea cât mai lipsită de probleme la ajutorul decuplat. În ceea ce privește fructele de coajă lemnoasă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a continua să plătească partea națională a ajutorului printr-o modalitate cuplată, pentru a amortiza efectele decuplării.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 37

| (37) | Ca o consecință a integrării de noi sisteme în schema unică de plată, ar trebui prevăzut un calcul al noului nivel de ajutor individual pe venit în cadrul sistemului în cauză. În cazul fructelor cu coajă lemnoasă, al amidonului de cartofi, al inului și
  al furajelor uscate
  , o asemenea creștere ar trebui acordată pe baza ajutorului pe care l-au obținut agricultorii în anii cei mai recenți. Cu toate acestea, în cazul integrării plăților care până acum au fost excluse parțial din schema unică de plată, statelor membre ar trebui să li se ofere opțiunea de a utiliza perioadele de referință inițiale. |
| --- | --- |

(37)

Ca o consecință a integrării de noi sisteme în schema unică de plată, ar trebui prevăzut un calcul al noului nivel de ajutor individual pe venit în cadrul sistemului în cauză. În cazul fructelor cu coajă lemnoasă, al amidonului de cartofi, al inului și
  al furajelor uscate
  , o asemenea creștere ar trebui acordată pe baza ajutorului pe care l-au obținut agricultorii în anii cei mai recenți. Cu toate acestea, în cazul integrării plăților care până acum au fost excluse parțial din schema unică de plată, statelor membre ar trebui să li se ofere opțiunea de a utiliza perioadele de referință inițiale.

| (37) | Ca o consecință a integrării de noi sisteme în schema unică de plată, ar trebui prevăzut un calcul al noului nivel de ajutor individual pe venit în cadrul sistemului în cauză. În cazul fructelor cu coajă lemnoasă, al amidonului de cartofi
  și
  al inului, o asemenea creștere ar trebui acordată pe baza ajutorului pe care l-au obținut agricultorii în anii cei mai recenți
  sau pe baza cotelor de producție ale agricultorilor din ultimii ani
  . Cu toate acestea, în cazul integrării plăților care până acum au fost excluse parțial din schema unică de plată, statelor membre ar trebui să li se ofere opțiunea de a utiliza perioadele de referință inițiale. |
| --- | --- |

(37)

Ca o consecință a integrării de noi sisteme în schema unică de plată, ar trebui prevăzut un calcul al noului nivel de ajutor individual pe venit în cadrul sistemului în cauză. În cazul fructelor cu coajă lemnoasă, al amidonului de cartofi
  și
  al inului, o asemenea creștere ar trebui acordată pe baza ajutorului pe care l-au obținut agricultorii în anii cei mai recenți
  sau pe baza cotelor de producție ale agricultorilor din ultimii ani
  . Cu toate acestea, în cazul integrării plăților care până acum au fost excluse parțial din schema unică de plată, statelor membre ar trebui să li se ofere opțiunea de a utiliza perioadele de referință inițiale.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 38

| (38) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un ajutor specific pentru culturile energetice pentru a ajuta la dezvoltarea sectorului. Datorită evoluțiilor recente din sectorul bioenergiei și, în special cererii mari de produse din acest sector pe piața internațională și introducerii de obiective obligatorii pentru 2020 pentru cota parte din bioenergie în totalul de combustibil, nu mai există suficiente motive pentru a acorda ajutor
  specific
  pentru culturile energetice. |
| --- | --- |

(38)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un ajutor specific pentru culturile energetice pentru a ajuta la dezvoltarea sectorului. Datorită evoluțiilor recente din sectorul bioenergiei și, în special cererii mari de produse din acest sector pe piața internațională și introducerii de obiective obligatorii pentru 2020 pentru cota parte din bioenergie în totalul de combustibil, nu mai există suficiente motive pentru a acorda ajutor
  specific
  pentru culturile energetice.

| (38) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un ajutor specific pentru culturile energetice pentru a ajuta la dezvoltarea sectorului. Datorită evoluțiilor recente din sectorul bioenergiei și, în special cererii mari de produse din acest sector pe piața internațională și introducerii de obiective obligatorii pentru 2020 pentru cota parte din bioenergie în totalul de combustibil, nu mai există suficiente motive pentru a acorda ajutor
  cuplat
  pentru culturile energetice.
  În consecință, și sumele aferente ar trebui incluse pe viitor în schema unică de plată
  . |
| --- | --- |

(38)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a stabilit un ajutor specific pentru culturile energetice pentru a ajuta la dezvoltarea sectorului. Datorită evoluțiilor recente din sectorul bioenergiei și, în special cererii mari de produse din acest sector pe piața internațională și introducerii de obiective obligatorii pentru 2020 pentru cota parte din bioenergie în totalul de combustibil, nu mai există suficiente motive pentru a acorda ajutor
  cuplat
  pentru culturile energetice.
  În consecință, și sumele aferente ar trebui incluse pe viitor în schema unică de plată
  .

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 1 — litera d

| (d) | sisteme de ajutor pentru agricultorii care produc orez, cartofi pentru amidon,
  bumbac
  , zahăr, fructe și legume, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat; |
| --- | --- |

(d)

sisteme de ajutor pentru agricultorii care produc orez, cartofi pentru amidon,
  bumbac
  , zahăr, fructe și legume, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat;

| (d) | sisteme de ajutor pentru agricultorii care produc orez,
  plante proteaginoase
  , cartofi pentru amidon,
  plante proteaginoase
  , zahăr, fructe și legume,
  tutun
  , carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat; |
| --- | --- |

(d)

sisteme de ajutor pentru agricultorii care produc orez,
  plante proteaginoase
  , cartofi pentru amidon,
  plante proteaginoase
  , zahăr, fructe și legume,
  tutun
  , carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat;

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera a

| (a) | „agricultor”: o persoană fizică sau juridică sau un grup de persoane fizice sau juridice, indiferent de statutul juridic pe care grupul și membrii săi îl dețin în temeiul dreptului național, a cărei exploatație se află pe teritoriul Comunității, așa cum se menționează la articolul 299 din Tratat și care desfășoară o activitate agricolă; |
| --- | --- |

(a)

„agricultor”: o persoană fizică sau juridică sau un grup de persoane fizice sau juridice, indiferent de statutul juridic pe care grupul și membrii săi îl dețin în temeiul dreptului național, a cărei exploatație se află pe teritoriul Comunității, așa cum se menționează la articolul 299 din Tratat și care desfășoară o activitate agricolă;

| (a) | „agricultor”: o persoană fizică sau juridică sau un grup de persoane fizice sau juridice, indiferent de statutul juridic pe care grupul și membrii săi îl dețin în temeiul dreptului național, a cărei exploatație se află pe teritoriul Comunității, așa cum se menționează la articolul 299 din tratat și care desfășoară o activitate agricolă
  care reprezintă principala sa sursă de venituri
  ; |
| --- | --- |

(a)

„agricultor”: o persoană fizică sau juridică sau un grup de persoane fizice sau juridice, indiferent de statutul juridic pe care grupul și membrii săi îl dețin în temeiul dreptului național, a cărei exploatație se află pe teritoriul Comunității, așa cum se menționează la articolul 299 din tratat și care desfășoară o activitate agricolă
  care reprezintă principala sa sursă de venituri
  ;

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera aa (nouă)

| (aa) | „agricultor care deține drepturi la plată”: agricultor căruia i-au fost atribuite sau transferate definitiv drepturi la plată; |
| --- | --- |

(aa)

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 2 — litera fa (nouă)

| (fa) | „regiune”: un stat membru, o regiune din cadrul unui stat membru sau o zonă geografică din cadrul unui stat membru care prezintă caracteristici și/sau dezavantaje structurale specifice, la alegerea statului membru în cauză; |
| --- | --- |

(fa)

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 1

| (1) | Orice agricultor care primește plăți directe trebuie să respecte cerințele legale în materie de gestionare prevăzute în anexa II și bunele condițiile agricole și de mediu stabilite la articolul 6. |
| --- | --- |

(1)

Orice agricultor care primește plăți directe trebuie să respecte cerințele legale în materie de gestionare prevăzute în anexa II și bunele condițiile agricole și de mediu stabilite la articolul 6.

| (1) | Orice agricultor care primește plăți directe trebuie să respecte cerințele legale în materie de gestionare prevăzute în anexa II și bunele condițiile agricole și de mediu stabilite la articolul 6,
  cu excepția cazurilor în care acest lucru ar fi practic imposibil sau disproporționat
  . |
| --- | --- |

(1)

Orice agricultor care primește plăți directe trebuie să respecte cerințele legale în materie de gestionare prevăzute în anexa II și bunele condițiile agricole și de mediu stabilite la articolul 6,
  cu excepția cazurilor în care acest lucru ar fi practic imposibil sau disproporționat
  .

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 4 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Orice agricultor care primește plăți directe trebuie să respecte normele de siguranță la locul de muncă, precum și normele de contractare prevăzute de statul membru în cauză. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 5 — alineatul 1 — litera aa (nouă)

| (aa) | siguranța la locul de muncă, |
| --- | --- |

(aa)

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 6 — alineatul 1

| (1) | Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu,
  pe baza cadrului stabilit
  în anexa III, ținând seama de caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice, de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu,
  pe baza cadrului stabilit
  în anexa III, ținând seama de caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice, de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației.

| (1) | Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu, ținând seama de
  subiectele enumerate
  în anexa III,
  de liniile directoare definite de Comisie și/sau de alte standarde în funcție de caracteristicile specifice sectorului agricol propriu, de
  caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice,
  de ecosisteme
  , de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației.
  Aceste cerințe minime sunt adaptate la fiecare situație în parte, fiind apoi păstrate cele mai eficiente (pe baza unor studii științifice și a experienței aplicate) din punct de vedere agricol și ecologic
  . |
| --- | --- |

(1)

Statele membre se asigură că toate terenurile agricole, în special cele care nu mai sunt exploatate pentru producție, sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu. Statele membre definesc, la nivel național sau regional, cerințele minime pentru bunele condiții agricole și de mediu, ținând seama de
  subiectele enumerate
  în anexa III,
  de liniile directoare definite de Comisie și/sau de alte standarde în funcție de caracteristicile specifice sectorului agricol propriu, de
  caracteristicile zonelor în cauză, în special de condițiile pedologice și climatice,
  de ecosisteme
  , de tipurile de exploatare existente, de utilizarea terenurilor în cauză, de rotația culturilor, de practicile agricole și de structura exploatației.
  Aceste cerințe minime sunt adaptate la fiecare situație în parte, fiind apoi păstrate cele mai eficiente (pe baza unor studii științifice și a experienței aplicate) din punct de vedere agricol și ecologic
  .

Cea de-a doua coloană din anexa III conține standarde facultative pe care statele membre decid să le aplice sau nu. În plus, măsurile luate ar trebui să se bazeze pe legislația comunitară în vigoare și să nu creeze nicio obligație suplimentară.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 6a (nou)

Articolul 6a

Puncte „bonus”

Fiecare stat membru poate pune în practică o ecocondiționaliate „bonus” care atribuie agricultorilor puncte „bonus” pentru acțiunile care favorizează biodiversitatea, efectuate în plus față de obligațiile care decurg din normele privind bunele condiții agricole și de mediu. Acțiunile eligibile pentru astfel de puncte sunt definite de fiecare stat membru. Punctele „bonus” pot fi utilizate pentru a compensa punctele de penalizare obținute în domeniul bunelor condiții agricole și de mediu menționate la articolul 6. Mecanismele de compensare sunt definite de statele membre.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 6b (nou)

Articolul 6b

Siguranța alimentară

Statele membre se asigură că se acordă prioritate siguranței alimentare la nivel național și regional, în cadrul unei administrări echilibrate și durabile a teritoriului. În acest scop, în contextul creșterii prevăzute a utilizării materiilor prime agricole pentru producerea de energie, acestea efectuează o analiză a siguranței alimentare pentru a elimina orice amenințare la adresa aprovizionării cu energie.

Amendamentele 186, 229 și 39

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 1

| (1) | Toate cuantumurile plăților directe care urmează să fie acordate, pentru un an calendaristic dat, unui agricultor și care depășesc
  5 000 EUR
  se reduc în fiecare an, până în 2012, cu următoarele procente: |
| --- | --- |

(1)

Toate cuantumurile plăților directe care urmează să fie acordate, pentru un an calendaristic dat, unui agricultor și care depășesc
  5 000 EUR
  se reduc în fiecare an, până în 2012, cu următoarele procente:

| (1) | Toate cuantumurile plăților directe care urmează să fie acordate, pentru un an calendaristic dat, unui agricultor și care depășesc
  10 000 EUR
  se reduc în fiecare an, până în 2012,
  după cum urmează
  : |
| --- | --- |

(1)

Toate cuantumurile plăților directe care urmează să fie acordate, pentru un an calendaristic dat, unui agricultor și care depășesc
  10 000 EUR
  se reduc în fiecare an, până în 2012,
  după cum urmează
  :

| (a) | 2009:
  7
   %, |
| --- | --- |

(a)

2009:
  7
   %,

| (a) | 2009:
  6
   %, |
| --- | --- |

(a)

2009:
  6
   %,

| (b) | 2010:
  9
   %, |
| --- | --- |

(b)

2010:
  9
   %,

| (b) | 2010:
  6
   %, |
| --- | --- |

(b)

2010:
  6
   %,

| (c) | 2011:
  11
   %, |
| --- | --- |

(c)

2011:
  11
   %,

| (c) | 2011:
  7
   %, |
| --- | --- |

(c)

2011:
  7
   %,

| (d) | 2012:
  13
   %. |
| --- | --- |

(d)

2012:
  13
   %.

| (d) | 2012:
  7
   %. |
| --- | --- |

(d)

2012:
  7
   %.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 1 — paragraful 1a (nou)

Statele membre se asigură că orice creștere a modulării obligatorii este însoțită de o reducere a modulării voluntare.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 2

| (2) | Reducerile prevăzute la alineatul 1 cresc pentru: |
| --- | --- |

(2)

Reducerile prevăzute la alineatul 1 cresc pentru:

| 2) | Reducerile prevăzute la alineatul 1 cresc pentru: |
| --- | --- |

2)

Reducerile prevăzute la alineatul 1 cresc pentru:

| a) | cuantumurile între 100.000 și 199.999 EUR, cu 3
  procente
  , |
| --- | --- |

a)

cuantumurile între 100.000 și 199.999 EUR, cu 3
  procente
  ,

| a) | cuantumurile între 100 000 și 199 999 EUR, cu
  1 procent
  , |
| --- | --- |

a)

cuantumurile între 100 000 și 199 999 EUR, cu
  1 procent
  ,

| b) | cuantumurile între 200 000 și 299 999 EUR, cu
  6
  procente, |
| --- | --- |

b)

cuantumurile între 200 000 și 299 999 EUR, cu
  6
  procente,

| b) | cuantumurile între 200 000 și 299 999 EUR, cu
  2 procente
  , |
| --- | --- |

b)

cuantumurile între 200 000 și 299 999 EUR, cu
  2 procente
  ,

| c) | cuantumurile de300 000 EUR sau mai mult, cu
  9
  procente. |
| --- | --- |

c)

cuantumurile de300 000 EUR sau mai mult, cu
  9
  procente.

| c) | cuantumurile de300 000 EUR sau mai mult, cu
  3 procente
  . |
| --- | --- |

c)

cuantumurile de300 000 EUR sau mai mult, cu
  3 procente
  .

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Dispozițiile de la alineatul (1) nu se aplică decât plăților care sunt integrate pe deplin în schema unică de plată. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 3

| (3) | Alineatele (1) și (2) nu se aplică plăților directe acordate agricultorilor din departamentele franceze de peste mări, din Azore și Madeira, din Insulele Canare și din insulele Mării Egee. |
| --- | --- |

(3)

Alineatele (1) și (2) nu se aplică plăților directe acordate agricultorilor din departamentele franceze de peste mări, din Azore și Madeira, din Insulele Canare și din insulele Mării Egee.

| (3) | Alineatele (1) și (2) nu se aplică plăților directe acordate agricultorilor din departamentele franceze de peste mări, din Azore și Madeira, din Insulele Canare și din insulele Mării Egee
  și ale Mării Ionice
  . |
| --- | --- |

(3)

Alineatele (1) și (2) nu se aplică plăților directe acordate agricultorilor din departamentele franceze de peste mări, din Azore și Madeira, din Insulele Canare și din insulele Mării Egee
  și ale Mării Ionice
  .

Amendamentul 211

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | Alineatul (2) nu se aplică cooperativelor și altor entități juridice compuse din mai mulți agricultori plătiți direct și care centralizează subvențiile pentru a le distribui membrilor. Această derogare nu se aplică beneficiarilor de mari dimensiuni, care primesc100 000 EUR sau mai mult, care sunt membri ai acestor entități. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 240

Propunere de regulament

Articolul 7 — alineatul 3b (nou)

| (3b) | Se poate decide ca alineatul (2) din prezentul articol să nu se aplice în cazul în care o entitate, care reunește agricultorii beneficiind de plata unică, doar primește sau canalizează subvențiile înainte de a le distribui integral între membrii săi. |
| --- | --- |

(3b)

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 8 — alineatul 1

| (1) | Fără a aduce atingere articolului 11, totalul cuantumurilor nete ale plăților directe care ar putea fi acordate într-un stat membru pentru un an calendaristic după aplicarea articolelor 7 și 10 din prezentul regulament și a articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 378/2007 nu trebuie să fie mai mare decât plafoanele prevăzute în anexa IV din prezentul regulament. Dacă este nevoie, statele membre aplică o reducere liniară a plăților directe, pentru a respecta plafoanele prevăzute în anexa IV menționată. |
| --- | --- |

(1)

Fără a aduce atingere articolului 11, totalul cuantumurilor nete ale plăților directe care ar putea fi acordate într-un stat membru pentru un an calendaristic după aplicarea articolelor 7 și 10 din prezentul regulament și a articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 378/2007 nu trebuie să fie mai mare decât plafoanele prevăzute în anexa IV din prezentul regulament. Dacă este nevoie, statele membre aplică o reducere liniară a plăților directe, pentru a respecta plafoanele prevăzute în anexa IV menționată.

| (1) | Fără a aduce atingere articolului 11, totalul cuantumurilor nete ale plăților directe care ar putea fi acordate într-un stat membru pentru un an calendaristic după aplicarea articolelor 7 și 10 din prezentul regulament și a articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 378/2007 nu trebuie să fie mai mare decât plafoanele prevăzute în anexa IV din prezentul regulament. Dacă este nevoie, statele membre aplică o reducere liniară a
  cuantumurilor
  plăților directe
  în cazul cărora se aplică reducerile modulării
  , pentru a respecta plafoanele prevăzute în anexa IV menționată. |
| --- | --- |

(1)

Fără a aduce atingere articolului 11, totalul cuantumurilor nete ale plăților directe care ar putea fi acordate într-un stat membru pentru un an calendaristic după aplicarea articolelor 7 și 10 din prezentul regulament și a articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 378/2007 nu trebuie să fie mai mare decât plafoanele prevăzute în anexa IV din prezentul regulament. Dacă este nevoie, statele membre aplică o reducere liniară a
  cuantumurilor
  plăților directe
  în cazul cărora se aplică reducerile modulării
  , pentru a respecta plafoanele prevăzute în anexa IV menționată.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 8 — alineatul 2

| (2) | Comisia, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2),
  reexaminează
  plafoanele prevăzute în anexa IV pentru a ține seama de: |
| --- | --- |

(2)

Comisia, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2),
  reexaminează
  plafoanele prevăzute în anexa IV pentru a ține seama de:

| (2) | Comisia, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2),
  examinează anual
  plafoanele prevăzute în anexa IV pentru a ține seama de: |
| --- | --- |

(2)

Comisia, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2),
  examinează anual
  plafoanele prevăzute în anexa IV pentru a ține seama de:

| (a) | modificările cuantumurilor maxime care ar putea fi acordate în conformitate cu plățile directe, |
| --- | --- |

(a)

modificările cuantumurilor maxime care ar putea fi acordate în conformitate cu plățile directe,

| (a) | modificările cuantumurilor maxime care ar putea fi acordate în conformitate cu plățile directe, |
| --- | --- |

(a)

modificările cuantumurilor maxime care ar putea fi acordate în conformitate cu plățile directe,

| (b) | modificările modulărilor voluntare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 378/2007, |
| --- | --- |

(b)

| (c) | schimbările structurale ale exploatațiilor. |
| --- | --- |

(c)

schimbările structurale ale exploatațiilor.

| (c) | schimbările structurale ale exploatațiilor, |
| --- | --- |

(c)

schimbările structurale ale exploatațiilor,

și informează Parlamentul European în legătură cu acest demers.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 9 — alineatul 1

| (1) | Sumele rezultate din aplicarea reducerilor prevăzute la articolul 7 în orice stat membru, exceptând noile state membre, sunt disponibile
  ca ajutor
  comunitar
  suplimentar pentru măsurile
  din cadrul programării în domeniul dezvoltării rurale, finanțate din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, potrivit condițiilor prevăzute în următoarele alineate. |
| --- | --- |

(1)

Sumele rezultate din aplicarea reducerilor prevăzute la articolul 7 în orice stat membru, exceptând noile state membre, sunt disponibile
  ca ajutor
  comunitar
  suplimentar pentru măsurile
  din cadrul programării în domeniul dezvoltării rurale, finanțate din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, potrivit condițiilor prevăzute în următoarele alineate.

| (1) | Sumele rezultate din aplicarea reducerilor prevăzute la articolul 7 în orice stat membru, exceptând noile state membre, sunt disponibile
  pentru ajutorul
  comunitar
  destinat măsurilor
  din cadrul programării în domeniul dezvoltării rurale, finanțate din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, potrivit condițiilor prevăzute în următoarele alineate. |
| --- | --- |

(1)

Sumele rezultate din aplicarea reducerilor prevăzute la articolul 7 în orice stat membru, exceptând noile state membre, sunt disponibile
  pentru ajutorul
  comunitar
  destinat măsurilor
  din cadrul programării în domeniul dezvoltării rurale, finanțate din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, potrivit condițiilor prevăzute în următoarele alineate.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 10 — alineatul 1

| (1) | Articolul 7 se aplică în cazul agricultorilor dintr-un nou stat membru în orice an calendaristic dat în cazul în care nivelul plăților directe aplicabile în statul membru în cauză pentru anul calendaristic în cauză în temeiul articolului 110 nu este sub nivelul din statele membre altele decât noile state membre, luând în considerare toate reducerile puse în aplicare în temeiul articolului 7 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

| (1) | Modularea nu este obligatorie pentru noile state membre, decât din momentul în care acestea au primit totalitatea plăților directe. |
| --- | --- |

(1)

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 10 — alineatul 4

| (4) | Orice sumă care rezultă în urma articolului 7 alineatele (1) și (2) se alocă noului stat membru în care a fost obținută în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2).
  Sumele în cauză sunt folosite în conformitate cu articolul 69 alineatul (5a) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005
  . |
| --- | --- |

(4)

Orice sumă care rezultă în urma articolului 7 alineatele (1) și (2) se alocă noului stat membru în care a fost obținută în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2).
  Sumele în cauză sunt folosite în conformitate cu articolul 69 alineatul (5a) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005
  .

| (4) | Orice sumă care rezultă în urma articolului 7 alineatele (1) și (2) se alocă noului stat membru în care a fost obținută în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2). |
| --- | --- |

(4)

Orice sumă care rezultă în urma articolului 7 alineatele (1) și (2) se alocă noului stat membru în care a fost obținută în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2).

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 12 — titlu

Sistemul de consiliere agricolă

Sistemul de
  cercetare și
  consiliere agricolă

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 12 — alineatul 2

| (2) | Activitatea de consiliere privește cel puțin cerințele legale în materie de gestionare și bunele condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1. |
| --- | --- |

(2)

Activitatea de consiliere privește cel puțin cerințele legale în materie de gestionare și bunele condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1.

| (2) | Activitatea de
  cercetare și
  consiliere privește cel puțin cerințele legale în materie de gestionare și bunele condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1,
  precum și răspândirea metodelor de producție performante din punct de vedere economic, durabile din punct de vedere ecologic și care asigură economii de resurse naturale și de costuri de producție (energie, inputuri etc
  .
  )
  . |
| --- | --- |

(2)

Activitatea de
  cercetare și
  consiliere privește cel puțin cerințele legale în materie de gestionare și bunele condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1,
  precum și răspândirea metodelor de producție performante din punct de vedere economic, durabile din punct de vedere ecologic și care asigură economii de resurse naturale și de costuri de producție (energie, inputuri etc
  .
  )
  .

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 13 — alineatul 2

| (2) | Statele membre
  acordă prioritate agricultorilor care primesc plăți directe pe an de peste 15 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre
  acordă prioritate agricultorilor care primesc plăți directe pe an de peste 15 000 EUR
  .

| (2) | Statele membre
  se asigură că toți agricultorii pot participa pe bază de voluntariat la acest sistem de consiliere
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre
  se asigură că toți agricultorii pot participa pe bază de voluntariat la acest sistem de consiliere
  .

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 18 — alineatul 1 — paragraful 2

Baza de date permite în special consultarea directă și imediată, pe lângă autoritatea competentă a statului membru, a datelor privind anii calendaristici și/sau anii de comercializare începând din anul 2000.

Baza de date permite în special consultarea directă și imediată, pe lângă autoritatea competentă a statului membru, a datelor privind anii calendaristici și/sau anii de comercializare începând din anul 2000,
  respectiv primul an după aderare pentru statele noi membre
  .

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 22 — alineatul 1

| (1) | Statele membre realizează controale administrative ale cererilor de ajutor pentru a verifica condițiile de eligibilitate pentru ajutor. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre realizează controale administrative ale cererilor de ajutor pentru a verifica condițiile de eligibilitate pentru ajutor.

| (1) | Statele membre realizează controale administrative ale cererilor de ajutor pentru a verifica condițiile de eligibilitate pentru ajutor.
  Aceste controale administrative nu îngreunează activitatea agricultorului, în special în ceea ce privește costurile și formalitățile administrative
  . |
| --- | --- |

(1)

Statele membre realizează controale administrative ale cererilor de ajutor pentru a verifica condițiile de eligibilitate pentru ajutor.
  Aceste controale administrative nu îngreunează activitatea agricultorului, în special în ceea ce privește costurile și formalitățile administrative
  .

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 24 — alineatul 1

| (1) | Statele membre efectuează controale la fața locului pentru a verifica dacă agricultorul respectă obligațiile prevăzute în capitolul 1. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre efectuează controale la fața locului pentru a verifica dacă agricultorul respectă obligațiile prevăzute în capitolul 1.

| (1) | Statele membre efectuează controale la fața locului pentru a verifica dacă agricultorul respectă obligațiile prevăzute în capitolul 1.
  Aceste controale au loc într-o perioadă de maxim o zi pentru o anumită exploatație agricolă și nu îngreunează excesiv activitatea agricultorului
  . |
| --- | --- |

(1)

Statele membre efectuează controale la fața locului pentru a verifica dacă agricultorul respectă obligațiile prevăzute în capitolul 1.
  Aceste controale au loc într-o perioadă de maxim o zi pentru o anumită exploatație agricolă și nu îngreunează excesiv activitatea agricultorului
  .

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 24 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | Statele membre pot utiliza propriile sisteme de administrare și control existente pentru a asigura respectarea cerințelor legale în materie de gestionare și a bunelor condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot utiliza propriile sisteme de administrare și control existente pentru a asigura respectarea cerințelor legale în materie de gestionare și a bunelor condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1.

| (2) | Statele membre pot utiliza propriile sisteme de administrare și control existente pentru a asigura respectarea cerințelor legale în materie de gestionare și a bunelor condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1.
  Totuși, statele membre depun eforturi pentru a limita numărul de agenții de control și de persoane care realizează verificările la fața locului într-o anumită exploatație agricolă
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot utiliza propriile sisteme de administrare și control existente pentru a asigura respectarea cerințelor legale în materie de gestionare și a bunelor condiții agricole și de mediu prevăzute în capitolul 1.
  Totuși, statele membre depun eforturi pentru a limita numărul de agenții de control și de persoane care realizează verificările la fața locului într-o anumită exploatație agricolă
  .

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 24 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Statele membre pot utiliza sisteme de administrație și control private, cu condiția ca acestea să fi fost acreditate oficial de către autoritățile naționale. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 24 — alineatul 2b (nou)

| (2b) | Statele membre depun eforturi pentru planificarea controalelor, astfel încât exploatațiile agricole care pot fi verificate cel mai bine într-o anumită perioadă a anului din motive sezoniere să fie într-adevăr controlate în respectiva perioadă. Totuși, dacă, din motive sezoniere, agenția de control nu poate controla o anumită cerință de reglementare în materie de gestionare sau o parte a cerințelor sau a bunelor condiții agricole și de mediu în timpul verificării la fața locului cerințele și condițiile respective se consideră a fi îndeplinite. |
| --- | --- |

(2b)

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 25 — alineatul 1 — paragraful 2

Primul alineat se aplică, de asemenea, în cazul în care nerespectarea în cauză este rezultatul unei acțiuni sau omisiuni direct atribuibile persoanei căreia sau de la care s-a efectuat transferul de teren agricol.

Primul paragraf se aplică, de asemenea, în cazul în care nerespectarea în cauză este rezultatul unei acțiuni sau omisiuni direct atribuibile persoanei căreia sau de la care s-a efectuat transferul de teren agricol,
  cu excepția cazului în care persoana responsabilă de nerespectare a depus de asemenea o cerere de sprijin pentru anul în cauză. În acest caz, sancțiunea prevăzută la primul paragraf se aplică sumelor plăților directe acordate persoanei responsabile de nerespectare
  .

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 25 — alineatul 1 — paragraful 3

În sensul prezentului alineat, „transfer” înseamnă orice tip de tranzacție prin care terenul agricol încetează să mai fie la dispoziția cedentului.

În sensul prezentului alineat, „transfer” înseamnă orice tip de tranzacție prin care terenul agricol încetează să mai fie la dispoziția cedentului,
  cu excepția acelor tipuri de tranzacții pe care agricultorul în cauză nu le poate împiedica
  .

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 25 — alineatul 3 — paragraful 2

În cazul în care un stat membru decide să utilizeze opțiunea prevăzută la primul paragraf,
  în anul următor
  autoritatea competentă
  întreprinde acțiunile necesare pentru a se asigura că
  agricultorul
  remediază
  constatările de nerespectare în cauză.
  Constatarea și acțiunea de remediere care trebuie întreprinsă sunt notificate agricultorului
  .

În cazul în care un stat membru decide să utilizeze opțiunea prevăzută la primul paragraf, autoritatea competentă
  informează
  agricultorul
  în legătură cu
  constatările de nerespectare în cauză,
  acesta din urmă fiind obligat la rândul său să comunice măsurile luate pentru rezolvarea problemei. Pentru a controla măsurile luate de agricultor, autoritatea competentă ține cont de aceste exploatații în momentul realizării analizei de risc privind controalele pe teren din anul următor
  .

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 26a (nou)

Articolul 26a

Reexaminarea

Până cel târziu la 31 decembrie 2007, iar ulterior din doi în doi ani, Comisia prezintă un raport privind aplicarea sistemului eco-condiționalității însoțit, dacă este necesar, de propuneri corespunzătoare având ca scop, în special:

| — | modificarea listei cerințelor de reglementare în materie de gestionare prevăzute în anexa III, |
| --- | --- |

—

| — | simplificarea, dereglementarea și îmbunătățirea legislației privind lista cerințelor de reglementare în materie de gestionare, acordându-se o atenție deosebită legislației referitoare la nitrați, |
| --- | --- |

—

| — | simplificarea, ameliorarea și armonizarea sistemelor de control la fața locului în vigoare, având în vedere oportunitățile oferite de dezvoltarea indicatorilor și controalelor de congestionare, de controalele deja realizate în conformitate cu sisteme de certificare private, de controalele deja realizate în conformitate cu legislația națională pentru aplicarea cerințelor de reglementare în materie de gestionare și de tehnologia informației și comunicării. |
| --- | --- |

—

Rapoartele conțin, de asemenea, o estimare a costurilor totale ale controalelor privind sistemul eco-condiționalității realizate în anul anterior anului în care se publică raportul.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 30 — alineatul 1

| (1) | Statele membre
  nu acordă
  plăți directe
  unui agricultor într-unul din următoarele cazuri
  . |
| --- | --- |

(1)

Statele membre
  nu acordă
  plăți directe
  unui agricultor într-unul din următoarele cazuri
  .

| (1) | Statele membre
  pot decide să nu acorde
  plăți directe
  pornind de la un prag minim care urmează a fi stabilit
  . |
| --- | --- |

(1)

Statele membre
  pot decide să nu acorde
  plăți directe
  pornind de la un prag minim care urmează a fi stabilit
  .

| (a) | în cazul în care suma totală a tuturor plăților directe solicitate sau care trebuie acordate într-un an calendaristic dat nu depășește 250 EUR sau |
| --- | --- |

(a)

| (b) | în cazul în care suprafața eligibilă a exploatației pentru care sunt solicitate sau datorate plăți directe nu depășește un hectar. Cu toate acestea, Cipru poate stabili o suprafață minimă eligibilă de 0, 3 hectare, iar Malta, de 0, 1 hectare. |
| --- | --- |

(b)

Cu toate acestea, agricultorii care dețin drepturile speciale prevăzute la articolul 45 alineatul (1) trebuie să îndeplinească condiția prevăzută la litera (a).

Sumele economisite ca urmare a aplicării primului paragraf rămân în rezerva națională a statului membru din care provin.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 30 — alineatul 2

| (2) | Statele membre pot decide pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii să nu acorde, în sensul celui de-al doilea paragraf din articolul 48 din Tratat, plăți directe societăților comerciale sau firmelor care nu au ca obiect principal de activitate
  exercitarea unei activități agricole
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot decide pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii să nu acorde, în sensul celui de-al doilea paragraf din articolul 48 din Tratat, plăți directe societăților comerciale sau firmelor care nu au ca obiect principal de activitate
  exercitarea unei activități agricole
  .

| (2) | Statele membre pot decide pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii să nu acorde, în sensul celui de-al doilea paragraf din articolul 48 din Tratat, plăți directe societăților comerciale sau firmelor care nu au ca obiect principal de activitate
  producția, creșterea animalelor sau cultivarea de produse agricole, inclusiv recoltarea, mulsul, creșterea și deținerea de animale în scopuri agricole
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot decide pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii să nu acorde, în sensul celui de-al doilea paragraf din articolul 48 din Tratat, plăți directe societăților comerciale sau firmelor care nu au ca obiect principal de activitate
  producția, creșterea animalelor sau cultivarea de produse agricole, inclusiv recoltarea, mulsul, creșterea și deținerea de animale în scopuri agricole
  .

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 31 — alineatul 2

| (2) | Plățile se fac de cel mult două ori pe an, în cursul perioadei care începe la data de 1 decembrie și se încheie la data de 30 iunie a anului calendaristic următor. |
| --- | --- |

(2)

Plățile se fac de cel mult două ori pe an, în cursul perioadei care începe la data de 1 decembrie și se încheie la data de 30 iunie a anului calendaristic următor.

| (2) | Plățile se fac de cel mult două ori pe an, în cursul perioadei care începe la data de 1 decembrie și se încheie la data de 30 iunie a anului calendaristic următor
  și includ plata dobânzii la ratele existente pe piață pentru suma datorată începând cu data de 30 iunie a anului calendaristic următor
  . |
| --- | --- |

(2)

Plățile se fac de cel mult două ori pe an, în cursul perioadei care începe la data de 1 decembrie și se încheie la data de 30 iunie a anului calendaristic următor
  și includ plata dobânzii la ratele existente pe piață pentru suma datorată începând cu data de 30 iunie a anului calendaristic următor
  .

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 31 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | În cazul unei întârzieri de plată din cauza unui litigiu cu autoritatea competentă în urma căruia agricultorul a avut câștig de cauză, acesta primește o despăgubire corespunzătoare ratei dobânzilor de pe piață. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 31 — alineatul 3

| (3) | Plățile
  din cadrul sistemelor de plăți enumerate în anexa I
  nu se realizează
  înainte de finalizarea controalelor cu privire la condițiile de eligibilitate, care trebuie efectuate de statul membru conform articolului 22 |
| --- | --- |

(3)

Plățile
  din cadrul sistemelor de plăți enumerate în anexa I
  nu se realizează
  înainte de finalizarea controalelor cu privire la condițiile de eligibilitate, care trebuie efectuate de statul membru conform articolului 22

| (3) | Nu se efectuează nicio plată cu privire la o cerere
  din cadrul sistemelor de plăți enumerate în anexa I înainte de finalizarea controalelor cu privire la condițiile de eligibilitate
  ale respectivei cereri
  , care trebuie efectuate de statul membru conform articolului 22. |
| --- | --- |

(3)

Nu se efectuează nicio plată cu privire la o cerere
  din cadrul sistemelor de plăți enumerate în anexa I înainte de finalizarea controalelor cu privire la condițiile de eligibilitate
  ale respectivei cereri
  , care trebuie efectuate de statul membru conform articolului 22.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 31 — alineatul 3 — paragraful 1a (nou)

Cu toate acestea, în cazul în care plățile se efectuează în avans sau în două rate, prima sumă se determină pe baza rezultatelor administrative și a controalelor la fața locului disponibile la data plății și se fixează la un nivel astfel încât suma definitivă plătită să nu fie mai mică decât suma primei rate.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 33

Articolul 33

Revizuit

eliminat

Sistemele de ajutor enumerate în anexa I sunt puse în aplicare fără a se aduce atingere reexaminărilor care pot fi realizate în orice moment, în funcție de evoluția pieței și a situației bugetare.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 34 — alineatul 2

| (2) | În sensul prezentului titlu, prin agricultori care dețin drepturi la plată se înțelege agricultori cărora le-au fost alocate sau transferate definitiv drepturi la plată. |
| --- | --- |

(2)

eliminat

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 34 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Drepturile de scoatere temporară a terenurilor din circuitul agricol instituit în conformitate cu articolul 53 și articolul 63 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 devin drepturi în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 37 — paragraful 1

În lipsa unor dispoziții contrare, drepturile la plată pe hectar nu se modifică.

| (1) | În lipsa unor dispoziții contrare, drepturile la plată pe hectar nu se modifică. |
| --- | --- |

(1)

În lipsa unor dispoziții contrare, drepturile la plată pe hectar nu se modifică.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 37 — paragraful 2

Comisia, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2) din prezentul regulament, stabilește norme pentru modificarea drepturilor la plată, în special în cazul fracțiunilor de drepturi.

| (2) | Dacă agricultorul care a primit o plată directă în perioada de referință își modifică statutul sau denumirea juridică în cursul acestei perioade sau cel târziu la 31 decembrie a anului precedent anului de aplicare a sistemului de plată unică, atunci acesta are acces la sistemul de plată unică în aceleași condiții ca agricultorul care administra inițial exploatația. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Dacă au avut loc fuziuni în perioada de referință sau cel târziu la 31 decembrie al anului precedent anului de aplicare a regimului de plată unică, agricultorul care gestionează exploatații are acces la sistemul de plată unică în aceleași condiții ca agricultorii care gestionau exploatația inițială. |
| --- | --- |

(3)

Dacă au avut loc scindări în perioada de referință sau cel târziu la 31 decembrie al anului precedent anului de aplicare a schemei unice de plată, agricultorii care gestionează exploatațiile au acces în mod proporțional la schema unică de plată în aceleași condiții ca agricultorul care gestiona exploatația inițială.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 42 — alineatul 1 — paragraful 1a (nou)

În cazul în care, la sfârșitul unui exercițiu financiar, se constată că, într-un stat membru, ansamblul drepturilor la plată alocate efectiv este inferior plafonului național prevăzut în anexa VIII, diferența este vărsată la rezerva națională.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 42 — alineatul 2

| (2) | Statele membre pot utiliza rezerva națională pentru a acorda,
  în mod prioritar și
  pe baza unor criterii obiective, drepturi la plată agricultorilor care
  încep să desfășoare
  o activitate agricolă și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot utiliza rezerva națională pentru a acorda,
  în mod prioritar și
  pe baza unor criterii obiective, drepturi la plată agricultorilor care
  încep să desfășoare
  o activitate agricolă și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței.

| (2) | Statele membre pot utiliza rezerva națională pentru a acorda, pe baza unor criterii obiective, drepturi la plată agricultorilor care
  desfășoară
  o activitate agricolă și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței.
  Statele membre pot acorda prioritate în special noilor sosiți, agricultorilor mai tineri de 35 de ani, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot utiliza rezerva națională pentru a acorda, pe baza unor criterii obiective, drepturi la plată agricultorilor care
  desfășoară
  o activitate agricolă și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței.
  Statele membre pot acorda prioritate în special noilor sosiți, agricultorilor mai tineri de 35 de ani, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari
  .

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 42 — alineatul 3

| (3) | Statele membre
  care nu pun în aplicare articolul 68 alineatul (1) litera (c)
  pot utiliza rezerva națională în scopul de a stabili, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată pentru agricultorii din regiunile supuse restructurării și/sau programelor de dezvoltare referitoare la oricare dintre formele de intervenție publică, pentru a evita abandonul de teren și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din regiunile în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre
  care nu pun în aplicare articolul 68 alineatul (1) litera (c)
  pot utiliza rezerva națională în scopul de a stabili, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată pentru agricultorii din regiunile supuse restructurării și/sau programelor de dezvoltare referitoare la oricare dintre formele de intervenție publică, pentru a evita abandonul de teren și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din regiunile în cauză.

| (3) | Statele membre pot utiliz
  a, de la data intrării în vigoare a prezentului regulament în 2009
  , rezerva națională în scopul de a stabili, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată,
  precum și măsurile de sprijin
  pentru agricultorii din regiunile supuse restructurării și/sau programelor de dezvoltare referitoare la oricare dintre formele de intervenție publică,
  pentru sectoarele aflate în dificultate concentrate în zonele cele mai defavorizate, precum sectorul creșterii de ovine și caprine
  , pentru a evita abandonul terenurilor

  și al producțiilor
  și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din regiunile în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre pot utiliz
  a, de la data intrării în vigoare a prezentului regulament în 2009
  , rezerva națională în scopul de a stabili, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată,
  precum și măsurile de sprijin
  pentru agricultorii din regiunile supuse restructurării și/sau programelor de dezvoltare referitoare la oricare dintre formele de intervenție publică,
  pentru sectoarele aflate în dificultate concentrate în zonele cele mai defavorizate, precum sectorul creșterii de ovine și caprine
  , pentru a evita abandonul terenurilor

  și al producțiilor
  și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din regiunile în cauză.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 42 — alineatul 3a (nou)

| (3a) | Statele membre pot utiliza rezerva națională pentru a acorda drepturi la plată agricultorilor care au încheiat contracte de un tip aparte, reglementate de statele membre. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 43

Orice drept la plată care nu a fost activat pentru o perioadă de
  doi
  ani este alocat rezervei naționale, cu excepția cazurilor de forță majoră și a circumstanțelor excepționale în sensul articolului 36 alineatul (1).

Orice drept la plată care nu a fost activat pentru o perioadă de
  trei
  ani este alocat rezervei naționale, cu excepția cazurilor de forță majoră și a circumstanțelor excepționale în sensul articolului 36 alineatul (1).
  Aceste fonduri se utilizează cu prioritate pentru a facilita accesul tinerilor la activitățile agricole și pentru a asigura înlocuirea generațiilor
  .

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 44 — alineatul 2

| (2) | Drepturile la plată pot fi transferate, cu sau fără terenuri, prin vânzare sau prin orice altă formă de cesiune definitivă. În schimb, este autorizată arendarea sau orice altă tranzacție similară, cu condiția ca transferul drepturilor la plată să fie însoțit de transferul unui număr echivalent de hectare eligibile pentru ajutor. |
| --- | --- |

(2)

eliminat

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Articolul 44 — alineatul 3 — paragraful 1a (nou)

În astfel de situații, statele membre pot decide, de asemenea, să autorizeze arendarea sau orice altă tranzacție similară, cu condiția ca transferul drepturilor la plată să fie însoțit de transferul unui număr echivalent de hectare eligibile pentru ajutor.

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 45 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | Prin derogare de la articolul 35 alineatul (1) un agricultor care deține drepturi speciale este autorizat de statul membru să deroge de la cerința de a activa drepturi cu un număr echivalent de hectare eligibile, cu condiția ca acesta să continue cel puțin 50 % din activitatea agricolă exercitată în anii calendaristici 2000, 2001 și 2002, exprimate în unități de vită mare (UVM). |
| --- | --- |

(2)

Prin derogare de la articolul 35 alineatul (1) un agricultor care deține drepturi speciale este autorizat de statul membru să deroge de la cerința de a activa drepturi cu un număr echivalent de hectare eligibile, cu condiția ca acesta să continue cel puțin 50 % din activitatea agricolă exercitată în anii calendaristici 2000, 2001 și 2002, exprimate în unități de vită mare (UVM).

| (2) | Prin derogare de la articolul 35 alineatul (1) un agricultor care deține drepturi speciale este autorizat de statul membru să deroge de la cerința de a activa drepturi cu un număr echivalent de hectare eligibile, cu condiția ca acesta să continue cel puțin 50 % din activitatea agricolă exercitată în anii calendaristici 2000, 2001 și 2002, exprimate în unități de vită mare (UVM).
  În cazul României și Bulgariei anii calendaristici în cauză sunt anii 2006, 2007 și 2008
  . |
| --- | --- |

(2)

Prin derogare de la articolul 35 alineatul (1) un agricultor care deține drepturi speciale este autorizat de statul membru să deroge de la cerința de a activa drepturi cu un număr echivalent de hectare eligibile, cu condiția ca acesta să continue cel puțin 50 % din activitatea agricolă exercitată în anii calendaristici 2000, 2001 și 2002, exprimate în unități de vită mare (UVM).
  În cazul României și Bulgariei anii calendaristici în cauză sunt anii 2006, 2007 și 2008
  .

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 45 — alineatul 2 — paragraful 2a (nou)

Cu toate acestea, condiția prevăzută la primul paragraf se poate aplica și în acele state care nu au introdus încă sistemul de plată unică, dar care intenționează să o facă.

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 45 — alineatul 3

| (3) | În cazul unui transfer al drepturilor la plată, cesionarul
  nu va beneficia
  de derogarea de la alineatul (2),
  cu excepția cazului
  de moștenire sau moștenire anticipată. |
| --- | --- |

(3)

În cazul unui transfer al drepturilor la plată, cesionarul
  nu va beneficia
  de derogarea de la alineatul (2),
  cu excepția cazului
  de moștenire sau moștenire anticipată.

| (3) | În cazul unui transfer al drepturilor la plată, cesionarul
  beneficiază
  de derogarea de la alineatul (2),
  în cazul în care au fost transferate toate drepturile la plată aferente derogării, în caz
  de moștenire sau moștenire anticipată
  sau în cazul în care cesionarul nu dispune de suprafața necesară pentru a-și activa aceste drepturi
  . |
| --- | --- |

(3)

În cazul unui transfer al drepturilor la plată, cesionarul
  beneficiază
  de derogarea de la alineatul (2),
  în cazul în care au fost transferate toate drepturile la plată aferente derogării, în caz
  de moștenire sau moștenire anticipată
  sau în cazul în care cesionarul nu dispune de suprafața necesară pentru a-și activa aceste drepturi
  .

Amendamentul 85, 86, 87 și 88

Propunere de regulament

Articolul 46

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide,
  până la 1 august 2009 cel târziu și
  acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2010, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în cadrul capitolelor I-IV din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. În acest scop, drepturile la plată pot fi supuse unor modificări progresive în conformitate cu
  cel puțin trei etape anuale prestabilite și
  cu criterii obiective și nediscriminatorii.

| 1. | În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide, acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2010, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în cadrul capitolelor I-IV din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. În acest scop, drepturile la plată pot fi supuse unor modificări progresive în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

1.

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide, acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2010, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în cadrul capitolelor I-IV din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. În acest scop, drepturile la plată pot fi supuse unor modificări progresive în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

Reducerea valorii oricărui drept la plată nu va fi mai mare,
  în niciuna din aceste etape anuale prestabilite
  , de 50 % din diferența dintre valoarea sa inițială și cea
  aplicabilă în urma punerii în aplicare a ultimei etape anuale
  .

Reducerea valorii oricărui drept la plată nu este mai mare de 50 % din diferența dintre valoarea sa inițială și cea
  finală
  .

Statele membre pot decide
  să aplice paragrafele anterioare
  la nivelul geografic corespunzător care este stabilit în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională și administrativă a regiunilor
  și/sau
  potențialul agricol regional.

| 2. | Statele membre pot decide
  să revizuiască drepturile la plată
  la nivelul geografic corespunzător, care este stabilit în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională și administrativă a acestora, potențialul agricol regional
  și/sau dezavantajele structurale specifice ale unei anumite zone geografice
  . |
| --- | --- |

2.

Statele membre pot decide
  să revizuiască drepturile la plată
  la nivelul geografic corespunzător, care este stabilit în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională și administrativă a acestora, potențialul agricol regional
  și/sau dezavantajele structurale specifice ale unei anumite zone geografice
  .

În zonele supuse unui drept de folosință colectivă sau altor tipuri de contracte de administrare colectivă a terenurilor, se poate redefini valoarea drepturilor la plată pe baza suprafeței exploatației, cu condiția respectării parametrilor aferenți sarcinii de mediu maxime.

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 47 — alineatul 1

| (1) | Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la 1 august
  2009
  cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu
  2010
  la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

(1)

Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la 1 august
  2009
  cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu
  2010
  la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune.

| (1) | Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la data de 1 august
  a fiecărui an
  cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu
  anul următor
  la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

(1)

Un stat membru care a introdus schema unică de plată în conformitate cu titlul III capitolele 1-4 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 poate decide, până la data de 1 august
  a fiecărui an
  cel târziu, să pună în aplicare schema unică de plată începând cu
  anul următor
  la nivel regional, conform condițiilor stabilite în prezenta secțiune.

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Articolul 47 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional.

| (2) | Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a acestora, potențialul agricol regional
  și/sau dezavantajele structurale specifice ale unei anumite zone geografice
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre stabilesc regiunile după criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională sau administrativă a acestora, potențialul agricol regional
  și/sau dezavantajele structurale specifice ale unei anumite zone geografice
  .

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Articolul 48 — alineatul 1

| (1) | În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide să împartă cel mult 50 % din plafonul regional stabilit în temeiul articolului 47 între toți agricultorii ale căror exploatații sunt localizate în regiunea în cauză, inclusiv cei care nu dețin drepturi la plată. |
| --- | --- |

(1)

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide să împartă cel mult 50 % din plafonul regional stabilit în temeiul articolului 47 între toți agricultorii ale căror exploatații sunt localizate în regiunea în cauză, inclusiv cei care nu dețin drepturi la plată.

| (1) | În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide să împartă cel mult 50 % din plafonul regional stabilit în temeiul articolului 47 între toți agricultorii ale căror exploatații sunt localizate în regiunea în cauză, inclusiv cei care nu dețin drepturi la plată.
  Suprafețele utilizate corespund suprafețelor declarate de agricultor la 15 mai 2008
  . |
| --- | --- |

(1)

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide să împartă cel mult 50 % din plafonul regional stabilit în temeiul articolului 47 între toți agricultorii ale căror exploatații sunt localizate în regiunea în cauză, inclusiv cei care nu dețin drepturi la plată.
  Suprafețele utilizate corespund suprafețelor declarate de agricultor la 15 mai 2008
  .

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Articolul 48 — alineatul 2 — paragraful 1a (nou)

Cu toate acestea, statele membre pot introduce alte criterii clar definite, precum calitatea producătorului sau ocuparea forței de muncă în sectorul agricol și/sau rural pentru a asigura coerența teritorială, diversitatea și dinamismul mediului rural, precum și păstrarea modelelor de producție tradiționale neasociate cu cultivarea pământului.

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Articolul 49 — alineatul 1

| (1) | În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care aplică articolul 48 din prezentul regulament pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, și acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2011, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul prezentei secțiuni sau în temeiul secțiunii 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. În acest scop, statele membre pot supune drepturile la plată unor modificări progresive în conformitate
  cu cel puțin două etape anuale prestabilite și
  cu criterii obiective și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(1)

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care aplică articolul 48 din prezentul regulament pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, și acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2011, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul prezentei secțiuni sau în temeiul secțiunii 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. În acest scop, statele membre pot supune drepturile la plată unor modificări progresive în conformitate
  cu cel puțin două etape anuale prestabilite și
  cu criterii obiective și nediscriminatorii.

| (1) | În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care aplică articolul 48 din prezentul regulament pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, și acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2011, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul prezentei secțiuni sau în temeiul secțiunii 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. În acest scop, statele membre pot supune drepturile la plată unor modificări progresive în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(1)

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care aplică articolul 48 din prezentul regulament pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, și acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2011, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul prezentei secțiuni sau în temeiul secțiunii 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. În acest scop, statele membre pot supune drepturile la plată unor modificări progresive în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Articolul 49 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care au introdus schema unică de plată în conformitate cu secțiunea 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2010, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul secțiunii în cauză supunând drepturile la plată respective unor modificări progresive în conformitate
  cu cel puțin trei etape anuale prestabilite și
  cu criterii obiective și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(2)

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care au introdus schema unică de plată în conformitate cu secțiunea 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2010, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul secțiunii în cauză supunând drepturile la plată respective unor modificări progresive în conformitate
  cu cel puțin trei etape anuale prestabilite și
  cu criterii obiective și nediscriminatorii.

| (2) | În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care au introdus schema unică de plată în conformitate cu secțiunea 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2010, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul secțiunii în cauză supunând drepturile la plată respective unor modificări progresive în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(2)

În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre care au introdus schema unică de plată în conformitate cu secțiunea 1 din capitolul 5 din titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pot decide, până la 1 august 2009 cel târziu, acționând în conformitate cu principiile generale ale legislației comunitare, să treacă, începând cu 2010, la aproximarea valorii drepturilor la plată stabilite în temeiul secțiunii în cauză supunând drepturile la plată respective unor modificări progresive în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Articolul 49 — alineatul 3

| (3) | Reducerea valorii oricărui drept la plată nu va depăși
  în niciuna din etapele anuale
  prevăzute la alineatele (1) și (2) 50 % din diferența dintre valoarea sa inițială și cea
  aplicabilă în urma punerii în aplicare a ultimei etape anuale
  . |
| --- | --- |

(3)

Reducerea valorii oricărui drept la plată nu va depăși
  în niciuna din etapele anuale
  prevăzute la alineatele (1) și (2) 50 % din diferența dintre valoarea sa inițială și cea
  aplicabilă în urma punerii în aplicare a ultimei etape anuale
  .

| (3) | Reducerea valorii oricărui drept la plată prevăzută la alineatele (1) și (2) nu
  depășește
  50 % din diferența dintre valoarea sa inițială și cea
  finală
  . |
| --- | --- |

(3)

Reducerea valorii oricărui drept la plată prevăzută la alineatele (1) și (2) nu
  depășește
  50 % din diferența dintre valoarea sa inițială și cea
  finală
  .

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 49 — alineatul 4

| (4) | Statele membre pot decide să pună în aplicare
  alineatele (1), (2) și (3) de mai sus
  la nivelul geografic corespunzător care este stabilit în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională și administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional. |
| --- | --- |

(4)

Statele membre pot decide să pună în aplicare
  alineatele (1), (2) și (3) de mai sus
  la nivelul geografic corespunzător care este stabilit în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională și administrativă a regiunilor și/sau potențialul agricol regional.

| (4) | Statele membre pot decide
  să revizuiască drepturile la plată
  la nivelul geografic corespunzător, care este stabilit în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională și administrativă a acestora, potențialul agricol regional și/sau
  dezavantajele structurale specifice ale unei anumite zone geografice
  . |
| --- | --- |

(4)

Statele membre pot decide
  să revizuiască drepturile la plată
  la nivelul geografic corespunzător, care este stabilit în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, cum ar fi structura instituțională și administrativă a acestora, potențialul agricol regional și/sau
  dezavantajele structurale specifice ale unei anumite zone geografice
  .

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Articolul 53 — alineatul 1 — paragraful 1

| (1) | Orice stat membru care a exclus plățile pentru carnea de oaie, de capră și de vită din schema unică de plată conform condițiilor de la articolele 67 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  poate decide, până la 1 august 2009, să pună în continuare
  în aplicare schema unică de plată începând cu 2010,
  în condițiile stabilite în prezenta secțiune și
  în conformitate cu decizia luată în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.
  Cu toate acestea, statele membre pot decide stabilirea unei părți a componentei din plafonul lor național care să fie utilizată pentru plăți suplimentare acordate agricultorilor în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) din prezentul regulament, la un nivel mai redus decât s-a hotărât în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  . |
| --- | --- |

(1)

Orice stat membru care a exclus plățile pentru carnea de oaie, de capră și de vită din schema unică de plată conform condițiilor de la articolele 67 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  poate decide, până la 1 august 2009, să pună în continuare
  în aplicare schema unică de plată începând cu 2010,
  în condițiile stabilite în prezenta secțiune și
  în conformitate cu decizia luată în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.
  Cu toate acestea, statele membre pot decide stabilirea unei părți a componentei din plafonul lor național care să fie utilizată pentru plăți suplimentare acordate agricultorilor în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) din prezentul regulament, la un nivel mai redus decât s-a hotărât în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  .

| (1) | Orice stat membru care a exclus plățile pentru carnea de oaie, de capră și de vită din schema unică de plată conform condițiilor de la articolele 67 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  pune
  în aplicare schema unică de plată începând cu 2010, în conformitate cu decizia luată în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(1)

Orice stat membru care a exclus plățile pentru carnea de oaie, de capră și de vită din schema unică de plată conform condițiilor de la articolele 67 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  pune
  în aplicare schema unică de plată începând cu 2010, în conformitate cu decizia luată în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Articolul 53 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | În funcție de alegerea fiecărui stat membru, Comisia stabilește, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2), un plafon pentru fiecare dintre plățile directe prevăzute la articolele 54, 55
  respectiv 56
  . |
| --- | --- |

(2)

În funcție de alegerea fiecărui stat membru, Comisia stabilește, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2), un plafon pentru fiecare dintre plățile directe prevăzute la articolele 54, 55
  respectiv 56
  .

| (2) | În funcție de alegerea fiecărui stat membru, Comisia stabilește, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2), un plafon pentru fiecare dintre plățile directe prevăzute la articolele 54
  și 55
  . |
| --- | --- |

(2)

În funcție de alegerea fiecărui stat membru, Comisia stabilește, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2), un plafon pentru fiecare dintre plățile directe prevăzute la articolele 54
  și 55
  .

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 53 — alineatul 2 — paragraful 2

Respectivul plafon este egal cu componenta fiecărui tip de plată directă din plafoanele naționale prevăzute la articolul 41, înmulțită cu procentele de reducere aplicate de statele membre conform articolele 54, 55 și
  56
  .

Respectivul plafon este egal cu componenta fiecărui tip de plată directă din plafoanele naționale prevăzute la articolul 41, înmulțită cu procentele de reducere aplicate de statele membre conform articolele 54
  și
  55.

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Articolul 55 — alineatul 1 — paragraful 1

| 1. | Statele membre care, în conformitate cu articolul 68
  alineatul (2) litera (a) punctul (i)
  din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, au reținut integral sau parțial componenta plafoanelor naționale prevăzute la articolul 41 din prezentul regulament care corespunde primei pentru vacile de alăptat, prevăzute la anexa VI la Regulamentul (CE) nr.1782/2003, efectuează anual o plată suplimentară către agricultori. |
| --- | --- |

1.

Statele membre care, în conformitate cu articolul 68
  alineatul (2) litera (a) punctul (i)
  din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, au reținut integral sau parțial componenta plafoanelor naționale prevăzute la articolul 41 din prezentul regulament care corespunde primei pentru vacile de alăptat, prevăzute la anexa VI la Regulamentul (CE) nr.1782/2003, efectuează anual o plată suplimentară către agricultori.

| 1. | Statele membre care, în conformitate cu articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, au reținut integral sau parțial componenta plafoanelor naționale prevăzute la articolul 41 din prezentul regulament care corespunde primei pentru vacile de alăptat,
  sau primei speciale
  prevăzute la anexa VI la Regulamentul (CE) nr.1782/2003, efectuează anual o plată suplimentară către agricultori. |
| --- | --- |

1.

Statele membre care, în conformitate cu articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, au reținut integral sau parțial componenta plafoanelor naționale prevăzute la articolul 41 din prezentul regulament care corespunde primei pentru vacile de alăptat,
  sau primei speciale
  prevăzute la anexa VI la Regulamentul (CE) nr.1782/2003, efectuează anual o plată suplimentară către agricultori.

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Articolul 56 — alineatul 3a (nou)

| 3a. | Orice decizie luată de un stat membru, adoptată în temeiul articolelor 53-56 din prezentul regulament, trebuie să fie luată cu acordul instituțiilor care reprezintă autoritățile regionale ale acestora și pe baza unui studiu de impact cu privire la implicațiile acestei decizii la nivel regional. |
| --- | --- |

3a.

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 59 — alineatul 3

| (3) | Pe parcursul primului an de punere în aplicare a schemei unice de plată, noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca drepturi la plată, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, pentru agricultorii din sectoare specifice, care se află într-o situație specială în urma tranziției la schema unică de plată. |
| --- | --- |

(3)

Pe parcursul primului an de punere în aplicare a schemei unice de plată, noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca drepturi la plată, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, pentru agricultorii din sectoare specifice, care se află într-o situație specială în urma tranziției la schema unică de plată.

| (3) | Pe parcursul primului an de punere în aplicare a schemei unice de plată, noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca drepturi la plată, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, pentru agricultorii din sectoare specifice, care se află într-o situație specială în urma tranziției la schema unică de plată.
  Statele membre pot acorda prioritate în special noilor sosiți, tinerilor agricultori, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari
  . |
| --- | --- |

(3)

Pe parcursul primului an de punere în aplicare a schemei unice de plată, noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca drepturi la plată, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, pentru agricultorii din sectoare specifice, care se află într-o situație specială în urma tranziției la schema unică de plată.
  Statele membre pot acorda prioritate în special noilor sosiți, tinerilor agricultori, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari
  .

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Articolul 59 — alineatul 5

| (5) | Noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată pentru agricultorii din regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare referitoare la o formă sau alta de intervenție publică, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice de care suferă agricultorii din regiunile în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată pentru agricultorii din regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare referitoare la o formă sau alta de intervenție publică, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice de care suferă agricultorii din regiunile în cauză.

| (5) | Noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată pentru agricultorii din regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare referitoare la o formă sau alta de intervenție publică, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice de care suferă agricultorii din regiunile în cauză.
  Statele membre pot acorda prioritate în special noilor sosiți, tinerilor agricultori, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari
  . |
| --- | --- |

(5)

Noile state membre pot utiliza rezerva națională pentru a aloca, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței, drepturi la plată pentru agricultorii din regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare referitoare la o formă sau alta de intervenție publică, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau pentru a compensa dezavantaje specifice de care suferă agricultorii din regiunile în cauză.
  Statele membre pot acorda prioritate în special noilor sosiți, tinerilor agricultori, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari
  .

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Articolul 63 — alineatul 3

| (3) | Cu excepția cazurilor de forță majoră sau a circumstanțelor excepționale astfel cum este prevăzut la articolul 36 alineatul (1), un agricultor poate transfera drepturile sale la plată fără teren numai după ce a activat, în sensul articolului 35, cel puțin
  80
   % din drepturile sale la plată pe parcursul a cel puțin un an calendaristic sau, după ce a renunțat de bună voie la rezerva națională, toate drepturile la plată pe care nu le-a folosit în primul an de punere în aplicare a schemei unice de plată. |
| --- | --- |

(3)

Cu excepția cazurilor de forță majoră sau a circumstanțelor excepționale astfel cum este prevăzut la articolul 36 alineatul (1), un agricultor poate transfera drepturile sale la plată fără teren numai după ce a activat, în sensul articolului 35, cel puțin
  80
   % din drepturile sale la plată pe parcursul a cel puțin un an calendaristic sau, după ce a renunțat de bună voie la rezerva națională, toate drepturile la plată pe care nu le-a folosit în primul an de punere în aplicare a schemei unice de plată.

| (3) | Cu excepția cazurilor de forță majoră sau a circumstanțelor excepționale astfel cum este prevăzut la articolul 36 alineatul (1), un agricultor poate transfera drepturile sale la plată fără teren numai după ce a activat, în sensul articolului 35, cel puțin
  70
   % din drepturile sale la plată pe parcursul a cel puțin un an calendaristic sau, după ce a renunțat de bună voie la rezerva națională, toate drepturile la plată pe care nu le-a folosit în primul an de punere în aplicare a schemei unice de plată. |
| --- | --- |

(3)

Cu excepția cazurilor de forță majoră sau a circumstanțelor excepționale astfel cum este prevăzut la articolul 36 alineatul (1), un agricultor poate transfera drepturile sale la plată fără teren numai după ce a activat, în sensul articolului 35, cel puțin
  70
   % din drepturile sale la plată pe parcursul a cel puțin un an calendaristic sau, după ce a renunțat de bună voie la rezerva națională, toate drepturile la plată pe care nu le-a folosit în primul an de punere în aplicare a schemei unice de plată.

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Articolul 64 — paragraful -1 (nou)

Începând cu 2010, statele membre care hotărăsc acest lucru vor putea să decupleze ajutoarele specifice care se acordă producătorilor de orez, de plante proteaginoase, de furaje uscate și de fructe cu coajă lemnoasă.

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Articolul 64

Statele membre
  trebuie să integreze
  , din 2010, ajutorul disponibil în cadrul sistemelor de ajutor cuplat prevăzute la punctele I, II, și III din anexa X în schema unică de plată, în conformitate cu normele stabilite în prezentul capitol.

Statele membre
  pot integra
  , din 2010, ajutorul disponibil în cadrul sistemelor de ajutor cuplat prevăzute la punctele I, II, și III din anexa X în schema unică de plată, în conformitate cu normele stabilite în prezentul capitol.

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Articolul 65 — alineatul 1

| (1) | Cuantumurile prevăzute în anexa XI care au fost disponibile pentru ajutorul cuplat din cadrul sistemelor prevăzute la punctul I din anexa X sunt distribuite de statele membre între agricultorii din sectoarele în cauză, în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, luând în considerare, în special, ajutorul primit de agricultorii în cauză, direct sau indirect, în cadrul sistemelor de ajutor pertinente pe parcursul unui an sau a mai multor ani, în perioada cuprinsă între
  2005 și 2008
  . |
| --- | --- |

(1)

Cuantumurile prevăzute în anexa XI care au fost disponibile pentru ajutorul cuplat din cadrul sistemelor prevăzute la punctul I din anexa X sunt distribuite de statele membre între agricultorii din sectoarele în cauză, în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, luând în considerare, în special, ajutorul primit de agricultorii în cauză, direct sau indirect, în cadrul sistemelor de ajutor pertinente pe parcursul unui an sau a mai multor ani, în perioada cuprinsă între
  2005 și 2008
  .

| (1) | Cuantumurile prevăzute în anexa XI care au fost disponibile pentru ajutorul cuplat din cadrul sistemelor prevăzute la punctul I din anexa X sunt distribuite de statele membre
  în principal
  între agricultorii din sectoarele în cauză, în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, luând în considerare, în special, ajutorul primit de agricultorii în cauză, direct sau indirect, în cadrul sistemelor de ajutor pertinente
  sau al cotelor de producție
  pe parcursul unui an sau al mai multor ani, în perioada cuprinsă între
  2005 și 2011
  . |
| --- | --- |

(1)

Cuantumurile prevăzute în anexa XI care au fost disponibile pentru ajutorul cuplat din cadrul sistemelor prevăzute la punctul I din anexa X sunt distribuite de statele membre
  în principal
  între agricultorii din sectoarele în cauză, în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, luând în considerare, în special, ajutorul primit de agricultorii în cauză, direct sau indirect, în cadrul sistemelor de ajutor pertinente
  sau al cotelor de producție
  pe parcursul unui an sau al mai multor ani, în perioada cuprinsă între
  2005 și 2011
  .

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Articolul 65 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | În circumstanțe justificate, statele membre pot împărți integral sau parțial, conform unor criterii obiective, cuantumurile prevăzute la alineatul (1), între toți agricultorii ale căror exploatații sunt situate în regiunea în cauză. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Articolul 65 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | Statele membre
  majorează
  valoarea drepturilor la plată deținute de agricultorii în cauză pe baza cuantumurilor rezultate în urma punerii în aplicare a alineatului (1). |
| --- | --- |

(2)

Statele membre
  majorează
  valoarea drepturilor la plată deținute de agricultorii în cauză pe baza cuantumurilor rezultate în urma punerii în aplicare a alineatului (1).

| (2) | Statele membre
  pot majora
  valoarea drepturilor la plată deținute de agricultorii în cauză pe baza cuantumurilor rezultate în urma punerii în aplicare a alineatului (1). |
| --- | --- |

(2)

Statele membre
  pot majora
  valoarea drepturilor la plată deținute de agricultorii în cauză pe baza cuantumurilor rezultate în urma punerii în aplicare a alineatului (1).

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Articolul 66 — paragraful 1

Cuantumurile disponibile pentru ajutorul cuplat în cadrul sistemelor prevăzute în temeiul punctului II din anexa X sunt distribuite de statele membre agricultorilor din sectoarele în cauză proporțional cu ajutorul primit de agricultorii în cauză în cadrul sistemelor de ajutor pertinente în perioada 2000-2002. Cu toate acestea, statele membre pot alege o perioadă reprezentativă mai recentă, în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

Cuantumurile disponibile pentru ajutorul cuplat în cadrul sistemelor prevăzute în temeiul punctului II din anexa X sunt distribuite de statele membre
  în principal
  agricultorilor din sectoarele în cauză proporțional cu ajutorul primit de agricultorii în cauză în cadrul sistemelor de ajutor pertinente în perioada 2000-2002. Cu toate acestea, statele membre pot alege o perioadă reprezentativă mai recentă, în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Capitolul 5 — titlu

AJUTOR SPECIFIC

PLĂȚILE DIN AJUTORUL SPECIFIC

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Articolul 68 — titlu

Norme generale

Plăți suplimentare

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul -1 (nou)

| (1) | Statele membre pot decide, până la 1 ianuarie 2010 cel târziu, apoi de la 1 octombrie 2011 până la 1 ianuarie 2012, cel târziu, să utilizeze, începând cu 2010 și/sau din 2012, până la 15 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda ajutor agricultorilor: |
| --- | --- |

(1)

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1 — partea introductivă

| (1) | Statele membre pot decide,
  până la 1 august 2009 cel târziu
  , să utilizeze,
  începând cu 2010
  , până la 10 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda ajutor agricultorilor: |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pot decide,
  până la 1 august 2009 cel târziu
  , să utilizeze,
  începând cu 2010
  , până la 10 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda ajutor agricultorilor:

| (1) | Statele membre pot decide, în conformitate cu alineatul (1), să utilizeze până la 10 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda
  un
  ajutor
  integrat
  agricultorilor
  în vederea promovării unor tipuri de producție durabilă
  : |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pot decide, în conformitate cu alineatul (1), să utilizeze până la 10 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda
  un
  ajutor
  integrat
  agricultorilor
  în vederea promovării unor tipuri de producție durabilă
  :

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1 — litera a — punctul i

| i) | tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului, |
| --- | --- |

i)

tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului,

| i) | tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului,
  a climei, a biodiversității și calității apei, în special agricultura biologică și creșterea în zone de pășune
  , |
| --- | --- |

i)

tipuri specifice de agricultură care sunt importante pentru protejarea sau ameliorarea mediului,
  a climei, a biodiversității și calității apei, în special agricultura biologică și creșterea în zone de pășune
  ,

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1 — litera a — punctul iii

iii) îmbunătățirea comercializării produselor agricole;

iii) îmbunătățirea comercializării,
  în special a comercializării regionale și a competitivității
  produselor agricole;

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1 — litera b

| (b) | pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor,
  al cărnii de vită, de oaie și de capră
  și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic, |
| --- | --- |

(b)

pentru a compensa dezavantaje specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor,
  al cărnii de vită, de oaie și de capră
  și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic,

| (b) | pentru a compensa dezavantajele specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic,
  precum și pe producătorii de carne de vită, de oaie și de capră
  , |
| --- | --- |

(b)

pentru a compensa dezavantajele specifice care îi afectează pe agricultori în sectoarele lactatelor și al orezului, în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic,
  precum și pe producătorii de carne de vită, de oaie și de capră
  ,

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1 — litera c

| (c) | în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză, |
| --- | --- |

(c)

în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză,

| (c) | în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză,
  se acordă prioritate în special noilor sosiți, tinerilor agricultori, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari, în special producătorilor care sunt membri ai unei organizații de producători sau ai unei cooperative agricole
  , |
| --- | --- |

(c)

în regiunile care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare, cu scopul de a evita abandonul de teren și/sau de a compensa dezavantaje specifice pentru agricultorii din zonele în cauză,
  se acordă prioritate în special noilor sosiți, tinerilor agricultori, exploatațiilor familiale sau altor agricultori prioritari, în special producătorilor care sunt membri ai unei organizații de producători sau ai unei cooperative agricole
  ,

Amendamentele 120 și 191

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1 — litera d

| (d) | sub formă de contribuții la primele pentru asigurarea culturilor, conform condițiilor stabilite la articolul 69, |
| --- | --- |

(d)

eliminat

Amendamentul 121 și 191

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1 — litera e

| (e) | fonduri mutuale pentru boli ale animalelor și ale plantelor în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 70. |
| --- | --- |

(e)

eliminat

Amendamentele 122 și 191

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Statele membre pot decide, în temeiul alineatului (1), să utilizeze, începând cu anul calendaristic următor, până la 5 % din plafoanele lor naționale prevăzute la articolul 41 pentru a acorda ajutor agricultorilor sau grupărilor de agricultori sub formă de: |
| --- | --- |

(1a)

| (a) | contribuții la primele de asigurare, conform condițiilor stabilite la articolul 69; sau |
| --- | --- |

(a)

| (b) | contribuții la fonduri mutuale, conform condițiilor stabilite la articolul 70. |
| --- | --- |

(b)

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 3

| (3) | Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul 1 litera (b) poate fi acordat numai |
| --- | --- |

(3)

Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul 1 litera (b) poate fi acordat numai

| (3) | Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul 1 litera (b) poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru a se încuraja păstrarea nivelurilor actuale
  de ocupare a forței de muncă și de producție
  . |
| --- | --- |

(3)

Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul 1 litera (b) poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru a se încuraja păstrarea nivelurilor actuale
  de ocupare a forței de muncă și de producție
  .

| (a) | după punerea în aplicare completă a schemei unice de plată în sectorul în cauză în conformitate cu articolele 54, 55 și 71. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | în măsura în care este necesar pentru a crea un stimulent pentru menținerea nivelelor actuale
  ale producției
  . |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care este necesar pentru a crea un stimulent pentru menținerea nivelelor actuale
  ale producției
  .

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 4

| (4) | Ajutorul din cadrul măsurilor prevăzute la alineatul 1 literele (a), (b) și (
  e
  ) este limitat la
  2, 5 % din plafoanele naționale prevăzute la articolul 41 cărora statele
  membre
  le
  pot stabili limite secundare pentru fiecare măsură. |
| --- | --- |

(4)

Ajutorul din cadrul măsurilor prevăzute la alineatul 1 literele (a), (b) și (
  e
  ) este limitat la
  2, 5 % din plafoanele naționale prevăzute la articolul 41 cărora statele
  membre
  le
  pot stabili limite secundare pentru fiecare măsură.

| (4) | Ajutorul din cadrul măsurilor prevăzute la alineatul 1 literele (a) și (
  b
  ) este limitat la
  un procent conform Deciziei 94/800/CE a Consiliului din 22 decembrie 1994 privind încheierea, în numele Comunității Europene, referitor la domeniile de competența sa, a acordurilor obținute în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay (1986-1994) (3). Statele
  membre pot stabili limite secundare pentru fiecare măsură. |
| --- | --- |

(4)

Ajutorul din cadrul măsurilor prevăzute la alineatul 1 literele (a) și (
  b
  ) este limitat la
  un procent conform Deciziei 94/800/CE a Consiliului din 22 decembrie 1994 privind încheierea, în numele Comunității Europene, referitor la domeniile de competența sa, a acordurilor obținute în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay (1986-1994) (3). Statele
  membre pot stabili limite secundare pentru fiecare măsură.

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 5 — litera a

| (a) | alineatul (1)
  literele
  (a) și
  (d) ia
  forma unor plăți anuale suplimentare, |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1)
  literele
  (a) și
  (d) ia
  forma unor plăți anuale suplimentare,

| (a) | alineatul (1)
  litera
  (a) și
  alineatul (1a) litera (a) iau
  forma unor plăți anuale suplimentare, |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1)
  litera
  (a) și
  alineatul (1a) litera (a) iau
  forma unor plăți anuale suplimentare,

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 5 — litera d

| (d) | alineatul (1) litera (e)
  ia forma unor plăți compensatorii astfel cum este menționat la articolul 70. |
| --- | --- |

(d)

alineatul (1) litera (e)
  ia forma unor plăți compensatorii astfel cum este menționat la articolul 70.

| (d) | alineatul (1a) litera (b)
  ia forma unor plăți compensatorii astfel cum este menționat la articolul 70. |
| --- | --- |

(d)

alineatul (1a) litera (b)
  ia forma unor plăți compensatorii astfel cum este menționat la articolul 70.

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 6

| (6) | Transferul drepturilor la plată cu valori unitare majorate și a drepturilor suplimentare la plată prevăzute la alineatul 5 litera (c) poate fi permis numai în cazul în care drepturile transferate sunt însoțite de transferul unui număr echivalent de hectare. |
| --- | --- |

(6)

eliminat

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 7

| (7) | Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul (1) trebuie să fie în conformitate
  cu alte măsuri și politici comunitare. |
| --- | --- |

(7)

Ajutorul pentru măsurile prevăzute la alineatul (1) trebuie să fie în conformitate
  cu alte măsuri și politici comunitare.

| (7) | Comisia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2), definește condițiile de acordare a ajutorului prevăzut în cadrul prezentei secțiuni, în special în vederea asigurării coerenței
  cu alte măsuri și politici comunitare. |
| --- | --- |

(7)

Comisia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2), definește condițiile de acordare a ajutorului prevăzut în cadrul prezentei secțiuni, în special în vederea asigurării coerenței
  cu alte măsuri și politici comunitare.

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 7a (nou)

| (7a) | Statele membre informează anual Comisia cu privire la măsurile prevăzute și dau publicității modalitățile și criteriile de repartizare a creditelor, numele beneficiarilor și sumele care le sunt alocate. |
| --- | --- |

(7a)

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 8 — litera a

| (a) | alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (
  d
  ), prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională, |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (
  d
  ), prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională,

| (a) | alineatul (1) literele (a), (b)
  și
  (c) și
  alineatul (1a) litera (a)
  , prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională, |
| --- | --- |

(a)

alineatul (1) literele (a), (b)
  și
  (c) și
  alineatul (1a) litera (a)
  , prin aplicarea unei reduceri liniare a drepturilor alocate agricultorilor și/sau din rezerva națională,

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 8 — litera b

| (b) | alineatul (1)
  litera (e)
  prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu
  și în limitele stabilite la alineatele (1) și (3)
  . |
| --- | --- |

(b)

alineatul (1)
  litera (e)
  prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu
  și în limitele stabilite la alineatele (1) și (3)
  .

| (b) | alineatul
  (1a) litera (b)
  , prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu. |
| --- | --- |

(b)

alineatul
  (1a) litera (b)
  , prin aplicarea, dacă este cazul, a unei reduceri liniare la una sau mai multe plăți care trebuie efectuate către beneficiarii plăților în cauză în conformitate cu prezentul titlu.

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Articolul 68 — alineatul 9

| (9) | Comisia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 128 alineatul (2), definește condițiile de acordare a ajutorului prevăzut în cadrul prezentei secțiuni, în special în vederea asigurării coerenței cu alte măsuri și politici comunitare. |
| --- | --- |

(9)

eliminat

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Articolul 69 — titlu

Asigurarea culturilor

Asigurări

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Articolul 69 — alineatul 1 — paragraful 1

| (1) | Statele membre pot acorda contribuții financiare pentru plata primelor de asigurare
  a recoltei care acoperă
  pierderile cauzate de
  fenomenele
  meteorologice nefavorabile. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pot acorda contribuții financiare pentru plata primelor de asigurare
  a recoltei care acoperă
  pierderile cauzate de
  fenomenele
  meteorologice nefavorabile.

| (1) | În cazul în care au fost luate măsurile de precauție corespunzătoare împotriva riscurilor cunoscute
  , statele membre pot acorda contribuții financiare pentru plata primelor de asigurare
  destinate să compenseze
  : |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care au fost luate măsurile de precauție corespunzătoare împotriva riscurilor cunoscute
  , statele membre pot acorda contribuții financiare pentru plata primelor de asigurare
  destinate să compenseze
  :

| (a) | pierderile cauzate de
  fenomene
  meteorologice nefavorabile,
  care pot fi comparate cu catastrofele naturale
  , |
| --- | --- |

(a)

pierderile cauzate de
  fenomene
  meteorologice nefavorabile,
  care pot fi comparate cu catastrofele naturale
  ,

| (b) | alte pierderi cauzate de fenomene meteorologice, |
| --- | --- |

(b)

| (c) | pierderile financiare cauzate de boli la animale sau plante sau de infestări cu paraziți. |
| --- | --- |

(c)

Fiecare stat membru sau regiune realizează studii specifice, în vederea obținerii de date statistice sau actuariale comparative.

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Articolul 69 — alineatul 1 — paragraful 2a (nou)

În sensul prezentului articol „pierderi financiare” înseamnă orice costuri suplimentare suportate de un agricultor ca urmare a unor măsuri excepționale întreprinse de acesta cu scopul de a reduce aprovizionarea pieței în cauză sau orice pierdere substanțială care afectează producția. Costurile pentru care se pot acorda compensații în conformitate cu alte dispoziții comunitare și cele care rezultă din punerea în aplicare a unor măsuri de sănătate sau veterinare sau fitosanitare nu sunt considerate pierderi economice.

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Articolul 69 — alineatele 2 și 3

| (2) | Contribuția financiară
  acordată per agricultor
  este stabilită la 60 % din prima de asigurare
  datorată
  . Statele membre pot decide să crească contribuția financiară la 70 %, în funcție de condițiile climatice sau situația sectorului în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Contribuția financiară
  acordată per agricultor
  este stabilită la 60 % din prima de asigurare
  datorată
  . Statele membre pot decide să crească contribuția financiară la 70 %, în funcție de condițiile climatice sau situația sectorului în cauză.

| (2) | Contribuția financiară este stabilită la 60 % din prima de asigurare
  și poate fi plătită individual, sau, dacă este cazul, solidar, atunci când contractul de asigurare a fost încheiat cu o organizație de producători
  . Statele membre pot decide să crească contribuția financiară la 70 %, în funcție de condițiile climatice sau situația sectorului în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Contribuția financiară este stabilită la 60 % din prima de asigurare
  și poate fi plătită individual, sau, dacă este cazul, solidar, atunci când contractul de asigurare a fost încheiat cu o organizație de producători
  . Statele membre pot decide să crească contribuția financiară la 70 %, în funcție de condițiile climatice sau situația sectorului în cauză.

Statele membre pot limita cuantumul primei eligibile la contribuția financiară aplicând plafoane corespunzătoare.

Statele membre pot limita cuantumul primei eligibile la contribuția financiară aplicând plafoane corespunzătoare.

| (3) | Acordarea primei de asigurare a recoltei are loc numai în cazul în care fenomenul meteorologic nefavorabil a fost recunoscut anterior ca atare de autoritatea competentă a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Articolul 69 — alineatul 5

| (5) | Orice contribuție financiară se plătește direct agricultorului în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Orice contribuție financiară se plătește direct agricultorului în cauză.

| (5) | Orice contribuție financiară se plătește direct agricultorului în cauză
  sau, dacă este cazul, organizației de producători cu care a fost încheiat contractul de asigurare, pe baza numărului de membri ai acesteia
  . |
| --- | --- |

(5)

Orice contribuție financiară se plătește direct agricultorului în cauză
  sau, dacă este cazul, organizației de producători cu care a fost încheiat contractul de asigurare, pe baza numărului de membri ai acesteia
  .

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Articolul 69 — alineatul 6 — paragraful 1

| (6) | Cheltuielile statelor membre pentru acordarea contribuțiilor financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1
  ) în proporție de
  40
   % din cuantumurile eligibile ale primelor de asigurare stabilite în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol. |
| --- | --- |

(6)

Cheltuielile statelor membre pentru acordarea contribuțiilor financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1
  ) în proporție de
  40
   % din cuantumurile eligibile ale primelor de asigurare stabilite în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.

| (6) | Cheltuielile statelor membre pentru acordarea contribuțiilor financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1a
  ) în proporție de
  50
   % din cuantumurile eligibile ale primelor de asigurare stabilite în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol. |
| --- | --- |

(6)

Cheltuielile statelor membre pentru acordarea contribuțiilor financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1a
  ) în proporție de
  50
   % din cuantumurile eligibile ale primelor de asigurare stabilite în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.

Cu toate acestea, în cazul noilor state membre rata prevăzută la primul alineat se ridică la 70 %.

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Articolul 70 — titlu

Fonduri mutuale
  pentru bolile animalelor și ale plantelor

Fonduri mutuale

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Articolul 70 — alineatul 1

| (1) | Statele membre pot acorda compensații financiare plătibile agricultorilor pentru a acoperi pierderile economice cauzate de apariția unui focar de boală a animalelor sau a plantelor prin contribuții financiare la fondurile mutuale. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pot acorda compensații financiare plătibile agricultorilor pentru a acoperi pierderile economice cauzate de apariția unui focar de boală a animalelor sau a plantelor prin contribuții financiare la fondurile mutuale.

| (1) | Statele membre pot acorda compensații financiare care trebuie plătite agricultorilor pentru a acoperi pierderile economice cauzate de
  catastrofe naturale, fenomene meteorologice nefavorabile
  , apariția unui focar de boală a animalelor sau a plantelor prin contribuții financiare la fondurile mutuale,
  cu condiția să fi fost luate măsuri de precauție corespunzătoare. Aceste fonduri pot fi administrate de organizații de producători și/sau de organizații interprofesionale în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute de articolele 122 și 123 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007
  . |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pot acorda compensații financiare care trebuie plătite agricultorilor pentru a acoperi pierderile economice cauzate de
  catastrofe naturale, fenomene meteorologice nefavorabile
  , apariția unui focar de boală a animalelor sau a plantelor prin contribuții financiare la fondurile mutuale,
  cu condiția să fi fost luate măsuri de precauție corespunzătoare. Aceste fonduri pot fi administrate de organizații de producători și/sau de organizații interprofesionale în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute de articolele 122 și 123 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007
  .

Aceste fonduri pot veni în completarea sistemelor naționale de asigurare a agricultorilor.

Amendamentele 141 și 205

Propunere de regulament

Articolul 70 — alineatul 2 — litera a

| (a) | „fond mutual” înseamnă un sistem acreditat de statul membru în conformitate cu legile naționale și care permite agricultorilor afiliați să încheie o asigurare împotriva pierderilor economice cauzate de declararea unei boli a animalelor sau plantelor, caz în care li se acordă plăți compensatorii; |
| --- | --- |

(a)

„fond mutual” înseamnă un sistem acreditat de statul membru în conformitate cu legile naționale și care permite agricultorilor afiliați să încheie o asigurare împotriva pierderilor economice cauzate de declararea unei boli a animalelor sau plantelor, caz în care li se acordă plăți compensatorii;

| (a) | „fond mutual” înseamnă un sistem acreditat de statul membru în conformitate cu legislația națională și
  europeană
  care permite agricultorilor afiliați să încheie o asigurare împotriva pierderilor economice
  care le afectează fermele în urma catastrofelor naturale, a fenomenelor meteorologice nefavorabile sau a pierderilor
  cauzate de apariția unei boli
  contagioase
  a animalelor sau plantelor, caz în care li se acordă plăți compensatorii,
  sau care permite agricultorilor afiliați să încheie asigurări împotriva pierderilor directe provocate de izbucnirea unei boli contagioase a animalelor sau a plantelor, caz în care beneficiază de plăți compensatorii
  ; |
| --- | --- |

(a)

„fond mutual” înseamnă un sistem acreditat de statul membru în conformitate cu legislația națională și
  europeană
  care permite agricultorilor afiliați să încheie o asigurare împotriva pierderilor economice
  care le afectează fermele în urma catastrofelor naturale, a fenomenelor meteorologice nefavorabile sau a pierderilor
  cauzate de apariția unei boli
  contagioase
  a animalelor sau plantelor, caz în care li se acordă plăți compensatorii,
  sau care permite agricultorilor afiliați să încheie asigurări împotriva pierderilor directe provocate de izbucnirea unei boli contagioase a animalelor sau a plantelor, caz în care beneficiază de plăți compensatorii
  ;

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Articolul 70 — alineatul 2 — litera b

| (b) | „pierderi economice” înseamnă orice costuri suplimentare suportate de un agricultor drept rezultat al unor măsuri excepționale întreprinse de acesta cu scopul de a reduce aprovizionarea pieței în cauză sau orice pierdere substanțială care afectează producția. Costurile pentru care se pot acorda compensații în conformitate cu alte dispoziții comunitare și cele care rezultă din punerea în aplicare a unor măsuri de sănătate sau veterinare sau fitosanitare nu sunt considerate pierderi economice. |
| --- | --- |

(b)

„pierderi economice” înseamnă orice costuri suplimentare suportate de un agricultor drept rezultat al unor măsuri excepționale întreprinse de acesta cu scopul de a reduce aprovizionarea pieței în cauză sau orice pierdere substanțială care afectează producția. Costurile pentru care se pot acorda compensații în conformitate cu alte dispoziții comunitare și cele care rezultă din punerea în aplicare a unor măsuri de sănătate sau veterinare sau fitosanitare nu sunt considerate pierderi economice.

| (b) | „pierderi economice” înseamnă orice costuri suplimentare suportate de un agricultor drept rezultat al unor măsuri excepționale întreprinse de acesta cu scopul de a reduce aprovizionarea pieței în cauză,
  costurile generate în urma unei vaccinări de urgență
  sau orice pierdere substanțială care afectează producția. Costurile pentru care se pot acorda compensații în conformitate cu alte dispoziții comunitare și cele care rezultă din punerea în aplicare a unor măsuri de sănătate sau veterinare sau fitosanitare nu sunt considerate pierderi economice. |
| --- | --- |

(b)

„pierderi economice” înseamnă orice costuri suplimentare suportate de un agricultor drept rezultat al unor măsuri excepționale întreprinse de acesta cu scopul de a reduce aprovizionarea pieței în cauză,
  costurile generate în urma unei vaccinări de urgență
  sau orice pierdere substanțială care afectează producția. Costurile pentru care se pot acorda compensații în conformitate cu alte dispoziții comunitare și cele care rezultă din punerea în aplicare a unor măsuri de sănătate sau veterinare sau fitosanitare nu sunt considerate pierderi economice.

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Articolul 70 — alineatul 2 — litera ba (nouă)

| (ba) | „fenomene meteorologice nefavorabile” înseamnă condiții meteorologice care pot fi asimilate unei catastrofe naturale cum ar fi gerul, grindina, gheața, ploaia, incendiile forestiere sau seceta și care distrug mai mult de 30 % din producția medie anuală a unui agricultor dat în perioada de trei ani anterioară sau într-o perioadă medie de trei ani bazată pe o perioadă de cinci ani anterioară, excluzând valorile minime și maxime. |
| --- | --- |

(ba)

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Articolul 70 — alineatul 2 — litera bb (nouă)

| (bb) | „măsuri de precauție corespunzătoare” înseamnă măsuri care optimizează sănătatea animalelor și a plantelor. |
| --- | --- |

(bb)

Amendamentele 206 și 145

Propunere de regulament

Articolul 70 — alineatul 3 — paragraful 1

| (3) | Compensațiile financiare se plătesc direct agricultorilor afiliați afectați de pierderile economice din fondurile mutuale. |
| --- | --- |

(3)

Compensațiile financiare se plătesc direct agricultorilor afiliați afectați de pierderile economice din fondurile mutuale.

| (3) | Compensațiile financiare se plătesc direct agricultorilor afiliați afectați de pierderile economice
  sau directe
  din fondurile mutuale,
  numai dacă au fost luate în prealabil măsurile de precauție corespunzătoare
  . |
| --- | --- |

(3)

Compensațiile financiare se plătesc direct agricultorilor afiliați afectați de pierderile economice
  sau directe
  din fondurile mutuale,
  numai dacă au fost luate în prealabil măsurile de precauție corespunzătoare
  .

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Articolul 70 — alineatul 6 — paragraful 1

| (6) | Cheltuielile statelor membre pentru contribuțiile financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1
  ) în proporție de
  40
   % din cuantumurile eligibile, în temeiul alineatului (4). |
| --- | --- |

(6)

Cheltuielile statelor membre pentru contribuțiile financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1
  ) în proporție de
  40
   % din cuantumurile eligibile, în temeiul alineatului (4).

| (6) | Cheltuielile statelor membre pentru contribuțiile financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1a
  ) în proporție de
  50
   % din cuantumurile eligibile, în temeiul alineatului (4). |
| --- | --- |

(6)

Cheltuielile statelor membre pentru contribuțiile financiare sunt cofinanțate de Comunitate din fondurile prevăzute la articolul 68 alineatul (
  1a
  ) în proporție de
  50
   % din cuantumurile eligibile, în temeiul alineatului (4).

Cu toate acestea, în cazul noilor state membre rata prevăzută la primul alineat se ridică la 70 %.

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Articolul 70a (nou)

Articolul 70a

Ajutoare specifice pentru producătorii de lapte

| (1) | În cazul în care, în cadrul unui exercițiu financiar, în rubrica 2 a cadrului financiar rămâne, potrivit previziunilor cheltuielilor efectuate conform sistemului de alertă prevăzut prin regulamentul (CE) nr. 1290/2005, o marjă de cel puțin 600 000 000 de EUR, suma respectivă se scade din marja menționată și este pusă la dispoziție pentru ajutoare specifice acordate producătorilor de lapte. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, simultan cu propunerea de proiect de buget pentru anul financiar în cauză, o evaluare a nevoilor medii specifice pentru producătorii de lapte. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ajutoarele specifice pentru producătorii de lapte pot fi mobilizate pentru următoarele tipuri de măsuri: |
| --- | --- |

(3)

| (a) | sprijin specific în sensul articolului 68 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(a)

| (b) | măsuri în sensul articolului 20 și al articolului 36 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, în măsura în care acestea contribuie în mod direct la sprijinirea exploatațiilor agricole. |
| --- | --- |

(b)

| (4) | Statele membre informează Comisia, în baza propunerii de proiect de buget, în conformitate cu alineatul (2), cel mai târziu la 15 octombrie din anul în cauză, în legătură cu natura măsurilor aplicate în sensul alineatului (3). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Repartizarea fondurilor alocate ajutoarelor specifice pentru producătorii de lapte în diferitele state membre se efectuează în funcție de cantitățile de referință din fiecare state membru în sensul anexei I din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a unei prelevări în sectorul laptelui și al produselor lactate (4). |
| --- | --- |

(5)

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Articolul 71

Pentru anii 2009, 2010 și 2011, se
  acordă ajutor agricultorilor care produc orez, inclus la codul NC 1006 10, în condițiile stabilite în cadrul prezentei secțiuni.

Se
  acordă ajutor agricultorilor care produc orez, inclus la codul NC 1006 10, în condițiile stabilite în cadrul prezentei secțiuni.

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Articolul 72 — alineatul 2 — tabel

| EUR/ha |
| --- |
| | 2009 | 2010 și 2011 |
| Bulgaria | 345,255 | 172,627 |
| Grecia | 561,00 | 280,5 |
| Spania | 476,25 | 238,125 |
| Franța | 411,75 | 205,875 |
| Italia | 453,00 | 226,5 |
| Ungaria | 232,50 | 116,25 |
| Portugalia | 453,75 | 226,875 |
| România | 126,075 | 63,037 |

EUR/ha

2009

2010 și 2011

Bulgaria

345,255

172,627

Grecia

561,00

280,5

Spania

476,25

238,125

Franța

411,75

205,875

Italia

453,00

226,5

Ungaria

232,50

116,25

Portugalia

453,75

226,875

România

126,075

63,037

| EUR/ha |
| --- |
| | 2009 —
  2013 |
| Bulgaria | 345,255 |
| Grecia | 561,00 |
| Spania | 476,25 |
| Franța | 411,75 |
| Italia | 453,00 |
| Ungaria | 232,50 |
| Portugalia | 453,75 |
| România | 126,075 |

EUR/ha

2009 —
  2013

Bulgaria

345,255

Grecia

561,00

Spania

476,25

Franța

411,75

Italia

453,00

Ungaria

232,50

Portugalia

453,75

România

126,075

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Secțiunea 1a (nouă)

SECȚIUNEA 1A

PRIMĂ PENTRU PLANTELE PROTEAGINOASE

Articolul 74a

Domeniu de aplicare

Se acordă un ajutor agricultorilor care produc plante proteaginoase conform condițiilor prevăzute în prezenta secțiune.

Plantele proteaginoase cuprind:

| (a) | mazărea inclusă la codul NC 0713 10; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | bobul mic inclus la codul NC 0713 50; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | lupinul dulce inclus la codul NC ex 1209 29 50. |
| --- | --- |

(c)

Articolul 74b

Cuantumul și eligibilitatea pentru ajutor

Ajutorul se ridică la 55, 57 EUR pe hectar de proteaginoase recoltate după stadiul maturității lăptoase.

Cu toate acestea, produsele cultivate pe suprafețele însămânțate și cultivate integral conform normelor locale, dar care nu ating stadiul de maturitate lăptoasă din cauza unor condiții climaterice excepționale recunoscute de statul membru în cauză, sunt în continuare eligibile pentru ajutor, cu condiția ca suprafețele în cauză să nu fie destinate altor utilizări înaintea respectivului stadiu de creștere.

Articolul 74c

Suprafețele

| (1) | Se stabilește o suprafață maximă garantată de 1 400 000 ha eligibilă pentru ajutor. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Dacă suprafața pentru care se solicită ajutorul este mai mare decât suprafața maximă garantată, suprafața pe agricultor pentru care se solicită ajutorul se reduce proporțional în anul în cauză, conform procedurii prevăzute la articolul 128 alineatul (2). |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Articolul 75 — litera a

| (a) | 66,32 EUR pentru anii de comercializare 2009/2010 și 2010/2011; |
| --- | --- |

(a)

66,32 EUR pentru anii de comercializare 2009/2010 și 2010/2011;

| — | 66,32 EUR pentru anii de comercializare 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 și 2012/2013
  ; |
| --- | --- |

—

66,32 EUR pentru anii de comercializare 2009/2010, 2010/2011,
  2011/2012 și 2012/2013
  ;

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Articolul 75 — litera b

| (b) | 33,16 EUR pentru anii de comercializare 2011/2012 și 2012/2013. |
| --- | --- |

(b)

eliminat

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Secțiunea 3 articolele 77-81

Secțiunea 3 se elimină

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Articolul 82 — alineatul 2

| (2) | Ajutorul se acordă
  pentru maximum cinci ani consecutivi începând cu anul comercial în care a fost atins pragul de 50 % prevăzut la alineatul (1), dar cel târziu pentru
  anul comercial 2013/2014. |
| --- | --- |

(2)

Ajutorul se acordă
  pentru maximum cinci ani consecutivi începând cu anul comercial în care a fost atins pragul de 50 % prevăzut la alineatul (1), dar cel târziu pentru
  anul comercial 2013/2014.

| (2) | Ajutorul se acordă
  până la
  anul comercial 2013/2014. |
| --- | --- |

(2)

Ajutorul se acordă
  până la
  anul comercial 2013/2014.

Amendamentele 187, 198 și 209

Propunere de regulament

Secțiunea 6a (nouă)

SECȚIUNEA 6A

AJUTOR PENTRU TUTUN

Articolul 87a

Domeniu de aplicare

Pentru campaniile de recoltare 2010, 2011 și 2012, agricultorilor care produc tutun brut cu codul NC 2401 li se poate acorda un ajutor, în condițiile stabilite în prezentul capitol.

Articolul 87b

Condiții de eligibilitate pentru a beneficia de ajutor

Ajutorul li se acordă agricultorilor care, în anii calendaristici 2000, 2001 și 2002, au beneficiat de o primă pentru tutun, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2075/92 din 30 iunie 1992 privind organizarea comună a pieței în sectorul tutunului brut (5), precum și agricultorilor care au obținut cote de producție pentru tutun în perioada 1 ianuarie 2002–31 decembrie 2005. Plata ajutorului este condiționată după cum urmează:

| (a) | proveniența tutunului dintr-una dintre zonele de producție menționate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 2848/98 al Comisiei din 22 decembrie 1998 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2075/92 al Consiliului privind sistemul de prime, cotele de producție și ajutorul specific acordat grupurilor de producători în sectorul tutunului brut (6); |
| --- | --- |

(a)

| (b) | respectarea cerințele de calitate definite în Regulamentul (CE) nr. 2848/98; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | livrarea de către producător, la întreprinderea prim-procesatoare, a frunzelor de tutun, pe baza unui contract de cultură; |
| --- | --- |

(c)

| (d) | plata ajutorului într-un mod care să garanteze că agricultorii sunt tratați egal și/sau conform unor criterii obiective, precum situarea producătorilor de tutun într-o regiune specifică pentru obiectivul I sau producerea unor soiuri de o anumită calitate. |
| --- | --- |

(d)

După încheierea perioadei de aplicare a schemei unice de plată pe suprafață, în conformitate cu articolul 111 și atunci când se aplică articolul 87a, alocarea de cote de producție pentru tutun în conformitate cu primul paragraf are loc cel târziu la sfârșitul primului an de aplicare a schemei unice de plată.

Articolul 87c

Sume

Cuantumul maxim al ajutorului total, cuprinzând și sumele care urmează să fie transferate către Fondul comunitar pentru tutun prevăzut la articolul 87d, se stabilește astfel:

| (milioane EUR) |
| --- |
| | 2010–2012 |
| Germania | 21 287 |
| Spania | 70 599 |
| Franța | 48 217 |
| Italia (fără Puglia) | 189 366 |
| Portugalia | 8 468 |

(milioane EUR)

2010–2012

Germania

21 287

Spania

70 599

Franța

48 217

Italia (fără Puglia)

189 366

Portugalia

8 468

| (milioane EUR) |
| --- |
| | 2009–2012 |
| Ungaria | pm |
| Bulgaria | pm |
| România | pm |
| Polonia | pm |

(milioane EUR)

2009–2012

Ungaria

pm

Bulgaria

pm

România

pm

Polonia

pm

Articolul 87d

Transferul către Fondul comunitar pentru tutun

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Articolul 90 — alineatul 4

| (4) | Pentru oi, cuantumul primei este de 21 EUR pe oaie. Totuși, pentru agricultorii care comercializează lapte de oaie sau produse pe bază de lapte de oaie, prima este de
  6,8
  EUR pe oaie. |
| --- | --- |

(4)

Pentru oi, cuantumul primei este de 21 EUR pe oaie. Totuși, pentru agricultorii care comercializează lapte de oaie sau produse pe bază de lapte de oaie, prima este de
  6,8
  EUR pe oaie.

| (4) | Pentru oi, cuantumul primei este de 21 EUR pe oaie. Totuși, pentru agricultorii care comercializează lapte de oaie sau produse pe bază de lapte de oaie, prima este de
  16,8
  EUR pe oaie. |
| --- | --- |

(4)

Pentru oi, cuantumul primei este de 21 EUR pe oaie. Totuși, pentru agricultorii care comercializează lapte de oaie sau produse pe bază de lapte de oaie, prima este de
  16,8
  EUR pe oaie.

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Articolul 90 — alineatul 5

| (5) | Pentru capre, cuantumul primei este de
  6,8
  EUR pe capră. |
| --- | --- |

(5)

Pentru capre, cuantumul primei este de
  6,8
  EUR pe capră.

| (5) | Pentru capre, cuantumul primei este de
  16,8
  EUR pe capră. |
| --- | --- |

(5)

Pentru capre, cuantumul primei este de
  16,8
  EUR pe capră.

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Articolul 98 — litera a

| (a) | „regiune” reprezintă un stat membru sau o regiune din interiorul unui stat membru, la alegerea statului membru în cauză; |
| --- | --- |

(a)

eliminat

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Articolul 112a (nou)

Articolul 112a

Rezerva națională

| (1) | Statele membre care aplică sistemul de plată unică creează o rezervă națională care conține diferența dintre plafoanele stabilite în anexa VIIIa și valoarea totală a plăților directe efectuate efectiv în cursul anului în cauză. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ele pot folosi această rezervă națională pentru a efectua plăți destinate aplicării măsurilor prevăzute la articolul 68, după criterii obiective, garantând egalitatea de tratament între agricultori și evitând orice încălcare a principiilor pieței și orice denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Articolul 113 — alineatul 4 — paragraful 2 — litera ba (nouă)

| (ba) | cerințele prevăzute la punctul C din anexa II se aplică de la 1 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(ba)

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Articolul 123

Articolul 123

eliminat

Transfer financiar pentru restructurarea regiunilor producătoare de tutun

Începând cu anul bugetar 2011, o sumă de 484 de milioane EUR va fi disponibilă ca ajutor comunitar suplimentar pentru măsurile din regiunile producătoare de tutun în cadrul programului de dezvoltare rurală finanțat din FEADR, pentru statele membre în care producătorilor de tutun li s-a acordat ajutor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2075/92 al Consiliului în cursul anilor 2000, 2001 și 2002.

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Articolul 129 — litera t

| (t) | în ceea ce privește bumbacul, norme detaliate privind: |
| --- | --- |

(t)

eliminat

| (i) | calcularea reducerii ajutorului prevăzut la articolul 80 alineatul (3); |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | organizațiile interprofesionale autorizate, în special finanțarea acestora și un sistem de control și sancțiuni. |
| --- | --- |

(ii)

Amendamentul 163

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 132 — punctul 1 — litera b

Regulamentul (CE) nr. 378/2007

Articolul 1 — alineatul 5

| (5) | Nivelul modulării aplicabile unui agricultor care rezultă din punerea în aplicare a articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. XXX/2008 (prezentul regulament) minus 5 procente se scade din nivelul modulării voluntare aplicate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol. Atât procentajul care trebuie scăzut, cât și nivelul modulării voluntare finale sunt egale cu 0 sau mai ridicate. |
| --- | --- |

(5)

Nivelul modulării aplicabile unui agricultor care rezultă din punerea în aplicare a articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. XXX/2008 (prezentul regulament) minus 5 procente se scade din nivelul modulării voluntare aplicate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol. Atât procentajul care trebuie scăzut, cât și nivelul modulării voluntare finale sunt egale cu 0 sau mai ridicate.

| (5) | Nivelul modulării aplicabile unui agricultor care rezultă din punerea în aplicare a articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. XXX/2008 (prezentul regulament) minus 5 procente se scade din nivelul modulării voluntare aplicate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol. Atât procentajul care trebuie scăzut, cât și nivelul modulării voluntare finale sunt egale cu 0 sau mai ridicate.
  Cu toate acestea, nicio adaptare nu poate duce la o reducere globală a fondurilor FEADER deja alocate pentru programe de dezvoltare rurală, în conformitate cu decizia oficială a Comisiei care le aprobă
  . |
| --- | --- |

(5)

Nivelul modulării aplicabile unui agricultor care rezultă din punerea în aplicare a articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. XXX/2008 (prezentul regulament) minus 5 procente se scade din nivelul modulării voluntare aplicate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol. Atât procentajul care trebuie scăzut, cât și nivelul modulării voluntare finale sunt egale cu 0 sau mai ridicate.
  Cu toate acestea, nicio adaptare nu poate duce la o reducere globală a fondurilor FEADER deja alocate pentru programe de dezvoltare rurală, în conformitate cu decizia oficială a Comisiei care le aprobă
  .

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Articolul 133a (nou)

Articolul 133a

Analiza costurilor generate de respectarea legislației

Comisia efectuează o analiză pentru a evalua costul real suportat de agricultori ca urmare a respectării legislației comunitare în domeniul mediului, al protecției animalelor și al securității alimentare, în măsura în care cerințele impuse sunt mai stricte decât normele aplicabile produselor importate. Această legislație se referă, printre altele, la regulamentele și directivele menționate la anexa II, care susțin sistemul eco-condiționalității, precum și normele care definesc „bunele condiții agricole și de mediu” de la anexa III, care fac parte la rândul lor din acest sistem.

Analiza Comisiei evaluează costul generat de respectarea legislației susmenționate în toate statele membre. Aceste costuri pot varia între diferitele state, ba chiar între regiunile acestora, în funcție de diferențele pe plan climatic, geologic, economic și social, precum și cele legate de caracteristicile de producție.

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Anexa I — rândul 3 — coloana 2

Titlul IV
  capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Titlul IV
  capitolul 1 secțiunea 1a din prezentul regulament

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Anexa II — litera A — punctul 4

| 4. | Directiva Consiliului 91/676/CEE din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 375, 31.12.1991, p. 1) | | Articolele 4 și 5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Directiva Consiliului 91/676/CEE din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 375, 31.12.1991, p. 1)

Articolele 4 și 5

| 4. | Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și deteriorării (JO L 372, 27.12.2006, p. 19) | | Articolul 6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și deteriorării (JO L 372, 27.12.2006, p. 19)

Articolul 6

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Anexa II — Partea Aa (nouă)

| Aa | Siguranța la locul de muncă | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8a | Directiva Consiliului 89/391/CEE din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1) | | Articolul 6 |
| 8b | Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă [a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 262, 17.10.2000, p. 21) | | Articolele 3, 6, 8 și 9 |
| 8c | Directiva 94/33/CE a Consiliului din 22 iunie 1994 privind protecția tinerilor la locul de muncă (JO L 216, 20.8.1994, p. 12) | | |
| 8d | Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (JO L 158, 30.4.2004, p. 50) | | Articolul 3, articolele 4-12 |

Aa

Siguranța la locul de muncă

8a

Directiva Consiliului 89/391/CEE din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1)

Articolul 6

8b

Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă [a șaptea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 262, 17.10.2000, p. 21)

Articolele 3, 6, 8 și 9

8c

Directiva 94/33/CE a Consiliului din 22 iunie 1994 privind protecția tinerilor la locul de muncă (JO L 216, 20.8.1994, p. 12)

8d

Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (JO L 158, 30.4.2004, p. 50)

Articolul 3, articolele 4-12

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Anexa III — coloana 2 — titlu

Standarde

Exemple de cerințe pertinente

Amendamentul 194

Propunere de regulament

Anexa III — rândul 4 — coloana 2 — liniuța 2a (nouă)

| — | Dacă este cazul, crearea și/sau menținerea de habitate |
| --- | --- |

—

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Anexa III — rândul 4 — coloana 2 — liniuța 3

| — | Menținerea particularităților peisajelor,
  inclusiv, dacă este cazul, a gardurilor, a iazurilor, a canalelor și a pomilor în aliniament, în grupuri sau izolați ̈și a marginilor câmpurilor
  , |
| --- | --- |

—

Menținerea particularităților peisajelor,
  inclusiv, dacă este cazul, a gardurilor, a iazurilor, a canalelor și a pomilor în aliniament, în grupuri sau izolați ̈și a marginilor câmpurilor
  ,

| — | Menținerea particularităților topografice |
| --- | --- |

—

Menținerea particularităților topografice

Amendamentul 171

Propunere de regulament

Anexa III — rândul 5 — coloana 2 — liniuța 1

| — | Stabilirea de porțiuni de îndiguire de-a lungul cursurilor de apă |
| --- | --- |

—

Stabilirea de porțiuni de îndiguire de-a lungul cursurilor de apă

| — | Stabilirea de porțiuni de îndiguire de-a lungul cursurilor de apă
  în conformitate cu legislația comună adecvată în materie de protecție a apelor de suprafață |
| --- | --- |

—

Stabilirea de porțiuni de îndiguire de-a lungul cursurilor de apă
  în conformitate cu legislația comună adecvată în materie de protecție a apelor de suprafață

Amendamentul 172

Propunere de regulament

Anexa IV

| milioane EUR |
| --- |
| An calendaristic | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgia | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Republica Cehă | | | | 773,0 |
| Danemarca | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Germania | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0, |
| Estonia | | | | 88,9 |
| Irlanda | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Grecia | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Spania | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Franța | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Italia | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Cipru | | | | 48,2 |
| Letonia | | | | 130,5 |
| Lituania | | | | 337,9 |
| Luxemburg | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Ungaria | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Țările de Jos | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Austria | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Polonia | | | | 2 730,5 |
| Portugalia | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Slovenia | | | | 129,4 |
| Slovacia | | | | 335,9 |
| Finlanda | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Suedia | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Regatul Unit | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

milioane EUR

An calendaristic

2009

2010

2011

2012

Belgia

583,2

570,9

563,1

553,9

Republica Cehă

773,0

Danemarca

985,9

965,3

954,6

937,8

Germania

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0,

Estonia

88,9

Irlanda

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Grecia

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Spania

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Franța

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Italia

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Cipru

48,2

Letonia

130,5

Lituania

337,9

Luxemburg

35,2

34,5

34,0

33,4

Ungaria

1 150,9

Malta

4,6

Țările de Jos

841,5

827,0

829,4

815,9

Austria

727,7

718,2

712,1

704,9

Polonia

2 730,5

Portugalia

635,8

623,0

622,6

622,6

Slovenia

129,4

Slovacia

335,9

Finlanda

550,0

541,2

536,0

529,8

Suedia

731,7

719,9

710,6

699,8

Regatul Unit

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| milioane EUR |
| --- |
| An calendaristic | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Republica Cehă | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danemarca | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Germania | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estonia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Irlanda | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grecia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Spania | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Franța | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Cipru | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Letonia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lituania | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luxemburg | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ungaria | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Țările de Jos | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Austria | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Polonia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugalia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovenia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovacia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Finlanda | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Suedia | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Regatul Unit | p.m | p.m | p.m | p.m |

milioane EUR

An calendaristic

2009

2010

2011

2012

Belgia

p.m

p.m

p.m

p.m

Republica Cehă

p.m

p.m

p.m

p.m

Danemarca

p.m

p.m

p.m

p.m

Germania

p.m

p.m

p.m

p.m

Estonia

p.m

p.m

p.m

p.m

Irlanda

p.m

p.m

p.m

p.m

Grecia

p.m

p.m

p.m

p.m

Spania

p.m

p.m

p.m

p.m

Franța

p.m

p.m

p.m

p.m

Italia

p.m

p.m

p.m

p.m

Cipru

p.m

p.m

p.m

p.m

Letonia

p.m

p.m

p.m

p.m

Lituania

p.m

p.m

p.m

p.m

Luxemburg

p.m

p.m

p.m

p.m

Ungaria

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

Țările de Jos

p.m

p.m

p.m

p.m

Austria

p.m

p.m

p.m

p.m

Polonia

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugalia

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovenia

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovacia

p.m

p.m

p.m

p.m

Finlanda

p.m

p.m

p.m

p.m

Suedia

p.m

p.m

p.m

p.m

Regatul Unit

p.m

p.m

p.m

p.m

Amendamentul 173

Propunere de regulament

Anexa VIII tabelele 1 și 2

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

| (1000 EUR) |
| --- |
| Tabelul 1 |
| Stat membru | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 și anii următori |
| Belgia | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Danemarca | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Germania | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Irlanda | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Grecia | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Spania | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Franța | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Italia | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luxemburg | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Țările de Jos | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Austria | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugalia | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Finlanda | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Suedia | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Regatul Unit | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

(1000 EUR)

Tabelul 1

Stat membru

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 și anii următori

Belgia

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Danemarca

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Germania

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Irlanda

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Grecia

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Spania

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Franța

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Italia

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luxemburg

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Țările de Jos

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Austria

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugalia

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Finlanda

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Suedia

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Regatul Unit

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| (1000 EUR) |
| --- |
| Tabelul 2 (7) |
| Stat membru | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 și anii următori |
| Bulgaria | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Republica Cehă | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Estonia | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Cipru | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Letonia | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Lituania | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Ungaria | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Polonia | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| România | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Slovenia | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovacia | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

(1000 EUR)

Tabelul 2 (7)

Stat membru

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 și anii următori

Bulgaria

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Republica Cehă

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Estonia

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Cipru

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Letonia

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Lituania

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Ungaria

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Polonia

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

România

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Slovenia

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovacia

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

AMENDAMENT

| (1000 EUR) |
| --- |
| Tabelul 1 |
| Stat membru | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 și anii următori |
| Belgia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danemarca | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Germania | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Irlanda | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grecia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Spania | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Franța | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luxemburg | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Țările de Jos | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Austria | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugalia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Finlanda | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Suedia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Regatul Unit | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(1000 EUR)

Tabelul 1

Stat membru

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 și anii următori

Belgia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Danemarca

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Germania

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Irlanda

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Grecia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Spania

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Franța

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Italia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Luxemburg

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Țările de Jos

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Austria

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugalia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Finlanda

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Suedia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Regatul Unit

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

| (1000 EUR) |
| --- |
| Tabelul 2 |
| Stat membru | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 și anii următori |
| Bulgaria | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Republica Cehă | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estonia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Cipru | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Letonia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Lituania | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ungaria | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Polonia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| România | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovenia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovacia | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

(1000 EUR)

Tabelul 2

Stat membru

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 și anii următori

Bulgaria

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Republica Cehă

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Estonia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Cipru

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Letonia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Lituania

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Ungaria

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Polonia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

România

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovenia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovacia

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Amendamentul 174

Propunere de regulament

Anexa X — partea I — liniuța 2

| — | începând cu anul 2010, prima pentru plantele proteaginoase prevăzută în titlul IV capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

—

eliminat

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Anexa X — partea I — liniuța 3

| — | începând cu anul
  2010
  , ajutorul special pentru orez prevăzut în titlul IV capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și în titlul IV capitolul 1 secțiunea 1 din prezentul regulament în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 72 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

—

începând cu anul
  2010
  , ajutorul special pentru orez prevăzut în titlul IV capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și în titlul IV capitolul 1 secțiunea 1 din prezentul regulament în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 72 alineatul (2) din prezentul regulament;

| — | începând cu anul
  2013
  , ajutorul special pentru orez prevăzut în titlul IV capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și în titlul IV capitolul 1 secțiunea 1 din prezentul regulament în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 72 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

—

începând cu anul
  2013
  , ajutorul special pentru orez prevăzut în titlul IV capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și în titlul IV capitolul 1 secțiunea 1 din prezentul regulament în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 72 alineatul (2) din prezentul regulament;

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Anexa X — partea I — liniuța 5

| — | începând cu anul 2011, ajutorul pentru transformarea furajelor uscate prevăzut în partea II titlul I capitolul IV secțiunea I subsecțiunea I din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007; |
| --- | --- |

—

eliminat

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Anexa X — partea I — liniuța 6

| — | începând cu anul
  2011
  ajutorul pentru transformarea fibrelor lungi de in prevăzut în partea II titlul I capitolul IV secțiunea I subsecțiunea II din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în conformitate cu programul prevăzut în subsecțiunea în cauză; |
| --- | --- |

—

începând cu anul
  2011
  ajutorul pentru transformarea fibrelor lungi de in prevăzut în partea II titlul I capitolul IV secțiunea I subsecțiunea II din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în conformitate cu programul prevăzut în subsecțiunea în cauză;

| — | începând cu anul
  2013
  ajutorul pentru transformarea fibrelor lungi de in prevăzut în partea II titlul I capitolul IV secțiunea I subsecțiunea II din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în conformitate cu programul prevăzut în subsecțiunea în cauză; |
| --- | --- |

—

începând cu anul
  2013
  ajutorul pentru transformarea fibrelor lungi de in prevăzut în partea II titlul I capitolul IV secțiunea I subsecțiunea II din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în conformitate cu programul prevăzut în subsecțiunea în cauză;

Amendamentul 178

Propunere de regulament

Anexa X — partea I — liniuța 7

| — | începând cu anul
  2011
  , prima pentru amidonul de cartofi prevăzut la articolul [95a] din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și, în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 75 din prezentul regulament, ajutorul pentru amidonul din cartofi prevăzut la articolul în cauză. |
| --- | --- |

—

începând cu anul
  2011
  , prima pentru amidonul de cartofi prevăzut la articolul [95a] din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și, în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 75 din prezentul regulament, ajutorul pentru amidonul din cartofi prevăzut la articolul în cauză.

| — | începând cu anul
  2013
  , prima pentru amidonul de cartofi prevăzut la articolul [95a] din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și, în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 75 din prezentul regulament, ajutorul pentru amidonul din cartofi prevăzut la articolul în cauză. |
| --- | --- |

—

începând cu anul
  2013
  , prima pentru amidonul de cartofi prevăzut la articolul [95a] din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 și, în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 75 din prezentul regulament, ajutorul pentru amidonul din cartofi prevăzut la articolul în cauză.

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Anexa X — Partea Ia (nouă)

Ia

Cu începere din 2010, în cazul statelor membre care nu adoptă decizia prevăzută la articolul 64 din prezentul regulament:

| — | prima pentru proteaginoase prevăzută la titlul IV capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003; |
| --- | --- |

—

| — | ajutorul special pentru orez prevăzut la titlul IV capitolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și titlul IV capitolul 1 secțiunea 1 din prezentul regulament în conformitate cu calendarul prevăzut la articolul 72 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

—

| — | ajutorul pentru transformarea furajelor uscate prevăzut în partea II titlul I capitolul IV secțiunea I subsecțiunea I din Regulamentul (CE) nr.1234/2007. |
| --- | --- |

—

Amendamentul 180

Propunere de regulament

Anexa XI — tabelul „Furaje uscate”

Tabelul „Furaje uscate”

eliminat

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Anexa XI — tabelul „Plante proteaginoase”

Tabelul „Plante proteaginoase”

eliminat

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Anexa XI — tabelul „Orez”

Coloana 2010

eliminat

Coloana 2011

Coloana 2012

Amendamentul 183

Propunere de regulament

Anexa XI — tabelul „In pentru fibre lungi”

Coloana 2011

eliminat

Coloana 2012

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Anexa XI — tabelul „Ajutorul de procesare pentru amidonul de cartofi”

Coloana 2011

eliminat

Coloana 2012

Amendamentul 185

Propunere de regulament

Anexa XI — tabelul „Ajutorul acordat crescătorilor pentru cartofii pentru amidon”

Coloana 2011

eliminat

Coloana 2012

---

(1)  

  JO L 141, 30.4.2004, p. 18.

(2)  
  Texte adoptate la această dată P6_TA(2008)0310.

(3)  

  JO L 336, 23.12.1994, p. 1.

(4)  

  JO L 270, 21.10.2003, p. 123.

(5)  

  JO L 215, 30.7.1992, p. 70.

(6)  

  JO L 358, 31.12.1998, p. 17.

(7)  Plafoane calculate luând în considerare calendarul pentru incremente prevăzut la articolul 110.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/173

---

Modificări aduse politicii agricole comune *

P6_TA(2008)0550

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind modificările aduse politicii agricole comune prin modificarea Regulamentelor (CE) nr. 320/2006, (CE) nr. 1234/2007, (CE) nr. 3/2008 și (CE) nr. [...]/2008 (COM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306),

| — | având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6–0241/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6–0241/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6–0401/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6–0401/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de regulament — act de modificare


  Considerentul 3 |
| (3) | În ceea ce privește cerealele, sistemul ar trebui modificat pentru a se asigura competitivitatea și orientarea către piață în cazul sectorului respectiv păstrând, în același timp, rolul intervenției ca „plasă de siguranță” în cazul denaturării pieței și facilitând reacția agricultorilor față de situația pieței. Concluziile Consiliului privind reforma sistemului de intervenție pentru porumb au prevăzut o reexaminare a întregului sistem de intervenție pentru cereale în contextul evaluării „stării de sănătate”, pe baza unei analize care indică un anumit risc pentru intervenția suplimentară pentru orz, în cazul în care prețurile sunt scăzute. Cu toate acestea, perspectiva actuală pentru cereale s-a modificat semnificativ și este caracterizată de un mediu favorabil al prețurilor de pe piața mondială datorat cererii ridicate la nivel mondial și existenței unor stocuri reduse de cereale la nivel mondial. În acest context, stabilirea nivelurilor intervenției la zero pentru alte cereale furajere în aceeași perioadă cu reforma porumbului ar permite intervenția fără implicații negative pentru piața cerealelor în ansamblu. Perspectivele privind sectorul cerealelor se aplică și în cazul grâului dur, ceea ce înseamnă că achizițiile în cadrul intervenției ar putea fi eliminate, deoarece existența lor nu mai este justificată, prețurile de pe piață fiind întotdeauna cu mult peste prețul de intervenție. Având în vedere faptul că intervenția pentru cereale trebuie să fie o „plasă de siguranță”
  mai degrabă decât un element care să influențeze formarea prețului, diferențele dintre perioadele de recoltare între statele membre care încep efectiv campanii comerciale nu mai sunt importante, deoarece sistemul nu mai prevede prețuri care să reflecte nivelurile de intervenție, inclusiv incrementele lunare. În consecință, în vederea simplificării, datele intervenției pentru cereale ar trebui armonizate în cadrul Comunității
  . |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 3

(3)

În ceea ce privește cerealele, sistemul ar trebui modificat pentru a se asigura competitivitatea și orientarea către piață în cazul sectorului respectiv păstrând, în același timp, rolul intervenției ca „plasă de siguranță” în cazul denaturării pieței și facilitând reacția agricultorilor față de situația pieței. Concluziile Consiliului privind reforma sistemului de intervenție pentru porumb au prevăzut o reexaminare a întregului sistem de intervenție pentru cereale în contextul evaluării „stării de sănătate”, pe baza unei analize care indică un anumit risc pentru intervenția suplimentară pentru orz, în cazul în care prețurile sunt scăzute. Cu toate acestea, perspectiva actuală pentru cereale s-a modificat semnificativ și este caracterizată de un mediu favorabil al prețurilor de pe piața mondială datorat cererii ridicate la nivel mondial și existenței unor stocuri reduse de cereale la nivel mondial. În acest context, stabilirea nivelurilor intervenției la zero pentru alte cereale furajere în aceeași perioadă cu reforma porumbului ar permite intervenția fără implicații negative pentru piața cerealelor în ansamblu. Perspectivele privind sectorul cerealelor se aplică și în cazul grâului dur, ceea ce înseamnă că achizițiile în cadrul intervenției ar putea fi eliminate, deoarece existența lor nu mai este justificată, prețurile de pe piață fiind întotdeauna cu mult peste prețul de intervenție. Având în vedere faptul că intervenția pentru cereale trebuie să fie o „plasă de siguranță”
  mai degrabă decât un element care să influențeze formarea prețului, diferențele dintre perioadele de recoltare între statele membre care încep efectiv campanii comerciale nu mai sunt importante, deoarece sistemul nu mai prevede prețuri care să reflecte nivelurile de intervenție, inclusiv incrementele lunare. În consecință, în vederea simplificării, datele intervenției pentru cereale ar trebui armonizate în cadrul Comunității
  .

| (3) | În ceea ce privește cerealele, sistemul ar trebui modificat pentru a se asigura competitivitatea și orientarea către piață în cazul sectorului respectiv păstrând, în același timp, rolul intervenției ca „plasă de siguranță” în cazul denaturării pieței și facilitând reacția agricultorilor față de situația pieței. Concluziile Consiliului privind reforma sistemului de intervenție pentru porumb au prevăzut o reexaminare a întregului sistem de intervenție pentru cereale în contextul evaluării „stării de sănătate”, pe baza unei analize care indică un anumit risc pentru intervenția suplimentară pentru orz, în cazul în care prețurile sunt scăzute. Cu toate acestea, perspectiva actuală pentru cereale s-a modificat semnificativ și este caracterizată de un mediu favorabil al prețurilor de pe piața mondială datorat cererii ridicate la nivel mondial și existenței unor stocuri reduse de cereale la nivel mondial. În acest context, stabilirea nivelurilor intervenției la zero pentru alte cereale furajere în aceeași perioadă cu reforma porumbului ar permite intervenția fără implicații negative pentru piața cerealelor în ansamblu. Perspectivele privind sectorul cerealelor se aplică și în cazul grâului dur, ceea ce înseamnă că achizițiile în cadrul intervenției ar putea fi eliminate, deoarece existența lor nu mai este justificată, prețurile de pe piață fiind întotdeauna cu mult peste prețul de intervenție. Având în vedere faptul că intervenția pentru cereale trebuie să fie o „plasă de siguranță”,
  aceasta nu ar trebui pusă la dispoziție decât în ultimele trei luni ale anului de comercializare
  . |
| --- | --- |

(3)

În ceea ce privește cerealele, sistemul ar trebui modificat pentru a se asigura competitivitatea și orientarea către piață în cazul sectorului respectiv păstrând, în același timp, rolul intervenției ca „plasă de siguranță” în cazul denaturării pieței și facilitând reacția agricultorilor față de situația pieței. Concluziile Consiliului privind reforma sistemului de intervenție pentru porumb au prevăzut o reexaminare a întregului sistem de intervenție pentru cereale în contextul evaluării „stării de sănătate”, pe baza unei analize care indică un anumit risc pentru intervenția suplimentară pentru orz, în cazul în care prețurile sunt scăzute. Cu toate acestea, perspectiva actuală pentru cereale s-a modificat semnificativ și este caracterizată de un mediu favorabil al prețurilor de pe piața mondială datorat cererii ridicate la nivel mondial și existenței unor stocuri reduse de cereale la nivel mondial. În acest context, stabilirea nivelurilor intervenției la zero pentru alte cereale furajere în aceeași perioadă cu reforma porumbului ar permite intervenția fără implicații negative pentru piața cerealelor în ansamblu. Perspectivele privind sectorul cerealelor se aplică și în cazul grâului dur, ceea ce înseamnă că achizițiile în cadrul intervenției ar putea fi eliminate, deoarece existența lor nu mai este justificată, prețurile de pe piață fiind întotdeauna cu mult peste prețul de intervenție. Având în vedere faptul că intervenția pentru cereale trebuie să fie o „plasă de siguranță”,
  aceasta nu ar trebui pusă la dispoziție decât în ultimele trei luni ale anului de comercializare
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 4

| (4) | De la reforma din 2003, competitivitatea sectorului orezului a crescut. Producția este stabilă, stocurile scad datorită creșterii cererii atât în Comunitate, cât și pe piața mondială, iar prețul preconizat este cu mult peste prețul de intervenție.
  În consecință, achizițiile în cadrul intervenției pentru orez nemaifiind necesare, ar trebui eliminate
  . |
| --- | --- |

(4)

De la reforma din 2003, competitivitatea sectorului orezului a crescut. Producția este stabilă, stocurile scad datorită creșterii cererii atât în Comunitate, cât și pe piața mondială, iar prețul preconizat este cu mult peste prețul de intervenție.
  În consecință, achizițiile în cadrul intervenției pentru orez nemaifiind necesare, ar trebui eliminate
  .

| (4) | De la reforma din 2003, competitivitatea sectorului orezului a crescut. Producția este stabilă, stocurile scad datorită creșterii cererii atât în Comunitate, cât și pe piața mondială, iar prețul preconizat este cu mult peste prețul de intervenție.
  Cu toate acestea, intervenția ar trebui menținută ca plasă de siguranță. |
| --- | --- |

(4)

De la reforma din 2003, competitivitatea sectorului orezului a crescut. Producția este stabilă, stocurile scad datorită creșterii cererii atât în Comunitate, cât și pe piața mondială, iar prețul preconizat este cu mult peste prețul de intervenție.
  Cu toate acestea, intervenția ar trebui menținută ca plasă de siguranță.

Amendamentul 3

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Eliminarea intervenției pentru aceste
  produse
  se poate realiza în siguranță în 2009, deoarece situația actuală a pieței și perspectivele acesteia indică faptul că intervenția nu ar fi aplicabilă în niciun caz în 2009 produselor respective. |
| --- | --- |

(6)

Eliminarea intervenției pentru aceste
  produse
  se poate realiza în siguranță în 2009, deoarece situația actuală a pieței și perspectivele acesteia indică faptul că intervenția nu ar fi aplicabilă în niciun caz în 2009 produselor respective.

| (6) | Eliminarea intervenției pentru
  orez și carnea de porc
  se poate realiza în siguranță în 2009, deoarece situația actuală a pieței și perspectivele acesteia indică faptul că intervenția nu ar fi aplicabilă în niciun caz în 2009 produselor respective. |
| --- | --- |

(6)

Eliminarea intervenției pentru
  orez și carnea de porc
  se poate realiza în siguranță în 2009, deoarece situația actuală a pieței și perspectivele acesteia indică faptul că intervenția nu ar fi aplicabilă în niciun caz în 2009 produselor respective.

Amendamentul 5

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | Începând din 2009, sprijinul acordat investițiilor efectuate de producătorii de lapte nu ar mai trebui limitat la cota stabilită, pentru a permite producătorilor să își sporească investițiile în funcție de cerințele pieței. |
| --- | --- |

(8a)

Amendamentul 6

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 10

| (10) | Ajutorul pentru stocarea privată a untului nu este folosit la scară largă. Cu toate acestea, datorită caracterului sezonier al producției de lapte în Comunitate, producția de unt va avea, de asemenea, caracter sezonier. În consecință, este posibil ca piața untului să fie supusă unei presiuni temporare care ar putea fi atenuată prin stocare sezonieră. Cu toate acestea, decizia ar trebui luată de Comisie pe baza unei analize aprofundate a pieței și nu pe baza unei obligații de a deschide sistemul în fiecare an; în consecință, este necesare ca sistemul să devină facultativ. |
| --- | --- |

(10)

eliminat

Amendamentul 7

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 12

| (12) | Ajutoarele pentru eliminarea untului utilizat la prepararea produselor de patiserie, a înghețatei și pentru consumul direct au fost reduse în paralel cu reducerea prețului de intervenție pentru unt începând cu 2004 și, în consecință, au ajuns la zero înainte de suspendarea licitațiilor, datorită situației favorabile de pe piață.
  Sistemele de ajutoare pentru eliminarea untului nu mai sunt necesare pentru a sprijini piața la nivelul prețului de intervenție și în consecință, ar trebui eliminate
  . |
| --- | --- |

(12)

Ajutoarele pentru eliminarea untului utilizat la prepararea produselor de patiserie, a înghețatei și pentru consumul direct au fost reduse în paralel cu reducerea prețului de intervenție pentru unt începând cu 2004 și, în consecință, au ajuns la zero înainte de suspendarea licitațiilor, datorită situației favorabile de pe piață.
  Sistemele de ajutoare pentru eliminarea untului nu mai sunt necesare pentru a sprijini piața la nivelul prețului de intervenție și în consecință, ar trebui eliminate
  .

| (12) | Ajutoarele pentru eliminarea untului utilizat la prepararea produselor de patiserie, a înghețatei și pentru consumul direct au fost reduse în paralel cu reducerea prețului de intervenție pentru unt începând cu 2004 și, în consecință, au ajuns la zero înainte de suspendarea licitațiilor, datorită situației favorabile de pe piață. |
| --- | --- |

(12)

Ajutoarele pentru eliminarea untului utilizat la prepararea produselor de patiserie, a înghețatei și pentru consumul direct au fost reduse în paralel cu reducerea prețului de intervenție pentru unt începând cu 2004 și, în consecință, au ajuns la zero înainte de suspendarea licitațiilor, datorită situației favorabile de pe piață.

Amendamentul 8

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 13

| (13) | Ca și în cazul reformei politicii agricole comune din 2003, pentru a intensifica competitivitatea agriculturii comunitare și pentru a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă, este necesar să fie continuată trecerea de la ajutorul pentru producție la ajutorul pentru producător prin eliminarea ajutoarelor existente în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) pentru
  furaje uscate
  , in, cânepă și amidon din cartofi și prin integrarea ajutorului pentru aceste produse în sistemul de ajutor decuplat pentru venit pentru fiecare exploatație. Ca și în cazul reformei PAC din 2003, ajutorul decuplat plătit agricultorilor va crește în mod semnificativ eficiența ajutorului pentru venit, lăsând în același timp neschimbate cuantumurile reale plătite. |
| --- | --- |

(13)

Ca și în cazul reformei politicii agricole comune din 2003, pentru a intensifica competitivitatea agriculturii comunitare și pentru a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă, este necesar să fie continuată trecerea de la ajutorul pentru producție la ajutorul pentru producător prin eliminarea ajutoarelor existente în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) pentru
  furaje uscate
  , in, cânepă și amidon din cartofi și prin integrarea ajutorului pentru aceste produse în sistemul de ajutor decuplat pentru venit pentru fiecare exploatație. Ca și în cazul reformei PAC din 2003, ajutorul decuplat plătit agricultorilor va crește în mod semnificativ eficiența ajutorului pentru venit, lăsând în același timp neschimbate cuantumurile reale plătite.

| (13) | Ca și în cazul reformei politicii agricole comune din 2003, pentru a intensifica competitivitatea agriculturii comunitare și pentru a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă, este necesar să fie continuată trecerea de la ajutorul pentru producție la ajutorul pentru producător prin eliminarea ajutoarelor existente în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) pentru in, cânepă și amidon din cartofi și prin integrarea ajutorului pentru aceste produse în sistemul de ajutor decuplat pentru venit pentru fiecare exploatație. Ca și în cazul reformei PAC din 2003, ajutorul decuplat plătit agricultorilor va crește în mod semnificativ eficiența ajutorului pentru venit, lăsând în același timp neschimbate cuantumurile reale plătite. |
| --- | --- |

(13)

Ca și în cazul reformei politicii agricole comune din 2003, pentru a intensifica competitivitatea agriculturii comunitare și pentru a promova o agricultură mai orientată spre piață și mai durabilă, este necesar să fie continuată trecerea de la ajutorul pentru producție la ajutorul pentru producător prin eliminarea ajutoarelor existente în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) pentru in, cânepă și amidon din cartofi și prin integrarea ajutorului pentru aceste produse în sistemul de ajutor decuplat pentru venit pentru fiecare exploatație. Ca și în cazul reformei PAC din 2003, ajutorul decuplat plătit agricultorilor va crește în mod semnificativ eficiența ajutorului pentru venit, lăsând în același timp neschimbate cuantumurile reale plătite.

Amendamentul 9

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 14

| (14) | Consiliul a decis, în 2000, să elimine treptat ajutorul pentru fibrele scurte de in și fibrele de cânepă. Această decizie a fost pusă în aplicare și intră în vigoare în anul de comercializare 2009/2010 prin modificările aduse organizării comune a pieței unice (OCP) prin Regulamentul (CE) nr. 247/2008, împreună cu eliminarea treptată a ajutorului suplimentar pentru prelucrătorii de in cultivat în regiunile tradiționale. Ajutorul pentru inul pentru fibre lungi ar trebui decuplat. Cu toate acestea, pentru a permite industriei să se adapteze,
  prima jumătate din
  procesul de trecere la schema unică de plată ar trebui
  realizată
  în
  2011 și cealaltă jumătate în
  2013. |
| --- | --- |

(14)

Consiliul a decis, în 2000, să elimine treptat ajutorul pentru fibrele scurte de in și fibrele de cânepă. Această decizie a fost pusă în aplicare și intră în vigoare în anul de comercializare 2009/2010 prin modificările aduse organizării comune a pieței unice (OCP) prin Regulamentul (CE) nr. 247/2008, împreună cu eliminarea treptată a ajutorului suplimentar pentru prelucrătorii de in cultivat în regiunile tradiționale. Ajutorul pentru inul pentru fibre lungi ar trebui decuplat. Cu toate acestea, pentru a permite industriei să se adapteze,
  prima jumătate din
  procesul de trecere la schema unică de plată ar trebui
  realizată
  în
  2011 și cealaltă jumătate în
  2013.

| (14) | Consiliul a decis, în 2000, să elimine treptat ajutorul pentru fibrele scurte de in și fibrele de cânepă. Această decizie a fost pusă în aplicare și intră în vigoare în anul de comercializare 2009/2010 prin modificările aduse organizării comune a pieței unice (OCP) prin Regulamentul (CE) nr. 247/2008, împreună cu eliminarea treptată a ajutorului suplimentar pentru prelucrătorii de in cultivat în regiunile tradiționale. Ajutorul pentru inul pentru fibre lungi ar trebui decuplat. Cu toate acestea, pentru a permite industriei să se adapteze, procesul de trecere la schema unică de plată ar trebui
  realizat până
  în 2013,
  cel târziu
  . |
| --- | --- |

(14)

Consiliul a decis, în 2000, să elimine treptat ajutorul pentru fibrele scurte de in și fibrele de cânepă. Această decizie a fost pusă în aplicare și intră în vigoare în anul de comercializare 2009/2010 prin modificările aduse organizării comune a pieței unice (OCP) prin Regulamentul (CE) nr. 247/2008, împreună cu eliminarea treptată a ajutorului suplimentar pentru prelucrătorii de in cultivat în regiunile tradiționale. Ajutorul pentru inul pentru fibre lungi ar trebui decuplat. Cu toate acestea, pentru a permite industriei să se adapteze, procesul de trecere la schema unică de plată ar trebui
  realizat până
  în 2013,
  cel târziu
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 15

| (15) | Sistemul de ajutor pentru furaje uscate a fost reformat în 2003, când o parte din ajutor a fost acordat producătorilor și a fost decuplat. În contextul orientării globale a „stării de sănătate” către o mai bună orientare spre piață și al situației actuale a piețelor de furaje, trecerea către decuplarea completă pentru întregul sector ar trebui, în consecință, încheiată prin decuplarea ajutorului rămas privind industria în cauză. |
| --- | --- |

(15)

Sistemul de ajutor pentru furaje uscate a fost reformat în 2003, când o parte din ajutor a fost acordat producătorilor și a fost decuplat. În contextul orientării globale a „stării de sănătate” către o mai bună orientare spre piață și al situației actuale a piețelor de furaje, trecerea către decuplarea completă pentru întregul sector ar trebui, în consecință, încheiată prin decuplarea ajutorului rămas privind industria în cauză.

| (15) | Sistemul de ajutor pentru furaje uscate a fost reformat în 2003, când o parte din ajutor a fost acordat producătorilor și a fost decuplat. În contextul orientării globale a „stării de sănătate” către o mai bună orientare spre piață și al situației actuale a piețelor de furaje, trecerea către decuplarea completă pentru întregul sector ar trebui, în consecință, încheiată
  până cel târziu în 2013
  prin decuplarea ajutorului rămas privind industria în cauză. |
| --- | --- |

(15)

Sistemul de ajutor pentru furaje uscate a fost reformat în 2003, când o parte din ajutor a fost acordat producătorilor și a fost decuplat. În contextul orientării globale a „stării de sănătate” către o mai bună orientare spre piață și al situației actuale a piețelor de furaje, trecerea către decuplarea completă pentru întregul sector ar trebui, în consecință, încheiată
  până cel târziu în 2013
  prin decuplarea ajutorului rămas privind industria în cauză.

Ar trebui să fie posibilă atenuarea efectelor încheierii perioadei de acordare a ajutorului pentru prelucrători prin modificări corespunzătoare ale prețului plătit către producătorii de materie primă, care vor primi, la rândul lor, drepturi la ajutor direct mai mari în urma decuplării. Sfârșitul perioadei de acordare a ajutorului pentru prelucrători este, de asemenea, justificat în contextul situației de pe piață și al perspectivelor pentru culturile proteaginoase în ansamblu. Date fiind faptul că sectorul a fost deja restructurat de la reforma din 2003 și impactul ecologic negativ major pe care, conform constatărilor recente, îl are producția de furaje deshidratate, ajutorul ar trebui decuplat, dar ar trebui acordată o perioadă scurtă de tranziție de doi ani pentru a-i permite sectorului să se adapteze.

Amendamentul 11

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 17

| (17) | Evoluțiile piețelor interne și internaționale de cereale și amidon fac ca plățile restituite producției de amidon să nu mai corespundă obiectivelor pentru care aceste plăți au fost create și, în consecință, ar trebui eliminate. Situația și perspectivele pieței au determinat stabilirea ajutorului la zero pentru o perioadă și este de așteptat ca această situație să continue, în așa fel încât este posibil ca eliminarea rapidă să fie efectuată fără efecte negative pentru sector. |
| --- | --- |

(17)

eliminat

Amendamentul 12

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 18

| (18) | Dispozițiile privind măsurile excepționale de sprijin al pieței referitoare la bolile animalelor trebuie tratate într-o dispoziție cu caracter orizontal privind gestionarea riscului și ar trebui, în consecință, eliminată din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(18)

eliminat

Amendamentul 13

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 19

| (19) | Organizațiile de producători pot avea un rol
  util
  în gruparea livrării pe sectoare, în cazul în care există un dezechilibru în concentrarea producătorilor și a cumpărătorilor. În consecință, statele membre ar trebui să fie capabile să recunoască organizații de producători în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(19)

Organizațiile de producători pot avea un rol
  util
  în gruparea livrării pe sectoare, în cazul în care există un dezechilibru în concentrarea producătorilor și a cumpărătorilor. În consecință, statele membre ar trebui să fie capabile să recunoască organizații de producători în toate sectoarele.

| (19) | Deși asigurarea culturilor sau fondurile mutuale pot contribui la o gestionare corectivă a factorilor de risc, aceasta pot fi foarte costisitoare pe plan economic și social; ar trebui, prin urmare, să se promoveze în paralel instituirea unor instrumente care să permită o gestionare preventivă a riscurilor
  . Organizațiile de producători,
  precum și organizațiile interprofesionale
  pot avea un rol
  important
  în
  cadrul acestei gestionări preventive, în special prin
  gruparea livrării pe sectoare, în cazul în care există un dezechilibru în concentrarea producătorilor și a cumpărătorilor
  sau prin îmbunătățirea cunoașterii piețelor
  . În consecință, statele membre ar trebui să fie capabile să recunoască organizații de producători
  și organizații profesionale
  în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(19)

Deși asigurarea culturilor sau fondurile mutuale pot contribui la o gestionare corectivă a factorilor de risc, aceasta pot fi foarte costisitoare pe plan economic și social; ar trebui, prin urmare, să se promoveze în paralel instituirea unor instrumente care să permită o gestionare preventivă a riscurilor
  . Organizațiile de producători,
  precum și organizațiile interprofesionale
  pot avea un rol
  important
  în
  cadrul acestei gestionări preventive, în special prin
  gruparea livrării pe sectoare, în cazul în care există un dezechilibru în concentrarea producătorilor și a cumpărătorilor
  sau prin îmbunătățirea cunoașterii piețelor
  . În consecință, statele membre ar trebui să fie capabile să recunoască organizații de producători
  și organizații profesionale
  în toate sectoarele.

Amendamentul 42

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul –1 (nou)

Regulamentul (CE) nr. 247/2006

Articolul 4 — alineatul 3

| –1. | Articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 247/2006 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

–1.

| (3) | Prin derogare de la alineatul (2) litera (a), următoarele cantități maxime de zahăr (cod NC 1701) pot fi

  comercializate

  din Azore către restul Comunității pentru următorii ani: |
| --- | --- |

(3)

Prin derogare de la alineatul (2) litera (a), următoarele cantități maxime de zahăr (cod NC 1701) pot fi

  comercializate

  din Azore către restul Comunității pentru următorii ani:

| — | 2008: 3 000 de tone; |
| --- | --- |

—

| — | 2009: 2 285 de tone; |
| --- | --- |

—

| — | 2010: 1 570 de tone; |
| --- | --- |

—

| — | 2011: 855 de tone. |
| --- | --- |

—

Amendamentul 44

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul -1a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 247/2006

Articolul 5 — alineatul 1

| –1a. | Articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 247/2006 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

–1a.

| (1) | În perioada prevăzută la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1260/2001, zahărul C prevăzut la articolul 13 din respectivul regulament, exportat în conformitate cu dispozițiile pertinente ale Regulamentului (CEE) nr. 2670/81 al Comisiei din 14 septembrie 1981 de stabilire a normelor de aplicare pentru producția de zahăr care depășește cotele și introdus pentru a fi consumat în Madeira și Insulele Canare sub formă de zahăr alb cuprins la codul NC 1701 și pentru a fi rafinat și consumat în Azore sub formă de zahăr brut cuprins la codul NC 1701 12 10

  și/sau NC 1701 11 10, beneficiază, în condițiile stabilite de prezentul regulament, de regimul de scutire de la drepturile de import în limita bilanțurilor previzionale de aprovizionare prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

În perioada prevăzută la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1260/2001, zahărul C prevăzut la articolul 13 din respectivul regulament, exportat în conformitate cu dispozițiile pertinente ale Regulamentului (CEE) nr. 2670/81 al Comisiei din 14 septembrie 1981 de stabilire a normelor de aplicare pentru producția de zahăr care depășește cotele și introdus pentru a fi consumat în Madeira și Insulele Canare sub formă de zahăr alb cuprins la codul NC 1701 și pentru a fi rafinat și consumat în Azore sub formă de zahăr brut cuprins la codul NC 1701 12 10

  și/sau NC 1701 11 10, beneficiază, în condițiile stabilite de prezentul regulament, de regimul de scutire de la drepturile de import în limita bilanțurilor previzionale de aprovizionare prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament.

Amendamentul 66

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 8 — alineatul 1 — litera b

| (1) | La articolul 8 alineatul (1), litera (b) din se elimină. |
| --- | --- |

(1)

eliminat

Amendamentul 14

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 10

| 2. | Articolul 10 se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

2.

eliminat

| (a) | Alineatul 1 se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

(a)

| (i) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(i)

| „
  (a) | grâu comun, orz, porumb și sorg;” |
| --- | --- |

„
  (a)

| (ii) | litera (b) se elimină; |
| --- | --- |

(ii)

| (b) | Alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

Amendamentul 15

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 11 — litera a

| (a) | pentru cereale, de la
  1 noiembrie
  la 31 mai; |
| --- | --- |

(a)

pentru cereale, de la
  1 noiembrie
  la 31 mai;

| (a) | pentru cereale, de la
  1 martie
  la 31 mai; |
| --- | --- |

(a)

pentru cereale, de la
  1 martie
  la 31 mai;

Amendamentul 16

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 11 — litera da (nouă)

| (da) | pentru carnea de porc, pe durata oricărui an de comercializare; |
| --- | --- |

(da)

Amendamentul 17

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 12 — alineatul 1 — litera ba (nouă)

| (ba) | este pusă la dispoziție de către Comisie pentru carnea de porc, fără asistența comitetului menționat la articolul 195 alineatul (1), în cazul în care, într-o perioadă reprezentativă, prețul mediu de pe piața comunitară pentru carcasele de porc, stabilit pornind de la prețul din fiecare stat membru pe piețele reprezentative ale Comunității și ponderat cu ajutorul coeficienților care exprimă importanța relativă a șeptelului porcin al fiecărui stat membru, se situează la un nivel sub 103 % față de prețul de referință și este susceptibil de a rămâne la acest nivel. |
| --- | --- |

(ba)

Amendamentul 18

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 12 — alineatul 2

| (2) | Intervenția publică pentru grâul comun poate fi suspendată de Comisie,
  fără asistența comitetului prevăzută la articolul 195 alineatul (1)
  , în cazul în care prețul pentru grâul cu conținut minim de proteine de 11 % „livrat la Rouen” este mai mare decât prețul de referință. |
| --- | --- |

(2)

Intervenția publică pentru grâul comun poate fi suspendată de Comisie,
  fără asistența comitetului prevăzută la articolul 195 alineatul (1)
  , în cazul în care prețul pentru grâul cu conținut minim de proteine de 11 % „livrat la Rouen” este mai mare decât prețul de referință.

| (2) | Intervenția publică pentru grâul comun poate fi suspendată de Comisie, în cazul în care prețul pentru grâul cu conținut minim de proteine de 11 % „livrat la Rouen” este mai mare decât prețul de referință. |
| --- | --- |

(2)

Intervenția publică pentru grâul comun poate fi suspendată de Comisie, în cazul în care prețul pentru grâul cu conținut minim de proteine de 11 % „livrat la Rouen” este mai mare decât prețul de referință.

Intervenția publică este redeschisă de Comisie,
  fără asistența comitetului prevăzută la articolul 195 alineatul (1)
  , în cazul în care condițiile prevăzute la primul paragraf al prezentului alineat nu se mai aplică.

Intervenția publică este redeschisă de Comisie, în cazul în care condițiile prevăzute la primul paragraf al prezentului alineat nu se mai aplică.

Amendamentul 67

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Subsecțiunea III — Articolul 18

| 4. | Subsecțiunea III din secțiunea II din capitolul I din titlul I din partea II se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

4.

eliminat

Subsecțiunea III

Prețurile de intervenție

Articolul 18

Prețurile de intervenție

| (1) | Prețurile de intervenție și cantitățile acceptate pentru intervenție pentru produsele prevăzute la articolul 10 literele (a), (d), (e) și (f) sunt stabilite de Comisie prin proceduri de licitație. În circumstanțe speciale, procedurile de ofertare, respectiv prețurile de intervenție și cantitățile acceptate pentru intervenție pot fi limitate, respectiv stabilite per stat membru sau regiune, pe baza prețurilor medii de piață înregistrate. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Prețul de intervenție stabilit în conformitate cu alineatul (1) nu este mai mare: |
| --- | --- |

(2)

| (a) | pentru cereale, decât prețurile de referință în cauză; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | pentru carnea de vită, decât prețul de piață mediu înregistrat într-un stat membru sau într-o regiune a unui stat membru, majorat cu un cuantum care trebuie stabilit de Comisie pe baza unor criterii obiective; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | pentru unt, decât 90 % din prețul de referință; |
| --- | --- |

(c)

| (d) | pentru lapte praf degresat, decât prețul de referință. |
| --- | --- |

(d)

| (3) | Prețul de intervenție pentru zahăr este de 80 % din prețul de referință stabilit pentru anul de comercializare care urmează anului de comercializare în cursul căruia este depusă oferta. Cu toate acestea, în cazul în care calitatea zahărului oferit agenției plătitoare diferă de calitatea standard definită la litera B din anexa IV, pentru care este stabilit prețul de referință, prețul de intervenție este majorat sau redus în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentul 43

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 4a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 26 — paragraful 2 — litera a — punctul iia (nou)

| 4a. | La articolul 26 paragraful (2) litera (a), se introduce următorul punct: |
| --- | --- |

4a.

| (iia) | „pentru utilizarea în cadrul regimului specific de aprovizionare menționat la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 247/2006.” |
| --- | --- |

(iia)

Amendamentul 19

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 5

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Partea II — titlul I — capitolul I — secțiunea III — subsecțiunea I

| 5. | Subsecțiunea I din secțiunea III din capitolul I din titlul I din partea II se elimină. |
| --- | --- |

5.

eliminat

Amendamentul 20

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 6

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 31

| 6. | Articolul 31 se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

6.

eliminat

| (a) | Alineatul 1 se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

(a)

| (i) | după litera (c) se introduc următoarele puncte: |
| --- | --- |

(i)

| (ca) | untul nesărat produs din smântână sau lapte într-o întreprindere autorizată din cadrul Comunității, cu un conținut minim de grăsimi de unt de 82 % din greutate, un conținut maxim de substanță uscată negrasă de 2 % din greutate și un conținut maxim de apă de 16 % din greutate; |
| --- | --- |

(ca)

| (cb) | untul sărat produs din smântână sau lapte într-o întreprindere autorizată din cadrul Comunității, cu un conținut minim de grăsimi de unt de 80 % din greutate, un conținut maxim de substanță uscată negrasă de 2 % din greutate un conținut maxim de apă de 16 % din greutate, și un conținut maxim de sare de 2 % din greutate; |
| --- | --- |

(cb)

| (ii) | litera (e) se elimină; |
| --- | --- |

(ii)

| (b) | La alineatul (2), al doilea paragraf se elimină. |
| --- | --- |

(b)

Amendamentul 21

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 7

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 34a (nou)

| 7. | Se inserează următorul articol 34a: |
| --- | --- |

7.

eliminat

Articolul 34a

Condiții de acordare a ajutorului pentru unt

| (1) | Comisia poate decide să acorde ajutor pentru stocarea privată a untului, în special în cazul în care evoluțiile prețurilor și ale stocurilor de produse indică un dezechilibru grav pe piață, care ar putea fi evitat sau redus prin intermediul stocării sezoniere. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Cuantumul ajutorului este stabilit de Comisie luând în considerare costurile de stocare și evoluțiile probabile în prețurile untului. |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 22

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 8

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 36

| 8. | Articolul 36 se elimină. |
| --- | --- |

8.

eliminat

Amendamentul 23

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 11

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 44

| 11. | Articolul 44 se elimină. |
| --- | --- |

11.

eliminat

Amendamentul 24

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 12 — litera a

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 46 — alineatul 1

| (a) | Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(a)

eliminat

| (1) | Pentru măsurile de ajutor excepționale prevăzute la articolul 45, Comunitatea acordă o finanțare parțială echivalentă cu 50 % din cheltuielile suportate de statele membre. |
| --- | --- |

(1)

Amendamentul 25

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 14a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 66 — alineatul 5a (nou)

| 14a. | La articolul 66 se adaugă următorul alineat: |
| --- | --- |

14a.

| (5a) | Statele membre pot solicita creșteri temporare ale cotelor, invocând drept argument subutilizarea, de către alte state membre, a cotelor de lapte, cu condiția să poată dovedi că nu este probabil ca piața lor internă a produselor lactate să beneficieze de o „aterizare lină” în cadrul normelor generale. În acest scop, Comisia calculează anual subutilizarea cotelor de lapte. Comisia evaluează eventualele cereri prin care statele membre solicită creșteri suplimentare ale cotelor și prezintă o propunere de atribuire temporară a unor cote de producție la începutul fiecărui an de comercializare. Cotele temporare dintr-un anumit an de comercializare nu depășesc niciodată nivelul de subutilizare a cotelor din anul de comercializare anterior anului de comercializare în cauză. Comisia poate fi asistată de comitetul menționat la articolul 195 alineatul (1). |
| --- | --- |

(5a)

Amendamentul 26

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 14b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 78 — alineatul 3a (nou)

| 14b. | La articolul 78 se introduce următorul alineat: |
| --- | --- |

14b.

| (3a) | Toate încasările provenite din plata suprataxei către UE, precum și economiile realizate la bugetul destinat agriculturii, ar trebui să alimenteze Fondul pentru produsele lactate pentru a permite aplicarea unor măsuri de însoțire în sectorul laptelui. |
| --- | --- |

(3a)

În conformitate cu articolul 68 [Norme generale] al Regulamentului (CE) nr.[...]/2008 [noul regulament privind plățile directe] măsurile de însoțire nu trebuie finanțate prin intermediul actualului sistem.

Amendamentul 27

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 17

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Partea II — titlul I — capitolul IV — secțiunea I — subsecțiunea I

| 17. | Subsecțiunea I din secțiunea I din capitolul IV din titlul I din partea II se elimină. |
| --- | --- |

17.

eliminat

Amendamentul 28

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 18a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 91 – alineatul 1 — paragraful 2

| 18a. | La articolul 91 alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

18a.

În cursul

  anilor de comercializare 2009/2010 — 2012/2013
  , ajutorul va fi acordat, de asemenea, în aceleași condiții pentru

  prelucrarea

  paielor de in și de cânepă destinate producției de fibre scurte.

Amendamentul 29

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 19

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 92 — alineatul 1

| (1) | Cuantumul ajutorului financiar pentru transformare prevăzut la articolul 91 se stabilește pentru fibrele lungi de in: |
| --- | --- |

(1)

Cuantumul ajutorului financiar pentru transformare prevăzut la articolul 91 se stabilește pentru fibrele lungi de in:

| (1) | Cuantumul ajutorului financiar pentru transformare prevăzut la articolul 91 se stabilește pentru fibrele lungi de in: |
| --- | --- |

(1)

Cuantumul ajutorului financiar pentru transformare prevăzut la articolul 91 se stabilește pentru fibrele lungi de in:

| (a) | 200 EUR
  pentru anii de comercializare 2009/2010
  și 2010/2011 și |
| --- | --- |

(a)

200 EUR
  pentru anii de comercializare 2009/2010
  și 2010/2011 și

| (a) | pentru fibrele de in lungi: 160 EUR pe tonă pentru anii de comercializare 2009/2010-
  2012/2013
  ; |
| --- | --- |

(a)

pentru fibrele de in lungi: 160 EUR pe tonă pentru anii de comercializare 2009/2010-
  2012/2013
  ;

| (b) | 100 EUR
  pentru anii de comercializare
  2011/2012 și
  2012/2013; |
| --- | --- |

(b)

100 EUR
  pentru anii de comercializare
  2011/2012 și
  2012/2013;

| (b) | pentru fibre de in scurte și cânepă cu un conținut de cel mult 7, 5 % de impurități și deșeuri:
  90 EUR pe tonă
  pentru anii de comercializare
  2009/2010
  -2012/2013; |
| --- | --- |

(b)

pentru fibre de in scurte și cânepă cu un conținut de cel mult 7, 5 % de impurități și deșeuri:
  90 EUR pe tonă
  pentru anii de comercializare
  2009/2010
  -2012/2013;

Cu toate acestea, statul membru poate decide, în funcție de debușeurile tradiționale, să acorde ajutor:

| (a) | pentru fibre scurte de in care conțin un procent de impurități și deșeuri cuprins între 7,5 % și 15 %; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | pentru fibre de cânepă care conțin un procent de impurități și deșeuri cuprins între 7, 5 % și 25 %. |
| --- | --- |

(b)

În cazurile prevăzute la paragraful al doilea, statul membru acordă ajutorul pentru o cantitate maximă egală cu cantitatea produsă, pe baza procentului de 7, 5 % de impurități și deșeuri.

Amendamentul 30

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 20a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 94 — alineatul 1a

| 20a. | La articolul 94, alineatul (1a) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

20a.

| (1a) | Pentru fiecare dintre anii de comercializare 2009/2010 — 2012/2013

  este stabilită o cantitate maximă garantată de 147 265 tone pentru fibre de in scurte și fibre de cânepă pentru care poate fi acordat un ajutor. Această cantitate este repartizată între anumite state membre

  sub formă de cantități naționale garantate

  în conformitate cu anexa XI punctul A. II. |
| --- | --- |

(1a)

Pentru fiecare dintre anii de comercializare 2009/2010 — 2012/2013

  este stabilită o cantitate maximă garantată de 147 265 tone pentru fibre de in scurte și fibre de cânepă pentru care poate fi acordat un ajutor. Această cantitate este repartizată între anumite state membre

  sub formă de cantități naționale garantate

  în conformitate cu anexa XI punctul A. II.

Amendamentul 31

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 20b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 94a

| 20b. | Articolul 94a se înlocuiește cu următor text: |
| --- | --- |

20b.

Articolul 94a

Ajutorul suplimentar

În cursul

  anilor de comercializare 2009/2010-2012/2013

  sunt acordate ajutoare suplimentare întreprinderilor autorizate de

  prelucrare

  primară pentru

  suprafețele

  cultivate cu in din zonele I și II descrise în anexa XI punctul A. III și pentru producția de paie care reprezintă obiectul:

| (a) | unui contract de vânzare-cumpărare sau al unui angajament prevăzut la articolul 91 alineatul (1); și |
| --- | --- |

(a)

| (b) | unui ajutor pentru

  prelucrare

  în fibre lungi. |
| --- | --- |

(b)

unui ajutor pentru

  prelucrare

  în fibre lungi.

Valoarea ajutorului suplimentar este de 120 EUR/hectar în zona I și de 50 EUR/hectar în zona II.

Amendamentul 32

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 21

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 95a — alineatul 1

| (1) | Se plătește o primă de 22,25 EUR pe tonă de amidon produs pentru anii de comercializare 2009/2010
  și 2010/2011
  întreprinderilor producătoare de amidon de cartofi până la limita de cote de amidon de cartofi prevăzută la articolul 84a alineatul (2), cu condiția ca întreprinderile în cauză să fi plătit producătorilor de cartofi un preț minim pentru toți cartofii necesari pentru a produce amidon până la limita cotei în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Se plătește o primă de 22,25 EUR pe tonă de amidon produs pentru anii de comercializare 2009/2010
  și 2010/2011
  întreprinderilor producătoare de amidon de cartofi până la limita de cote de amidon de cartofi prevăzută la articolul 84a alineatul (2), cu condiția ca întreprinderile în cauză să fi plătit producătorilor de cartofi un preț minim pentru toți cartofii necesari pentru a produce amidon până la limita cotei în cauză.

| (1) | Se plătește o primă de 22,25 EUR pe tonă de amidon produs pentru anii de comercializare 2009/2010 —
  2012/2013
  întreprinderilor producătoare de amidon de cartofi până la limita de cote de amidon de cartofi prevăzută la articolul 84a alineatul (2), cu condiția ca întreprinderile în cauză să fi plătit producătorilor de cartofi un preț minim pentru toți cartofii necesari pentru a produce amidon până la limita cotei în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Se plătește o primă de 22,25 EUR pe tonă de amidon produs pentru anii de comercializare 2009/2010 —
  2012/2013
  întreprinderilor producătoare de amidon de cartofi până la limita de cote de amidon de cartofi prevăzută la articolul 84a alineatul (2), cu condiția ca întreprinderile în cauză să fi plătit producătorilor de cartofi un preț minim pentru toți cartofii necesari pentru a produce amidon până la limita cotei în cauză.

Amendamentul 33

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 22

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 96

| 22. | Articolul 96 se elimină. |
| --- | --- |

22.

eliminat

Amendamentul 35

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 29a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 122 — paragraful 1b (nou)

| 29a. | La articolul 122, se adaugă următorul paragraf: |
| --- | --- |

29a.

În plus, statele membre pot recunoaște ca organizații de producători și grupurile solicitante în sensul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1). În acest caz, se aplică dispozițiile prezentului articol primul paragraf litera (c) punctul (i).

Amendamentul 36

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 30

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 124 — alineatul 1 — paragraful 1a (nou)

Aceste organizații interprofesionale pot promova, în special, gestionarea preventivă a riscurilor, cercetarea și dezvoltarea, informarea asupra produselor și sectoarelor și promovarea acestora, analiza piețelor și informații cu privire la acestea, precum și încurajarea încheierii de contracte.

Amendamentul 37

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 30a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 162 — alineatul 1 — litera a — subpunctul i

| 30a. | La articolul 162 alineatul (1) litera (a), subpunctul (i) se elimină

   (2). |
| --- | --- |

30a.

La articolul 162 alineatul (1) litera (a), subpunctul (i) se elimină

   (2).

Amendamentul 38

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 30b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 162 — alineatul 1 — litera a — subpunctul ii

| 30b. | La articolul 162 alineatul (1) litera (a), subpunctul (ii) se elimină

   (2). |
| --- | --- |

30b.

La articolul 162 alineatul (1) litera (a), subpunctul (ii) se elimină

   (2).

Amendamentul 39

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 31a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 182 — alineatul 3

| 31a. | La articolul 182, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

31a.

| 3. | Statele membre care își reduc cota de zahăr cu peste 50 % din cota de zahăr stabilită la 20 februarie 2006 în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 318/2006 pot acorda un ajutor financiar de stat provizoriu

  până în anul de comercializare 2013/2014
  . |
| --- | --- |

3.

Statele membre care își reduc cota de zahăr cu peste 50 % din cota de zahăr stabilită la 20 februarie 2006 în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 318/2006 pot acorda un ajutor financiar de stat provizoriu

  până în anul de comercializare 2013/2014
  .

Pe baza unei cereri depuse de oricare din statele membre în cauză, Comisia decide asupra sumei totale a ajutorului de stat disponibil pentru măsura respectivă.

Pentru Italia, ajutorul temporar prevăzut la primul paragraf nu depășește un total de 11 EUR per an de comercializare și per tonă de sfeclă de zahăr și se acordă producătorilor de sfeclă și pentru transportul acesteia.

Finlanda poate acorda producătorilor de sfeclă de zahăr un ajutor de până la 350 EUR per hectar și per an de comercializare.

Statele membre în cauză informează Comisia în termen de treizeci de zile de la sfârșitul fiecărui an de comercializare cu privire la valoarea ajutorului de stat acordat efectiv în cursul anului de comercializare în cauză.

Amendamentul 40

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 4 — punctul 32

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Articolul 184 — punctul 5

| 5. | înainte de
  30 iunie 2011
  Parlamentului European și Consiliului în
  privința condițiilor de eliminare treptată a sistemului de cote pentru lapte, inclusiv, în special, în privința unor majorări viitoare posibile ale cotelor sau reduceri posibile ale suprataxei
  . |
| --- | --- |

5.

înainte de
  30 iunie 2011
  Parlamentului European și Consiliului în
  privința condițiilor de eliminare treptată a sistemului de cote pentru lapte, inclusiv, în special, în privința unor majorări viitoare posibile ale cotelor sau reduceri posibile ale suprataxei
  .

| 5. | înainte de
  31 decembrie 2010
  Parlamentului European și Consiliului
  privind situația pieței laptelui. Acest raport analizează, de asemenea, eficiența sistemelor de administrare ale statelor membre în cadrul liberalizării sistemului de cote. Raportul este însoțit, dacă este necesar, de propuneri adecvate
  . |
| --- | --- |

5.

înainte de
  31 decembrie 2010
  Parlamentului European și Consiliului
  privind situația pieței laptelui. Acest raport analizează, de asemenea, eficiența sistemelor de administrare ale statelor membre în cadrul liberalizării sistemului de cote. Raportul este însoțit, dacă este necesar, de propuneri adecvate
  .

---

(1)  

  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

(2)  
  Articolele și anexele Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 trebuie adaptate în mod corespunzător.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/189

---

Sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) *

P6_TA(2008)0551

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (COM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306),

| — | având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0242/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0390/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0390/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de regulament — act de modificare


  Considerentul 1 |
| (1) | În contextul evaluării punerii în aplicare a reformei politicii agricole comune (PAC) din 2003, schimbările climatice, energiile regenerabile, gestionarea apei și biodiversitatea au fost identificate ca fiind noi provocări majore pentru agricultura europeană. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 1

(1)

În contextul evaluării punerii în aplicare a reformei politicii agricole comune (PAC) din 2003, schimbările climatice, energiile regenerabile, gestionarea apei și biodiversitatea au fost identificate ca fiind noi provocări majore pentru agricultura europeană.

| (1) | În contextul evaluării punerii în aplicare a reformei politicii agricole comune (PAC) din 2003, schimbările climatice, energiile regenerabile, gestionarea apei, biodiversitatea
  și renunțarea la cotele de lapte
  au fost identificate ca fiind noi provocări majore pentru agricultura europeană. |
| --- | --- |

(1)

În contextul evaluării punerii în aplicare a reformei politicii agricole comune (PAC) din 2003, schimbările climatice, energiile regenerabile, gestionarea apei, biodiversitatea
  și renunțarea la cotele de lapte
  au fost identificate ca fiind noi provocări majore pentru agricultura europeană.

Amendamentul 2

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 5

| (5) | Este
  important ca acțiunile referitoare la aceste priorități să fie consolidate și mai mult în programele de dezvoltare rurală aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

Este
  important ca acțiunile referitoare la aceste priorități să fie consolidate și mai mult în programele de dezvoltare rurală aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului.

| (5) | În cazul în care programele de dezvoltare rurală existente ale statelor membre nu cuprind măsurile suficiente și adecvate, așa cum se menționează în anexa II, este
  important ca acțiunile referitoare la aceste priorități să fie consolidate și mai mult în programele de dezvoltare rurală aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

În cazul în care programele de dezvoltare rurală existente ale statelor membre nu cuprind măsurile suficiente și adecvate, așa cum se menționează în anexa II, este
  important ca acțiunile referitoare la aceste priorități să fie consolidate și mai mult în programele de dezvoltare rurală aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului.

Amendamentul 3

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Sondajul Eurobarometru din 2007 intitulat „Atitudinea cetățenilor UE față de bunăstarea animalelor” arată că o mare majoritate (72 %) a cetățenilor Uniunii consideră că agricultorii ar trebui să fie remunerați pentru costurile suplimentare care pot rezulta din respectarea unor standarde mai ridicate de bunăstare a animalelor. În plus, protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor, anexat la tratatul de instituire a Comunității Europene prin Tratatul de la Amsterdam, solicită Comunității și statelor membre ca, atunci când formulează și pun în aplicare politicile agricole comunitare, să acorde o mare atenție cerințelor referitoare la bunăstarea animalelor. |
| --- | --- |

(5a)

Amendamentul 4

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Dată fiind importanța acestor priorități comunitare, ar trebui stabilită obligația statelor membre de a include în programele de dezvoltare rurală acțiuni referitoare la noile provocări. |
| --- | --- |

(6)

Dată fiind importanța acestor priorități comunitare, ar trebui stabilită obligația statelor membre de a include în programele de dezvoltare rurală acțiuni referitoare la noile provocări.

| (6) | Dată fiind importanța acestor priorități comunitare, ar trebui stabilită obligația statelor membre de a include în programele de dezvoltare rurală
  o parte mai importantă de
  acțiuni referitoare la noile provocări,
  dar numai în cazul în care statele membre nu au acordat deja suficientă importanță acestor priorități comunitare
  . |
| --- | --- |

(6)

Dată fiind importanța acestor priorități comunitare, ar trebui stabilită obligația statelor membre de a include în programele de dezvoltare rurală
  o parte mai importantă de
  acțiuni referitoare la noile provocări,
  dar numai în cazul în care statele membre nu au acordat deja suficientă importanță acestor priorități comunitare
  .

Amendamentul 5

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 7

| (7) | Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 prevede că, în vederea luării în considerare a schimbărilor majore în ce privește prioritățile comunitare în special, orientările strategice comunitare pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007 2013) adoptate prin Decizia Consiliului 2006/144/CE pot fi supuse reexaminării. În consecință, ar trebui
  stabilită o obligație generală pentru statele membre de a reexamina
  planurile de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare, pentru a pregăti contextul pentru programele care ar trebui modificate. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 prevede că, în vederea luării în considerare a schimbărilor majore în ce privește prioritățile comunitare în special, orientările strategice comunitare pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007 2013) adoptate prin Decizia Consiliului 2006/144/CE pot fi supuse reexaminării. În consecință, ar trebui
  stabilită o obligație generală pentru statele membre de a reexamina
  planurile de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare, pentru a pregăti contextul pentru programele care ar trebui modificate.

| (7) | Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 prevede că, în vederea luării în considerare a schimbărilor majore în ce privește prioritățile comunitare în special, orientările strategice comunitare pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007-2013) adoptate prin Decizia Consiliului 2006/144/CE pot fi supuse reexaminării. În consecință,
  statele membre care nu au adoptat încă măsurile potrivite
  ar trebui
  încurajate să reexamineze
  planurile de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare, pentru a pregăti contextul pentru programele care ar trebui modificate. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 prevede că, în vederea luării în considerare a schimbărilor majore în ce privește prioritățile comunitare în special, orientările strategice comunitare pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007-2013) adoptate prin Decizia Consiliului 2006/144/CE pot fi supuse reexaminării. În consecință,
  statele membre care nu au adoptat încă măsurile potrivite
  ar trebui
  încurajate să reexamineze
  planurile de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare, pentru a pregăti contextul pentru programele care ar trebui modificate.

Amendamentul 6

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 9

| (9) | Având în vedere noile obligații, cerințele în ceea ce privește conținutul programelor de dezvoltare rurală ar trebui adaptate. Ar trebui prevăzută o listă neexhaustivă de tipuri de acțiuni pentru a ajuta statele membre să identifice acțiunile relevante referitoare la noile provocări, în contextul cadrului legal pentru dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere noile obligații, cerințele în ceea ce privește conținutul programelor de dezvoltare rurală ar trebui adaptate. Ar trebui prevăzută o listă neexhaustivă de tipuri de acțiuni pentru a ajuta statele membre să identifice acțiunile relevante referitoare la noile provocări, în contextul cadrului legal pentru dezvoltare rurală.

| (9) | Având în vedere noile obligații, cerințele în ceea ce privește conținutul programelor de dezvoltare rurală ar trebui adaptate,
  atunci când este cazul
  . Ar trebui prevăzută o listă neexhaustivă de tipuri de acțiuni pentru a ajuta statele membre să identifice acțiunile relevante referitoare la noile provocări, în contextul cadrului juridic pentru dezvoltare rurală,
  listă care poate fi extinsă ulterior, în funcție de nevoile fiecărui stat membru
  . |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere noile obligații, cerințele în ceea ce privește conținutul programelor de dezvoltare rurală ar trebui adaptate,
  atunci când este cazul
  . Ar trebui prevăzută o listă neexhaustivă de tipuri de acțiuni pentru a ajuta statele membre să identifice acțiunile relevante referitoare la noile provocări, în contextul cadrului juridic pentru dezvoltare rurală,
  listă care poate fi extinsă ulterior, în funcție de nevoile fiecărui stat membru
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 9a (nou)

| (9a) | Adaptarea regulamentului (CE) nr. 1698/2005 este recomandabilă și în ceea ce privește ajutoarele pentru handicapuri naturale în regiunile montane și din alte zone cu handicap. Sistemul actual, bazat pe Regulamentul (CE) nr. 1257/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă (FEOGA) (1), a cărui aplicare a fost prelungită până în 2009, ar trebui să fie aplicat în continuare, până la sfârșitul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(9a)

Amendamentul 8

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 10

| (10) | Pentru a oferi stimulente suplimentare beneficiarilor pentru întreprinderea acțiunilor referitoare la noile priorități, ar trebui să li se ofere posibilitatea de
  a stabili cuantumuri și rate de ajutor mai mari
  pentru asemenea acțiuni. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a oferi stimulente suplimentare beneficiarilor pentru întreprinderea acțiunilor referitoare la noile priorități, ar trebui să li se ofere posibilitatea de
  a stabili cuantumuri și rate de ajutor mai mari
  pentru asemenea acțiuni.

| (10) | Pentru a oferi stimulente suplimentare beneficiarilor pentru întreprinderea acțiunilor referitoare la noile priorități, ar trebui să li se ofere posibilitatea de
  a acorda sprijin
  pentru asemenea acțiuni,
  fără cofinanțare națională suplimentară. Statele membre ar trebui să poată beneficia de aceeași opțiune în cazul transferului de inovații din cercetarea aplicată
  . |
| --- | --- |

(10)

Pentru a oferi stimulente suplimentare beneficiarilor pentru întreprinderea acțiunilor referitoare la noile priorități, ar trebui să li se ofere posibilitatea de
  a acorda sprijin
  pentru asemenea acțiuni,
  fără cofinanțare națională suplimentară. Statele membre ar trebui să poată beneficia de aceeași opțiune în cazul transferului de inovații din cercetarea aplicată
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 11

| (11) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) și articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. XXXX/XXXX al Consiliului din XX/XX/2008 [de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori] trebuie folosite resurse financiare obținute prin intermediul modulării suplimentare ca ajutor pentru dezvoltarea rurală. Ar trebui să se asigure utilizarea unui cuantum egal cu resursele financiare menționate pentru a sprijini activitățile referitoare la noile provocări. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) și articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. XXXX/XXXX al Consiliului din XX/XX/2008 [de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori] trebuie folosite resurse financiare obținute prin intermediul modulării suplimentare ca ajutor pentru dezvoltarea rurală. Ar trebui să se asigure utilizarea unui cuantum egal cu resursele financiare menționate pentru a sprijini activitățile referitoare la noile provocări.

| (11) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) și articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. XXXX/XXXX al Consiliului din XX/XX/2008 [de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori] trebuie folosite resurse financiare obținute prin intermediul modulării suplimentare,
  atunci când nu sunt deja prevăzute de acele state membre care aplică modularea opțională, în conformitate cu Regulamentul (CE) 378/2007 al Consiliului

   (2)

  , ca ajutor pentru dezvoltarea rurală. Ar trebui să se asigure utilizarea unui cuantum egal cu resursele financiare menționate pentru a sprijini atât
  activitățile
  prezente, cât și cele viitoare
  , referitoare la noile provocări,
  în conformitate cu deciziile fiecărui stat membru. Cu toate acestea, trebuie evitată descurajarea producției agricole atunci când contribuția sa la dezvoltarea rurală este vitală
  . |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) și articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. XXXX/XXXX al Consiliului din XX/XX/2008 [de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori] trebuie folosite resurse financiare obținute prin intermediul modulării suplimentare,
  atunci când nu sunt deja prevăzute de acele state membre care aplică modularea opțională, în conformitate cu Regulamentul (CE) 378/2007 al Consiliului

   (2)

  , ca ajutor pentru dezvoltarea rurală. Ar trebui să se asigure utilizarea unui cuantum egal cu resursele financiare menționate pentru a sprijini atât
  activitățile
  prezente, cât și cele viitoare
  , referitoare la noile provocări,
  în conformitate cu deciziile fiecărui stat membru. Cu toate acestea, trebuie evitată descurajarea producției agricole atunci când contribuția sa la dezvoltarea rurală este vitală
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 11a (nou)

| (11a) | Aceste acțiuni ar trebui să fie compatibile cu acțiunile finanțate din alte fonduri comunitare și în special de Fondurile Structurale (Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de Coeziune). |
| --- | --- |

(11a)

Amendamentul 11

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 12

| (12) | Dată fiind utilizarea suplimentară, specifică
  și obligatorie
  a acestor cuantumuri egale
  cu resursele financiare menționate
  , echilibrul stabilit între obiectivele ajutorului pentru dezvoltare rurală nu
  ar trebui
  să fie afectat. |
| --- | --- |

(12)

Dată fiind utilizarea suplimentară, specifică
  și obligatorie
  a acestor cuantumuri egale
  cu resursele financiare menționate
  , echilibrul stabilit între obiectivele ajutorului pentru dezvoltare rurală nu
  ar trebui
  să fie afectat.

| (12) | Dată fiind utilizarea suplimentară
  și
  specifică a acestor cuantumuri egale, echilibrul stabilit între obiectivele ajutorului pentru dezvoltare rurală nu
  trebuie
  să fie afectat;
  de aceea, atunci când se utlizează sumele aferente noilor priorități, echilibrul obiectivelor, definit la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, ar trebui asigurat
  . |
| --- | --- |

(12)

Dată fiind utilizarea suplimentară
  și
  specifică a acestor cuantumuri egale, echilibrul stabilit între obiectivele ajutorului pentru dezvoltare rurală nu
  trebuie
  să fie afectat;
  de aceea, atunci când se utlizează sumele aferente noilor priorități, echilibrul obiectivelor, definit la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, ar trebui asigurat
  .

Amendamentul 12

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 12a (nou)

| (12a) | Pentru o finanțare adecvată a programelor de dezvoltare rurală, ar trebui îmbunătățită flexibilitatea astfel încât să se permită, de asemenea, în acest sens, utilizarea resurselor neutilizate din Fondurile structurale (rubrica 1b) în cadrul aceluiași stat membru. |
| --- | --- |

(12a)

Amendamentul 28

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul –1 (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 5 — alineatul 7

| (–1) | La articolul 5, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(–1)

| (7) | Statele membre asigură conformitatea operațiunilor finanțate de FEADR cu dispozițiile tratatului și ale actelor adoptate în temeiul acestuia.
  În acest scop, toate operațiunile finanțate de FEADR sunt destinate direct agricultorilor
  . |
| --- | --- |

(7)

Statele membre asigură conformitatea operațiunilor finanțate de FEADR cu dispozițiile tratatului și ale actelor adoptate în temeiul acestuia.
  În acest scop, toate operațiunile finanțate de FEADR sunt destinate direct agricultorilor
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 12a — alineatul 1

| (1) | Fiecare stat membru
  își reexaminează
  , în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 12 alineatul (1), planul de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare prevăzute la articolul 10. |
| --- | --- |

(1)

Fiecare stat membru
  își reexaminează
  , în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 12 alineatul (1), planul de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare prevăzute la articolul 10.

| (1) | În consultare cu autoritățile regionale și locale
  , fiecare stat membru
  este invitat să-și reexamineze
  , în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 12 alineatul (1), planul de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare prevăzute la articolul 10. |
| --- | --- |

(1)

În consultare cu autoritățile regionale și locale
  , fiecare stat membru
  este invitat să-și reexamineze
  , în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 12 alineatul (1), planul de strategie națională în urma reexaminării orientărilor strategice comunitare prevăzute la articolul 10.

Amendamentul 14

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a — alineatul 1 — paragraful 1 — partea introductivă

| (1) | De
  la 1 ianuarie 2010, statele membre includ în cadrul programelor lor de dezvoltare rurală, în conformitate cu nevoile lor specifice, tipuri de activități având următoarele priorități descrise în orientările strategice comunitare și menționate în continuare și în planul de strategie națională: |
| --- | --- |

(1)

De
  la 1 ianuarie 2010, statele membre includ în cadrul programelor lor de dezvoltare rurală, în conformitate cu nevoile lor specifice, tipuri de activități având următoarele priorități descrise în orientările strategice comunitare și menționate în continuare și în planul de strategie națională:

| (1) | În cazul în care această dispoziție nu este deja prevăzută, de
  la 1 ianuarie 2010, statele membre prezintă în cadrul programelor lor de dezvoltare rurală, în conformitate cu nevoile lor specifice, tipuri de activități având următoarele priorități descrise în orientările strategice comunitare și menționate în continuare și în planul de strategie națională: |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care această dispoziție nu este deja prevăzută, de
  la 1 ianuarie 2010, statele membre prezintă în cadrul programelor lor de dezvoltare rurală, în conformitate cu nevoile lor specifice, tipuri de activități având următoarele priorități descrise în orientările strategice comunitare și menționate în continuare și în planul de strategie națională:

Amendamentul 15

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a — alineatul 1 — paragraful 1 — litera d

| (d) | biodiversitatea. |
| --- | --- |

(d)

biodiversitatea.

| (d) | conservarea și utilizarea durabilă a biodiversității. |
| --- | --- |

(d)

Amendamentul 29

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a — alineatul 1 — paragraful 1a (nou)

Toate operațiunile sunt destinate direct agricultorilor.

Amendamentul 16

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a — alineatul 1 — paragraful 2

Statele membre își pot baza alegerea pe lista indicativă de tipuri de activități incluse în anexa II la prezentul regulament și/sau pe orice alt tip de activități, cu condiția ca acestea să fie legate de prioritățile prevăzute la primul paragraf și să vizeze atingerea efectelor posibile menționate în anexa II.

În consultare cu autoritățile regionale și locale
  , statele membre își pot baza alegerea pe lista indicativă de tipuri de activități incluse în anexa II la prezentul regulament și/sau pe orice alt tip de activități,
  inclusiv din domeniul pescuitului în apele interne
  , cu condiția ca acestea să fie legate de prioritățile prevăzute la primul paragraf și să vizeze atingerea efectelor posibile menționate în anexa II.

Amendamentul 17

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a — alineatul 1 — paragraful 2a (nou)

Statele membre asigură sinergii cu acțiuni similare finanțate din alte fonduri comunitare, în special Fondurile structurale, și elaborează, atunci când este necesar, abordări integrate ale strategiilor, activităților și finanțării.

Amendamentul 18

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — alineatul 3a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16b (nou)

| (3a) | Se inserează următorul articol 16b: |
| --- | --- |

(3a)

Articolul 16b

Inovare și transfer de cunoștințe din domeniul cercetării aplicate

| (1) | Începând cu 1 ianuarie 2010, statele membre prevăd în programele lor de dezvoltare rurală, în funcție de nevoile lor specifice, tipuri de acțiuni orientate spre transferul de inovații din cercetarea aplicată spre economia rurală. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | De la 1 ianuarie 2010, pentru tipurile de acțiuni menționate la alineatul (1), ratele intensității ajutorului stabilite în anexa I pot fi majorate cu zece puncte procentuale. |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 19

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — alineatul 4a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 30

| (4a) | Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(4a)

Articolul 30

Infrastructuri aferente evoluției și adaptării sectorului agricol și forestier

Ajutorul prevăzut la articolul 20 litera (b) punctul (v) poate acoperi în special operațiunile aferente accesului la suprafețele agricole și la suprafețele împădurite, comasării și ameliorării terenurilor, furnizării de energie,
  accesului la tehnologiile informației și comunicării

  și gestionării apelor.

Amendamentul 20

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 4b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 36 — litera a — partea introductivă

| (4b) | La articolul 36 litera (a), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(4b)

| (a) | măsurile axate pe utilizarea durabilă a terenurilor agricole,

  inclusiv a suprafețelor destinate pescuitului în apele interne

  grație: |
| --- | --- |

(a)

Amendamentul 30

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 4c (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 39 — alineatul 5a (nou)

| (4c) | La articolul 39 se adaugă următorul alineat (5a): |
| --- | --- |

(4c)

| „(5a) | Se poate acorda un ajutor pentru conservarea recoltelor și animalelor care prezintă interes sub aspectul patrimoniului cultural, în cadrul unor operațiuni care nu intră sub incidența dispozițiilor adoptate în temeiul alineatelor (1)-(4).” |
| --- | --- |

„(5a)

Amendamentul 21

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 7

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69 — alineatul 5a

| (5a) | Un cuantum egal cu cuantumurile rezultate în urma aplicării modulării obligatorii în temeiul articolelor 9 alineatul (4) și 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)] va fi utilizat de statele membre în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2015 ca ajutor comunitar în cadrul programelor de dezvoltare rurală pentru activitățile
  de tipul celor prevăzute la articolul 16a din prezentul regulament, aprobate după 1 ianuarie 2010
  . |
| --- | --- |

(5a)

Un cuantum egal cu cuantumurile rezultate în urma aplicării modulării obligatorii în temeiul articolelor 9 alineatul (4) și 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)] va fi utilizat de statele membre în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2015 ca ajutor comunitar în cadrul programelor de dezvoltare rurală pentru activitățile
  de tipul celor prevăzute la articolul 16a din prezentul regulament, aprobate după 1 ianuarie 2010
  .

| (5a) | Un cuantum egal cu cuantumurile rezultate în urma aplicării modulării obligatorii în temeiul articolelor 9 alineatul (4) și 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)] va fi utilizat de statele membre în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2015 ca ajutor comunitar în cadrul programelor de dezvoltare rurală
  atât
  pentru activitățile
  prezente, cât și pentru cele viitoare referitoare la noile priorități, care decurg din deciziile fiecărui stat membru
  . |
| --- | --- |

(5a)

Un cuantum egal cu cuantumurile rezultate în urma aplicării modulării obligatorii în temeiul articolelor 9 alineatul (4) și 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) [nr. XXXX/2008 (noul Regulament privind sistemele de ajutor direct pentru agricultori)] va fi utilizat de statele membre în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2015 ca ajutor comunitar în cadrul programelor de dezvoltare rurală
  atât
  pentru activitățile
  prezente, cât și pentru cele viitoare referitoare la noile priorități, care decurg din deciziile fiecărui stat membru
  .

Amendamentul 32

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 7

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69 — alineatul 5b

| (5b) | În cazul în care la încheierea programului, cuantumul total cheltuit pe activități prevăzute la alineatul 5a din prezentul articol este mai mic decât cuantumul prevăzut la articolul 16a alineatul (3) litera (b), diferența este rambursată de statul membru bugetului comunitar până la cuantumul cu care s-au depășit alocațiile totale disponibile pentru activități altele decât cele prevăzute la articolul 16a. |
| --- | --- |

(5b)

eliminat

Amendamentul 22

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — alineatul 7a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 70 — alineatul 4b (nou)

| (7a) | La articolul 70 se adaugă următorul alineat (4b): |
| --- | --- |

(7a)

| „(4b) | Fără a aduce atingere plafoanelor stabilite la alineatul (3), o sumă egală cu valoarea fondurilor care rezultă din aplicarea modulării obligatorii în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) și articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. XXXX/2008 [noul regulament privind schemele de sprijin direct] poate fi folosită fără o cofinanțare națională suplimentară.” |
| --- | --- |

„(4b)

Amendamentul 23

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 9a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 93

| (9a) | Articolul 93 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(9a)

Articolul 93

Abrogare

[...] Regulamentul (CE) nr. 1257/1999 se abrogă de la 1 ianuarie 2007, cu excepția articolului 13 litera (a), a articolului 14 alineatul (1), a articolului 14 alineatul (2) primele două liniuțe, a articolului 15, a articolelor 17-20, a articolului 51 alineatul (3) și a articolului 55 alineatul (4) și a părții din anexa I care precizează cuantumurile stabilite în temeiul articolului 15 alineatul (3). [...]

Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

Regulamentul (CE) nr. 1257/1999 se aplică în continuare acțiunilor pe care Comisia le aprobă în temeiul regulamentului menționat înainte de 1 ianuarie 2007. [...]

Amendamentul 24

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — punctul 10 — litera aa (nouă)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Anexă — tabel — rândul 1

| (aa) | Rândul 1 se înlocuiește cu următoarele: |
| --- | --- |

(aa)

| 22 alineatul (2) | Ajutor de instalare
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22 alineatul (2)

Ajutor de instalare
   (3)

75 000

Amendamentul 25

Propunere de regulament — act de modificare

Anexă

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Anexa II — Prioritate: energiile regenerabile — rândul 4b (nou)

| Producția și utilizarea energiei solare, eoliene, geotermice și cogenerarea căldurii | Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole




  Articolul 53: diversificarea activităților neagricole




  Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri




  Articolul 56: servicii de bază pentru economie și pentru populația rurală | Substituirea combustibililor fosili |
| --- | --- | --- |

Producția și utilizarea energiei solare, eoliene, geotermice și cogenerarea căldurii

Articolul 26: modernizarea exploatațiilor agricole

Articolul 53: diversificarea activităților neagricole

Articolul 54: ajutor pentru crearea și dezvoltarea de afaceri

Articolul 56: servicii de bază pentru economie și pentru populația rurală

Substituirea combustibililor fosili

Amendamentul 26

Propunere de regulament — act de modificare

Anexă

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Anexa II — Prioritate: gestionarea apei — rândul 1a (nou)

| Gestionarea riscurilor de inundații | Articolul 39: plăți pentru agromediu




  Articolul 41: investiții neproductive | Îmbunătățirea capacității de gestionare a apelor în caz de inundații |
| --- | --- | --- |

Gestionarea riscurilor de inundații

Articolul 39: plăți pentru agromediu

Articolul 41: investiții neproductive

Îmbunătățirea capacității de gestionare a apelor în caz de inundații

Amendamentul 27

Propunere de regulament — act de modificare

Anexă

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Anexa II — Nouă prioritate

| Prioritate: renunțarea la cotele de lapte |
| --- |
| Tipuri de acțiuni | Măsuri | Efecte posibile |
| Modernizare și producție orientate spre piață | Program multianual de renunțare la cotele de lapte | Creșterea competitivității |

Prioritate: renunțarea la cotele de lapte

Tipuri de acțiuni

Măsuri

Efecte posibile

Modernizare și producție orientate spre piață

Program multianual de renunțare la cotele de lapte

Creșterea competitivității

---

(1)  

  JO L 160, 26.6.1999, p. 80.

(2)  
  Regulamentul (CE) nr. 378/2007 al Consiliului din 27 martie 2007 de stabilire a normelor pentru modularea voluntară a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori (JO L 95, 5.4.2007, p. 1).

(3)  Ajutorul de instalare se poate acorda sub forma unei prime unice al cărei cuantum nu depășește
  50 000 EUR
  sau sub forma unei bonificații a dobânzilor a căror valoare capitalizată nu depășește
  50 000 EUR
  . Atunci când cele două forme de ajutor sunt combinate, cuantumul total nu depășește
  75 000 EUR
  .

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/199

---

Orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltarea rurală (2007-2013) *

P6_TA(2008)0552

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2006/144/CE privind orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltarea rurală (perioada de programare 2007-2013) (COM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0306),

| — | având în vedere Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6- 0239/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6- 0239/2008),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0377/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0377/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de decizie — act de modificare


  Anexă — punctul 2


  Decizia 2006/144/CE


  Anexă — partea 3 — punctul 3.4a — litera i |
| (i) | În special, ajutorul pentru investiții, prevăzut în cadrul axei 1, poate fi îndreptat spre achiziționarea de mașini și echipamente care să contribuie la economisirea de energie, apă și alte resurse, precum și în direcția producției de energie regenerabilă pentru uzul exploatațiilor agricole. În lanțul agroalimentar și în sectorul forestier ajutorul pentru investiții ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor metode inovatoare și mai durabile
  de prelucrare a biocombustibilului
  . |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de decizie — act de modificare

Anexă — punctul 2

Decizia 2006/144/CE

Anexă — partea 3 — punctul 3.4a — litera i

(i)

În special, ajutorul pentru investiții, prevăzut în cadrul axei 1, poate fi îndreptat spre achiziționarea de mașini și echipamente care să contribuie la economisirea de energie, apă și alte resurse, precum și în direcția producției de energie regenerabilă pentru uzul exploatațiilor agricole. În lanțul agroalimentar și în sectorul forestier ajutorul pentru investiții ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor metode inovatoare și mai durabile
  de prelucrare a biocombustibilului
  .

| (i) | În special, ajutorul pentru investiții, prevăzut în cadrul axei 1, poate fi îndreptat spre achiziționarea de mașini și echipamente care să contribuie la economisirea de energie, apă și alte resurse, precum și în direcția producției de energie regenerabilă pentru uzul exploatațiilor agricole. În lanțul agroalimentar și în sectorul forestier ajutorul pentru investiții ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor metode inovatoare și mai durabile
  pentru înlocuirea combustibililor fosili și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, inclusiv prin dezvoltarea unor agrocombustibili de a doua generație
  ,
  cu obligația de a garanta, totodată, că producția de alimente nu este redusă ca urmare a acestor măsuri și că bilanțul energetic al respectivei exploatații agricole este, în ansamblu, ameliorat
  . |
| --- | --- |

(i)

În special, ajutorul pentru investiții, prevăzut în cadrul axei 1, poate fi îndreptat spre achiziționarea de mașini și echipamente care să contribuie la economisirea de energie, apă și alte resurse, precum și în direcția producției de energie regenerabilă pentru uzul exploatațiilor agricole. În lanțul agroalimentar și în sectorul forestier ajutorul pentru investiții ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor metode inovatoare și mai durabile
  pentru înlocuirea combustibililor fosili și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, inclusiv prin dezvoltarea unor agrocombustibili de a doua generație
  ,
  cu obligația de a garanta, totodată, că producția de alimente nu este redusă ca urmare a acestor măsuri și că bilanțul energetic al respectivei exploatații agricole este, în ansamblu, ameliorat
  .

---

Joi, 20 noiembrie 2008

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/201

---

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ***I

P6_TA(2008)0553

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0244),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 280 alineatul (4) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 280 alineatul (4) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0228/2006),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi nr. 7/2006 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi nr. 7/2006 (1),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6–0394/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6–0394/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

3.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 8, 12.1.2007, p. 1.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 280,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Curții de Conturi (1),

║

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | Parlamentul European a invitat Comisia să procedeze fără întârziere la o consolidare a textelor juridice privind investigațiile administrative comunitare. Această consolidare vizează ameliorarea eficacității Oficiului European de Luptă Antifraudă („Oficiul”), precum și clarificarea cadrului juridic al misiunii acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Parlamentul European a invitat Comisia să procedeze fără întârziere la o consolidare a textelor juridice privind investigațiile administrative comunitare. Această consolidare vizează ameliorarea eficacității Oficiului European de Luptă Antifraudă („Oficiul”), precum și clarificarea cadrului juridic al misiunii acestuia.

| (2) | Este necesar să se asigure faptul că personalul Oficiului își poate îndeplini misiunea în condiții de independență deplină. În acest scop, se impune aplicarea unui mod de gestionare a resurselor umane adaptat necesităților operaționale ale Oficiului: ar trebui să se găsească un echilibru mai bun între personalul temporar și personalul permanent. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar să se asigure faptul că personalul Oficiului își poate îndeplini misiunea în condiții de independență deplină. În acest scop, se impune aplicarea unui mod de gestionare a resurselor umane adaptat necesităților operaționale ale Oficiului: ar trebui să se găsească un echilibru mai bun între personalul temporar și personalul permanent.

| (3) | Amintind responsabilitatea fiecărui serviciu al Comisiei și a celorlalte instituții, organisme, birouri și agenții ale Uniunii Europene și ale Comunităților Europene (denumite, în continuare instituții, organisme, birouri și agenții) în ceea ce privește protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene și recunoscând importanța aspectelor legate de acțiunea de prevenire în definirea unei politici europene în acest domeniu, inclusiv a combaterii fraudei și a corupției, mandatul Oficiului ar trebui extins pentru a cuprinde aceste aspecte. Elaborarea măsurilor legislative și administrative la nivel european ar trebui să se bazeze pe practica operațională a Oficiului în acest domeniu. |
| --- | --- |

(3)

Amintind responsabilitatea fiecărui serviciu al Comisiei și a celorlalte instituții, organisme, birouri și agenții ale Uniunii Europene și ale Comunităților Europene (denumite, în continuare instituții, organisme, birouri și agenții) în ceea ce privește protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene și recunoscând importanța aspectelor legate de acțiunea de prevenire în definirea unei politici europene în acest domeniu, inclusiv a combaterii fraudei și a corupției, mandatul Oficiului ar trebui extins pentru a cuprinde aceste aspecte. Elaborarea măsurilor legislative și administrative la nivel european ar trebui să se bazeze pe practica operațională a Oficiului în acest domeniu.

| (4) | Având în vedere importanța cuantumului fondurilor comunitare alocate în sectorul ajutorului extern, numărul de investigații efectuate de Oficiu în acest sector, precum și cooperarea internațională în desfășurarea investigațiilor, ar trebui să se stabilească un temei juridic care să permită Comisiei să garanteze participarea autorităților competente din țările terțe, precum și a organizațiilor internaționale în îndeplinirea misiunii Oficiului. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere importanța cuantumului fondurilor comunitare alocate în sectorul ajutorului extern, numărul de investigații efectuate de Oficiu în acest sector, precum și cooperarea internațională în desfășurarea investigațiilor, ar trebui să se stabilească un temei juridic care să permită Comisiei să garanteze participarea autorităților competente din țările terțe, precum și a organizațiilor internaționale în îndeplinirea misiunii Oficiului.

| (5) | Ar trebui să se prevadă norme clare care să confirme că Oficiul ║are prioritate la realizarea investigațiilor interne dar, în același timp, să instituie mecanisme care să permită instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor să preia rapid investigațiile în cazurile în care OLAF decide să nu intervină. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui să se prevadă norme clare care să confirme că Oficiul ║are prioritate la realizarea investigațiilor interne dar, în același timp, să instituie mecanisme care să permită instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor să preia rapid investigațiile în cazurile în care OLAF decide să nu intervină.

| (6) | Trebuie să se specifice faptul că decizia de a deschide o investigație rămâne la latitudinea Oficiului, care poate decide să nu deschidă o investigație în cazurile care sunt mai puțin importante sau care nu se încadrează în prioritățile de investigare stabilite anual de către Oficiu. Investigațiile interne asupra unor astfel de cazuri ar trebui gestionate de către instituții, iar investigațiile externe de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu normele aplicabile în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(6)

Trebuie să se specifice faptul că decizia de a deschide o investigație rămâne la latitudinea Oficiului, care poate decide să nu deschidă o investigație în cazurile care sunt mai puțin importante sau care nu se încadrează în prioritățile de investigare stabilite anual de către Oficiu. Investigațiile interne asupra unor astfel de cazuri ar trebui gestionate de către instituții, iar investigațiile externe de către autoritățile naționale competente, în conformitate cu normele aplicabile în fiecare stat membru.

| (7) | (7) Este necesar să se verifice, în cel mai scurt timp posibil, acuratețea informațiilor transmise de Oficiu în cadrul misiunii sale. Ar trebui astfel să se precizeze că instituțiile, organismele, birourile și agențiile oferă Oficiului acces automat și imediat la bazele de date de gestionare a fondurilor comunitare și la orice altă bază de date și informații relevante. |
| --- | --- |

(7)

(7) Este necesar să se verifice, în cel mai scurt timp posibil, acuratețea informațiilor transmise de Oficiu în cadrul misiunii sale. Ar trebui astfel să se precizeze că instituțiile, organismele, birourile și agențiile oferă Oficiului acces automat și imediat la bazele de date de gestionare a fondurilor comunitare și la orice altă bază de date și informații relevante.

| (8) | Ar trebuie instituită o obligație precisă pentru Oficiu de a informa instituțiile, organismele, birourile și agențiile în timp util asupra investigațiilor în curs în cazul în care un membru, un director, un funcționar sau un alt agent sau membru al personalului este implicat personal în faptele supuse investigației sau în cazul în care, pentru protejarea intereselor Uniunii, pot fi necesare măsuri administrative. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebuie instituită o obligație precisă pentru Oficiu de a informa instituțiile, organismele, birourile și agențiile în timp util asupra investigațiilor în curs în cazul în care un membru, un director, un funcționar sau un alt agent sau membru al personalului este implicat personal în faptele supuse investigației sau în cazul în care, pentru protejarea intereselor Uniunii, pot fi necesare măsuri administrative.

| (9) | Pentru a eficientiza activitatea de investigare a Oficiului și în lumina evaluării de către instituții a activităților sale, în special a raportului de evaluare al Comisiei din aprilie 2003 și a raportului special nr. 1/2005 al Curții de Conturi privind gestionarea Oficiului (3), anumite aspecte ar trebui să fie clarificate, iar anumite măsuri pe care Oficiul le poate lua în cursul investigațiilor sale ar trebui să fie îmbunătățite. Prin urmare, Oficiului ar trebui să i se atribuie competența de a efectua inspecțiile și controalele prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (4) în cadrul investigațiilor interne și în cazurile de fraudă privind contractele de finanțare comunitară și ar trebui să i se asigure accesul la informațiile deținute de instituții, organisme, birouri și agenții în legătură cu investigațiile externe. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a eficientiza activitatea de investigare a Oficiului și în lumina evaluării de către instituții a activităților sale, în special a raportului de evaluare al Comisiei din aprilie 2003 și a raportului special nr. 1/2005 al Curții de Conturi privind gestionarea Oficiului (3), anumite aspecte ar trebui să fie clarificate, iar anumite măsuri pe care Oficiul le poate lua în cursul investigațiilor sale ar trebui să fie îmbunătățite. Prin urmare, Oficiului ar trebui să i se atribuie competența de a efectua inspecțiile și controalele prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (4) în cadrul investigațiilor interne și în cazurile de fraudă privind contractele de finanțare comunitară și ar trebui să i se asigure accesul la informațiile deținute de instituții, organisme, birouri și agenții în legătură cu investigațiile externe.

| (10) | Practica operațională a Oficiului depinde în mare măsură de cooperarea cu statele membre. Este necesar ca statele membre să identifice, pentru Oficiu, autoritățile lor competente care pot oferi personalului Oficiului asistența necesară în exercitarea funcțiilor lor, în special în cazurile în care un stat membru nu a înființat un serviciu specializat cu misiunea de a coordona pe plan național lupta împotriva fraudei comunitare. |
| --- | --- |

(10)

Practica operațională a Oficiului depinde în mare măsură de cooperarea cu statele membre. Este necesar ca statele membre să identifice, pentru Oficiu, autoritățile lor competente care pot oferi personalului Oficiului asistența necesară în exercitarea funcțiilor lor, în special în cazurile în care un stat membru nu a înființat un serviciu specializat cu misiunea de a coordona pe plan național lupta împotriva fraudei comunitare.

| (11) | În scopul îmbunătățirii cadrului operațional, juridic și administrativ al luptei antifraudă, este necesar ca Oficiul să fie informat cu privire la acțiunile întreprinse în urma investigațiilor sale. Este important, de asemenea, să se impună autorităților competente din statele membre, precum și instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor și, în ceea ce privește autoritățile din țările terțe și organizațiile internaționale, prin intermediul participării Comisiei, obligația de a prezenta Oficiului în mod periodic un raport privind progresele realizate în ceea ce privește acțiunile întreprinse în urma raportului final al investigației realizat de Oficiu. |
| --- | --- |

(11)

În scopul îmbunătățirii cadrului operațional, juridic și administrativ al luptei antifraudă, este necesar ca Oficiul să fie informat cu privire la acțiunile întreprinse în urma investigațiilor sale. Este important, de asemenea, să se impună autorităților competente din statele membre, precum și instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor și, în ceea ce privește autoritățile din țările terțe și organizațiile internaționale, prin intermediul participării Comisiei, obligația de a prezenta Oficiului în mod periodic un raport privind progresele realizate în ceea ce privește acțiunile întreprinse în urma raportului final al investigației realizat de Oficiu.

| (12) | Având în vedere interesul major de consolidare a cooperării dintre Oficiu, Oficiul European de Poliție (Europol) și Unitatea Europeană de Cooperare Judiciară (Eurojust), este necesară introducerea unui temei juridic care să permită Oficiului să încheie acorduri cu cele două agenții. Pentru a valorifica competențele Eurojust, ale Oficiului și ale autorităților competente din statele membre în ceea ce privește faptele care ar putea conduce la o urmărire penală, Oficiul are obligația de a informa Eurojust în presupusele cazuri de activități ilegale care aduc atingere intereselor financiare ale Comunităților Europene și care se dovedesc a fi infracțiuni grave care implică cel puțin două state membre. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere interesul major de consolidare a cooperării dintre Oficiu, Oficiul European de Poliție (Europol) și Unitatea Europeană de Cooperare Judiciară (Eurojust), este necesară introducerea unui temei juridic care să permită Oficiului să încheie acorduri cu cele două agenții. Pentru a valorifica competențele Eurojust, ale Oficiului și ale autorităților competente din statele membre în ceea ce privește faptele care ar putea conduce la o urmărire penală, Oficiul are obligația de a informa Eurojust în presupusele cazuri de activități ilegale care aduc atingere intereselor financiare ale Comunităților Europene și care se dovedesc a fi infracțiuni grave care implică cel puțin două state membre.

| (13) | Pentru asigurarea certitudinii juridice, este necesar
  să se codifice prin prezentul regulament
  garanțiile procedurale
  fundamentale
  , aplicabile în cadrul investigațiilor interne sau externe realizate de către Oficiu. Acest lucru nu afectează orice protecție mai extinsă care ar putea decurge din dispozițiile tratatelor,
  inclusiv ale Protocolului privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ale Statutului deputaților în Parlamentul European
  , ale Statutului funcționarilor Comunităților Europene (denumit, în continuare„statutul”) și din orice alte dispoziții naționale relevante. |
| --- | --- |

(13)

Pentru asigurarea certitudinii juridice, este necesar
  să se codifice prin prezentul regulament
  garanțiile procedurale
  fundamentale
  , aplicabile în cadrul investigațiilor interne sau externe realizate de către Oficiu. Acest lucru nu afectează orice protecție mai extinsă care ar putea decurge din dispozițiile tratatelor,
  inclusiv ale Protocolului privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ale Statutului deputaților în Parlamentul European
  , ale Statutului funcționarilor Comunităților Europene (denumit, în continuare„statutul”) și din orice alte dispoziții naționale relevante.

| (14) | Garanțiile procedurale și drepturile legitime ale persoanelor supuse unei investigații sunt respectate și puse în practică fără a aplica, în această privință, un tratament diferit în funcție de diversele tipuri de investigații efectuate de Oficiu. |
| --- | --- |

(14)

Garanțiile procedurale și drepturile legitime ale persoanelor supuse unei investigații sunt respectate și puse în practică fără a aplica, în această privință, un tratament diferit în funcție de diversele tipuri de investigații efectuate de Oficiu.

| (15) | Pentru a garanta o cât mai mare transparență a activităților operaționale ale Oficiului, în special în ceea ce privește principiile care guvernează procedurile de investigație, drepturile legitime ale persoanelor implicate și garanțiile procedurale, dispozițiile privind protecția datelor, politica de comunicare a informațiilor privind anumite aspecte ale activității operaționale a Oficiului, controlul legalității acțiunilor întreprinse în cursul investigațiilor și căile de atac aflate la dispoziția persoanelor vizate, ar trebui să se prevadă un temei juridic care să permită Oficiului să adopte un cod de procedură al investigațiilor OLAF. Codul ar trebui publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a garanta o cât mai mare transparență a activităților operaționale ale Oficiului, în special în ceea ce privește principiile care guvernează procedurile de investigație, drepturile legitime ale persoanelor implicate și garanțiile procedurale, dispozițiile privind protecția datelor, politica de comunicare a informațiilor privind anumite aspecte ale activității operaționale a Oficiului, controlul legalității acțiunilor întreprinse în cursul investigațiilor și căile de atac aflate la dispoziția persoanelor vizate, ar trebui să se prevadă un temei juridic care să permită Oficiului să adopte un cod de procedură al investigațiilor OLAF. Codul ar trebui publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (16) | Pentru a garanta respectarea garanțiilor procedurale în cursul investigației, este necesar să se asigure o funcție de control al legalității în cadrul Oficiului. Controlul legalității intervine în special înainte de deschiderea și de încheierea unei investigații și înainte de fiecare transmitere de informații autorităților competente ale statelor membre. Acesta este efectuat de experți în drept, care pot exercita o funcție judiciară într-un stat membru și care sunt în exercițiu în cadrul Oficiului. Directorul general al Oficiului solicită avizul acestor experți și în cadrul Consiliului executiv pentru investigații și operațiuni (denumit, în continuare, „consiliul executiv”). |
| --- | --- |

(16)

Pentru a garanta respectarea garanțiilor procedurale în cursul investigației, este necesar să se asigure o funcție de control al legalității în cadrul Oficiului. Controlul legalității intervine în special înainte de deschiderea și de încheierea unei investigații și înainte de fiecare transmitere de informații autorităților competente ale statelor membre. Acesta este efectuat de experți în drept, care pot exercita o funcție judiciară într-un stat membru și care sunt în exercițiu în cadrul Oficiului. Directorul general al Oficiului solicită avizul acestor experți și în cadrul Consiliului executiv pentru investigații și operațiuni (denumit, în continuare, „consiliul executiv”).

| (17) | Pentru a consolida protecția drepturilor individuale ale persoanelor supuse unor investigații și fără a aduce atingere articolului 90a din statut și competențelor Curții de Justiție a Comunităților Europene prevăzute în tratat, o persoană implicată personal trebuie să aibă dreptul, în ultima etapă a unei investigații, să i se transmită concluziile și recomandările din raportul final al investigației.▐ |
| --- | --- |

(17)

Pentru a consolida protecția drepturilor individuale ale persoanelor supuse unor investigații și fără a aduce atingere articolului 90a din statut și competențelor Curții de Justiție a Comunităților Europene prevăzute în tratat, o persoană implicată personal trebuie să aibă dreptul, în ultima etapă a unei investigații, să i se transmită concluziile și recomandările din raportul final al investigației.▐

| (18) | Pentru a asigura o mai mare transparență, este necesar să se asigure un nivel adecvat de informare a informatorilor, care trebuie să fie informați asupra deciziei inițiale de a se deschide sau nu o investigație și, la cererea lor expresă, asupra rezultatelor acțiunilor întreprinse pe baza informațiilor furnizate. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a asigura o mai mare transparență, este necesar să se asigure un nivel adecvat de informare a informatorilor, care trebuie să fie informați asupra deciziei inițiale de a se deschide sau nu o investigație și, la cererea lor expresă, asupra rezultatelor acțiunilor întreprinse pe baza informațiilor furnizate.

| (19) | Pentru a asigura o informare obiectivă a contribuabililor europeni și pentru a garanta libertatea presei, toate organismele Uniunii Europene care participă la activitatea de investigare ar trebui să respecte principiul protecției surselor jurnalistice, în conformitate cu legislația națională. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | Experiența bazată pe practica operațională a demonstrat că ar fi util să se permită directorului general al Oficiului să delege exercitarea unora dintre funcțiile sale unuia sau mai multor membri ai personalului Oficiului, printr-un document scris, care să specifice condițiile și limitele aplicabile delegării. |
| --- | --- |

(20)

Experiența bazată pe practica operațională a demonstrat că ar fi util să se permită directorului general al Oficiului să delege exercitarea unora dintre funcțiile sale unuia sau mai multor membri ai personalului Oficiului, printr-un document scris, care să specifice condițiile și limitele aplicabile delegării.

| (21) | Respectarea drepturilor fundamentale ale persoanelor supuse unei investigații ar trebui să fie garantată în orice moment, în special în procesul de comunicare a informațiilor. Ar trebui să fie clarificate principiile de bază ale politicii de comunicare a Oficiului. Comunicarea informațiilor privind investigațiile efectuate de Oficiu Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi, fie în mod bilateral, fie în cadrul procedurii de concertare, ar trebui să se efectueze cu respectarea confidențialității investigațiilor, a drepturilor legitime ale persoanelor vizate și, după caz, a dispozițiilor naționale aplicabile procedurilor judiciare. Este necesar să se introducă un temei juridic care să permită Oficiului să încheie acorduri cu instituțiile vizate care să se aplice procesului de transmitere a informațiilor. Directorul general al Oficiului ar trebui să se asigure că procesul de comunicare a informațiilor către public respectă principiile neutralității și imparțialității. Codul de procedură al investigațiilor OLAF ar trebui să precizeze consecințele unei divulgări neautorizate de informații. |
| --- | --- |

(21)

Respectarea drepturilor fundamentale ale persoanelor supuse unei investigații ar trebui să fie garantată în orice moment, în special în procesul de comunicare a informațiilor. Ar trebui să fie clarificate principiile de bază ale politicii de comunicare a Oficiului. Comunicarea informațiilor privind investigațiile efectuate de Oficiu Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi, fie în mod bilateral, fie în cadrul procedurii de concertare, ar trebui să se efectueze cu respectarea confidențialității investigațiilor, a drepturilor legitime ale persoanelor vizate și, după caz, a dispozițiilor naționale aplicabile procedurilor judiciare. Este necesar să se introducă un temei juridic care să permită Oficiului să încheie acorduri cu instituțiile vizate care să se aplice procesului de transmitere a informațiilor. Directorul general al Oficiului ar trebui să se asigure că procesul de comunicare a informațiilor către public respectă principiile neutralității și imparțialității. Codul de procedură al investigațiilor OLAF ar trebui să precizeze consecințele unei divulgări neautorizate de informații.

| (22) | Ar trebui
  consolidat rolul
  Comitetului de supraveghere

  și revizuite criteriile și procedura de numire a membrilor acestuia. În momentul selecționării acestora, candidații trebuie să exercite înalte funcții judiciare sau de investigație, sau funcții comparabile. Aceștia sunt numiți pentru un mandat de cinci ani, care nu poate fi reînnoit. Pentru a păstra competențele în cadrul Comitetului de supraveghere, este necesar să se prevadă numirea anumitor membri ai acestuia în mod eșalonat
  . |
| --- | --- |

(22)

Ar trebui
  consolidat rolul
  Comitetului de supraveghere

  și revizuite criteriile și procedura de numire a membrilor acestuia. În momentul selecționării acestora, candidații trebuie să exercite înalte funcții judiciare sau de investigație, sau funcții comparabile. Aceștia sunt numiți pentru un mandat de cinci ani, care nu poate fi reînnoit. Pentru a păstra competențele în cadrul Comitetului de supraveghere, este necesar să se prevadă numirea anumitor membri ai acestuia în mod eșalonat
  .

| (23) | Este adecvat să se extindă și să se consolideze sarcinile Comitetului de supraveghere care decurg din mandatul acestuia și să se garanteze independența Oficiului în funcția sa de investigație. Comitetul de supraveghere ar trebui să monitorizeze evoluția garanțiilor procedurale și durata investigațiilor. Acesta ar trebui să fie informat cu privire la investigațiile mai lungi de 12 luni și să emită avize destinate directorului general al Oficiului și, după caz, instituțiilor cu privire la investigațiile care nu sunt încheiate în termen de 18 de luni. Ar trebui precizat că acest Comitet de supraveghere nu intervine în desfășurarea investigațiilor în curs. |
| --- | --- |

(23)

Este adecvat să se extindă și să se consolideze sarcinile Comitetului de supraveghere care decurg din mandatul acestuia și să se garanteze independența Oficiului în funcția sa de investigație. Comitetul de supraveghere ar trebui să monitorizeze evoluția garanțiilor procedurale și durata investigațiilor. Acesta ar trebui să fie informat cu privire la investigațiile mai lungi de 12 luni și să emită avize destinate directorului general al Oficiului și, după caz, instituțiilor cu privire la investigațiile care nu sunt încheiate în termen de 18 de luni. Ar trebui precizat că acest Comitet de supraveghere nu intervine în desfășurarea investigațiilor în curs.

| (24) | Este necesar să se evalueze cadrul juridic, instituțional și operațional al luptei antifraudă, al luptei împotriva corupției și a oricărei activități desfășurate în detrimentul intereselor financiare ale Comunităților Europene. Pentru realizarea acestui lucru, instituțiile ar trebui invitate să-și coordoneze acțiunile și să promoveze reflecția asupra aspectelor importante ale strategiei europene de combatere a fraudei. Ar trebui stabilită o procedură de concertare între Parlamentul European, Consiliu și Comisie. Aceasta ar trebui să se concentreze asupra anumitor elemente ale cooperării în acest domeniu dintre Oficiu și statele membre, instituțiile Uniunii Europene, precum și asupra relațiilor cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, asupra politicii de investigație a Oficiului și asupra rapoartelor și analizelor Comitetului de supraveghere. Directorul general al Oficiului și președintele Comitetului de supraveghere ar trebui să participe la procedura de concertare, care ar trebui să aibă loc cel puțin o dată pe an. |
| --- | --- |

(24)

Este necesar să se evalueze cadrul juridic, instituțional și operațional al luptei antifraudă, al luptei împotriva corupției și a oricărei activități desfășurate în detrimentul intereselor financiare ale Comunităților Europene. Pentru realizarea acestui lucru, instituțiile ar trebui invitate să-și coordoneze acțiunile și să promoveze reflecția asupra aspectelor importante ale strategiei europene de combatere a fraudei. Ar trebui stabilită o procedură de concertare între Parlamentul European, Consiliu și Comisie. Aceasta ar trebui să se concentreze asupra anumitor elemente ale cooperării în acest domeniu dintre Oficiu și statele membre, instituțiile Uniunii Europene, precum și asupra relațiilor cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, asupra politicii de investigație a Oficiului și asupra rapoartelor și analizelor Comitetului de supraveghere. Directorul general al Oficiului și președintele Comitetului de supraveghere ar trebui să participe la procedura de concertare, care ar trebui să aibă loc cel puțin o dată pe an.

| (25) | Pentru a permite Comitetului de supraveghere să își îndeplinească misiunea în mod eficace, în condiții de independență deplină și în mod performant, este esențial ca Oficiul să asigure toate condițiile necesare pentru ca secretariatul Comitetului de supraveghere să acționeze în mod independent, sub controlul exclusiv al președintelui comitetului și al membrilor acestuia. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a permite Comitetului de supraveghere să își îndeplinească misiunea în mod eficace, în condiții de independență deplină și în mod performant, este esențial ca Oficiul să asigure toate condițiile necesare pentru ca secretariatul Comitetului de supraveghere să acționeze în mod independent, sub controlul exclusiv al președintelui comitetului și al membrilor acestuia.

| (26) | Pentru a consolida deplina independență în funcționarea Oficiului, directorul general al Oficiului ar trebui să fie numit pentru un mandat de
  cinci
  ani, ▐ reînnoibil
  o singură dată. În momentul selecției, candidații ar trebui să exercite sau să fi exercitat o înaltă funcție judiciară sau o funcție executivă de investigație și să posede experiență profesională operațională de cel puțin zece ani într-un post de conducere cu un grad înalt de responsabilitate. O parte semnificativă a acestei experiențe profesionale ar trebui să fi fost dobândită în domeniul luptei împotriva fraudei naționale și/sau comunitare. Procedura de numire nu ar trebui să depășească nouă luni. Directorul general al Oficiului este desemnat de comun acord de Parlamentul European și Consiliu și este numit în funcție de Comisie
  . |
| --- | --- |

(26)

Pentru a consolida deplina independență în funcționarea Oficiului, directorul general al Oficiului ar trebui să fie numit pentru un mandat de
  cinci
  ani, ▐ reînnoibil
  o singură dată. În momentul selecției, candidații ar trebui să exercite sau să fi exercitat o înaltă funcție judiciară sau o funcție executivă de investigație și să posede experiență profesională operațională de cel puțin zece ani într-un post de conducere cu un grad înalt de responsabilitate. O parte semnificativă a acestei experiențe profesionale ar trebui să fi fost dobândită în domeniul luptei împotriva fraudei naționale și/sau comunitare. Procedura de numire nu ar trebui să depășească nouă luni. Directorul general al Oficiului este desemnat de comun acord de Parlamentul European și Consiliu și este numit în funcție de Comisie
  .

| (27) | Având în vedere caracterul sensibil al postului său, este necesar să se prevadă obligația directorului general al Oficiului de a informa Comisia în cazul în care acesta are intenția de a exercita o nouă activitate profesională în termen de doi ani de la ieșirea sa din funcție, în conformitate cu articolul 16 din statut. Această informație figurează în raportul anual privind lupta împotriva fraudei redactat de către Comisie. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere caracterul sensibil al postului său, este necesar să se prevadă obligația directorului general al Oficiului de a informa Comisia în cazul în care acesta are intenția de a exercita o nouă activitate profesională în termen de doi ani de la ieșirea sa din funcție, în conformitate cu articolul 16 din statut. Această informație figurează în raportul anual privind lupta împotriva fraudei redactat de către Comisie.

| (28) | Pentru a asigura respectarea garanțiilor procedurale, ▐ ar trebui
  să se ofere posibilitatea oricărei persoane vizate de o investigație realizată de Oficiu să depună plângere pe lângă Comitetul de supraveghere. Plângerile sunt tratate de un consilier revizor, care acționează în condiții de deplină independență și care este numit de directorul general al Oficiului la propunerea Comitetului de supraveghere. Consilierul revizor elaborează un aviz în termen de 30 de zile lucrătoare și îl comunică reclamantului, directorului general al Oficiului și Comitetului de supraveghere
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Aplicarea prezentului regulament ar trebui să se evalueze după o perioadă de patru ani. Comisia ar trebui să prezinte un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit de un aviz al Comitetului de supraveghere. În urma acestei evaluări, prezentul regulament ar trebui să poată fi revizuit. În orice caz, prezentul regulament ar trebui să fie revizuit după înființarea unui parchet european. |
| --- | --- |

(29)

Aplicarea prezentului regulament ar trebui să se evalueze după o perioadă de patru ani. Comisia ar trebui să prezinte un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit de un aviz al Comitetului de supraveghere. În urma acestei evaluări, prezentul regulament ar trebui să poată fi revizuit. În orice caz, prezentul regulament ar trebui să fie revizuit după înființarea unui parchet european.

| (30) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1073/1999
   (5) ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(30)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1073/1999
   (5) ar trebui modificat în consecință.

| (31) | Prin prezentul regulament, cursul acțiunilor care pot fi întreprinse de Oficiu în cadrul investigațiilor externe sunt clarificate și consolidate doar pentru aspecte izolate în privința cărora sistemul existent este deficitar din punct de vedere legal și doar în cazurile în care acțiuni mai eficiente ale Oficiului pot asigura desfășurarea unor investigații externe fiabile, care să poată fi utilizate de către autoritățile din statele membre. În plus, garanțiile procedurale ar trebui să fie extinse la investigațiile externe astfel încât să se asigure un cadrul legal uniform pentru toate investigațiile desfășurate de Oficiu. Prezentul regulament respectă de deplin principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(31)

Prin prezentul regulament, cursul acțiunilor care pot fi întreprinse de Oficiu în cadrul investigațiilor externe sunt clarificate și consolidate doar pentru aspecte izolate în privința cărora sistemul existent este deficitar din punct de vedere legal și doar în cazurile în care acțiuni mai eficiente ale Oficiului pot asigura desfășurarea unor investigații externe fiabile, care să poată fi utilizate de către autoritățile din statele membre. În plus, garanțiile procedurale ar trebui să fie extinse la investigațiile externe astfel încât să se asigure un cadrul legal uniform pentru toate investigațiile desfășurate de Oficiu. Prezentul regulament respectă de deplin principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (32) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 47 și 48, |
| --- | --- |

(32)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 47 și 48,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:


  „
  (1)
     
  Pentru intensificarea combaterii fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Comunității Europene, Oficiul European de Luptă Antifraudă, instituit prin Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei (denumit în continuare: «Oficiul»), exercită prerogativele privind atribuțiile de investigare, conferite Comisiei prin reglementările comunitare, pe teritoriul statelor membre și, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă în vigoare, în țările terțe.




  Frauda, corupția și orice alte activități ilegale desfășurate în detrimentul intereselor financiare ale Comunității Europene, inclusiv încălcările, sunt definite în reglementările comunitare și în dispozițiile acordurilor de cooperare și asistență reciprocă în vigoare în acest domeniu.




  (2)
     
  Oficiul furnizează statelor membre asistență din partea Comisiei pentru organizarea unei cooperări strânse și periodice între autoritățile lor competente în vederea coordonării activității acestora în scopul protejării intereselor financiare ale Comunității Europene. Oficiul contribuie la elaborarea și dezvoltarea de metode de prevenire și de combatere a fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Comunității Europene
  .” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„
  (1)
     
  Pentru intensificarea combaterii fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Comunității Europene, Oficiul European de Luptă Antifraudă, instituit prin Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei (denumit în continuare: «Oficiul»), exercită prerogativele privind atribuțiile de investigare, conferite Comisiei prin reglementările comunitare, pe teritoriul statelor membre și, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă în vigoare, în țările terțe.

Frauda, corupția și orice alte activități ilegale desfășurate în detrimentul intereselor financiare ale Comunității Europene, inclusiv încălcările, sunt definite în reglementările comunitare și în dispozițiile acordurilor de cooperare și asistență reciprocă în vigoare în acest domeniu.

(2)
     
  Oficiul furnizează statelor membre asistență din partea Comisiei pentru organizarea unei cooperări strânse și periodice între autoritățile lor competente în vederea coordonării activității acestora în scopul protejării intereselor financiare ale Comunității Europene. Oficiul contribuie la elaborarea și dezvoltarea de metode de prevenire și de combatere a fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Comunității Europene
  .”

| 2. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 3

  Investigațiile externe

  (1)   Oficiul exercită atribuțiile conferite Comisiei prin Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 de a efectua inspecții și verificări la fața locului în statele membre și, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă în vigoare, în țări terțe și în cadrul organizațiilor internaționale.
  Ca parte a funcției sale de investigație, Oficiul efectuează inspecțiile și verificările menționate la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 și în reglementările sectoriale menționate la articolul 9 alineatul (2) din regulamentul în cauză, în statele membre și, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă în vigoare, în țările terțe
  și în organizațiile internaționale
  .
  (2)   Pentru a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau a oricărei alte activități ilegale menționate la articolul 1 care are legătură cu un acord sau cu o decizie de subvenționare sau cu un contract de finanțare comunitară, Oficiul poate efectua, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, inspecții și verificări la fața locului la operatorii economici care beneficiază,
  direct sau indirect
  , de astfel de finanțări.


  Statele membre adoptă și pun în practică toate măsurile necesare pentru a garanta că Oficiul își exercită funcția de investigație menționată în prezentul articol. Acestea își oferă sprijinul Oficiului în cadrul inspecțiilor și verificărilor la fața locului, efectuate în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de finanțări comunitare.


  (3)   În cursul unei investigații externe și în cazurile în care acest lucru este ▐ necesar pentru a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau a oricărei alte activități ilegale menționate la articolul 1, Oficiul poate avea acces la orice informații relevante deținute de instituțiile, organismele, birourile și agențiile care au legătură cu faptele care fac obiectul investigației. În acest scop, se aplică articolul 4 alineatele (2) și (4).
  (4)   În cazul în care Oficiul dispune, înaintea unei investigații, de informații care sugerează existența unei fraude, a unui act de corupție sau a oricărei alte activități ilegale menționate la articolul 1, directorul general al Oficiului
  informează
  autoritățile competente ale statelor membre interesate, iar autoritățile în cauză, fără a aduce atingere normelor sectoriale, se asigură că se iau măsurile adecvate și, dacă este cazul, se fac investigații, în conformitate cu legislația națională, investigații la care poate participa și personalul Oficiului. Autoritățile competente ale statelor membre interesate informează directorul general al Oficiului cu privire la
  măsurile luate și la
  constatările făcute pe baza informațiilor astfel furnizate.


  (5)
     
  Atunci când Oficiul hotărăște să nu deschidă o investigație, acesta informează Eurojust cu privire la transmiterea de informații autorităților competente ale statelor membre referitoare la existența unei posibile fraude, a unui act de corupție sau a oricărei activități ilegale menționate la articolul 1, care se dovedesc a fi infracțiuni grave și care implică cel puțin două state membre. Eurojust este informat de către Oficiu în cazul în care o investigație a acestuia din urmă este de competența Eurojust, în conformitate cu modalitățile prevăzute în acordurile de cooperare și asistență reciprocă încheiate între cele două organisme
  .” |
| --- | --- |

2.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Investigațiile externe

(1)   Oficiul exercită atribuțiile conferite Comisiei prin Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 de a efectua inspecții și verificări la fața locului în statele membre și, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă în vigoare, în țări terțe și în cadrul organizațiilor internaționale.

Ca parte a funcției sale de investigație, Oficiul efectuează inspecțiile și verificările menționate la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 și în reglementările sectoriale menționate la articolul 9 alineatul (2) din regulamentul în cauză, în statele membre și, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă în vigoare, în țările terțe
  și în organizațiile internaționale
  .

(2)   Pentru a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau a oricărei alte activități ilegale menționate la articolul 1 care are legătură cu un acord sau cu o decizie de subvenționare sau cu un contract de finanțare comunitară, Oficiul poate efectua, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, inspecții și verificări la fața locului la operatorii economici care beneficiază,
  direct sau indirect
  , de astfel de finanțări.

Statele membre adoptă și pun în practică toate măsurile necesare pentru a garanta că Oficiul își exercită funcția de investigație menționată în prezentul articol. Acestea își oferă sprijinul Oficiului în cadrul inspecțiilor și verificărilor la fața locului, efectuate în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de finanțări comunitare.

(3)   În cursul unei investigații externe și în cazurile în care acest lucru este ▐ necesar pentru a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau a oricărei alte activități ilegale menționate la articolul 1, Oficiul poate avea acces la orice informații relevante deținute de instituțiile, organismele, birourile și agențiile care au legătură cu faptele care fac obiectul investigației. În acest scop, se aplică articolul 4 alineatele (2) și (4).

(4)   În cazul în care Oficiul dispune, înaintea unei investigații, de informații care sugerează existența unei fraude, a unui act de corupție sau a oricărei alte activități ilegale menționate la articolul 1, directorul general al Oficiului
  informează
  autoritățile competente ale statelor membre interesate, iar autoritățile în cauză, fără a aduce atingere normelor sectoriale, se asigură că se iau măsurile adecvate și, dacă este cazul, se fac investigații, în conformitate cu legislația națională, investigații la care poate participa și personalul Oficiului. Autoritățile competente ale statelor membre interesate informează directorul general al Oficiului cu privire la
  măsurile luate și la
  constatările făcute pe baza informațiilor astfel furnizate.

(5)
     
  Atunci când Oficiul hotărăște să nu deschidă o investigație, acesta informează Eurojust cu privire la transmiterea de informații autorităților competente ale statelor membre referitoare la existența unei posibile fraude, a unui act de corupție sau a oricărei activități ilegale menționate la articolul 1, care se dovedesc a fi infracțiuni grave și care implică cel puțin două state membre. Eurojust este informat de către Oficiu în cazul în care o investigație a acestuia din urmă este de competența Eurojust, în conformitate cu modalitățile prevăzute în acordurile de cooperare și asistență reciprocă încheiate între cele două organisme
  .”

| 3. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 3a



  Cooperarea dintre Oficiu și Eurojust, Europol și alte organizații internaționale




  Oficiul, în exercitarea competențelor care îi sunt conferite prin prezentul regulament, poate încheia acorduri de cooperare și asistență reciprocă cu Eurojust și Europol. Aceste acorduri au drept scop clarificarea competențelor fiecăruia dintre aceste organisme și definirea cooperării lor în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție.




  Oficiul poate încheia acorduri de cooperare și asistență reciprocă și cu alte organizații internaționale
  .” |
| --- | --- |

3.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 3a

Cooperarea dintre Oficiu și Eurojust, Europol și alte organizații internaționale

Oficiul, în exercitarea competențelor care îi sunt conferite prin prezentul regulament, poate încheia acorduri de cooperare și asistență reciprocă cu Eurojust și Europol. Aceste acorduri au drept scop clarificarea competențelor fiecăruia dintre aceste organisme și definirea cooperării lor în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție.

Oficiul poate încheia acorduri de cooperare și asistență reciprocă și cu alte organizații internaționale
  .”

| 4. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:








  a) | La alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Aceste investigații interne sunt efectuate în conformitate cu prevederile tratatelor și, în special, cu dispozițiile din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, ținând seama în mod corespunzător de statut, în condițiile și în conformitate cu procedurile prevăzute în prezentul regulament și în deciziile adoptate de către fiecare instituție, organism, birou și agenție, fără a aplica un tratament diferit în ceea ce privește garanțiile procedurale sau drepturile legitime ale persoanelor implicate în raport cu investigațiile externe.” |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

a)

La alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Aceste investigații interne sunt efectuate în conformitate cu prevederile tratatelor și, în special, cu dispozițiile din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, ținând seama în mod corespunzător de statut, în condițiile și în conformitate cu procedurile prevăzute în prezentul regulament și în deciziile adoptate de către fiecare instituție, organism, birou și agenție, fără a aplica un tratament diferit în ceea ce privește garanțiile procedurale sau drepturile legitime ale persoanelor implicate în raport cu investigațiile externe.”

| b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „În conformitate cu procedurile prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul poate efectua inspecții la fața locului la sediile operatorilor economici
  vizați direct sau indirect
  , pentru a obține accesul la informații relevante pentru faptele care fac obiectul unei investigații interne.” |
| --- | --- |

b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„În conformitate cu procedurile prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul poate efectua inspecții la fața locului la sediile operatorilor economici
  vizați direct sau indirect
  , pentru a obține accesul la informații relevante pentru faptele care fac obiectul unei investigații interne.”

| c) | alineatul (5) se elimină. |
| --- | --- |

c)

alineatul (5) se elimină.

| 5. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 5

  Începerea investigațiilor

  (1)   Oficiul poate deschide o investigație atunci când există suspiciuni suficient de serioase privind comiterea unor fraude, a unor acte de corupție sau a altor activități ilegale menționate la articolul 1. Decizia privind deschiderea unei investigații ține seama de prioritățile politicii de investigare și de programul de activități de investigare al Oficiului, stabilit în conformitate cu articolul 11a și cu articolul 12 alineatul (6).
  Se poate
  ține seama, de asemenea,
  de informații provenite din surse anonime, dacă există suspiciuni suficient de serioase
  .


  (2)
     
  Decizia privind deschiderea unei investigații este luată de directorul general al Oficiului, în urma consultării consiliului executiv al Oficiului și în conformitate cu dispozițiile privind controlul legalității prevăzute la articolul 14.



  (3)   Decizia privind deschiderea unei investigații externe este luată de directorul general al Oficiului, care acționează din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea statului membru interesat sau a
  unei instituții a Comunităților Europene sau a Uniunii Europene
  .
  Decizia privind deschiderea unei investigații interne este luată de directorul general al Oficiului, care acționează din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea unei instituții
  a Comunităților Europene sau a Uniunii Europene
  în cadrul căreia urmează să aibă loc investigația.
  Atât timp cât Oficiul face o investigație internă în sensul prezentului regulament, instituțiile, organismele, birourile sau agențiile nu deschid o investigație paralelă asupra acelorași fapte.

  (4)   În cazul în care intenționează să deschidă o investigație în temeiul autonomiei sale administrative, instituțiile, organismele, birourile sau agențiile solicită Oficiului să le comunice dacă faptele în cauză fac deja obiectul unei investigații interne. Oficiul anunță în termen de 15 zile lucrătoare de la data cererii dacă există deja o investigație în curs sau dacă planifică să deschidă o investigație în temeiul alineatului (5). Absența unui răspuns este considerată a fi o decizie din partea Oficiului de a nu deschide o investigație internă.

  (5)   Decizia privind deschiderea unei investigații se adoptă în termen de două luni de la primirea de către Oficiu a unei cereri menționate la alineatele (3) sau (4). Decizia este comunicată de îndată instituției, organismului, biroului sau agenției sau statului membru care a făcut cererea. Orice decizie de a nu deschide o investigație este motivată.
  În cazul în care un funcționar sau un alt membru al personalului unei instituții, al unui organism, al unui birou sau al unei agenții, furnizează Oficiului, în conformitate cu articolul 22a din statut sau cu dispozițiile corespondente din Regimul aplicabil celorlalți agenți, informații privind o eventuală fraudă sau încălcare, Oficiul îl informează cu privire la decizia privind deschiderea unei investigații asupra faptelor în cauză.


  Înaintea de deschiderea și pe toată durata investigației, instituțiile, organismele, birourile și agențiile oferă Oficiului acces automat și imediat la bazele de date de gestionare a fondurilor comunitare și la orice alte baze de date și informații relevante care permit Oficiului să verifice acuratețea informațiilor transmise.



  (6)   În cazul în care, pe baza unor considerente de oportunitate sau pe baza priorităților sale de investigare, decide să nu deschidă o investigație internă, Oficiul transmite de îndată informațiile disponibile instituției, organismului, biroului sau agenției interesate, pentru a lua măsurile necesare în conformitate cu normele care îi sunt aplicabile. Dacă este cazul, Oficiul stabilește de comun acord cu instituția, organismul, biroul sau agenția măsurile adecvate pentru a păstra confidențialitatea sursei informațiilor în cauză și solicită, după caz, să fie informat asupra acțiunilor întreprinse.
  În cazul în care, pe baza unor considerente de oportunitate sau pe baza priorităților sale de investigare, Oficiul decide să nu deschidă o investigație externă, se aplică articolul 3 alineatul (4).” |
| --- | --- |

5.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Începerea investigațiilor

(1)   Oficiul poate deschide o investigație atunci când există suspiciuni suficient de serioase privind comiterea unor fraude, a unor acte de corupție sau a altor activități ilegale menționate la articolul 1. Decizia privind deschiderea unei investigații ține seama de prioritățile politicii de investigare și de programul de activități de investigare al Oficiului, stabilit în conformitate cu articolul 11a și cu articolul 12 alineatul (6).
  Se poate
  ține seama, de asemenea,
  de informații provenite din surse anonime, dacă există suspiciuni suficient de serioase
  .

(2)
     
  Decizia privind deschiderea unei investigații este luată de directorul general al Oficiului, în urma consultării consiliului executiv al Oficiului și în conformitate cu dispozițiile privind controlul legalității prevăzute la articolul 14.

(3)   Decizia privind deschiderea unei investigații externe este luată de directorul general al Oficiului, care acționează din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea statului membru interesat sau a
  unei instituții a Comunităților Europene sau a Uniunii Europene
  .

Decizia privind deschiderea unei investigații interne este luată de directorul general al Oficiului, care acționează din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea unei instituții
  a Comunităților Europene sau a Uniunii Europene
  în cadrul căreia urmează să aibă loc investigația.

Atât timp cât Oficiul face o investigație internă în sensul prezentului regulament, instituțiile, organismele, birourile sau agențiile nu deschid o investigație paralelă asupra acelorași fapte.

(4)   În cazul în care intenționează să deschidă o investigație în temeiul autonomiei sale administrative, instituțiile, organismele, birourile sau agențiile solicită Oficiului să le comunice dacă faptele în cauză fac deja obiectul unei investigații interne. Oficiul anunță în termen de 15 zile lucrătoare de la data cererii dacă există deja o investigație în curs sau dacă planifică să deschidă o investigație în temeiul alineatului (5). Absența unui răspuns este considerată a fi o decizie din partea Oficiului de a nu deschide o investigație internă.

(5)   Decizia privind deschiderea unei investigații se adoptă în termen de două luni de la primirea de către Oficiu a unei cereri menționate la alineatele (3) sau (4). Decizia este comunicată de îndată instituției, organismului, biroului sau agenției sau statului membru care a făcut cererea. Orice decizie de a nu deschide o investigație este motivată.

În cazul în care un funcționar sau un alt membru al personalului unei instituții, al unui organism, al unui birou sau al unei agenții, furnizează Oficiului, în conformitate cu articolul 22a din statut sau cu dispozițiile corespondente din Regimul aplicabil celorlalți agenți, informații privind o eventuală fraudă sau încălcare, Oficiul îl informează cu privire la decizia privind deschiderea unei investigații asupra faptelor în cauză.

Înaintea de deschiderea și pe toată durata investigației, instituțiile, organismele, birourile și agențiile oferă Oficiului acces automat și imediat la bazele de date de gestionare a fondurilor comunitare și la orice alte baze de date și informații relevante care permit Oficiului să verifice acuratețea informațiilor transmise.

(6)   În cazul în care, pe baza unor considerente de oportunitate sau pe baza priorităților sale de investigare, decide să nu deschidă o investigație internă, Oficiul transmite de îndată informațiile disponibile instituției, organismului, biroului sau agenției interesate, pentru a lua măsurile necesare în conformitate cu normele care îi sunt aplicabile. Dacă este cazul, Oficiul stabilește de comun acord cu instituția, organismul, biroul sau agenția măsurile adecvate pentru a păstra confidențialitatea sursei informațiilor în cauză și solicită, după caz, să fie informat asupra acțiunilor întreprinse.

În cazul în care, pe baza unor considerente de oportunitate sau pe baza priorităților sale de investigare, Oficiul decide să nu deschidă o investigație externă, se aplică articolul 3 alineatul (4).”

| 6. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:








  a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (1)
     Directorul

  general

  al Oficiului conduce efectuarea investigațiilor.
  Acesta poate abilita, printr-un act scris, un director operațional al Oficiului să conducă efectuarea investigațiilor. Investigațiile sunt efectuate sub autoritatea și responsabilitatea directorului general al Oficiului, de către membrii desemnați ai personalului Oficiului
  ” |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (1)
     Directorul

  general

  al Oficiului conduce efectuarea investigațiilor.
  Acesta poate abilita, printr-un act scris, un director operațional al Oficiului să conducă efectuarea investigațiilor. Investigațiile sunt efectuate sub autoritatea și responsabilitatea directorului general al Oficiului, de către membrii desemnați ai personalului Oficiului
  ”

| b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (3)
     
  Personalul Oficiului deține la fiecare intervenție o autorizație scrisă eliberată de directorul general al Oficiului care indică subiectul și scopul investigației, temeiul juridic pentru desfășurarea investigației și competențele de investigare care decurg din acesta
  .” |
| --- | --- |

b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (3)
     
  Personalul Oficiului deține la fiecare intervenție o autorizație scrisă eliberată de directorul general al Oficiului care indică subiectul și scopul investigației, temeiul juridic pentru desfășurarea investigației și competențele de investigare care decurg din acesta
  .”

| c) | se introduce următorul alineat:


  „
  (3a)
     
  Atunci când personalul Oficiului, desemnat să efectueze o inspecție sau o verificare la fața locului în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, constată că un operator economic se opune respectivei inspecții sau verificări, autoritatea competentă a statului membru vizat, identificată în prealabil ca punct de contact al Oficiului, este informată imediat cu privire la aceasta. La cererea Oficiului, autoritatea competentă a statului membru vizat oferă personalului Oficiului sprijinul necesar pentru a-i permite îndeplinirea misiunii sale, astfel cum este specificată în autorizația scrisă menționată la alineatul (3). Statul membru trebuie să se asigure că personalul Oficiului are acces, în aceleași condiții ca și autoritățile sale competente și respectând legislația națională, la toate informațiile și documentația referitoare la faptele menționate la articolul 1, care se dovedesc a fi necesare pentru buna desfășurare a inspecțiilor și a verificărilor la fața locului
  .” |
| --- | --- |

c)

se introduce următorul alineat:

„
  (3a)
     
  Atunci când personalul Oficiului, desemnat să efectueze o inspecție sau o verificare la fața locului în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, constată că un operator economic se opune respectivei inspecții sau verificări, autoritatea competentă a statului membru vizat, identificată în prealabil ca punct de contact al Oficiului, este informată imediat cu privire la aceasta. La cererea Oficiului, autoritatea competentă a statului membru vizat oferă personalului Oficiului sprijinul necesar pentru a-i permite îndeplinirea misiunii sale, astfel cum este specificată în autorizația scrisă menționată la alineatul (3). Statul membru trebuie să se asigure că personalul Oficiului are acces, în aceleași condiții ca și autoritățile sale competente și respectând legislația națională, la toate informațiile și documentația referitoare la faptele menționate la articolul 1, care se dovedesc a fi necesare pentru buna desfășurare a inspecțiilor și a verificărilor la fața locului
  .”

| d) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:




  (4)
     
  „În cursul inspecțiilor și verificărilor la fața locului, precum și al investigațiilor, personalul Oficiului adoptă o atitudine conformă cu regulile și practicile care se aplică anchetatorilor statelor membre respective, cu statutul și cu deciziile menționate la articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf. Personalul Oficiului trebuie să acționeze conform principiului imparțialității. Acesta îl informează imediat pe directorul general al Oficiului în cazul în care, în cadrul activității sale, se poate afla în situația unui conflict de interese. Directorul general al Oficiului decide dacă există sau nu un conflict de interese. După caz, acesta dă instrucțiuni de înlocuire a membrului respectiv al personalului.” |
| --- | --- |

d)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

(4)
     
  „În cursul inspecțiilor și verificărilor la fața locului, precum și al investigațiilor, personalul Oficiului adoptă o atitudine conformă cu regulile și practicile care se aplică anchetatorilor statelor membre respective, cu statutul și cu deciziile menționate la articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf. Personalul Oficiului trebuie să acționeze conform principiului imparțialității. Acesta îl informează imediat pe directorul general al Oficiului în cazul în care, în cadrul activității sale, se poate afla în situația unui conflict de interese. Directorul general al Oficiului decide dacă există sau nu un conflict de interese. După caz, acesta dă instrucțiuni de înlocuire a membrului respectiv al personalului.”

| e) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (5)
     
  Investigațiile se desfășoară fără întrerupere pe o perioadă care trebuie să fie proporțională cu împrejurările și complexitatea cazului. Personalul Oficiului trebuie să se asigure că investigațiile se desfășoară în conformitate cu proceduri prin care se pot obține și păstra probe. Dacă este necesar, în cazul în care există riscul dispariției de probe, personalul Oficiului poate solicita autorității competente a statului membru vizat să ia, în conformitate cu legislația națională, toate măsurile necesare de prevenire sau de executare
  .” |
| --- | --- |

e)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (5)
     
  Investigațiile se desfășoară fără întrerupere pe o perioadă care trebuie să fie proporțională cu împrejurările și complexitatea cazului. Personalul Oficiului trebuie să se asigure că investigațiile se desfășoară în conformitate cu proceduri prin care se pot obține și păstra probe. Dacă este necesar, în cazul în care există riscul dispariției de probe, personalul Oficiului poate solicita autorității competente a statului membru vizat să ia, în conformitate cu legislația națională, toate măsurile necesare de prevenire sau de executare
  .”

| f) | se introduce următorul alineat ║:
  „Imediat ce investigațiile relevă faptul că ar putea fi implicat un membru, un director, un funcționar, un agent sau orice altă persoană care deservește o instituție, un organism, un birou sau o agenție sau faptul că ar putea fi nevoie de măsuri de prevenire sau de măsuri administrative pentru a proteja interesele Uniunii,
  Oficiul informează
  instituția, organismul, biroul sau agenția în cauză▐ cu privire la investigația în curs,
  în cel mai scurt timp posibil
  . Printre informațiile furnizate se numără:






  a) | identitatea persoanei sau a persoanelor supuse investigației și un rezumat al faptelor examinate; |
| --- | --- | --- |

f)

se introduce următorul alineat ║:

„Imediat ce investigațiile relevă faptul că ar putea fi implicat un membru, un director, un funcționar, un agent sau orice altă persoană care deservește o instituție, un organism, un birou sau o agenție sau faptul că ar putea fi nevoie de măsuri de prevenire sau de măsuri administrative pentru a proteja interesele Uniunii,
  Oficiul informează
  instituția, organismul, biroul sau agenția în cauză▐ cu privire la investigația în curs,
  în cel mai scurt timp posibil
  . Printre informațiile furnizate se numără:

a)

identitatea persoanei sau a persoanelor supuse investigației și un rezumat al faptelor examinate;

| b) | orice informație care ar putea ajuta instituția, organismul, biroul sau agenția să decidă dacă este nevoie să ia măsuri de prevenire sau măsuri administrative pentru a proteja interesele Uniunii
  și, dacă este cazul, indicații privind termenul pentru luarea unor astfel de măsuri de prevenire sau administrative
  ; |
| --- | --- |

b)

orice informație care ar putea ajuta instituția, organismul, biroul sau agenția să decidă dacă este nevoie să ia măsuri de prevenire sau măsuri administrative pentru a proteja interesele Uniunii
  și, dacă este cazul, indicații privind termenul pentru luarea unor astfel de măsuri de prevenire sau administrative
  ;

| c) | orice măsuri speciale recomandate pentru păstrarea confidențialității. |
| --- | --- |

c)

orice măsuri speciale recomandate pentru păstrarea confidențialității.

Informarea instituției, organismului, biroului sau agenției vizate poate fi amânată în cazurile în care este necesar să se păstreze un secret absolut în scopul desfășurării investigației sau în vederea recurgerii la proceduri de investigație care țin de competența unei autorități judiciare naționale, în conformitate cu legislația națională aplicabilă investigațiilor. Directorul general al Oficiului își motivează decizia în conformitate cu dispozițiile privind controlul legalității prevăzute la articolul 14.

Instituția, organismul, biroul sau agenția decid dacă sunt necesare măsuri de prevenire sau măsuri administrative, ținând seama în mod adecvat de necesitatea de a garanta eficacitatea investigației desfășurate și de măsurile specifice recomandate de Oficiu pentru păstrarea confidențialității.
  Instituția, organismul, biroul sau agenția informează Oficiul în cel mai scurt timp posibil cu privire la decizia de a lua eventuale măsuri în temeiul prezentului articol sau, după caz, cu privire la necesitatea de a iniția o procedură disciplinară complementară referitoare la fapte cu privire la care instituția, organismul, biroul sau agenția sunt competente în temeiul statutului. O procedură disciplinară complementară poate fi inițiată după concertarea cu Oficiul
  .”

| g) | la alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:




  „Personalul Oficiului poate solicita asistență din partea autorităților competente din țările terțe în îndeplinirea misiunii sale, în conformitate cu dispozițiile acordurilor de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu acest țări. Acesta poate solicita totodată asistență din partea organizațiilor internaționale în îndeplinirea misiunii sale, în conformitate cu dispozițiile acordurilor de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu respectivele organizații.” |
| --- | --- |

g)

la alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:

„Personalul Oficiului poate solicita asistență din partea autorităților competente din țările terțe în îndeplinirea misiunii sale, în conformitate cu dispozițiile acordurilor de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu acest țări. Acesta poate solicita totodată asistență din partea organizațiilor internaționale în îndeplinirea misiunii sale, în conformitate cu dispozițiile acordurilor de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu respectivele organizații.”

| h) | se adaugă următorul alineat ║:
  „În cazul în care se constată că o investigație nu poate fi închisă în termen de 12 luni de la deschidere, directorul general al Oficiului poate decide să prelungească această perioadă cu până la 6 luni.
  Directorul general al Oficiului verifică necesitatea de prelungire a investigației
  . Înainte de a lua această decizie, directorul general al Oficiului

  informează Comitetul de supraveghere cu privire la motivele care nu permit încă încheierea investigației și cu privire la termenul previzibil necesar pentru încheierea acesteia
  .


  În cazul în care investigația nu se încheie în primele 18 de luni de la deschiderea sa, Comitetul de supraveghere este informat de directorul general al Oficiului cu privire la motivele care nu i-au permis să încheie investigația și prezintă un aviz cu privire la prelungirea acesteia, precum și, după caz, la desfășurarea ulterioară a investigației




  Comitetul de supraveghere transmite o copie a avizului său instituției, organismului, biroului sau agenției în cauză. Transmiterea acestei copii poate fi amânată în cazul unei necesități de păstrare a unui secret absolut în scopul investigațiilor sau în conformitate cu legislația națională aplicabilă investigațiilor.




  Directorul general al Oficiului prezintă autorității bugetare un raport anual privind motivele care nu i-au premis să încheie investigațiile în primele 30 de luni de la deschiderea acestora. Comitetul de supraveghere prezintă autorității bugetare un aviz privind aceste motive
  .” |
| --- | --- |

h)

se adaugă următorul alineat ║:

„În cazul în care se constată că o investigație nu poate fi închisă în termen de 12 luni de la deschidere, directorul general al Oficiului poate decide să prelungească această perioadă cu până la 6 luni.
  Directorul general al Oficiului verifică necesitatea de prelungire a investigației
  . Înainte de a lua această decizie, directorul general al Oficiului

  informează Comitetul de supraveghere cu privire la motivele care nu permit încă încheierea investigației și cu privire la termenul previzibil necesar pentru încheierea acesteia
  .

În cazul în care investigația nu se încheie în primele 18 de luni de la deschiderea sa, Comitetul de supraveghere este informat de directorul general al Oficiului cu privire la motivele care nu i-au permis să încheie investigația și prezintă un aviz cu privire la prelungirea acesteia, precum și, după caz, la desfășurarea ulterioară a investigației

Comitetul de supraveghere transmite o copie a avizului său instituției, organismului, biroului sau agenției în cauză. Transmiterea acestei copii poate fi amânată în cazul unei necesități de păstrare a unui secret absolut în scopul investigațiilor sau în conformitate cu legislația națională aplicabilă investigațiilor.

Directorul general al Oficiului prezintă autorității bugetare un raport anual privind motivele care nu i-au premis să încheie investigațiile în primele 30 de luni de la deschiderea acestora. Comitetul de supraveghere prezintă autorității bugetare un aviz privind aceste motive
  .”

| 7. | La articolul 7, alineatele (1) și (2) se modifică după cum urmează:


  „
  (1)
     
  Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile înaintează oficiului fără întârziere orice informații legate de posibile cazuri de fraudă sau

  de

  corupție sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Comunităților Europene
  .


  (2)
     
  Instituțiile, organismele, birourile și agențiile, și, în măsura în care acest lucru este permis de legislația națională, statele membre, la cererea Oficiului sau din proprie inițiativă
  , transmit acestuia

  orice document sau informații pe care le dețin care sunt legate de o investigație în desfășurare
  .” |
| --- | --- |

7.

La articolul 7, alineatele (1) și (2) se modifică după cum urmează:

„
  (1)
     
  Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile înaintează oficiului fără întârziere orice informații legate de posibile cazuri de fraudă sau

  de

  corupție sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Comunităților Europene
  .

(2)
     
  Instituțiile, organismele, birourile și agențiile, și, în măsura în care acest lucru este permis de legislația națională, statele membre, la cererea Oficiului sau din proprie inițiativă
  , transmit acestuia

  orice document sau informații pe care le dețin care sunt legate de o investigație în desfășurare
  .”

| 8. | Se introduc următoarele articole ║:
  „Articolul 7a
  Garanții procedurale
  (1)   În cadrul investigației sale, Oficiul caută să găsească probe în favoarea și împotriva persoanei în cauză.
  Investigațiile se realizează în mod obiectiv și imparțial, respectând principiul prezumției de nevinovăție și garanțiile procedurale, detaliate în codul de procedură al investigațiilor OLAF menționat la articolul 15a
  .
  (2)   Imediat ce o investigație relevă faptul că ar putea fi implicat un membru, un director, un funcționar, un agent sau orice altă persoană care deservește o instituție, un organism, un birou sau o agenție sau un operator economic, persoana în cauză este informată cu privire la aceasta, cu condiția ca acest lucru să nu prejudicieze desfășurarea investigației.
  În orice caz, la încheierea unei investigații,
  înainte de redactarea raportului final
  , se pot trage concluzii care să se refere nominal la o persoană fizică sau juridică numai dacă persoanei implicate personal în acest fel i s-a dat oportunitatea să-și facă cunoscut punctul de vedere,
  în scris sau în cursul unei întrevederi cu agenții desemnați ai Oficiului
  , asupra tuturor aspectelor care o privesc. Persoana în cauză trebuie să primească un rezumat privind aceste aspecte în invitația de a-și prezenta observațiile
  și trebuie să își prezinte observațiile în termenul indicat de Oficiu. În cazul unei întrevederi
  , persoana în cauză are dreptul de a fi asistată de orice altă persoană dorește. Orice persoană implicată personal are dreptul de a utiliza orice limbă oficială a Comunității dorește; cu toate acestea, funcționarilor și celorlalți agenți ai Comunităților li se poate cere să utilizeze o limbă oficială a Comunității pe care o cunosc aprofundat. O persoană implicată personal are dreptul de a evita autoincriminarea.
  În cazurile în care este necesară păstrarea unui secret absolut pentru desfășurarea investigației sau utilizarea unor proceduri de investigație care intră sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale,
  în conformitate cu legislația națională aplicabilă investigațiilor
  , directorul general al Oficiului poate decide să amâne îndeplinirea obligației de a solicita persoanei implicate personal să își facă cunoscut punctul de vedere,
  cu respectarea dispozițiilor articolului 14 privind controlul legalității
  . În cazul unei investigații interne, directorul general al Oficiului ia decizia
  după ce a informat
  instituția, organismul, biroul sau agenția de care aparține persoana implicată.


  Instituția, organismul, biroul sau agenția decid dacă sunt necesare măsuri de prevenire sau măsuri administrative, ținând seama în mod adecvat de necesitatea de a garanta eficacitatea investigației desfășurate și de măsurile specifice recomandate de Oficiu pentru păstrarea confidențialității. Instituția, organismul, biroul sau agenția informează Oficiul în cel mai scurt timp posibil cu privire la decizia de a lua măsuri în temeiul prezentului articol sau, după caz, cu privire la necesitatea de a iniția o procedură disciplinară complementară referitoare la fapte cu privire la care instituția, organismul, biroul sau agenția sunt competente în temeiul statutului. O procedură disciplinară complementară poate fi inițiată după concertarea cu Oficiul.


  (3)   Invitația la orice audiere, fie a unui martor, fie a unei persoane implicate personal în sensul alineatului (2), trebuie transmisă cu un preaviz de cel puțin
  10 zile
  lucrătoare; perioada de preaviz poate fi mai scurtă, cu
  consimțământul expres al
  persoanei care urmează a fi audiată. Invitația include o enumerare a drepturilor persoanei audiate. Oficiul întocmește un proces-verbal al audierii, pe care îl prezintă persoanei audiate pentru ca aceasta să îl aprobe sau să adauge observații.
  În cazul în care, în cursul audierii,
  apar indicii
  că persoana audiată ar putea fi implicată în faptele care fac obiectul investigației, normele de procedură prevăzute la alineatul (2) se aplică imediat.
  (4)   Garanțiile procedurale prevăzute la prezentul articol se aplică fără a aduce atingere:






  a) | oricărei protecții mai extinse care ar putea decurge din dispozițiile tratatelor,
  ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  sau din orice
  alte
  dispoziții naționale
  sau comunitare
  relevante,
  inclusiv Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene
  ; |
| --- | --- | --- |

8.

Se introduc următoarele articole ║:

„Articolul 7a

Garanții procedurale

(1)   În cadrul investigației sale, Oficiul caută să găsească probe în favoarea și împotriva persoanei în cauză.
  Investigațiile se realizează în mod obiectiv și imparțial, respectând principiul prezumției de nevinovăție și garanțiile procedurale, detaliate în codul de procedură al investigațiilor OLAF menționat la articolul 15a
  .

(2)   Imediat ce o investigație relevă faptul că ar putea fi implicat un membru, un director, un funcționar, un agent sau orice altă persoană care deservește o instituție, un organism, un birou sau o agenție sau un operator economic, persoana în cauză este informată cu privire la aceasta, cu condiția ca acest lucru să nu prejudicieze desfășurarea investigației.

În orice caz, la încheierea unei investigații,
  înainte de redactarea raportului final
  , se pot trage concluzii care să se refere nominal la o persoană fizică sau juridică numai dacă persoanei implicate personal în acest fel i s-a dat oportunitatea să-și facă cunoscut punctul de vedere,
  în scris sau în cursul unei întrevederi cu agenții desemnați ai Oficiului
  , asupra tuturor aspectelor care o privesc. Persoana în cauză trebuie să primească un rezumat privind aceste aspecte în invitația de a-și prezenta observațiile
  și trebuie să își prezinte observațiile în termenul indicat de Oficiu. În cazul unei întrevederi
  , persoana în cauză are dreptul de a fi asistată de orice altă persoană dorește. Orice persoană implicată personal are dreptul de a utiliza orice limbă oficială a Comunității dorește; cu toate acestea, funcționarilor și celorlalți agenți ai Comunităților li se poate cere să utilizeze o limbă oficială a Comunității pe care o cunosc aprofundat. O persoană implicată personal are dreptul de a evita autoincriminarea.

În cazurile în care este necesară păstrarea unui secret absolut pentru desfășurarea investigației sau utilizarea unor proceduri de investigație care intră sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale,
  în conformitate cu legislația națională aplicabilă investigațiilor
  , directorul general al Oficiului poate decide să amâne îndeplinirea obligației de a solicita persoanei implicate personal să își facă cunoscut punctul de vedere,
  cu respectarea dispozițiilor articolului 14 privind controlul legalității
  . În cazul unei investigații interne, directorul general al Oficiului ia decizia
  după ce a informat
  instituția, organismul, biroul sau agenția de care aparține persoana implicată.

Instituția, organismul, biroul sau agenția decid dacă sunt necesare măsuri de prevenire sau măsuri administrative, ținând seama în mod adecvat de necesitatea de a garanta eficacitatea investigației desfășurate și de măsurile specifice recomandate de Oficiu pentru păstrarea confidențialității. Instituția, organismul, biroul sau agenția informează Oficiul în cel mai scurt timp posibil cu privire la decizia de a lua măsuri în temeiul prezentului articol sau, după caz, cu privire la necesitatea de a iniția o procedură disciplinară complementară referitoare la fapte cu privire la care instituția, organismul, biroul sau agenția sunt competente în temeiul statutului. O procedură disciplinară complementară poate fi inițiată după concertarea cu Oficiul.

(3)   Invitația la orice audiere, fie a unui martor, fie a unei persoane implicate personal în sensul alineatului (2), trebuie transmisă cu un preaviz de cel puțin
  10 zile
  lucrătoare; perioada de preaviz poate fi mai scurtă, cu
  consimțământul expres al
  persoanei care urmează a fi audiată. Invitația include o enumerare a drepturilor persoanei audiate. Oficiul întocmește un proces-verbal al audierii, pe care îl prezintă persoanei audiate pentru ca aceasta să îl aprobe sau să adauge observații.

În cazul în care, în cursul audierii,
  apar indicii
  că persoana audiată ar putea fi implicată în faptele care fac obiectul investigației, normele de procedură prevăzute la alineatul (2) se aplică imediat.

(4)   Garanțiile procedurale prevăzute la prezentul articol se aplică fără a aduce atingere:

a)

oricărei protecții mai extinse care ar putea decurge din dispozițiile tratatelor,
  ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  sau din orice
  alte
  dispoziții naționale
  sau comunitare
  relevante,
  inclusiv Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene
  ;

| b) | drepturilor și obligațiilor conferite de Statutul
  deputaților în Parlamentul European sau de statut
  . |
| --- | --- |

b)

drepturilor și obligațiilor conferite de Statutul
  deputaților în Parlamentul European sau de statut
  .

Articolul 7b

Informare privind clasarea fără urmări a investigației

În cazul în care, la încheierea unei investigații, nu s-a reținut nici o acuzație împotriva unui membru, unui director, unui funcționar, unui alt agent sau unei persoane care deservește o instituție, un organism, un birou sau o agenție sau împotriva unui operator economic, investigația asupra persoanei fizice sau juridice în cauză este clasată fără urmări, printr-o decizie a directorului general al Oficiului, care informează, în scris, persoana implicată,
  într-un termen de 10 zile lucrătoare de la data la care a fost luată decizia
  și, după caz, instituția, organismul, biroul sau agenția în cauză cu privire la aceasta.

Articolul 7c

Protecția surselor jurnalistice

Pentru a asigura o informare obiectivă a contribuabililor europeni și pentru a garanta libertatea presei, toate organismele Uniunii Europene care participă la activitatea de investigare ar trebui să respecte principiul protecției surselor jurnalistice, în conformitate cu legislația națională
  .”

| 9. | La articolul 8, alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(3)   Oficiul respectă dispozițiile comunitare și naționale privind protecția datelor personale, în special dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (6).
  (4)   Directorul general al Oficiului se asigură că sunt aplicate dispozițiile prezentului articol și dispozițiile articolului 287 din tratat. |
| --- | --- |

9.

La articolul 8, alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Oficiul respectă dispozițiile comunitare și naționale privind protecția datelor personale, în special dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

(4)   Directorul general al Oficiului se asigură că sunt aplicate dispozițiile prezentului articol și dispozițiile articolului 287 din tratat.

| 10. | Se introduce următorul articol ║:
  „Articolul 8a

  Notificarea raportului final la încheierea investigației

  Înainte de a transmite raportul final al investigației instituțiilor, organismelor, birourilor sau agențiilor interesate sau autorităților competente din statele membre interesate, Oficiul transmite concluziile și recomandările din raportul final persoanei implicate personal în chestiunea care face obiectul investigației interne sau externe.
  Directorul general al Oficiului poate decide să nu comunice informațiile prevăzute la primul paragraf în cazurile în care este necesar să se păstreze un secret absolut
  sau
  să se utilizeze măsuri de investigare care intră sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale,
  în conformitate cu legislația națională aplicabilă investigațiilor
  . În cazul unei investigații interne, directorul general al Oficiului ia decizia
  după ce a informat în prealabil și în mod adecvat
  instituția, organismul, biroul sau agenția de care aparține persoana implicată.
  În cazul în care persoana implicată personal consideră că garanțiile procedurale prevăzute la articolul 6 alineatul (5) și la articolul 7a nu au fost respectate, iar acest lucru ar fi putut afecta concluziile investigației, persoana în cauză poate depune o cerere de aviz
  la Comitetul de supraveghere, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 14a
  , în termen de 10 zile lucrătoare de la primirea concluziilor raportului final.” |
| --- | --- |

10.

Se introduce următorul articol ║:

„Articolul 8a

Notificarea raportului final la încheierea investigației

Înainte de a transmite raportul final al investigației instituțiilor, organismelor, birourilor sau agențiilor interesate sau autorităților competente din statele membre interesate, Oficiul transmite concluziile și recomandările din raportul final persoanei implicate personal în chestiunea care face obiectul investigației interne sau externe.

Directorul general al Oficiului poate decide să nu comunice informațiile prevăzute la primul paragraf în cazurile în care este necesar să se păstreze un secret absolut
  sau
  să se utilizeze măsuri de investigare care intră sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale,
  în conformitate cu legislația națională aplicabilă investigațiilor
  . În cazul unei investigații interne, directorul general al Oficiului ia decizia
  după ce a informat în prealabil și în mod adecvat
  instituția, organismul, biroul sau agenția de care aparține persoana implicată.

În cazul în care persoana implicată personal consideră că garanțiile procedurale prevăzute la articolul 6 alineatul (5) și la articolul 7a nu au fost respectate, iar acest lucru ar fi putut afecta concluziile investigației, persoana în cauză poate depune o cerere de aviz
  la Comitetul de supraveghere, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 14a
  , în termen de 10 zile lucrătoare de la primirea concluziilor raportului final.”

| 11. | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „La încheierea unei investigații efectuate de către Oficiu, acesta redactează, sub autoritatea directorului general al Oficiului, un raport care
  prezintă
  o descriere a etapelor procedurii,
  măsurile de investigație aplicate
  , temeiul juridic, faptele constatate și calificarea lor juridică▐ și concluziile investigației, inclusiv recomandările privind măsurile care trebuie luate.
  Acest raport menționează prejudiciul financiar estimativ și sumele de recuperat. Codul de procedură al investigațiilor OLAF menționat la articolul 15a detaliază toate celelalte elemente care trebuie introduse în raport în scopul recuperării și pentru care responsabilitatea revine ordonatorilor de credite competenți
  .” |
| --- | --- | --- |

11.

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„La încheierea unei investigații efectuate de către Oficiu, acesta redactează, sub autoritatea directorului general al Oficiului, un raport care
  prezintă
  o descriere a etapelor procedurii,
  măsurile de investigație aplicate
  , temeiul juridic, faptele constatate și calificarea lor juridică▐ și concluziile investigației, inclusiv recomandările privind măsurile care trebuie luate.
  Acest raport menționează prejudiciul financiar estimativ și sumele de recuperat. Codul de procedură al investigațiilor OLAF menționat la articolul 15a detaliază toate celelalte elemente care trebuie introduse în raport în scopul recuperării și pentru care responsabilitatea revine ordonatorilor de credite competenți
  .”

| b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Rapoartele redactate în urma unei investigații externe și orice documente conexe utile sunt transmise autorităților competente ale statelor membre interesate, în conformitate cu normele privind investigațiile externe, și Comisiei. Autoritățile competente ale statelor membre interesate informează directorul general al Oficiului, în măsura în care acest lucru nu contravine legislației naționale, asupra măsurilor care au fost luate în urma raportului investigației care le-a fost pus la dispoziție.
  În acest scop, acestea transmit directorului general al Oficiului la fiecare șase luni sau, după caz, în termenul stabilit de directorul general al Oficiului, un raport privind progresele realizate
  .


  Oficiul transmite autorităților competente din țările terțe, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu Comisia, precum și organizațiilor internaționale, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu Comisia, concluziile și recomandările raportului realizat în urma investigației externe și orice document conex util. Comisia garantează că autoritățile competente ale țărilor terțe, identificate în acordurile de cooperare și de asistență reciprocă ca puncte de contact ale Oficiului, îl informează pe directorul general al Oficiului, în măsura în care acest lucru nu contravine legislației naționale, cu privire la acțiunile întreprinse în urma concluziilor și recomandărilor raportului final al investigației. Comisia garantează, de asemenea, că organizațiile internaționale îl informează pe directorul general al Oficiului cu privire la acțiunile întreprinse în urma concluziilor și recomandărilor raportului final al investigației. În acest scop, acestea transmit directorului general al Oficiului la fiecare șase luni sau, după caz, în termenul stabilit de directorul general al Oficiului, un raport privind progresele realizate
  .” |
| --- | --- |

b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Rapoartele redactate în urma unei investigații externe și orice documente conexe utile sunt transmise autorităților competente ale statelor membre interesate, în conformitate cu normele privind investigațiile externe, și Comisiei. Autoritățile competente ale statelor membre interesate informează directorul general al Oficiului, în măsura în care acest lucru nu contravine legislației naționale, asupra măsurilor care au fost luate în urma raportului investigației care le-a fost pus la dispoziție.
  În acest scop, acestea transmit directorului general al Oficiului la fiecare șase luni sau, după caz, în termenul stabilit de directorul general al Oficiului, un raport privind progresele realizate
  .

Oficiul transmite autorităților competente din țările terțe, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu Comisia, precum și organizațiilor internaționale, în conformitate cu acordurile de cooperare și asistență reciprocă încheiate cu Comisia, concluziile și recomandările raportului realizat în urma investigației externe și orice document conex util. Comisia garantează că autoritățile competente ale țărilor terțe, identificate în acordurile de cooperare și de asistență reciprocă ca puncte de contact ale Oficiului, îl informează pe directorul general al Oficiului, în măsura în care acest lucru nu contravine legislației naționale, cu privire la acțiunile întreprinse în urma concluziilor și recomandărilor raportului final al investigației. Comisia garantează, de asemenea, că organizațiile internaționale îl informează pe directorul general al Oficiului cu privire la acțiunile întreprinse în urma concluziilor și recomandărilor raportului final al investigației. În acest scop, acestea transmit directorului general al Oficiului la fiecare șase luni sau, după caz, în termenul stabilit de directorul general al Oficiului, un raport privind progresele realizate
  .”

| c) | se introduce următorul alineat ║:
  „În cazul în care raportul redactat în urma unei investigații interne
  conține informații cu privire la
  fapte care ar putea conduce la o urmărire penală, raportul final este transmis autorităților judiciare ale statului membru vizat

  și, fără a aduce atingere dispozițiilor naționale privind procedurile judiciare
  , instituției, organismului, biroului sau agenției interesate, în conformitate cu alineatul (4).▐” |
| --- | --- |

c)

se introduce următorul alineat ║:

„În cazul în care raportul redactat în urma unei investigații interne
  conține informații cu privire la
  fapte care ar putea conduce la o urmărire penală, raportul final este transmis autorităților judiciare ale statului membru vizat

  și, fără a aduce atingere dispozițiilor naționale privind procedurile judiciare
  , instituției, organismului, biroului sau agenției interesate, în conformitate cu alineatul (4).▐”

| d) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (4)
     
  Rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile sunt transmise instituției, organismului, biroului sau agenției respective. Instituția, organismul
  , biroul

  sau agenția respectivă ia acele măsuri, îndeosebi disciplinare sau judiciare, privind investigațiile interne, pe care rezultatele investigațiilor le reclamă și raportează aceste măsuri directorului general al Oficiului. În acest scop, acestea transmit directorului general al Oficiului la fiecare șase luni sau, după caz, în termenul stabilit de directorul general al Oficiului, un raport privind progresele realizate
  .” |
| --- | --- |

d)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (4)
     
  Rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile sunt transmise instituției, organismului, biroului sau agenției respective. Instituția, organismul
  , biroul

  sau agenția respectivă ia acele măsuri, îndeosebi disciplinare sau judiciare, privind investigațiile interne, pe care rezultatele investigațiilor le reclamă și raportează aceste măsuri directorului general al Oficiului. În acest scop, acestea transmit directorului general al Oficiului la fiecare șase luni sau, după caz, în termenul stabilit de directorul general al Oficiului, un raport privind progresele realizate
  .”

| e) | se adaugă următorul alineat ║:
  „Un informator care a furnizat Oficiului informații privind o eventuală fraudă sau încălcare poate fi informat, la cerere, de către Oficiu cu privire la încheierea unei investigații și, după caz, la transmiterea raportului final către autoritățile competente. Cu toate acestea, Oficiul poate refuza o astfel de cerere în cazul în care consideră că aceasta ar putea aduce atingere intereselor legitime ale persoanelor implicate, eficacității investigației, acțiunilor care urmează a fi întreprinse în urma investigației sau oricăror cerințe privind confidențialitatea.” |
| --- | --- |

e)

se adaugă următorul alineat ║:

„Un informator care a furnizat Oficiului informații privind o eventuală fraudă sau încălcare poate fi informat, la cerere, de către Oficiu cu privire la încheierea unei investigații și, după caz, la transmiterea raportului final către autoritățile competente. Cu toate acestea, Oficiul poate refuza o astfel de cerere în cazul în care consideră că aceasta ar putea aduce atingere intereselor legitime ale persoanelor implicate, eficacității investigației, acțiunilor care urmează a fi întreprinse în urma investigației sau oricăror cerințe privind confidențialitatea.”

| 12. | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 10

  Schimbul de informații dintre Oficiu și autoritățile naționale din statele membre

  (1)   Fără a aduce atingere articolelor 8 și 9 din prezentul regulament și dispozițiilor din Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul poate transmite, în orice moment, autorităților competente ale statelor membre interesate informațiile obținute în cursul investigațiilor externe.


  Decizia privind transmiterea informațiilor este luată de directorul general al Oficiului, în urma consultării consiliului executiv al Oficiului și în conformitate cu dispozițiile privind controlul legalității prevăzute la articolul 14 alineatul (2).


  (2)   Fără a aduce atingere articolelor 8 și 9, în cursul investigațiilor interne, directorul general al Oficiului transmite autorităților judiciare ale statelor membre interesate informațiile obținute de către Oficiu cu privire la faptele care necesită utilizarea unor proceduri de investigare aflate sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale sau care, din cauza gravității lor, necesită deschiderea imediată a urmăririi penale. În astfel de cazuri, directorul general al Oficiului informează mai întâi instituția, organismul, biroul sau agenția interesată. Informațiile transmise includ identitatea persoanei care face obiectul investigației, un rezumat al faptelor constatate, o evaluare juridică preliminară și eventualul prejudiciu financiar.


  Decizia privind transmiterea informațiilor este luată de directorul general al Oficiului, în urma consultării consiliului executiv al Oficiului și în conformitate cu dispozițiile privind controlul legalității prevăzute la articolul 14 alineatul (2).


  Înainte de a transmite informațiile menționate la primul paragraf
  și atât timp cât aceasta nu afectează buna desfășurare a investigației
  , Oficiul acordă persoanei care face obiectul investigației oportunitatea de a-și prezenta observațiile asupra chestiunilor care o privesc, cu respectarea condițiilor și în conformitate cu modalitățile prevăzute la articolul 7a alineatul (2) al doilea și al treilea paragraf.
  (3)   Autoritățile competente ale statului membru interesat, în special autoritățile judiciare, informează imediat directorul general al Oficiului, în măsura în care acest lucru nu contravine legislației naționale, asupra măsurilor care au fost luate pe baza informațiilor ce le-au fost transmise în temeiul prezentului articol.


  (4)
     
  Schimbul de informații și cooperarea între Oficiu și autoritățile competente ale statelor membre, precum și acțiunile întreprinse și măsurile luate sau executate pe baza informațiilor care le-au fost transmise, fac obiectul unei analize regulate în cadrul procedurii de concertare instituite prin articolul 11a
  .” |
| --- | --- |

12.

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Schimbul de informații dintre Oficiu și autoritățile naționale din statele membre

(1)   Fără a aduce atingere articolelor 8 și 9 din prezentul regulament și dispozițiilor din Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul poate transmite, în orice moment, autorităților competente ale statelor membre interesate informațiile obținute în cursul investigațiilor externe.

Decizia privind transmiterea informațiilor este luată de directorul general al Oficiului, în urma consultării consiliului executiv al Oficiului și în conformitate cu dispozițiile privind controlul legalității prevăzute la articolul 14 alineatul (2).

(2)   Fără a aduce atingere articolelor 8 și 9, în cursul investigațiilor interne, directorul general al Oficiului transmite autorităților judiciare ale statelor membre interesate informațiile obținute de către Oficiu cu privire la faptele care necesită utilizarea unor proceduri de investigare aflate sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale sau care, din cauza gravității lor, necesită deschiderea imediată a urmăririi penale. În astfel de cazuri, directorul general al Oficiului informează mai întâi instituția, organismul, biroul sau agenția interesată. Informațiile transmise includ identitatea persoanei care face obiectul investigației, un rezumat al faptelor constatate, o evaluare juridică preliminară și eventualul prejudiciu financiar.

Decizia privind transmiterea informațiilor este luată de directorul general al Oficiului, în urma consultării consiliului executiv al Oficiului și în conformitate cu dispozițiile privind controlul legalității prevăzute la articolul 14 alineatul (2).

Înainte de a transmite informațiile menționate la primul paragraf
  și atât timp cât aceasta nu afectează buna desfășurare a investigației
  , Oficiul acordă persoanei care face obiectul investigației oportunitatea de a-și prezenta observațiile asupra chestiunilor care o privesc, cu respectarea condițiilor și în conformitate cu modalitățile prevăzute la articolul 7a alineatul (2) al doilea și al treilea paragraf.

(3)   Autoritățile competente ale statului membru interesat, în special autoritățile judiciare, informează imediat directorul general al Oficiului, în măsura în care acest lucru nu contravine legislației naționale, asupra măsurilor care au fost luate pe baza informațiilor ce le-au fost transmise în temeiul prezentului articol.

(4)
     
  Schimbul de informații și cooperarea între Oficiu și autoritățile competente ale statelor membre, precum și acțiunile întreprinse și măsurile luate sau executate pe baza informațiilor care le-au fost transmise, fac obiectul unei analize regulate în cadrul procedurii de concertare instituite prin articolul 11a
  .”

| 13. | Se introduc următoarele articole:



  „Articolul 10a


  Schimbul de informații între Oficiu și instituțiile interesate



  (1)
     
  Directorul general al Oficiului informează periodic, cel puțin o dată pe an, Parlamentul European, Consiliul, Comisia și Curtea de Conturi cu privire la rezultatele investigațiilor efectuate de Oficiu, respectând confidențialitatea acestora, drepturile legitime ale persoanelor implicate și, după caz, dispozițiile naționale aplicabile procedurilor judiciare.




  Directorul general al Oficiului acționează în conformitate cu principiul independenței care caracterizează misiunea acestuia.




  (2)
     
  Parlamentul European, Consiliul, Comisia și Curtea de Conturi asigură respectarea confidențialității investigațiilor efectuate de Oficiu, precum și a drepturilor legitime ale persoanelor implicate și, în cazul în care au fost declanșate proceduri judiciare, a tuturor dispozițiilor naționale aplicabile acestora.




  (3)
     
  Oficiul și instituțiile implicate pot încheia acorduri privind transmiterea oricărei informații necesare pentru îndeplinirea misiunii Oficiului, respectând principiile prevăzute la alineatele (1) și (2).



  Articolul 10b


  Informarea publicului larg



  Directorul general al Oficiului garantează că publicul este informat în mod neutru, imparțial și cu respectarea principiilor prevăzute la articolul 10a.




  Codul de procedură al investigațiilor OLAF, adoptat în baza articolul 15a, detaliază regulile de prevenire a divulgării neautorizate a informațiilor referitoare la activitatea operațională a Oficiului și sancțiunile disciplinare aplicabile în cazul divulgării neautorizate, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3)
  .” |
| --- | --- |

13.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 10a

Schimbul de informații între Oficiu și instituțiile interesate

(1)
     
  Directorul general al Oficiului informează periodic, cel puțin o dată pe an, Parlamentul European, Consiliul, Comisia și Curtea de Conturi cu privire la rezultatele investigațiilor efectuate de Oficiu, respectând confidențialitatea acestora, drepturile legitime ale persoanelor implicate și, după caz, dispozițiile naționale aplicabile procedurilor judiciare.

Directorul general al Oficiului acționează în conformitate cu principiul independenței care caracterizează misiunea acestuia.

(2)
     
  Parlamentul European, Consiliul, Comisia și Curtea de Conturi asigură respectarea confidențialității investigațiilor efectuate de Oficiu, precum și a drepturilor legitime ale persoanelor implicate și, în cazul în care au fost declanșate proceduri judiciare, a tuturor dispozițiilor naționale aplicabile acestora.

(3)
     
  Oficiul și instituțiile implicate pot încheia acorduri privind transmiterea oricărei informații necesare pentru îndeplinirea misiunii Oficiului, respectând principiile prevăzute la alineatele (1) și (2).

Articolul 10b

Informarea publicului larg

Directorul general al Oficiului garantează că publicul este informat în mod neutru, imparțial și cu respectarea principiilor prevăzute la articolul 10a.

Codul de procedură al investigațiilor OLAF, adoptat în baza articolul 15a, detaliază regulile de prevenire a divulgării neautorizate a informațiilor referitoare la activitatea operațională a Oficiului și sancțiunile disciplinare aplicabile în cazul divulgării neautorizate, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3)
  .”

| 14. | Articolul 11 se modifică după cum urmează:






  a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „Comitetul de supraveghere

  se asigură
  , în cadrul activității monitorizare periodică a exercitării funcției de investigație,
  că Oficiul își exercită în condiții de independență deplină competențele care îi sunt conferite prin prezentul regulament. Comitetul de supraveghere
  :








  a) | se asigură că sunt respectate normele care reglementează schimburile de informații dintre Oficiu și instituții, organisme, birouri și agenții; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Articolul 11 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„Comitetul de supraveghere

  se asigură
  , în cadrul activității monitorizare periodică a exercitării funcției de investigație,
  că Oficiul își exercită în condiții de independență deplină competențele care îi sunt conferite prin prezentul regulament. Comitetul de supraveghere
  :

a)

se asigură că sunt respectate normele care reglementează schimburile de informații dintre Oficiu și instituții, organisme, birouri și agenții;

| b) | ▐
  monitorizează modul de aplicare a garanțiilor procedurale și durata investigațiilor în funcție de statisticile periodice,
  de informațiile și de rapoartele investigațiilor care îi sunt transmise
  de către directorul general al Oficiului
  și de avizele emise
  de către consilierul revizor▐; |
| --- | --- |

b)

▐
  monitorizează modul de aplicare a garanțiilor procedurale și durata investigațiilor în funcție de statisticile periodice,
  de informațiile și de rapoartele investigațiilor care îi sunt transmise
  de către directorul general al Oficiului
  și de avizele emise
  de către consilierul revizor▐;

| c) | îl asistă pe directorul general al Oficiului, asigurându-se că Oficiul dispune de resursele necesare pentru îndeplinirea funcției sale de investigație; |
| --- | --- |

c)

îl asistă pe directorul general al Oficiului, asigurându-se că Oficiul dispune de resursele necesare pentru îndeplinirea funcției sale de investigație;

| d) | emite avize și recomandări privind:








  — | identificarea priorităților investigației; |
| --- | --- | --- |

d)

emite avize și recomandări privind:

—

identificarea priorităților investigației;

| — | durata investigațiilor și acțiunile întreprinse în urma acestora; |
| --- | --- |

—

durata investigațiilor și acțiunile întreprinse în urma acestora;

| — | codul de procedură al investigațiilor OLAF; |
| --- | --- |

—

codul de procedură al investigațiilor OLAF;

| e) | emite avize cu privire la intervenția directorului general al Oficiului în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene și a instanțelor naționale; |
| --- | --- |

e)

emite avize cu privire la intervenția directorului general al Oficiului în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene și a instanțelor naționale;

| f) | îl asistă pe directorul general al Oficiului în procedura de concertare; |
| --- | --- |

f)

îl asistă pe directorul general al Oficiului în procedura de concertare;

| g) | poate iniția o acțiune judiciară în fața Curții de Justiție împotriva Comisiei sau a oricărei alte instituții, atunci când consideră că acestea au luat măsuri care pun în discuție independența directorului general al Oficiului. |
| --- | --- |

g)

poate iniția o acțiune judiciară în fața Curții de Justiție împotriva Comisiei sau a oricărei alte instituții, atunci când consideră că acestea au luat măsuri care pun în discuție independența directorului general al Oficiului.

Comitetul de supraveghere emite avize pentru directorul general al Oficiului, din proprie inițiativă, la cererea acestuia din urmă sau a unei instituții, a unui organism, a unui birou sau a unei agenții, fără însă a interveni în efectuarea investigațiilor în curs. Solicitantului i se transmite o copie a avizelor astfel emise.”

| b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (2)
     
  Comitetul de supraveghere este compus din cinci persoane externe independente care, la momentul numirii lor, exercită o înaltă funcție judiciară sau de investigație, sau o funcție comparabilă, în raport cu misiunea Oficiului. Acestea trebuie să posede cunoștințe privind funcționarea instituțiilor Uniunii Europene și să cunoască totodată o a doua limbă oficială a Uniunii Europene.




  Membrii comitetului de supraveghere sunt numiți de comun acord de Parlamentul European, Consiliu și Comisie. Anunțul de depunere a candidaturilor se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Cele cinci persoane trebuie alese dintr-o «listă de preselecție» prezentată de Comisie, care include cel puțin 12 candidați
  .” |
| --- | --- |

b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (2)
     
  Comitetul de supraveghere este compus din cinci persoane externe independente care, la momentul numirii lor, exercită o înaltă funcție judiciară sau de investigație, sau o funcție comparabilă, în raport cu misiunea Oficiului. Acestea trebuie să posede cunoștințe privind funcționarea instituțiilor Uniunii Europene și să cunoască totodată o a doua limbă oficială a Uniunii Europene.

Membrii comitetului de supraveghere sunt numiți de comun acord de Parlamentul European, Consiliu și Comisie. Anunțul de depunere a candidaturilor se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Cele cinci persoane trebuie alese dintr-o «listă de preselecție» prezentată de Comisie, care include cel puțin 12 candidați
  .”

| c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (3)
     
  Mandatul membrilor este de cinci ani. Acesta nu poate fi reînnoit. Numirea anumitor membri trebuie să se facă în mod eșalonat, pentru a păstra competențele în cadrul comitetului de supraveghere
  .” |
| --- | --- |

c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (3)
     
  Mandatul membrilor este de cinci ani. Acesta nu poate fi reînnoit. Numirea anumitor membri trebuie să se facă în mod eșalonat, pentru a păstra competențele în cadrul comitetului de supraveghere
  .”

| d) | alineatele (6) (7) și (8) se înlocuiesc cu următorul text:


  „(6)   
  (6) Comitetul de supraveghere își numește președintele. Comitetul de supraveghere își adoptă propriul regulament de procedură, care, înainte de adoptare, face obiectului unui aviz din partea Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei. Reuniunile Comitetului de supraveghere sunt convocate la inițiativa președintelui său sau a directorului general al Oficiului. Comitetul de supraveghere ia deciziile cu majoritatea membrilor săi. Secretariatul Comitetului de supraveghere este asigurat de Oficiu.


  (7)   ║(7) Directorul general al Oficiului transmite anual Comitetului de supraveghere programul de activități de investigare al Oficiului. Directorul general al Oficiului informează periodic Comitetul de supraveghere cu privire la activitățile Oficiului, realizarea funcției sale de investigare și măsurile luate în urma investigațiilor.
  Directorul general al Oficiului informează Comitetul de supraveghere cu privire la:






  a) | cazurile în care instituția, organismul, biroul sau agenția interesată nu a acționat în urma recomandărilor transmise de către Oficiu; |
| --- | --- | --- |

d)

alineatele (6) (7) și (8) se înlocuiesc cu următorul text:

„(6)   
  (6) Comitetul de supraveghere își numește președintele. Comitetul de supraveghere își adoptă propriul regulament de procedură, care, înainte de adoptare, face obiectului unui aviz din partea Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei. Reuniunile Comitetului de supraveghere sunt convocate la inițiativa președintelui său sau a directorului general al Oficiului. Comitetul de supraveghere ia deciziile cu majoritatea membrilor săi. Secretariatul Comitetului de supraveghere este asigurat de Oficiu.

(7)   ║(7) Directorul general al Oficiului transmite anual Comitetului de supraveghere programul de activități de investigare al Oficiului. Directorul general al Oficiului informează periodic Comitetul de supraveghere cu privire la activitățile Oficiului, realizarea funcției sale de investigare și măsurile luate în urma investigațiilor.

Directorul general al Oficiului informează Comitetul de supraveghere cu privire la:

a)

cazurile în care instituția, organismul, biroul sau agenția interesată nu a acționat în urma recomandărilor transmise de către Oficiu;

| b) | cazurile în care
  autoritățile competente ale statelor membre nu au acționat în urma recomandărilor transmise de Oficiu
  . |
| --- | --- |

b)

cazurile în care
  autoritățile competente ale statelor membre nu au acționat în urma recomandărilor transmise de Oficiu
  .

(8)   Comitetul de supraveghere adoptă anual cel puțin un raport asupra activităților sale, prezentând în special
  o evaluare a independenței Oficiului
  , modul de aplicare a garanțiilor procedurale și durata investigațiilor; rapoartele în cauză sunt transmise instituțiilor. Comitetul de supraveghere poate prezenta rapoarte Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi asupra rezultatelor investigațiilor Oficiului și a măsurilor luate în urma acestora.”

| 15. | Se introduce următorul articol ║:
  „Articolul 11a

  Procedura de concertare



  (1)
     
  Se instituie o procedură de concertare între Parlamentul European, Consiliu și Comisie.




  (2
     
  Procedura de concertare se aplică:










  a) | relațiilor și cooperării între Oficiu și statele membre și între acestea din urmă, în special:








  — | coordonării acțiunilor întreprinse în aplicarea articolului 1; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Se introduce următorul articol ║:

„Articolul 11a

Procedura de concertare

(1)
     
  Se instituie o procedură de concertare între Parlamentul European, Consiliu și Comisie.

(2
     
  Procedura de concertare se aplică:

a)

relațiilor și cooperării între Oficiu și statele membre și între acestea din urmă, în special:

—

coordonării acțiunilor întreprinse în aplicarea articolului 1;

| — | punerii în practică și aplicării prezentului regulament, a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2988/95 și a Regulamentului (Euratom, CE) nr. 2185/96, precum și a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene din 26 iulie 1995 și a protocoalelor sale; |
| --- | --- |

—

punerii în practică și aplicării prezentului regulament, a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2988/95 și a Regulamentului (Euratom, CE) nr. 2185/96, precum și a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene din 26 iulie 1995 și a protocoalelor sale;

| — | acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor finale ale investigațiilor Oficiului, precum și în urma transmiterii de informații de către Oficiu; |
| --- | --- |

—

acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor finale ale investigațiilor Oficiului, precum și în urma transmiterii de informații de către Oficiu;

| b) | relațiilor și colaborării dintre Oficiu și instituții, organisme, birouri și agenții, inclusiv Europol și Eurojust, în special sprijinului oferit de instituții Oficiului și acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor finale ale investigațiilor Oficiului, precum și transmiterii de informații de către Oficiu; |
| --- | --- |

b)

relațiilor și colaborării dintre Oficiu și instituții, organisme, birouri și agenții, inclusiv Europol și Eurojust, în special sprijinului oferit de instituții Oficiului și acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor finale ale investigațiilor Oficiului, precum și transmiterii de informații de către Oficiu;

| c) | relațiilor și cooperării dintre Oficiu și autoritățile competente din țările terțe, precum și cu organizațiile internaționale, în cadrul acordurilor de cooperare și asistență reciprocă menționate în prezentul regulament; |
| --- | --- |

c)

relațiilor și cooperării dintre Oficiu și autoritățile competente din țările terțe, precum și cu organizațiile internaționale, în cadrul acordurilor de cooperare și asistență reciprocă menționate în prezentul regulament;

| d) | aspectelor privind prioritățile politicii de investigare a Oficiului; |
| --- | --- |

d)

aspectelor privind prioritățile politicii de investigare a Oficiului;

| e) | rapoartelor și analizelor Comitetului de supraveghere. |
| --- | --- |

e)

rapoartelor și analizelor Comitetului de supraveghere.

(3)
     
  Concertarea are loc cel puțin o dată pe an și la solicitarea uneia dintre instituții.

(4)
     
  Directorul general al Oficiului și președintele Comitetului de supraveghere participă la procedura de concertare. La aceste reuniuni pot fi invitați reprezentanți ai Curții de Conturi, ai Eurojust și ai Europol.

(5)
     
  Concertarea este pregătită în cursul uneia sau a mai multor reuniuni tehnice. Reuniunile sunt convocate la cererea uneia dintre instituții sau a Oficiului.

(6)
     
  Procedura de concertare nu afectează în niciun caz buna desfășurare a investigațiilor și este realizată respectându-se pe deplin independența directorului general al Oficiului.

(7)
     
  Instituțiile, organismele, birourile, agențiile, Oficiul și statele membre îi informează de fiecare dată pe participanții la procedura de concertare cu privire la acțiunile întreprinse în urma concluziilor la care se ajunge în cadrul procedurii de concertare
  .”

| 16. | Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 12

  Directorul general al Oficiului


  (1)   
  Oficiul este condus de un director
  general
  numit de Comisie
  pentru un mandat de
  cinci ani
  , care poate fi reînnoit
  o singură dată
  .


  Parlamentul European și Consiliul îl desemnează de comun acord pe directorul general al Oficiului, pe baza unei liste de șase candidați prezentată de Comisie. Anunțul de depunere a candidaturilor se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.




  Numirea se face în termen de trei luni de la prezentarea listei de candidați de Comisie. În ansamblul său, procedura de numire nu poate să depășească nouă luni și trebuie să înceapă cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul mandatului directorului general al Oficiului în exercițiu, care rămâne în funcție până la începutul mandatului noului director general al Oficiului.




  În cazul în care Parlamentul European și/sau Consiliul nu își exprimă opoziția față de reînnoirea mandatului directorului general al Oficiului cu cel puțin nouă luni înaintea expirării primului său mandat, Comisia prelungește mandatul directorului general al Oficiului. Opoziția față de această prelungire trebuie să fie justificată. În caz contrar, se aplică procedura de numire prevăzută la al treilea paragraf din prezentul alineat.




  (2)
     
  Directorul general al Oficiului este ales dintre candidații din statele membre care exercită sau au exercitat o înaltă funcție judiciară sau o funcție executivă de investigație și care posedă o experiență profesională operațională de cel puțin zece ani într-un post de conducere cu un grad înalt de responsabilitate. O parte semnificativă a acestei experiențe profesionale trebuie să fi fost dobândită în domeniul luptei împotriva fraudei naționale și/sau comunitare. Directorul general al Oficiului trebuie să posede cunoștințe aprofundate de funcționare a instituțiilor Uniunii Europene și să cunoască totodată o a doua limbă oficială a Uniunii Europene. Candidații trebuie să prezinte toate garanțiile de independență.




  (3)
     
  Directorul general al Oficiului nu solicită și nu acceptă instrucțiuni de la nici un guvern sau instituție, organism, birou sau agenție în îndeplinirea îndatoririlor sale în legătură cu deschiderea și efectuarea de investigații interne sau externe sau cu redactarea de rapoarte în urma acestor investigații. În cazul în care directorul general al Oficiului consideră că o măsură luată de Comisie pune în discuție independența sa, acesta informează imediat Comitetul de supraveghere în acest sens pentru a obține avizul său și decide cu privire la posibilitatea de a intenta sau nu o acțiune împotriva instituției în cauză în fața Curții de Justiție.




  Directorul general al Oficiului raportează periodic Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi, în cadrul procedurii de concertare prevăzute la articolul 11a, asupra concluziilor investigațiilor efectuate de către Oficiu, asupra acțiunilor întreprinse ulterior și asupra dificultăților întâmpinate, respectând confidențialitatea investigațiilor, drepturile legitime ale persoanelor implicate și, după caz, dispozițiile naționale aplicabile procedurilor judiciare.




  Instituțiile respective asigură respectarea confidențialității investigațiilor efectuate de către Oficiu, precum și a drepturilor legitime ale persoanelor implicate și, în cazul în care au fost declanșate proceduri judiciare, respectarea tuturor dispozițiilor naționale aplicabile acestora.


  (4)   Înainte de adoptarea oricăror sancțiuni disciplinare împotriva directorului general al Oficiului, Comisia consultă Comitetul de supraveghere, în cursul reuniunilor cu
  reprezentanți ai Parlamentului European și ai Consiliului
  în contextul
  procedurii de concertare menționate la articolul 11a
  .
  Măsurile legate de sancțiunile disciplinare împotriva directorului general al Oficiului sunt supuse unor decizii argumentate, care sunt transmise spre informare Parlamentului European, Consiliului și Comitetului de supraveghere.


  (5)
     
  Directorul general al Oficiului informează Comisia în cazul în care acesta are intenția de a exercita o nouă activitate profesională în termen de doi ani de la ieșirea sa din funcție, în conformitate cu articolul 16 din statut.



  (6)   Directorul general al Oficiului stabilește anual, după obținerea unui aviz din partea Comitetului de supraveghere, programul de activități și prioritățile politicii de investigare al Oficiului.

  (7)   Directorul general al Oficiului poate delega exercitarea unora dintre funcțiile sale prevăzute la articolul 5, articolul 6 alineatul (3), articolul 7b și articolul 10 alineatul (2) unuia sau mai multor membri ai personalului Oficiului, printr-un document scris care să specifice condițiile și limitele care reglementează delegarea.” |
| --- | --- |

16.

Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 12

Directorul general al Oficiului

(1)   
  Oficiul este condus de un director
  general
  numit de Comisie
  pentru un mandat de
  cinci ani
  , care poate fi reînnoit
  o singură dată
  .

Parlamentul European și Consiliul îl desemnează de comun acord pe directorul general al Oficiului, pe baza unei liste de șase candidați prezentată de Comisie. Anunțul de depunere a candidaturilor se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Numirea se face în termen de trei luni de la prezentarea listei de candidați de Comisie. În ansamblul său, procedura de numire nu poate să depășească nouă luni și trebuie să înceapă cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul mandatului directorului general al Oficiului în exercițiu, care rămâne în funcție până la începutul mandatului noului director general al Oficiului.

În cazul în care Parlamentul European și/sau Consiliul nu își exprimă opoziția față de reînnoirea mandatului directorului general al Oficiului cu cel puțin nouă luni înaintea expirării primului său mandat, Comisia prelungește mandatul directorului general al Oficiului. Opoziția față de această prelungire trebuie să fie justificată. În caz contrar, se aplică procedura de numire prevăzută la al treilea paragraf din prezentul alineat.

(2)
     
  Directorul general al Oficiului este ales dintre candidații din statele membre care exercită sau au exercitat o înaltă funcție judiciară sau o funcție executivă de investigație și care posedă o experiență profesională operațională de cel puțin zece ani într-un post de conducere cu un grad înalt de responsabilitate. O parte semnificativă a acestei experiențe profesionale trebuie să fi fost dobândită în domeniul luptei împotriva fraudei naționale și/sau comunitare. Directorul general al Oficiului trebuie să posede cunoștințe aprofundate de funcționare a instituțiilor Uniunii Europene și să cunoască totodată o a doua limbă oficială a Uniunii Europene. Candidații trebuie să prezinte toate garanțiile de independență.

(3)
     
  Directorul general al Oficiului nu solicită și nu acceptă instrucțiuni de la nici un guvern sau instituție, organism, birou sau agenție în îndeplinirea îndatoririlor sale în legătură cu deschiderea și efectuarea de investigații interne sau externe sau cu redactarea de rapoarte în urma acestor investigații. În cazul în care directorul general al Oficiului consideră că o măsură luată de Comisie pune în discuție independența sa, acesta informează imediat Comitetul de supraveghere în acest sens pentru a obține avizul său și decide cu privire la posibilitatea de a intenta sau nu o acțiune împotriva instituției în cauză în fața Curții de Justiție.

Directorul general al Oficiului raportează periodic Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi, în cadrul procedurii de concertare prevăzute la articolul 11a, asupra concluziilor investigațiilor efectuate de către Oficiu, asupra acțiunilor întreprinse ulterior și asupra dificultăților întâmpinate, respectând confidențialitatea investigațiilor, drepturile legitime ale persoanelor implicate și, după caz, dispozițiile naționale aplicabile procedurilor judiciare.

Instituțiile respective asigură respectarea confidențialității investigațiilor efectuate de către Oficiu, precum și a drepturilor legitime ale persoanelor implicate și, în cazul în care au fost declanșate proceduri judiciare, respectarea tuturor dispozițiilor naționale aplicabile acestora.

(4)   Înainte de adoptarea oricăror sancțiuni disciplinare împotriva directorului general al Oficiului, Comisia consultă Comitetul de supraveghere, în cursul reuniunilor cu
  reprezentanți ai Parlamentului European și ai Consiliului
  în contextul
  procedurii de concertare menționate la articolul 11a
  .

Măsurile legate de sancțiunile disciplinare împotriva directorului general al Oficiului sunt supuse unor decizii argumentate, care sunt transmise spre informare Parlamentului European, Consiliului și Comitetului de supraveghere.

(5)
     
  Directorul general al Oficiului informează Comisia în cazul în care acesta are intenția de a exercita o nouă activitate profesională în termen de doi ani de la ieșirea sa din funcție, în conformitate cu articolul 16 din statut.

(6)   Directorul general al Oficiului stabilește anual, după obținerea unui aviz din partea Comitetului de supraveghere, programul de activități și prioritățile politicii de investigare al Oficiului.

(7)   Directorul general al Oficiului poate delega exercitarea unora dintre funcțiile sale prevăzute la articolul 5, articolul 6 alineatul (3), articolul 7b și articolul 10 alineatul (2) unuia sau mai multor membri ai personalului Oficiului, printr-un document scris care să specifice condițiile și limitele care reglementează delegarea.”

| 17. | Se adaugă următorul articol:



  „Articolul 12a


  Intervenția directorului general al Oficiului în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene și a instanțelor naționale



  Directorul general al Oficiului poate interveni în problemele care vizează activitățile întreprinse de Oficiu, care sunt aduse în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene și, în conformitate cu legislația națională, în fața instanțelor naționale.




  Înainte de a interveni în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene sau a instanțelor naționale, directorul general al Oficiului solicită avizul Comitetului de supraveghere
  .” |
| --- | --- |

17.

Se adaugă următorul articol:

„Articolul 12a

Intervenția directorului general al Oficiului în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene și a instanțelor naționale

Directorul general al Oficiului poate interveni în problemele care vizează activitățile întreprinse de Oficiu, care sunt aduse în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene și, în conformitate cu legislația națională, în fața instanțelor naționale.

Înainte de a interveni în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene sau a instanțelor naționale, directorul general al Oficiului solicită avizul Comitetului de supraveghere
  .”

| 18. | Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 13

  Finanțarea

  Creditele pentru Oficiu, al căror cuantum total este înscris într-o linie bugetară specifică în secțiunea bugetului general al Uniunii Europene aferentă Comisiei, se stabilesc în detaliu într-o anexă la secțiunea respectivă.
  Schema de personal a Oficiului se anexează la schema de personal a Comisiei.” |
| --- | --- |

18.

Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 13

Finanțarea

Creditele pentru Oficiu, al căror cuantum total este înscris într-o linie bugetară specifică în secțiunea bugetului general al Uniunii Europene aferentă Comisiei, se stabilesc în detaliu într-o anexă la secțiunea respectivă.

Schema de personal a Oficiului se anexează la schema de personal a Comisiei.”

| 19. | Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 14

  Controlul legalității investigațiilor Oficiului



  (1)
     
  Controlul legalității investigațiilor Oficiului vizează respectarea garanțiilor procedurale și a drepturilor fundamentale ale persoanelor implicate într-o investigație a Oficiului.




  (2)
     
  Controlul legalității se efectuează înainte de deschiderea și înainte de încheierea unei investigații, precum și înainte de fiecare transmitere de informații autorităților competente ale statelor membre vizate în sensul articolelor 9 și 10 și ține seama de o evaluare a caracterului strict confidențial al investigației.




  (3)
     
  Controlul legalității investigațiilor este efectuat de experții în drept și proceduri de investigație ai Oficiului, care sunt calificați să exercite o funcție judiciară într-un stat membru. Avizul acestora este anexat raportului final al investigației.




  (4)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF menționat la articolul 15a detaliază procedura privind controlul legalității
  .” |
| --- | --- |

19.

Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 14

Controlul legalității investigațiilor Oficiului

(1)
     
  Controlul legalității investigațiilor Oficiului vizează respectarea garanțiilor procedurale și a drepturilor fundamentale ale persoanelor implicate într-o investigație a Oficiului.

(2)
     
  Controlul legalității se efectuează înainte de deschiderea și înainte de încheierea unei investigații, precum și înainte de fiecare transmitere de informații autorităților competente ale statelor membre vizate în sensul articolelor 9 și 10 și ține seama de o evaluare a caracterului strict confidențial al investigației.

(3)
     
  Controlul legalității investigațiilor este efectuat de experții în drept și proceduri de investigație ai Oficiului, care sunt calificați să exercite o funcție judiciară într-un stat membru. Avizul acestora este anexat raportului final al investigației.

(4)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF menționat la articolul 15a detaliază procedura privind controlul legalității
  .”

| 20. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 14a


  Depunerea plângerilor de către persoanele supuse investigațiilor Oficiului



  (1)
     
  Orice persoană implicată personal într-o investigație poate depune o plângere pe lângă Comitetul de supraveghere, reclamând încălcarea drepturilor sale procedurale sau a drepturilor omului în cursul investigației. În urma primirii plângerii, Comitetul de supraveghere o transmite fără întârziere unui consilier revizor.




  (2)
     
  Directorul general al Oficiului, hotărând pe baza unei propuneri a Comitetului de supraveghere, numește un consilier revizor pentru un mandat de cinci ani, care nu poate fi reînnoit. Comitetul de supraveghere face propunerea pe baza unei liste cu mai mulți candidați, întocmită în urma unei invitații pentru depunerea candidaturilor.




  (3)
     
  Consilierul revizor acționează cu deplină independență. Acesta nu solicită, nici nu acceptă, instrucțiuni din partea nimănui în executarea sarcinilor sale. Acesta nu îndeplinește în cadrul Oficiului alte funcții decât cele legate de monitorizarea respectării procedurilor.




  (4)
     
  Consilierul revizor este competent pentru a trata, de asemenea, plângerile informatorilor, inclusiv ale persoanelor care intră sub incidența articolului 22 din statut.




  (5)
     
  Consilierul revizor transmite avizul său reclamantului, Comitetului de supraveghere și directorului general al Oficiului în termen de 30 de zile lucrătoare de la transmiterea plângerii.




  (6)
     
  Consilierul revizor prezintă periodic Comitetului de supraveghere un raport de activitate. Acesta prezintă Comitetului de supraveghere și Comisiei rapoarte statistice și analitice periodice în ceea ce privește aspectele conexe plângerilor
  .” |
| --- | --- |

20.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 14a

Depunerea plângerilor de către persoanele supuse investigațiilor Oficiului

(1)
     
  Orice persoană implicată personal într-o investigație poate depune o plângere pe lângă Comitetul de supraveghere, reclamând încălcarea drepturilor sale procedurale sau a drepturilor omului în cursul investigației. În urma primirii plângerii, Comitetul de supraveghere o transmite fără întârziere unui consilier revizor.

(2)
     
  Directorul general al Oficiului, hotărând pe baza unei propuneri a Comitetului de supraveghere, numește un consilier revizor pentru un mandat de cinci ani, care nu poate fi reînnoit. Comitetul de supraveghere face propunerea pe baza unei liste cu mai mulți candidați, întocmită în urma unei invitații pentru depunerea candidaturilor.

(3)
     
  Consilierul revizor acționează cu deplină independență. Acesta nu solicită, nici nu acceptă, instrucțiuni din partea nimănui în executarea sarcinilor sale. Acesta nu îndeplinește în cadrul Oficiului alte funcții decât cele legate de monitorizarea respectării procedurilor.

(4)
     
  Consilierul revizor este competent pentru a trata, de asemenea, plângerile informatorilor, inclusiv ale persoanelor care intră sub incidența articolului 22 din statut.

(5)
     
  Consilierul revizor transmite avizul său reclamantului, Comitetului de supraveghere și directorului general al Oficiului în termen de 30 de zile lucrătoare de la transmiterea plângerii.

(6)
     
  Consilierul revizor prezintă periodic Comitetului de supraveghere un raport de activitate. Acesta prezintă Comitetului de supraveghere și Comisiei rapoarte statistice și analitice periodice în ceea ce privește aspectele conexe plângerilor
  .”

| 21. | Articolul 15
  se înlocuiește cu următorul text
  :

  „Articolul 15


  Raport de evaluare



  În cursul celui de-al ...

   (7)
  , Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament, însoțit de un aviz al Comitetului de supraveghere. Raportul precizează dacă este necesară modificarea prezentului regulament. În orice caz, prezentul regulament se modifică după înființarea unui Parchet European. |
| --- | --- |

21.

Articolul 15
  se înlocuiește cu următorul text
  :

„Articolul 15

Raport de evaluare

În cursul celui de-al ...

   (7)
  , Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament, însoțit de un aviz al Comitetului de supraveghere. Raportul precizează dacă este necesară modificarea prezentului regulament. În orice caz, prezentul regulament se modifică după înființarea unui Parchet European.

| 22. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 15a

  Codul de procedură al investigațiilor OLAF



  (1)
     
  Oficiul adoptă un «cod de procedură al investigațiilor OLAF» care include principiile juridice și în special principiile de procedură adoptate prin prezentul regulament. Acesta ține seama de practica operațională a Oficiului.




  (2)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF precizează procedurile de punere în aplicare a mandatului și statutului Oficiului, principiile generale ale procedurii de investigație, diferitele etape ale procedurii de investigație, principalele acțiuni de investigație, drepturile legitime ale persoanelor vizate, garanțiile procedurale, dispozițiile referitoare la protecția datelor și politica de comunicare și privind accesul la documente, dispozițiile privind controlul legalității, precum și căile de atac aflate la dispoziția persoanelor implicate.




  (3)
     
  Înainte de adoptarea codului de procedură al investigațiilor OLAF, Parlamentul European, Consilil și Comisia, precum și Comitetul de supraveghere al Oficiului sunt consultate pentru aviz. Comitetul de supraveghere garantează independența Oficiului în cursul procedurii de adoptare a codului de procedură al investigațiilor OLAF.




  (4)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF poate fi actualizat la propunerea directorului general al Oficiului. În acest caz, se aplică procedura de adoptare prevăzută în prezentul articol.




  (5)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF adoptat de Oficiu se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  .”
  ▐ |
| --- | --- |

22.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15a

Codul de procedură al investigațiilor OLAF

(1)
     
  Oficiul adoptă un «cod de procedură al investigațiilor OLAF» care include principiile juridice și în special principiile de procedură adoptate prin prezentul regulament. Acesta ține seama de practica operațională a Oficiului.

(2)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF precizează procedurile de punere în aplicare a mandatului și statutului Oficiului, principiile generale ale procedurii de investigație, diferitele etape ale procedurii de investigație, principalele acțiuni de investigație, drepturile legitime ale persoanelor vizate, garanțiile procedurale, dispozițiile referitoare la protecția datelor și politica de comunicare și privind accesul la documente, dispozițiile privind controlul legalității, precum și căile de atac aflate la dispoziția persoanelor implicate.

(3)
     
  Înainte de adoptarea codului de procedură al investigațiilor OLAF, Parlamentul European, Consilil și Comisia, precum și Comitetul de supraveghere al Oficiului sunt consultate pentru aviz. Comitetul de supraveghere garantează independența Oficiului în cursul procedurii de adoptare a codului de procedură al investigațiilor OLAF.

(4)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF poate fi actualizat la propunerea directorului general al Oficiului. În acest caz, se aplică procedura de adoptare prevăzută în prezentul articol.

(5)
     
  Codul de procedură al investigațiilor OLAF adoptat de Oficiu se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  .”

▐

Articolul 2

Dispozițiile articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, astfel cum a fost modificat de prezentul regulament, nu se aplică directorului general al Oficiului în exercițiu la data intrării în vigoare a prezentului regulament, al cărui mandat a fost prelungit pentru o perioadă de cinci ani.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a ║ zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  
  JO C 8, 12.1.2007, p. 1.

1

JO C 8, 12.1.2007, p. 1.

(2)  Poziția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008.

2

Poziția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008.

(3)  JO C 202, 18.8.2005, p. 1.

3

(4)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

4

(5)  
  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

5

JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

(6)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.”

6

(7)  patrulea an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.”

7

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/223

---

Proiect de buget rectificativ nr. 8/2008

P6_TA(2008)0554

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 8/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, adoptat definitiv la 13 decembrie 2007 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, adoptat definitiv la 13 decembrie 2007 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 9/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, prezentat de Comisie la 6 octombrie 2008 (COM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 9/2008 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008, prezentat de Comisie la 6 octombrie 2008 (COM(2008)0619),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2008 stabilit de Consiliu la 18 noiembrie 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2008 stabilit de Consiliu la 18 noiembrie 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008),

| — | având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0453/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0453/2008),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 8 la bugetul general 2008 se referă exclusiv la Comitetul Economic și Social European și vizează rectificări bugetare ale remunerațiilor și pensiilor, provenite din majorarea mai redusă a acestora decât cea utilizată în momentul întocmirii proiectului preliminar de buget 2008; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 8 la bugetul general 2008 se referă exclusiv la Comitetul Economic și Social European și vizează rectificări bugetare ale remunerațiilor și pensiilor, provenite din majorarea mai redusă a acestora decât cea utilizată în momentul întocmirii proiectului preliminar de buget 2008;

| B. | întrucât, deși trebuie salutat principiul prezentării unui buget rectificativ care să actualizeze datele tehnice care au fost utilizate inițial la elaborarea bugetului în vederea returnării fondurilor către contribuabil, în acest caz, costul procedurii poate, din nefericire, depăși sumele de bani care ar trebui de fapt să fie returnate, |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși trebuie salutat principiul prezentării unui buget rectificativ care să actualizeze datele tehnice care au fost utilizate inițial la elaborarea bugetului în vederea returnării fondurilor către contribuabil, în acest caz, costul procedurii poate, din nefericire, depăși sumele de bani care ar trebui de fapt să fie returnate,

1.   ia act de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 9/2008 care reduce bugetul (costurile) Comitetului Economic și Social European aferent exercițiului financiar 2008 cu 318 262 EUR și veniturile sale cu 48 265 EUR;

2.   aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 8/2008 fără modificări;

3.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 71, 14.3.2008.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/224

---

Condiții de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate *

P6_TA(2008)0557

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate (COM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0637),

| — | având în vedere articolul 63 alineatul (3) litera (a) și articolul 63 alineatul (4) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 63 alineatul (3) litera (a) și articolul 63 alineatul (4) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 67 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0011/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A6-0432/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A6-0432/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   cere deschiderea procedurii de conciliere prevăzute în Declarația comună din 4 martie 1975, în cazul în care Consiliul intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de Parlament;

5.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

6.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de directivă


  Considerentul 2a (nou) |
| | (2a) | Consiliul European a recunoscut, în cadrul reuniunii speciale de la Tampere din 15 și 16 octombrie 1999, necesitatea apropierii legislațiilor naționale care reglementează condițiile de admitere și de ședere a resortisanților din țările terțe. În acest context, a declarat, în special, că Uniunea Europeană ar trebui să garanteze un tratament echitabil al resortisanților țărilor terțe care au reședința în mod legal pe teritoriul statelor membre și că o politică de integrare mai solid ar trebui să urmărească acordarea unor drepturi și obligații comparabile cu cele ale cetățenilor Uniunii Europene. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 2a (nou)

(2a)

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 3

| (3) | Consiliul European de la Lisabona din martie 2000 a stabilit pentru Comunitate obiectivul ca aceasta să devină până în 2010 economia cea mai competitivă și mai dinamică din lume, întemeiată pe cunoaștere. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul European de la Lisabona din martie 2000 a stabilit pentru Comunitate obiectivul ca aceasta să devină până în 2010 economia cea mai competitivă și mai dinamică din lume, întemeiată pe cunoaștere.

| (3) | Consiliul European de la Lisabona din martie 2000 a stabilit pentru Comunitate obiectivul ca aceasta să devină până în 2010 economia cea mai competitivă și mai dinamică din lume, întemeiată pe cunoaștere
  și caracterizată printr-o creștere economică durabilă, locuri de muncă mai numeroase și mai bune și o coeziune socială sporită. Măsurile menite să atragă și să rețină o mână de lucru înalt calificată din țări terțe în cadrul unei abordări bazate pe necesitățile statelor membre se înscriu într-un context mai larg, creat de Strategia de la Lisabona și de Orientările integrate pentru creștere și ocuparea forței de muncă
  . |
| --- | --- |

(3)

Consiliul European de la Lisabona din martie 2000 a stabilit pentru Comunitate obiectivul ca aceasta să devină până în 2010 economia cea mai competitivă și mai dinamică din lume, întemeiată pe cunoaștere
  și caracterizată printr-o creștere economică durabilă, locuri de muncă mai numeroase și mai bune și o coeziune socială sporită. Măsurile menite să atragă și să rețină o mână de lucru înalt calificată din țări terțe în cadrul unei abordări bazate pe necesitățile statelor membre se înscriu într-un context mai larg, creat de Strategia de la Lisabona și de Orientările integrate pentru creștere și ocuparea forței de muncă
  .

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | În contextul globalizării crescânde a pieței forței de muncă, Uniunea Europeană ar trebui să devină mai atractivă pentru forța de muncă, îndeosebi pentru lucrătorii cu înaltă calificare din țările terțe. Acest obiectiv poate fi mai bine îndeplinit prin acordarea anumitor facilități, inclusiv a unor derogări de la unele dispoziții aplicabile, și printr-un acces mai ușor la informațiile pertinente. |
| --- | --- |

(5a)

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 6

| (6) | Pentru îndeplinirea obiectivelor Procesului de la Lisabona este important, de asemenea, să se promoveze mobilitatea în interiorul Uniunii a lucrătorilor cu înaltă calificare care sunt cetățeni ai UE, în special din statele membre care au aderat în 2004 și 2007. La punerea în aplicare a prezentei directive,
  statele membre trebuie
  să respecte principiul preferinței comunitare, astfel cum este exprimat, în special, în dispozițiile în materie din Tratatele de aderare din 16 aprilie 2003 și 25 aprilie 2005. |
| --- | --- |

(6)

Pentru îndeplinirea obiectivelor Procesului de la Lisabona este important, de asemenea, să se promoveze mobilitatea în interiorul Uniunii a lucrătorilor cu înaltă calificare care sunt cetățeni ai UE, în special din statele membre care au aderat în 2004 și 2007. La punerea în aplicare a prezentei directive,
  statele membre trebuie
  să respecte principiul preferinței comunitare, astfel cum este exprimat, în special, în dispozițiile în materie din Tratatele de aderare din 16 aprilie 2003 și 25 aprilie 2005.

| (6) | Pentru îndeplinirea obiectivelor Procesului de la Lisabona este important, de asemenea, să se promoveze mobilitatea în interiorul Uniunii a lucrătorilor cu înaltă calificare care sunt cetățeni ai UE, în special din statele membre care au aderat în 2004 și 2007. La punerea în aplicare a prezentei directive,
  ar trebui
  să
  se
  respecte principiul preferinței comunitare, astfel cum este exprimat, în special, în dispozițiile în materie din Actele de aderare din 16 aprilie 2003 și 25 aprilie 2005. |
| --- | --- |

(6)

Pentru îndeplinirea obiectivelor Procesului de la Lisabona este important, de asemenea, să se promoveze mobilitatea în interiorul Uniunii a lucrătorilor cu înaltă calificare care sunt cetățeni ai UE, în special din statele membre care au aderat în 2004 și 2007. La punerea în aplicare a prezentei directive,
  ar trebui
  să
  se
  respecte principiul preferinței comunitare, astfel cum este exprimat, în special, în dispozițiile în materie din Actele de aderare din 16 aprilie 2003 și 25 aprilie 2005.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 10

| (10) | Prezenta directivă ar trebui să prevadă un sistem de intrare flexibil, întemeiat pe cerere, dar și pe criterii obiective, cum ar fi
  un nivel salarial minim comparabil cu nivelurile salariale din statele membre și pe
  calificările profesionale.
  Pentru asigurarea unui nivel minim de armonizare a condițiilor de admisie pe teritoriul Uniunii Europene este necesar să se stabilească un indice minim de referință pentru salariul minim la nivel național. Statele membre ar trebui să-și stabilească plafonul salarial în concordanță cu situația piețelor forței de muncă naționale și cu politicile de imigrare în ansamblu
  . |
| --- | --- |

(10)

Prezenta directivă ar trebui să prevadă un sistem de intrare flexibil, întemeiat pe cerere, dar și pe criterii obiective, cum ar fi
  un nivel salarial minim comparabil cu nivelurile salariale din statele membre și pe
  calificările profesionale.
  Pentru asigurarea unui nivel minim de armonizare a condițiilor de admisie pe teritoriul Uniunii Europene este necesar să se stabilească un indice minim de referință pentru salariul minim la nivel național. Statele membre ar trebui să-și stabilească plafonul salarial în concordanță cu situația piețelor forței de muncă naționale și cu politicile de imigrare în ansamblu
  .

| (10) | Prezenta directivă ar trebui să prevadă un sistem de intrare flexibil, întemeiat pe cerere, dar și pe criterii obiective, cum ar fi calificările profesionale.
  Aplicarea principiului „remunerare egală pentru muncă egală” este necesară pentru a se garanta egalitatea de tratament între cetățenii UE și resortisanții din țările terțe
  . |
| --- | --- |

(10)

Prezenta directivă ar trebui să prevadă un sistem de intrare flexibil, întemeiat pe cerere, dar și pe criterii obiective, cum ar fi calificările profesionale.
  Aplicarea principiului „remunerare egală pentru muncă egală” este necesară pentru a se garanta egalitatea de tratament între cetățenii UE și resortisanții din țările terțe
  .

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 11

| (11) | Ar trebui stabilite derogări de la sistemul principal în ceea ce privește plafonul salarial pentru solicitanții înalt calificați cu vârste sub 30 de ani care, din cauza experienței profesionale relativ limitate și a poziției lor pe piața forței de muncă, să nu poată îndeplini cerințele salariale prevăzute de sistemul principal, ori pentru cei care au dobândit calificări în urma absolvirii unei forme de învățământ superior în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(11)

eliminat

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 15a (nou)

| (15a) | În cazul mobilității în interiorul UE, dintr-un stat membru în altul, după înnoirea Cărții albastre a UE, naveta transfrontalieră poate deveni o opțiune pentru posesorul unei Cărți albastre a UE. Întrucât Cartea albastră a UE este o combinație între permisul de muncă și permisul de ședere, aceasta nu oferă posibilitatea navetei pentru a lucra într-un alt stat membru în timp ce reședința rămâne în statul membru care a eliberat Cartea albastră a UE. Posibilitatea navetei transfrontaliere ar trebui abordată în Directiva .../.../CE a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru. |
| --- | --- |

(15a)

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 17

| (17) | Ar trebui promovată și încurajată mobilitatea între Comunitate și țările de origine a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe. Ar trebui prevăzute derogări de la Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung, astfel încât să se extindă perioada de absență de pe teritoriul Comunității de care nu se ține seama la calcularea perioadei de ședere legală și continuă, necesară pentru ca aceștia să poată beneficia de statutul de rezident pe termen lung în UE. De asemenea, ar trebui permise perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de Directiva 2003/109/CE a Consiliului după ce lucrătorii cu înaltă calificare din țările terțe au dobândit statutul de rezident pe termen lung în UE. În special, pentru încurajarea migrației circulare a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe în curs de dezvoltare, statele membre ar trebui să aibă în vedere valorificarea posibilităților prevăzute de articolul 4 alineatul (3) al doilea paragraf și de articolul 9 alineatul (2) din Directiva 2003/109/CE a Consiliului, astfel încât să se permită perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de prezenta directivă. Pentru asigurarea consecvenței, în special cu obiectivele de dezvoltare care stau la baza prezentei propuneri, aceste derogări ar trebui să se aplice numai în cazul în care se poate dovedi că persoana în cauză a revenit în țara de origine
  pentru a ocupa un loc de muncă, pentru a studia sau pentru a desfășura o activitate de voluntariat
  . |
| --- | --- |

(17)

Ar trebui promovată și încurajată mobilitatea între Comunitate și țările de origine a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe. Ar trebui prevăzute derogări de la Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung, astfel încât să se extindă perioada de absență de pe teritoriul Comunității de care nu se ține seama la calcularea perioadei de ședere legală și continuă, necesară pentru ca aceștia să poată beneficia de statutul de rezident pe termen lung în UE. De asemenea, ar trebui permise perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de Directiva 2003/109/CE a Consiliului după ce lucrătorii cu înaltă calificare din țările terțe au dobândit statutul de rezident pe termen lung în UE. În special, pentru încurajarea migrației circulare a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe în curs de dezvoltare, statele membre ar trebui să aibă în vedere valorificarea posibilităților prevăzute de articolul 4 alineatul (3) al doilea paragraf și de articolul 9 alineatul (2) din Directiva 2003/109/CE a Consiliului, astfel încât să se permită perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de prezenta directivă. Pentru asigurarea consecvenței, în special cu obiectivele de dezvoltare care stau la baza prezentei propuneri, aceste derogări ar trebui să se aplice numai în cazul în care se poate dovedi că persoana în cauză a revenit în țara de origine
  pentru a ocupa un loc de muncă, pentru a studia sau pentru a desfășura o activitate de voluntariat
  .

| (17) | Ar trebui promovată și încurajată mobilitatea între Comunitate și țările de origine a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe. Ar trebui prevăzute derogări de la Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung, astfel încât să se extindă perioada de absență de pe teritoriul Comunității de care nu se ține seama la calcularea perioadei de ședere legală și continuă, necesară pentru ca aceștia să poată beneficia de statutul de rezident pe termen lung în UE. De asemenea, ar trebui permise perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de Directiva 2003/109/CE a Consiliului după ce lucrătorii cu înaltă calificare din țările terțe au dobândit statutul de rezident pe termen lung în UE. În special, pentru încurajarea migrației circulare a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe în curs de dezvoltare, statele membre ar trebui să aibă în vedere valorificarea posibilităților prevăzute de articolul 4 alineatul (3) al doilea paragraf și de articolul 9 alineatul (2) din Directiva 2003/109/CE a Consiliului, astfel încât să se permită perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de prezenta directivă. Pentru asigurarea consecvenței, în special cu obiectivele de dezvoltare care stau la baza prezentei propuneri, aceste derogări ar trebui să se aplice numai în cazul în care se poate dovedi că persoana în cauză a revenit în țara de origine. |
| --- | --- |

(17)

Ar trebui promovată și încurajată mobilitatea între Comunitate și țările de origine a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe. Ar trebui prevăzute derogări de la Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung, astfel încât să se extindă perioada de absență de pe teritoriul Comunității de care nu se ține seama la calcularea perioadei de ședere legală și continuă, necesară pentru ca aceștia să poată beneficia de statutul de rezident pe termen lung în UE. De asemenea, ar trebui permise perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de Directiva 2003/109/CE a Consiliului după ce lucrătorii cu înaltă calificare din țările terțe au dobândit statutul de rezident pe termen lung în UE. În special, pentru încurajarea migrației circulare a lucrătorilor cu înaltă calificare din țările terțe în curs de dezvoltare, statele membre ar trebui să aibă în vedere valorificarea posibilităților prevăzute de articolul 4 alineatul (3) al doilea paragraf și de articolul 9 alineatul (2) din Directiva 2003/109/CE a Consiliului, astfel încât să se permită perioade de absență mai lungi decât cele prevăzute de prezenta directivă. Pentru asigurarea consecvenței, în special cu obiectivele de dezvoltare care stau la baza prezentei propuneri, aceste derogări ar trebui să se aplice numai în cazul în care se poate dovedi că persoana în cauză a revenit în țara de origine.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 20

| (20) | La punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre ar trebui
  să nu implementeze o politică activă de recrutare din țările în curs de dezvoltare în acele sectoare care se confruntă cu un deficit de resurse umane
  . Politicile și principiile etice de recrutare
  aplicabile angajatorilor din sectorul public și din cel privat ar trebui dezvoltate, în special, în sănătate, așa cum se subliniază în concluziile din 14 mai 2007 ale Consiliului și ale statelor membre privind Programul european de acțiune, în vederea soluționării deficitului major de lucrători în domeniul sănătății din țările în curs de dezvoltare (2007-2013). Acestea
  ar trebui consolidate prin dezvoltarea de mecanisme, orientări și alte instrumente care să faciliteze migrația circulară și temporară,
  dar și prin alte măsuri de natură să reducă impactul negativ și să determine un impact pozitiv maxim al imigrației cu înaltă calificare asupra țărilor în curs de dezvoltare
  . Orice intervenție de acest gen trebuie să fie în concordanță cu Declarația Comună Africa — UE privind migrația și dezvoltarea, convenită la Tripoli în 22 și 23 noiembrie 2006, obiectivul fiind stabilirea unei politici ample în domeniul migrației, conform apelului lansat la Consiliul European din 14 și 15 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(20)

La punerea în aplicare a prezentei directive, statele membre ar trebui
  să nu implementeze o politică activă de recrutare din țările în curs de dezvoltare în acele sectoare care se confruntă cu un deficit de resurse umane
  . Politicile și principiile etice de recrutare
  aplicabile angajatorilor din sectorul public și din cel privat ar trebui dezvoltate, în special, în sănătate, așa cum se subliniază în concluziile din 14 mai 2007 ale Consiliului și ale statelor membre privind Programul european de acțiune, în vederea soluționării deficitului major de lucrători în domeniul sănătății din țările în curs de dezvoltare (2007-2013). Acestea
  ar trebui consolidate prin dezvoltarea de mecanisme, orientări și alte instrumente care să faciliteze migrația circulară și temporară,
  dar și prin alte măsuri de natură să reducă impactul negativ și să determine un impact pozitiv maxim al imigrației cu înaltă calificare asupra țărilor în curs de dezvoltare
  . Orice intervenție de acest gen trebuie să fie în concordanță cu Declarația Comună Africa — UE privind migrația și dezvoltarea, convenită la Tripoli în 22 și 23 noiembrie 2006, obiectivul fiind stabilirea unei politici ample în domeniul migrației, conform apelului lansat la Consiliul European din 14 și 15 decembrie 2006.

| (20) | La punerea în aplicare a prezentei directive statele membre
  nu
  ar trebui
  să încerce în mod activ să atragă lucrători cu înaltă calificare în sectoarele din țara terță care se confruntă deja, sau este probabil să se confrunte, cu o lipsă de lucrători cu înaltă calificare. Această situație se aplică în special sectoarelor sănătății și educației. Statele membre ar trebui să încheie acorduri de cooperare cu țările terțe care să vizeze protejarea intereselor Uniunii și dezvoltarea țărilor terțe din care provin imigranții cu înaltă calificare. Acordurile de cooperare ar trebui să includă
  politicile și principiile etice de recrutare
  și
  ar trebui consolidate prin dezvoltarea de mecanisme, orientări și alte instrumente care să faciliteze migrația circulară și temporară
  prin care imigranții cu înaltă calificare să se poată întoarce în țările lor de origine
  . Orice intervenție de acest gen trebuie să fie în concordanță cu Declarația Comună Africa — UE privind migrația și dezvoltarea, convenită la Tripoli în 22 și 23 noiembrie 2006
  și cu concluziile primei reuniuni a Forumului mondial privind migrația și dezvoltarea din iulie 2007
  , obiectivul fiind stabilirea unei politici ample în domeniul migrației, conform apelului lansat la Consiliul European din 14 și 15 decembrie 2006.
  În plus, statele membre, în cooperare cu țările de origine, ar trebui să ofere sprijin concret pentru formarea specialiștilor în sectoarele de bază slăbite de acest exod al talentelor
  . |
| --- | --- |

(20)

La punerea în aplicare a prezentei directive statele membre
  nu
  ar trebui
  să încerce în mod activ să atragă lucrători cu înaltă calificare în sectoarele din țara terță care se confruntă deja, sau este probabil să se confrunte, cu o lipsă de lucrători cu înaltă calificare. Această situație se aplică în special sectoarelor sănătății și educației. Statele membre ar trebui să încheie acorduri de cooperare cu țările terțe care să vizeze protejarea intereselor Uniunii și dezvoltarea țărilor terțe din care provin imigranții cu înaltă calificare. Acordurile de cooperare ar trebui să includă
  politicile și principiile etice de recrutare
  și
  ar trebui consolidate prin dezvoltarea de mecanisme, orientări și alte instrumente care să faciliteze migrația circulară și temporară
  prin care imigranții cu înaltă calificare să se poată întoarce în țările lor de origine
  . Orice intervenție de acest gen trebuie să fie în concordanță cu Declarația Comună Africa — UE privind migrația și dezvoltarea, convenită la Tripoli în 22 și 23 noiembrie 2006
  și cu concluziile primei reuniuni a Forumului mondial privind migrația și dezvoltarea din iulie 2007
  , obiectivul fiind stabilirea unei politici ample în domeniul migrației, conform apelului lansat la Consiliul European din 14 și 15 decembrie 2006.
  În plus, statele membre, în cooperare cu țările de origine, ar trebui să ofere sprijin concret pentru formarea specialiștilor în sectoarele de bază slăbite de acest exod al talentelor
  .

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera b

| (b) | „loc de muncă înalt calificat” înseamnă exercitarea unei activități salariate, reale și efective sub coordonarea altei persoane și pentru care sunt necesare calificări dobândite în învățământul superior sau
  o experiență profesională echivalentă de minim trei ani
  ; |
| --- | --- |

(b)

„loc de muncă înalt calificat” înseamnă exercitarea unei activități salariate, reale și efective sub coordonarea altei persoane și pentru care sunt necesare calificări dobândite în învățământul superior sau
  o experiență profesională echivalentă de minim trei ani
  ;

| (b) | „loc de muncă înalt calificat” înseamnă exercitarea unei activități salariate, reale și efective,
  în calitate de angajat
  , sub coordonarea altei persoane și pentru care sunt necesare calificări dobândite în învățământul superior sau
  calificări profesionale superioare
  . |
| --- | --- |

(b)

„loc de muncă înalt calificat” înseamnă exercitarea unei activități salariate, reale și efective,
  în calitate de angajat
  , sub coordonarea altei persoane și pentru care sunt necesare calificări dobândite în învățământul superior sau
  calificări profesionale superioare
  .

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera c

| (c) | „Cartea Albastră a UE” se referă la autorizația care poartă denumirea „Cartea Albastră a UE”, ce conferă posesorului acesteia dreptul de ședere și de muncă legală pe teritoriul UE, precum și dreptul de a se muta în alt stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat,
  în condițiile prezentei directive
  ; |
| --- | --- |

(c)

„Cartea Albastră a UE” se referă la autorizația care poartă denumirea „Cartea Albastră a UE”, ce conferă posesorului acesteia dreptul de ședere și de muncă legală pe teritoriul UE, precum și dreptul de a se muta în alt stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat,
  în condițiile prezentei directive
  ;

| (c) | „Cartea Albastră a UE” se referă la autorizația care poartă denumirea „Cartea Albastră a UE”, ce conferă posesorului acesteia dreptul de ședere și de muncă legală pe teritoriul UE, precum și,
  conform capitolului V
  , dreptul de a se muta în alt stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat; |
| --- | --- |

(c)

„Cartea Albastră a UE” se referă la autorizația care poartă denumirea „Cartea Albastră a UE”, ce conferă posesorului acesteia dreptul de ședere și de muncă legală pe teritoriul UE, precum și,
  conform capitolului V
  , dreptul de a se muta în alt stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat;

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera f

| (f) | „membri de familie” înseamnă resortisanții dintr-o țară terță, conform definiției prevăzută la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2003/86/CE. |
| --- | --- |

(f)

„membri de familie” înseamnă resortisanții dintr-o țară terță, conform definiției prevăzută la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2003/86/CE.

| (f) | „membri de familie” înseamnă resortisanții dintr-o țară terță, conform definiției prevăzute la articolul 4 alineatul (1),
  articolul 4 alineatul (2) litera (b) și articolul 4 alineatul (3)
  din Directiva 2003/86/CE; |
| --- | --- |

(f)

„membri de familie” înseamnă resortisanții dintr-o țară terță, conform definiției prevăzute la articolul 4 alineatul (1),
  articolul 4 alineatul (2) litera (b) și articolul 4 alineatul (3)
  din Directiva 2003/86/CE;

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera g

| (g) | „calificare obținută în învățământul superior” înseamnă orice licență, diplomă sau alt certificat emis de
  către o autoritate
  competentă prin care se atestă absolvirea unui program de învățământ superior, cu alte cuvinte a unei serii de cursuri furnizate de o instituție de învățământ recunoscută drept instituție de învățământ superior de către statul în care se află. În sensul acestei directive, calificările respective sunt luate în considerare numai dacă studiile necesare pentru dobândirea acestora au avut o durată minimă de trei ani; |
| --- | --- |

(g)

„calificare obținută în învățământul superior” înseamnă orice licență, diplomă sau alt certificat emis de
  către o autoritate
  competentă prin care se atestă absolvirea unui program de învățământ superior, cu alte cuvinte a unei serii de cursuri furnizate de o instituție de învățământ recunoscută drept instituție de învățământ superior de către statul în care se află. În sensul acestei directive, calificările respective sunt luate în considerare numai dacă studiile necesare pentru dobândirea acestora au avut o durată minimă de trei ani;

| (g) | „calificare obținută în învățământul superior” înseamnă orice licență, diplomă sau alt certificat emis de
  o țară terță și recunoscut apoi de autoritatea
  competentă
  a statului membru
  , prin care se atestă absolvirea unui program de învățământ superior, cu alte cuvinte a unei serii de cursuri furnizate de o instituție de învățământ recunoscută drept instituție de învățământ superior de către statul în care se află. În sensul acestei directive, calificările respective sunt luate în considerare numai dacă studiile necesare pentru dobândirea acestora au avut o durată minimă de trei ani.
  În sensul prezentei directive, pentru a evalua dacă un resortisant dintr-o țară terță are studii superioare, se face trimitere la Clasificarea internațională standard a educației (ISCED) 1997, nivelurile 5a și 6
  ; |
| --- | --- |

(g)

„calificare obținută în învățământul superior” înseamnă orice licență, diplomă sau alt certificat emis de
  o țară terță și recunoscut apoi de autoritatea
  competentă
  a statului membru
  , prin care se atestă absolvirea unui program de învățământ superior, cu alte cuvinte a unei serii de cursuri furnizate de o instituție de învățământ recunoscută drept instituție de învățământ superior de către statul în care se află. În sensul acestei directive, calificările respective sunt luate în considerare numai dacă studiile necesare pentru dobândirea acestora au avut o durată minimă de trei ani.
  În sensul prezentei directive, pentru a evalua dacă un resortisant dintr-o țară terță are studii superioare, se face trimitere la Clasificarea internațională standard a educației (ISCED) 1997, nivelurile 5a și 6
  ;

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera h

| (h) | „calificări profesionale superioare” înseamnă
  calificările atestate
  prin
  prezentarea diplomelor dobândite într-o formă de învățământ superior sau printr-o experiență profesională echivalentă de cel puțin 3 ani
  ; |
| --- | --- |

(h)

„calificări profesionale superioare” înseamnă
  calificările atestate
  prin
  prezentarea diplomelor dobândite într-o formă de învățământ superior sau printr-o experiență profesională echivalentă de cel puțin 3 ani
  ;

| (h) | „calificări profesionale superioare” înseamnă
  calificări comparabile cu calificările din învățământul superior a căror dovadă se face ca urmare a unei experiențe profesionale de cel puțin cinci ani, dintre care cel puțin doi ani într-o poziție superioară
  ; |
| --- | --- |

(h)

„calificări profesionale superioare” înseamnă
  calificări comparabile cu calificările din învățământul superior a căror dovadă se face ca urmare a unei experiențe profesionale de cel puțin cinci ani, dintre care cel puțin doi ani într-o poziție superioară
  ;

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera i

| (i) | „experiență profesională” înseamnă practicarea efectivă și legală a profesiei respective. |
| --- | --- |

(i)

„experiență profesională” înseamnă practicarea efectivă și legală a profesiei respective.

| (i) | „experiență profesională” înseamnă practicarea efectivă și legală a profesiei respective,
  atestate de orice document emis de autoritățile publice, de exemplu un certificat de angajare, un certificat de asigurare socială sau un certificat fiscal
  . |
| --- | --- |

(i)

„experiență profesională” înseamnă practicarea efectivă și legală a profesiei respective,
  atestate de orice document emis de autoritățile publice, de exemplu un certificat de angajare, un certificat de asigurare socială sau un certificat fiscal
  .

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera ia (nouă)

| (ia) | „profesie reglementată” înseamnă activitatea profesională sau un grup de activități profesionale pentru care accesul sau exercitarea sau una dintre formele de exercitare sunt condiționate, direct sau indirect, prin dispozițiile legale sau administrative, de deținere a anumitor calificări profesionale; în special, utilizarea unui titlu profesional, limitată prin dispoziții legale sau administrative, la titularii unei anumite calificări profesionale constituie o modalitate de exercitare. |
| --- | --- |

(ia)

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 1

| (1) | Prezenta directivă se aplică resortisanților dintr-o țară terță care solicită să fie admiși pe teritoriul unui stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat. |
| --- | --- |

(1)

Prezenta directivă se aplică resortisanților dintr-o țară terță care solicită să fie admiși pe teritoriul unui stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat.

| (1) | Prezenta directivă se aplică resortisanților dintr-o țară terță care solicită să fie admiși pe teritoriul unui stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat,
  precum și resortisanților dintr-o țară terță care beneficiază deja de ședere legală în statul membru respectiv în cadrul altor programe și care solicită o Carte albastră a UE
  . |
| --- | --- |

(1)

Prezenta directivă se aplică resortisanților dintr-o țară terță care solicită să fie admiși pe teritoriul unui stat membru în vederea ocupării unui loc de muncă înalt calificat,
  precum și resortisanților dintr-o țară terță care beneficiază deja de ședere legală în statul membru respectiv în cadrul altor programe și care solicită o Carte albastră a UE
  .

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — litera a

| (a) | au drept de ședere într-un stat membru în urma solicitării protecției internaționale sau în cadrul unui program de protecție temporară; |
| --- | --- |

(a)

au drept de ședere într-un stat membru în urma solicitării protecției internaționale sau în cadrul unui program de protecție temporară;

| (a) | au drept de ședere într-un stat membru în urma solicitării protecției internaționale sau în cadrul unui program de protecție temporară
  sau au solicitat autorizația de ședere pentru unul din cele două motive și sunt în așteptarea unei decizii în privința statutului lor legal
  ; |
| --- | --- |

(a)

au drept de ședere într-un stat membru în urma solicitării protecției internaționale sau în cadrul unui program de protecție temporară
  sau au solicitat autorizația de ședere pentru unul din cele două motive și sunt în așteptarea unei decizii în privința statutului lor legal
  ;

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — litera b

| (b) | sunt refugiați ori
  au solicitat recunoașterea statutului de refugiați și a căror cerere nu a făcut încă obiectul unei decizii definitive; |
| --- | --- |

(b)

sunt refugiați ori
  au solicitat recunoașterea statutului de refugiați și a căror cerere nu a făcut încă obiectul unei decizii definitive;

| (b) | au solicitat recunoașterea statutului de refugiat și a căror solicitare nu a făcut încă obiectul unei decizii definitive; |
| --- | --- |

(b)

au solicitat recunoașterea statutului de refugiat și a căror solicitare nu a făcut încă obiectul unei decizii definitive;

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — litera f

| (f) | intră pe teritoriul unui stat membru în baza angajamentelor prevăzute de un acord internațional de facilitare a intrării și șederii temporare a anumitor categorii de persoane fizice care desfășoară o activitate în domeniul comercial sau al investițiilor; |
| --- | --- |

(f)

intră pe teritoriul unui stat membru în baza angajamentelor prevăzute de un acord internațional de facilitare a intrării și șederii temporare a anumitor categorii de persoane fizice care desfășoară o activitate în domeniul comercial sau al investițiilor;

| (f) | intră pe teritoriul unui stat membru în baza angajamentelor prevăzute de un acord internațional de facilitare a intrării și șederii temporare a anumitor categorii de persoane fizice care desfășoară o activitate în domeniul comercial sau al investițiilor,
  în special persoanele transferate temporar în cadrul aceleiași întreprinderi, furnizorii de servicii contractuale și stagiarii cu înalte calificări profesionale care fac obiectul obligațiilor comunitare în temeiul Acordului general privind comerțul cu servicii (GATS)
  ; |
| --- | --- |

(f)

intră pe teritoriul unui stat membru în baza angajamentelor prevăzute de un acord internațional de facilitare a intrării și șederii temporare a anumitor categorii de persoane fizice care desfășoară o activitate în domeniul comercial sau al investițiilor,
  în special persoanele transferate temporar în cadrul aceleiași întreprinderi, furnizorii de servicii contractuale și stagiarii cu înalte calificări profesionale care fac obiectul obligațiilor comunitare în temeiul Acordului general privind comerțul cu servicii (GATS)
  ;

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — litera ga (nouă)

| (ga) | au fost admiși pe teritoriul unui stat membru ca lucrători sezonieri. |
| --- | --- |

(ga)

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 3

| (3) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere unui acord ulterior dintre Comunitate sau dintre Comunitate și statele sale membre, pe de o parte, și una sau mai multe țări terțe, pe de altă parte, în care se vor menționa profesiunile care nu ar trebui să intre sub incidența prezentei directive, în vederea asigurării unui proces de recrutare etic în sectoarele care se confruntă cu un deficit de personal, prin protejarea resurselor umane din țările în curs de dezvoltare, semnatare ale acestor acorduri. |
| --- | --- |

(3)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere unui acord ulterior dintre Comunitate sau dintre Comunitate și statele sale membre, pe de o parte, și una sau mai multe țări terțe, pe de altă parte, în care se vor menționa profesiunile care nu ar trebui să intre sub incidența prezentei directive, în vederea asigurării unui proces de recrutare etic în sectoarele care se confruntă cu un deficit de personal, prin protejarea resurselor umane din țările în curs de dezvoltare, semnatare ale acestor acorduri.

| (3) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere unui acord ulterior dintre Comunitate sau dintre Comunitate și statele sale membre, pe de o parte, și una sau mai multe țări terțe, pe de altă parte, în care se vor menționa profesiunile care nu intră sub incidența prezentei directive, în vederea asigurării unui proces de recrutare etic în sectoarele care se confruntă cu un deficit de personal,
  în sectoare vitale pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale ONU, în special sectoarele sănătății și educației, sau în sectoare vitale pentru capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a furniza servicii sociale de bază
  , prin protejarea resurselor umane din țările în curs de dezvoltare, semnatare ale acestor acorduri. |
| --- | --- |

(3)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere unui acord ulterior dintre Comunitate sau dintre Comunitate și statele sale membre, pe de o parte, și una sau mai multe țări terțe, pe de altă parte, în care se vor menționa profesiunile care nu intră sub incidența prezentei directive, în vederea asigurării unui proces de recrutare etic în sectoarele care se confruntă cu un deficit de personal,
  în sectoare vitale pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale ONU, în special sectoarele sănătății și educației, sau în sectoare vitale pentru capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a furniza servicii sociale de bază
  , prin protejarea resurselor umane din țările în curs de dezvoltare, semnatare ale acestor acorduri.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Articolul 4 — alineatul 2

| (2) | Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a adopta sau de a menține dispoziții mai favorabile referitoare la
  condițiile de intrare și de ședere a persoanelor
  cărora le este aplicabilă directiva,
  cu excepția intrării în primul
  stat membru. |
| --- | --- |

(2)

Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a adopta sau de a menține dispoziții mai favorabile referitoare la
  condițiile de intrare și de ședere a persoanelor
  cărora le este aplicabilă directiva,
  cu excepția intrării în primul
  stat membru.

| (2) | Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a adopta sau de a menține dispoziții, referitoare la
  persoanele
  cărora le este aplicabilă directiva, mai favorabile
  decât următoarele dispoziții
  : |
| --- | --- |

(2)

Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a adopta sau de a menține dispoziții, referitoare la
  persoanele
  cărora le este aplicabilă directiva, mai favorabile
  decât următoarele dispoziții
  :

| (a) | articolul 5 alineatul (2), în cazul reședinței în cel de-al doilea
  stat membru; |
| --- | --- |

(a)

articolul 5 alineatul (2), în cazul reședinței în cel de-al doilea
  stat membru;

| (b) | articolul 12, articolul 13 alineatele (1) și (2), articolele 14 și 16, articolul 17 alineatul (4) și articolul 20. |
| --- | --- |

(b)

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 1 — litera a

| (a) | să prezinte un contract de muncă valabil sau o ofertă fermă de angajare de cel puțin un an în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(a)

să prezinte un contract de muncă valabil sau o ofertă fermă de angajare de cel puțin un an în statul membru respectiv;

| (a) | să prezinte un contract de muncă valabil,
  conform legislației naționale, pentru un loc de muncă înalt calificat
  sau o ofertă fermă de angajare corespunzătoare de cel puțin un an în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(a)

să prezinte un contract de muncă valabil,
  conform legislației naționale, pentru un loc de muncă înalt calificat
  sau o ofertă fermă de angajare corespunzătoare de cel puțin un an în statul membru respectiv;

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 1 — litera c

| (c) | în cazul profesiunilor nereglementate, să prezinte documentele care să ateste calificările profesionale relevante obținute în învățământul superior pentru activitatea sau sectorul de activitate menționate în contractul de muncă sau în oferta fermă de angajare; |
| --- | --- |

(c)

eliminat

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 1 — litera e

| (e) | să facă dovada unei asigurări de sănătate atât pentru solicitant, cât și pentru membrii de familie, pentru toate situațiile de risc pentru care sunt asigurați în mod obișnuit cetățenii statului membru respectiv, pentru perioadele în care nu se prevăd nici asigurarea și nici drepturile aferente corespunzătoare care au legătură cu contractul de muncă sau derivă din contractul de muncă; |
| --- | --- |

(e)

să facă dovada unei asigurări de sănătate atât pentru solicitant, cât și pentru membrii de familie, pentru toate situațiile de risc pentru care sunt asigurați în mod obișnuit cetățenii statului membru respectiv, pentru perioadele în care nu se prevăd nici asigurarea și nici drepturile aferente corespunzătoare care au legătură cu contractul de muncă sau derivă din contractul de muncă;

| (e) | să facă dovada unei asigurări de sănătate atât pentru solicitant, cât și pentru membrii de familie, pentru toate situațiile de risc pentru care sunt asigurați în mod obișnuit cetățenii statului membru respectiv, pentru perioadele în care nu se prevăd nici asigurarea și nici drepturile
  la asigurarea de sănătate
  aferente care au legătură cu contractul de muncă sau derivă din contractul de muncă; |
| --- | --- |

(e)

să facă dovada unei asigurări de sănătate atât pentru solicitant, cât și pentru membrii de familie, pentru toate situațiile de risc pentru care sunt asigurați în mod obișnuit cetățenii statului membru respectiv, pentru perioadele în care nu se prevăd nici asigurarea și nici drepturile
  la asigurarea de sănătate
  aferente care au legătură cu contractul de muncă sau derivă din contractul de muncă;

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 1 — litera f

| (f) | să nu
  fie considerat drept
  o amenințare pentru ordinea publică, pentru siguranța publică sau sănătatea publică. |
| --- | --- |

(f)

să nu
  fie considerat drept
  o amenințare pentru ordinea publică, pentru siguranța publică sau sănătatea publică.

| (f) | să nu
  constituie, din motive care pot fi demonstrate obiectiv
  , o amenințare pentru ordinea publică, pentru siguranța publică sau sănătatea publică. |
| --- | --- |

(f)

să nu
  constituie, din motive care pot fi demonstrate obiectiv
  , o amenințare pentru ordinea publică, pentru siguranța publică sau sănătatea publică.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 2

| (2) | În plus față de condițiile prevăzute la alineatul (1),
  salariul lunar brut prevăzut
  în contractul de muncă sau în oferta fermă de angajare nu trebuie să fie sub
  pragul salarial
  național stabilit și publicat în acest scop de către statele membre, care trebuie să fie de cel puțin
  trei ori salariul brut minim stabilit de legislația națională
  . |
| --- | --- |

(2)

În plus față de condițiile prevăzute la alineatul (1),
  salariul lunar brut prevăzut
  în contractul de muncă sau în oferta fermă de angajare nu trebuie să fie sub
  pragul salarial
  național stabilit și publicat în acest scop de către statele membre, care trebuie să fie de cel puțin
  trei ori salariul brut minim stabilit de legislația națională
  .

| (2) | În afara condițiilor prevăzute la alineatul (1),
  remunerația lunară brută prevăzută
  în contractul de muncă sau în oferta fermă de angajare nu trebuie să fie
  situată
  sub
  baremul
  național stabilit și publicat în acest scop de către statele membre, care trebuie să fie de cel puțin
  1, 7 ori din remunerația lunară brută sau remunerația medie anuală din statul membru în cauză și care nu trebuie să se situeze sub remunerațiile pe care le primește sau le-ar primi un lucrător comparabil din țara gazdă
  . |
| --- | --- |

(2)

În afara condițiilor prevăzute la alineatul (1),
  remunerația lunară brută prevăzută
  în contractul de muncă sau în oferta fermă de angajare nu trebuie să fie
  situată
  sub
  baremul
  național stabilit și publicat în acest scop de către statele membre, care trebuie să fie de cel puțin
  1, 7 ori din remunerația lunară brută sau remunerația medie anuală din statul membru în cauză și care nu trebuie să se situeze sub remunerațiile pe care le primește sau le-ar primi un lucrător comparabil din țara gazdă
  .

În cazul în care salariul minim nu este stabilit, statele membre stabilesc ca pragul salariului național să fie de cel puțin trei ori venitul minim în baza căruia cetățenii unui stat membru au dreptul la asistență socială în statul membru respectiv.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 5a (nou)

Articolul 5a

Evitarea crizelor de lucrători cu înaltă calificare în țările terțe

Statele membre nu trebuie să încerce în mod activ să atragă lucrători cu înaltă calificare în sectoarele care se confruntă deja, sau este probabil să se confrunte, cu o lipsă de lucrători cu înaltă calificare în țara terță. Această situație se aplică în special sectoarelor sănătății și educației.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 6

Articolul 6

eliminat

Derogare

În cazul în care solicitarea este prezentată de către resortisantul unei țări terțe cu vârsta sub 30 de ani și cu studii superioare, se aplică următoarele derogări:

| (a) | Statele membre consideră că cerința prevăzută la articolul 5 alineatul (2) este îndeplinită dacă salariul lunar brut oferit corespunde cu cel puțin două treimi din nivelul salarial stabilit la nivel național, definit în conformitate cu articolul 5 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Statele membre pot renunța la cerința salarială prevăzută la articolul 5 alineatul (2), cu condiția ca solicitantul să fi absolvit studiile universitare in-situ și să fi obținut un titlu de licență și de masterat într-o instituție de învățământ superior situată pe teritoriul Comunității; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Statele membre nu solicită, pe lângă titlurile dobândite în învățământul superior, dovada experienței profesionale, în afara cazului în care acest lucru este necesar pentru îndeplinirea condițiilor prevăzute de legislația națională pentru exercitarea de către cetățenii UE a profesiunii reglementate prevăzută în contractul de muncă sau în oferta fermă de angajare. |
| --- | --- |

(c)

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 8 — alineatul 2

| (2) | Termenul inițial de valabilitate a Cărții Albastre a UE este de
  doi
  ani și este reînnoit pentru cel puțin
  aceeași durată
  . În cazul în care contractul de muncă prevede o perioadă mai mică de
  doi
  ani, Cartea Albastră a UE se eliberează pentru durata contractului de muncă, plus
  trei
  luni. |
| --- | --- |

(2)

Termenul inițial de valabilitate a Cărții Albastre a UE este de
  doi
  ani și este reînnoit pentru cel puțin
  aceeași durată
  . În cazul în care contractul de muncă prevede o perioadă mai mică de
  doi
  ani, Cartea Albastră a UE se eliberează pentru durata contractului de muncă, plus
  trei
  luni.

| (2) | Termenul inițial de valabilitate a Cărții albastre a UE este de
  trei
  ani și este reînnoit pentru cel puțin
  încă doi ani
  . În cazul în care contractul de muncă prevede o perioadă mai mică de
  trei
  ani, Cartea Albastră a UE se eliberează pentru durata contractului de muncă, plus
  șase
  luni. |
| --- | --- |

(2)

Termenul inițial de valabilitate a Cărții albastre a UE este de
  trei
  ani și este reînnoit pentru cel puțin
  încă doi ani
  . În cazul în care contractul de muncă prevede o perioadă mai mică de
  trei
  ani, Cartea Albastră a UE se eliberează pentru durata contractului de muncă, plus
  șase
  luni.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 8 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | După 36 de luni de ședere legală într-un stat membru ca posesor de Carte Albastră a UE, persoana în cauză poate avea un loc de muncă înalt calificat într-un alt stat membru, păstrându-și, în același timp, reședința în primul stat membru. Modalitățile detaliate privind naveta transfrontalieră sunt guvernate de Directiva .../.../CE a Consiliului [privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru]. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | Înainte de adoptarea unei decizii referitoare la o Carte Albastră a UE, statele membre pot analiza situația de pe propriile piețe ale forței de muncă și pot aplica procedurile naționale cu privire la condițiile de ocupare a unui post vacant. |
| --- | --- |

(2)

Înainte de adoptarea unei decizii referitoare la o Carte Albastră a UE, statele membre pot analiza situația de pe propriile piețe ale forței de muncă și pot aplica procedurile naționale cu privire la condițiile de ocupare a unui post vacant.

| (2) | Înainte de adoptarea unei decizii referitoare la o Carte Albastră a UE, statele membre pot analiza situația de pe propriile piețe ale forței de muncă și pot aplica procedurile naționale
  și comunitare
  cu privire la condițiile de ocupare a unui post vacant.
  În luarea propriei decizii, statele membre iau în considerare nevoia de forță de muncă la nivel național și regional
  . |
| --- | --- |

(2)

Înainte de adoptarea unei decizii referitoare la o Carte Albastră a UE, statele membre pot analiza situația de pe propriile piețe ale forței de muncă și pot aplica procedurile naționale
  și comunitare
  cu privire la condițiile de ocupare a unui post vacant.
  În luarea propriei decizii, statele membre iau în considerare nevoia de forță de muncă la nivel național și regional
  .

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 2 — paragraful 1a (nou)

Statele membre pot respinge o cerere de eliberare a Cărții Albastre a UE pentru a evita migrația valorilor în sectoarele care se confruntă cu un deficit de personal calificat în țările de origine.

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Articolul 9 — alineatul 2 — paragraful 2

Politica privind piața forței de muncă poate impune

  statelor
  membre
  să aplice
  principiul preferinței comunitare cetățenilor UE în raport cu resortisanții din țările terțe atunci când se prevede astfel de legislația comunitară, precum și în raport cu resortisanții din țările terțe cu ședere legală și care beneficiază de prestații de șomaj în statele membre respective.

Din motive legate de politica privind piața forței de muncă,
  statele
  membre
  aplică
  principiul preferinței comunitare cetățenilor UE,
  și pot acorda un regim preferențial

  resortisanților din țările terțe atunci când se prevede astfel de legislația comunitară, precum și resortisanților din țările terțe cu ședere legală și care beneficiază de prestații de șomaj în statele membre respective.

Statele membre resping cererile de eliberare a Cărții Albastre a UE pentru acele sectoare ale pieței forței de muncă la care accesul lucrătorilor din alte state membre este restricționat prin măsurile tranzitorii prevăzute în Tratatele de aderare din 16 aprilie 2003 și 25 aprilie 2005.

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 10 — alineatul 1

| (1) | Statele membre retrag sau refuză să reînnoiască o Carte Albastră a UE emisă pe baza prezentei directive, în
  următoarele situații
  : |
| --- | --- |

(1)

Statele membre retrag sau refuză să reînnoiască o Carte Albastră a UE emisă pe baza prezentei directive, în
  următoarele situații
  :

| (1) | Statele membre retrag sau refuză să reînnoiască o Carte Albastră a UE emisă pe baza prezentei directive în
  situația în care
  Cartea Albastră a UE a fost dobândită prin fraudă, a fost falsificată ori a fost modificată. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre retrag sau refuză să reînnoiască o Carte Albastră a UE emisă pe baza prezentei directive în
  situația în care
  Cartea Albastră a UE a fost dobândită prin fraudă, a fost falsificată ori a fost modificată.

| (a) | Cartea Albastră a UE a fost dobândită prin fraudă, a fost falsificată ori a fost modificată
  sau |
| --- | --- |

(a)

Cartea Albastră a UE a fost dobândită prin fraudă, a fost falsificată ori a fost modificată
  sau

| (1a) | Statele membre pot retrage sau refuza să reînnoiască o Carte Albastră a UE emisă pe baza prezentei directive, în următoarele situații: |
| --- | --- |

(1a)

| (b) | atunci când se constată că posesorul acesteia nu a îndeplinit sau nu mai îndeplinește condițiile de intrare și de ședere stabilite la articolele 5 și 6 ori șederea este în alte scopuri decât în cele pentru care a primit autorizația de ședere. |
| --- | --- |

(b)

atunci când se constată că posesorul acesteia nu a îndeplinit sau nu mai îndeplinește condițiile de intrare și de ședere stabilite la articolele 5 și 6 ori șederea este în alte scopuri decât în cele pentru care a primit autorizația de ședere.

| (a) | atunci când se constată că posesorul acesteia nu a îndeplinit sau nu mai îndeplinește condițiile de intrare și de ședere stabilite la articolele 5 și 6 ori șederea este în alte scopuri decât în cele pentru care a primit autorizația de ședere. |
| --- | --- |

(a)

atunci când se constată că posesorul acesteia nu a îndeplinit sau nu mai îndeplinește condițiile de intrare și de ședere stabilite la articolele 5 și 6 ori șederea este în alte scopuri decât în cele pentru care a primit autorizația de ședere.

| (c) | atunci când posesorul Cărții Albastre a UE nu s-a conformat restricțiilor prevăzute de articolul 13 alineatele (1) și (2) și de articolul 14. |
| --- | --- |

(c)

atunci când posesorul Cărții Albastre a UE nu s-a conformat restricțiilor prevăzute de articolul 13 alineatele (1) și (2) și de articolul 14.

| (b) | atunci când posesorul Cărții Albastre a UE nu s-a conformat restricțiilor prevăzute de articolul 13 alineatele (1) și (2) și de articolul 14. |
| --- | --- |

(b)

atunci când posesorul Cărții Albastre a UE nu s-a conformat restricțiilor prevăzute de articolul 13 alineatele (1) și (2) și de articolul 14.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 10 — alineatul 3

| (3) | Statele membre pot retrage sau pot refuza să reînnoiască o Carte Albastră a UE
  din motive ce țin de ordinea publică
  ,
  de siguranța publică
  sau
  de sănătatea publică
  . |
| --- | --- |

(3)

Statele membre pot retrage sau pot refuza să reînnoiască o Carte Albastră a UE
  din motive ce țin de ordinea publică
  ,
  de siguranța publică
  sau
  de sănătatea publică
  .

| (3) | Statele membre pot retrage sau pot refuza să reînnoiască o Carte Albastră a UE
  doar în cazul în care există o amenințare la adresa ordinii publice
  ,
  a siguranței publice
  sau
  a sănătății publice, care poate fi demonstrată obiectiv
  . |
| --- | --- |

(3)

Statele membre pot retrage sau pot refuza să reînnoiască o Carte Albastră a UE
  doar în cazul în care există o amenințare la adresa ordinii publice
  ,
  a siguranței publice
  sau
  a sănătății publice, care poate fi demonstrată obiectiv
  .

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 11 — alineatul 3 — paragraful 1a (nou)

| (3a) | Statele membre pot retrage sau refuza să reînnoiască o Carte Albastră a UE emisă pe baza prezentei directive, în următoarele situații: |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 2

| (2) | În cazul în care informațiile furnizate pe care se întemeiază cererea sunt necorespunzătoare, autoritățile competente îi comunică solicitantului informațiile suplimentare cerute. Perioada menționată la alineatul (1) se suspendă până la primirea de către autoritățile competente a informațiilor cerute. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care informațiile furnizate pe care se întemeiază cererea sunt necorespunzătoare, autoritățile competente îi comunică solicitantului informațiile suplimentare cerute. Perioada menționată la alineatul (1) se suspendă până la primirea de către autoritățile competente a informațiilor cerute.

| (2) | În cazul în care informațiile furnizate pe care se întemeiază cererea sunt necorespunzătoare, autoritățile competente îi comunică solicitantului,
  cât mai curând posibil
  , informațiile suplimentare cerute. Perioada menționată la alineatul (1) se suspendă până la primirea de către autoritățile competente a informațiilor cerute. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care informațiile furnizate pe care se întemeiază cererea sunt necorespunzătoare, autoritățile competente îi comunică solicitantului,
  cât mai curând posibil
  , informațiile suplimentare cerute. Perioada menționată la alineatul (1) se suspendă până la primirea de către autoritățile competente a informațiilor cerute.

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 3

| (3) | Decizia prin care se respinge o cerere de eliberare a Cărții Albastre a UE, precum și decizia privind refuzul de reînnoire sau decizia de retragere a unei Cărți Albastre a UE se notifică în scris resortisantului respectiv din țara terță și, dacă este cazul, angajatorului acestuia, în conformitate cu procedurile de notificare din legislația națională în materie și poate face obiectul unei acțiuni în
  instanțele
  statului membru în cauză. În notificare se menționează motivele deciziei, posibilele căi de atac și termenul de introducere a acțiunii. |
| --- | --- |

(3)

Decizia prin care se respinge o cerere de eliberare a Cărții Albastre a UE, precum și decizia privind refuzul de reînnoire sau decizia de retragere a unei Cărți Albastre a UE se notifică în scris resortisantului respectiv din țara terță și, dacă este cazul, angajatorului acestuia, în conformitate cu procedurile de notificare din legislația națională în materie și poate face obiectul unei acțiuni în
  instanțele
  statului membru în cauză. În notificare se menționează motivele deciziei, posibilele căi de atac și termenul de introducere a acțiunii.

| (3) | Decizia prin care se respinge o cerere de eliberare a Cărții albastre a UE, precum și decizia privind refuzul de reînnoire sau decizia de retragere a unei Cărți Albastre a UE se notifică în scris resortisantului respectiv din țara terță și, dacă este cazul, angajatorului acestuia, în conformitate cu procedurile de notificare din legislația națională în materie și poate face obiectul unei acțiuni
  în fața autorității competente a
  statului membru în cauză,
  desemnată în conformitate cu legislația națională
  . În notificare se menționează motivele deciziei, posibilele căi de atac și termenul de introducere a acțiunii. |
| --- | --- |

(3)

Decizia prin care se respinge o cerere de eliberare a Cărții albastre a UE, precum și decizia privind refuzul de reînnoire sau decizia de retragere a unei Cărți Albastre a UE se notifică în scris resortisantului respectiv din țara terță și, dacă este cazul, angajatorului acestuia, în conformitate cu procedurile de notificare din legislația națională în materie și poate face obiectul unei acțiuni
  în fața autorității competente a
  statului membru în cauză,
  desemnată în conformitate cu legislația națională
  . În notificare se menționează motivele deciziei, posibilele căi de atac și termenul de introducere a acțiunii.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 13 — alineatul 1

| (1) | În primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, accesul pe piața forței de muncă a persoanei în cauză este limitat la exercitarea unor activități salariate care sunt conforme cu condițiile de admisie prevăzute la articolele 5 și 6. Modificările aduse condițiilor din contractul de muncă, ce afectează condițiile de admisie, ori modificările survenite în relația de muncă,
  fac obiectul autorizării prealabile
  , în scris,
  de către autoritățile
  competente ale statului membru de ședere, în conformitate cu procedurile naționale și în termenele prevăzute de articolul 12 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

În primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, accesul pe piața forței de muncă a persoanei în cauză este limitat la exercitarea unor activități salariate care sunt conforme cu condițiile de admisie prevăzute la articolele 5 și 6. Modificările aduse condițiilor din contractul de muncă, ce afectează condițiile de admisie, ori modificările survenite în relația de muncă,
  fac obiectul autorizării prealabile
  , în scris,
  de către autoritățile
  competente ale statului membru de ședere, în conformitate cu procedurile naționale și în termenele prevăzute de articolul 12 alineatul (1).

| (1) | În primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, accesul pe piața forței de muncă a persoanei în cauză este limitat la exercitarea unor activități salariate care sunt conforme cu condițiile de admitere prevăzute la articolele 5 și 6. Modificările aduse condițiilor din contractul de muncă, ce afectează condițiile de admitere, ori modificările survenite în relația de muncă
  sunt notificate în prealabil
  , în scris,
  autorităților
  competente ale statului membru de ședere, în conformitate cu procedurile naționale și în termenele prevăzute de articolul 12 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

În primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, accesul pe piața forței de muncă a persoanei în cauză este limitat la exercitarea unor activități salariate care sunt conforme cu condițiile de admitere prevăzute la articolele 5 și 6. Modificările aduse condițiilor din contractul de muncă, ce afectează condițiile de admitere, ori modificările survenite în relația de muncă
  sunt notificate în prealabil
  , în scris,
  autorităților
  competente ale statului membru de ședere, în conformitate cu procedurile naționale și în termenele prevăzute de articolul 12 alineatul (1).

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 13 — alineatul 2

| (2) | După primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, persoana în cauză beneficiază de egalitatea de tratament în raport cu resortisanții statului membru
  în ceea ce privește accesul la locuri de muncă înalt calificate. Posesorul Cărții Albastre a UE notifică autorităților statelor membre de rezidență modificările intervenite în relația de muncă, în conformitate cu procedurile naționale
  . |
| --- | --- |

(2)

După primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, persoana în cauză beneficiază de egalitatea de tratament în raport cu resortisanții statului membru
  în ceea ce privește accesul la locuri de muncă înalt calificate. Posesorul Cărții Albastre a UE notifică autorităților statelor membre de rezidență modificările intervenite în relația de muncă, în conformitate cu procedurile naționale
  .

| (2) | După primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, persoana în cauză beneficiază de egalitatea de tratament în raport cu resortisanții statului membru. |
| --- | --- |

(2)

După primii doi ani de ședere legală în statul membru respectiv ca posesor de Carte Albastră a UE, persoana în cauză beneficiază de egalitatea de tratament în raport cu resortisanții statului membru.

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 14 — alineatul 1

| (1) | Șomajul în sine nu constituie un motiv de
  revocare a unei Cărți Albastre
  a UE, în afara cazului în care perioada de șomaj depășește
  trei
  luni consecutive. |
| --- | --- |

(1)

Șomajul în sine nu constituie un motiv de
  revocare a unei Cărți Albastre
  a UE, în afara cazului în care perioada de șomaj depășește
  trei
  luni consecutive.

| (1) | Șomajul în sine nu constituie un motiv de
  a retrage sau a nu reînnoi o Carte Albastră
  a UE, în afara cazului în care perioada de șomaj depășește
  șase
  luni consecutive. |
| --- | --- |

(1)

Șomajul în sine nu constituie un motiv de
  a retrage sau a nu reînnoi o Carte Albastră
  a UE, în afara cazului în care perioada de șomaj depășește
  șase
  luni consecutive.

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 14 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Un posesor al Cărții Albastre a UE are dreptul de a rămâne pe teritoriul statelor membre atât timp cât aceasta sau acesta este angajat(ă) în activități de formare destinate să îi sporească competențele profesionale sau care vizează recalificarea sa profesională. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 14 — alineatul 2

| (2) | În
  această perioadă
  , posesorul Cărții Albastre a UE poate căuta un loc de muncă sau se poate angaja, în condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (1) sau (2), oricare este aplicabil. |
| --- | --- |

(2)

În
  această perioadă
  , posesorul Cărții Albastre a UE poate căuta un loc de muncă sau se poate angaja, în condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (1) sau (2), oricare este aplicabil.

| (2) | În
  perioadele menționate la alineatul (1) și (1a)
  , posesorul Cărții Albastre a UE poate căuta un loc de muncă sau se poate angaja
  într-un loc de muncă înalt calificat
  , în condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (1) sau (2), oricare dintre acestea este aplicabil. |
| --- | --- |

(2)

În
  perioadele menționate la alineatul (1) și (1a)
  , posesorul Cărții Albastre a UE poate căuta un loc de muncă sau se poate angaja
  într-un loc de muncă înalt calificat
  , în condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (1) sau (2), oricare dintre acestea este aplicabil.

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 15 — alineatul 2

| (2) | Statele membre pot restricționa drepturile conferite în temeiul alineatului (1) litera (c) și litera (i) în legătură cu bursele de studii și cu procedurile de obținere a locuințelor sociale, la cazurile în care posesorul Cărții Albastre a UE se află pe teritoriul acelui stat membru de cel puțin trei ani sau are un drept de ședere pe teritoriul acelui stat membru de cel puțin trei ani. |
| --- | --- |

(2)

eliminat

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 15 — alineatul 3

| (3) | Statele membre pot introduce restricții privind egalitatea de tratament în domeniul securității sociale, în legătură cu cazurile în care posesorului Cărții Albastre a UE i s-a acordat statutul de rezident pe termen lung în UE, în conformitate cu articolul 17. |
| --- | --- |

(3)

eliminat

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 16 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Alineatul (2) de la articolul 8 se interpretează în sensul că șederea posesorului Cărții Albastre a UE pe teritoriul unui prim stat membru pentru perioada de valabilitate a Cărții Albastre a UE, inclusiv prelungirile, a fost legală. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 17 — alineatul 4

| (4) | Prin derogare de la articolul 9 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2003/109/CE, statele membre
  extind
  perioada de absență de pe teritoriul Comunității permisă unui posesor de Carte Albastră a UE și membrilor de familie ai acestuia care au obținut statutul de rezident pe termen lung în UE, la 24 de luni consecutive. |
| --- | --- |

(4)

Prin derogare de la articolul 9 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2003/109/CE, statele membre
  extind
  perioada de absență de pe teritoriul Comunității permisă unui posesor de Carte Albastră a UE și membrilor de familie ai acestuia care au obținut statutul de rezident pe termen lung în UE, la 24 de luni consecutive.

| (4) | Prin derogare de la articolul 9 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2003/109/CE, statele membre
  pot extinde
  perioada de absență de pe teritoriul Comunității permisă unui posesor de Carte Albastră a UE și membrilor de familie ai acestuia care au obținut statutul de rezident pe termen lung în UE, la 24 de luni consecutive. |
| --- | --- |

(4)

Prin derogare de la articolul 9 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2003/109/CE, statele membre
  pot extinde
  perioada de absență de pe teritoriul Comunității permisă unui posesor de Carte Albastră a UE și membrilor de familie ai acestuia care au obținut statutul de rezident pe termen lung în UE, la 24 de luni consecutive.

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Articolul 17 — alineatul 5

| (5) | Derogările de la Directiva 2003/109/CE prevăzute la alineatele (3) și (4) se aplică numai în cazurile în care resortisantul respectiv din țara terță poate face dovada că a lipsit de pe teritoriul Comunității pentru a exercita o activitate economică în calitate de angajat remunerat sau de lucrător independent, ori pentru exercitarea unei activități pe bază de voluntariat sau pentru a studia
  în țara de origine
  . |
| --- | --- |

(5)

Derogările de la Directiva 2003/109/CE prevăzute la alineatele (3) și (4) se aplică numai în cazurile în care resortisantul respectiv din țara terță poate face dovada că a lipsit de pe teritoriul Comunității pentru a exercita o activitate economică în calitate de angajat remunerat sau de lucrător independent, ori pentru exercitarea unei activități pe bază de voluntariat sau pentru a studia
  în țara de origine
  .

| (5) | Derogările de la Directiva 2003/109/CE prevăzute la alineatele (3) și (4) se aplică numai în cazurile în care resortisantul respectiv din țara terță poate face dovada că a lipsit de pe teritoriul Comunității pentru a exercita,
  în țara sa de origine
  , o activitate economică în calitate de angajat remunerat sau de lucrător independent, ori pentru exercitarea unei activități pe bază de voluntariat sau pentru a studia,
  pentru a încuraja mobilitatea circulară a acestor specialiști, precum și implicarea lor ulterioară în activități tehnice, de formare profesională și de cercetare în țările lor de origine
  . |
| --- | --- |

(5)

Derogările de la Directiva 2003/109/CE prevăzute la alineatele (3) și (4) se aplică numai în cazurile în care resortisantul respectiv din țara terță poate face dovada că a lipsit de pe teritoriul Comunității pentru a exercita,
  în țara sa de origine
  , o activitate economică în calitate de angajat remunerat sau de lucrător independent, ori pentru exercitarea unei activități pe bază de voluntariat sau pentru a studia,
  pentru a încuraja mobilitatea circulară a acestor specialiști, precum și implicarea lor ulterioară în activități tehnice, de formare profesională și de cercetare în țările lor de origine
  .

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Articolul 19 — alineatul 3 — partea introductivă

| (3) | În conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 12, al doilea stat membru analizează
  notificarea
  și informează în scris solicitantul și primul stat membru cu privire la decizia sa: |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 12, al doilea stat membru analizează
  notificarea
  și informează în scris solicitantul și primul stat membru cu privire la decizia sa:

| (3) | În conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 12, al doilea stat membru analizează
  cererea și documentele prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol
  și informează în scris solicitantul și primul stat membru cu privire la decizia sa: |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 12, al doilea stat membru analizează
  cererea și documentele prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol
  și informează în scris solicitantul și primul stat membru cu privire la decizia sa:

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Articolul 19 — alineatul 3 — litera b

| (b) | de a refuza eliberarea unei Cărți Albastre a UE
  și de a obliga pe solicitant
  și pe membrii de familie ai acestuia, în conformitate cu procedurile stabilite de legislația națională, inclusiv prin procedurile de îndepărtare, să părăsească teritoriul
  statului respectiv în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la acest articol
  . Primul stat membru readmite imediat, fără formalități, atât pe posesorul Cărții Albastre a UE, cât și pe membrii de familie ai acestuia. După readmisie se aplică dispozițiile articolului 14. |
| --- | --- |

(b)

de a refuza eliberarea unei Cărți Albastre a UE
  și de a obliga pe solicitant
  și pe membrii de familie ai acestuia, în conformitate cu procedurile stabilite de legislația națională, inclusiv prin procedurile de îndepărtare, să părăsească teritoriul
  statului respectiv în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la acest articol
  . Primul stat membru readmite imediat, fără formalități, atât pe posesorul Cărții Albastre a UE, cât și pe membrii de familie ai acestuia. După readmisie se aplică dispozițiile articolului 14.

| (b) | de a refuza eliberarea unei Cărți Albastre a UE,
  în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la prezentul articol sau în temeiul motivelor de refuz prevăzute la articolul 9. În acest caz, dacă solicitantul se găsește deja pe teritoriul său, statul membru îl obligă pe acesta
  și pe membrii de familie ai acestuia, în conformitate cu procedurile stabilite de legislația națională, inclusiv prin procedurile de îndepărtare, să
  îi
  părăsească teritoriul. Primul stat membru readmite imediat, fără formalități, atât pe posesorul Cărții Albastre a UE, cât și pe membrii de familie ai acestuia. După readmisie se aplică dispozițiile articolului 14. |
| --- | --- |

(b)

de a refuza eliberarea unei Cărți Albastre a UE,
  în cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la prezentul articol sau în temeiul motivelor de refuz prevăzute la articolul 9. În acest caz, dacă solicitantul se găsește deja pe teritoriul său, statul membru îl obligă pe acesta
  și pe membrii de familie ai acestuia, în conformitate cu procedurile stabilite de legislația națională, inclusiv prin procedurile de îndepărtare, să
  îi
  părăsească teritoriul. Primul stat membru readmite imediat, fără formalități, atât pe posesorul Cărții Albastre a UE, cât și pe membrii de familie ai acestuia. După readmisie se aplică dispozițiile articolului 14.

Amendamentul 75

Propunere de directivă

Articolul 20 — alineatul 2

| (2) | În cazurile în care un stat membru decide să aplice restricțiile privind accesul pe piața forței de muncă prevăzute la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2003/109/CE, statul membru respectiv
  va
  aplica principiul preferinței comunitare posesorilor permisului de ședere pentru „rezidenții pe termen lung — posesori de Carte Albastră a UE” în raport cu resortisanții din țările terțe care solicită dreptul de ședere în aceleași scopuri. |
| --- | --- |

(2)

În cazurile în care un stat membru decide să aplice restricțiile privind accesul pe piața forței de muncă prevăzute la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2003/109/CE, statul membru respectiv
  va
  aplica principiul preferinței comunitare posesorilor permisului de ședere pentru „rezidenții pe termen lung — posesori de Carte Albastră a UE” în raport cu resortisanții din țările terțe care solicită dreptul de ședere în aceleași scopuri.

| (2) | În cazurile în care un stat membru decide să aplice restricțiile privind accesul pe piața forței de muncă prevăzute la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2003/109/CE, statul membru respectiv
  poate
  aplica principiul preferinței comunitare posesorilor permisului de ședere pentru „rezidenții pe termen lung — posesori de Carte Albastră a UE” în raport cu resortisanții din țările terțe care solicită dreptul de ședere în aceleași scopuri,
  în situația în care doi sau mai mulți candidați sunt la fel de bine calificați pentru locul de muncă respectiv
  . |
| --- | --- |

(2)

În cazurile în care un stat membru decide să aplice restricțiile privind accesul pe piața forței de muncă prevăzute la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2003/109/CE, statul membru respectiv
  poate
  aplica principiul preferinței comunitare posesorilor permisului de ședere pentru „rezidenții pe termen lung — posesori de Carte Albastră a UE” în raport cu resortisanții din țările terțe care solicită dreptul de ședere în aceleași scopuri,
  în situația în care doi sau mai mulți candidați sunt la fel de bine calificați pentru locul de muncă respectiv
  .

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Articolul 22 — alineatul 1

| (1) | Statele membre comunică Comisiei și celorlalte state membre dacă se aplică, în conformitate cu articolul 7, articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (5) și articolul 20, prin rețeaua stabilită prin Decizia 2006/688/CE, măsurile cu putere de lege sau de reglementare. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre comunică Comisiei și celorlalte state membre dacă se aplică, în conformitate cu articolul 7, articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (5) și articolul 20, prin rețeaua stabilită prin Decizia 2006/688/CE, măsurile cu putere de lege sau de reglementare.

| (1) | Statele membre comunică Comisiei și celorlalte state membre dacă se aplică, în conformitate cu articolul 7, articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (5) și articolul 20, prin rețeaua stabilită prin Decizia 2006/688/CE, măsurile cu putere de lege sau de reglementare,
  precum și detaliile referitoare la măsurile specifice în cauză
  . |
| --- | --- |

(1)

Statele membre comunică Comisiei și celorlalte state membre dacă se aplică, în conformitate cu articolul 7, articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (5) și articolul 20, prin rețeaua stabilită prin Decizia 2006/688/CE, măsurile cu putere de lege sau de reglementare,
  precum și detaliile referitoare la măsurile specifice în cauză
  .

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Articolul 22 — alineatul 3

| (3) | În fiecare an și pentru prima dată până la 1 aprilie din anul [la un an de la transpunerea prezentei directive], statele membre comunică atât Comisiei cât și celorlalte state membre, prin rețeaua stabilită în baza Deciziei 2006/688/CE, datele statistice privind contingentele de resortisanți din țările terțe cărora le-a fost acordată, reînnoită sau retrasă Cartea Albastră a UE în anul calendaristic anterior, în care se menționează naționalitatea și ocupația acestora. În același mod se comunică datele statistice privind membrii de familie admiși. În cazul posesorilor de Carte Albastră a UE și a membrilor de familie ai acestora, admiși în conformitate cu dispozițiile articolelor 19-21, informațiile furnizate vor menționa, în plus, statul membru în care au avut rezidența anterioară. |
| --- | --- |

(3)

În fiecare an și pentru prima dată până la 1 aprilie din anul [la un an de la transpunerea prezentei directive], statele membre comunică atât Comisiei cât și celorlalte state membre, prin rețeaua stabilită în baza Deciziei 2006/688/CE, datele statistice privind contingentele de resortisanți din țările terțe cărora le-a fost acordată, reînnoită sau retrasă Cartea Albastră a UE în anul calendaristic anterior, în care se menționează naționalitatea și ocupația acestora. În același mod se comunică datele statistice privind membrii de familie admiși. În cazul posesorilor de Carte Albastră a UE și a membrilor de familie ai acestora, admiși în conformitate cu dispozițiile articolelor 19-21, informațiile furnizate vor menționa, în plus, statul membru în care au avut rezidența anterioară.

| (3) | În fiecare an și pentru prima dată până la 1 aprilie din anul [la un an de la transpunerea prezentei directive], statele membre comunică atât Comisiei cât și celorlalte state membre, prin rețeaua stabilită în baza Deciziei 2006/688/CE, datele statistice privind contingentele de resortisanți din țările terțe cărora le-a fost acordată, reînnoită sau retrasă Cartea Albastră a UE în anul calendaristic anterior, în care se menționează naționalitatea și ocupația acestora,
  în conformitate cu legislația privind protecția datelor cu caracter personal
  . În același mod se comunică datele statistice privind membrii de familie admiși,
  cu excepția informațiilor referitoare la ocupația acestora
  . În cazul posesorilor de Carte Albastră a UE și a membrilor de familie ai acestora, admiși în conformitate cu dispozițiile articolelor 19-21, informațiile furnizate vor menționa, în plus, statul membru în care au avut rezidența anterioară. |
| --- | --- |

(3)

În fiecare an și pentru prima dată până la 1 aprilie din anul [la un an de la transpunerea prezentei directive], statele membre comunică atât Comisiei cât și celorlalte state membre, prin rețeaua stabilită în baza Deciziei 2006/688/CE, datele statistice privind contingentele de resortisanți din țările terțe cărora le-a fost acordată, reînnoită sau retrasă Cartea Albastră a UE în anul calendaristic anterior, în care se menționează naționalitatea și ocupația acestora,
  în conformitate cu legislația privind protecția datelor cu caracter personal
  . În același mod se comunică datele statistice privind membrii de familie admiși,
  cu excepția informațiilor referitoare la ocupația acestora
  . În cazul posesorilor de Carte Albastră a UE și a membrilor de familie ai acestora, admiși în conformitate cu dispozițiile articolelor 19-21, informațiile furnizate vor menționa, în plus, statul membru în care au avut rezidența anterioară.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/240

---

Procedura unică pentru solicitarea permisului de ședere și de muncă *

P6_TA(2008)0558

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru (COM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0638),

| — | având în vedere articolul 63 punctul 3 litera (a) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 63 punctul 3 litera (a) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 67 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0470/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0470/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6–0431/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6–0431/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 2


  Propunere de directivă


  Considerentul 7a (nou) |
| | (7a) | Perioada de valabilitate a permisului unic este stabilită de fiecare stat membru. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 7a (nou)

(7a)

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 10

| (10) | Toți resortisanții din țările terțe cu ședere legală și care lucrează în unul din statele membre, ar trebui să beneficieze de cel puțin același set comun de drepturi, sub forma egalității de tratament cu proprii resortisanți ai respectivului stat membru gazdă, indiferent de scopul inițial sau motivul pentru care au fost admiși pe teritoriul statului membru. Dreptul la egalitatea de tratament în domeniile specificate de prezenta directivă trebuie garantate nu numai acelor resortisanți din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă, dar și celor admiși pentru alte scopuri și cărora li s-a permis accesul la piața forței de muncă a respectivului stat membru, conform altor dispoziții ale dreptului comunitar sau național, inclusiv membrii de familie ai lucrătorilor din țările terțe cărora li s-a permis accesul pe teritoriul statelor membre, în conformitate cu Directiva CE nr. 2003/86/CE a Consiliului din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei, resortisanții din țările terțe care au fost admiși în conformitate cu Directiva nr. 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat și resortisanții țărilor terțe cărora li s-a permis accesul conform Directivei nr. 2005/71/CE a Consiliului din 12 octombrie 2005 privind o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică. |
| --- | --- |

(10)

Toți resortisanții din țările terțe cu ședere legală și care lucrează în unul din statele membre, ar trebui să beneficieze de cel puțin același set comun de drepturi, sub forma egalității de tratament cu proprii resortisanți ai respectivului stat membru gazdă, indiferent de scopul inițial sau motivul pentru care au fost admiși pe teritoriul statului membru. Dreptul la egalitatea de tratament în domeniile specificate de prezenta directivă trebuie garantate nu numai acelor resortisanți din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă, dar și celor admiși pentru alte scopuri și cărora li s-a permis accesul la piața forței de muncă a respectivului stat membru, conform altor dispoziții ale dreptului comunitar sau național, inclusiv membrii de familie ai lucrătorilor din țările terțe cărora li s-a permis accesul pe teritoriul statelor membre, în conformitate cu Directiva CE nr. 2003/86/CE a Consiliului din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei, resortisanții din țările terțe care au fost admiși în conformitate cu Directiva nr. 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat și resortisanții țărilor terțe cărora li s-a permis accesul conform Directivei nr. 2005/71/CE a Consiliului din 12 octombrie 2005 privind o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică.

| (10) | Toți resortisanții din țările terțe în situație de ședere legală și care lucrează în unul din statele membre, ar trebui să beneficieze de cel puțin același set comun de drepturi
  legate de activitatea profesională
  , sub forma egalității de tratament cu proprii resortisanți ai respectivului stat membru gazdă, indiferent de scopul inițial sau motivul pentru care au fost admiși pe teritoriul statului membru. Dreptul la egalitatea de tratament în domeniile specificate de prezenta directivă trebuie garantate nu numai acelor resortisanți din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă, dar și celor admiși pentru alte scopuri și cărora li s-a permis accesul la piața forței de muncă a respectivului stat membru, conform altor dispoziții ale dreptului comunitar sau național, inclusiv membrii de familie ai lucrătorilor din țările terțe cărora li s-a permis accesul pe teritoriul statelor membre, în conformitate cu Directiva CE nr. 2003/86/CE a Consiliului din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei, resortisanții din țările terțe care au fost admiși în conformitate cu Directiva 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat și cercetătorii cărora li s-a permis accesul conform Directivei 2005/71/CE a Consiliului din 12 octombrie 2005 privind o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică. |
| --- | --- |

(10)

Toți resortisanții din țările terțe în situație de ședere legală și care lucrează în unul din statele membre, ar trebui să beneficieze de cel puțin același set comun de drepturi
  legate de activitatea profesională
  , sub forma egalității de tratament cu proprii resortisanți ai respectivului stat membru gazdă, indiferent de scopul inițial sau motivul pentru care au fost admiși pe teritoriul statului membru. Dreptul la egalitatea de tratament în domeniile specificate de prezenta directivă trebuie garantate nu numai acelor resortisanți din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă, dar și celor admiși pentru alte scopuri și cărora li s-a permis accesul la piața forței de muncă a respectivului stat membru, conform altor dispoziții ale dreptului comunitar sau național, inclusiv membrii de familie ai lucrătorilor din țările terțe cărora li s-a permis accesul pe teritoriul statelor membre, în conformitate cu Directiva CE nr. 2003/86/CE a Consiliului din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei, resortisanții din țările terțe care au fost admiși în conformitate cu Directiva 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii, schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat și cercetătorii cărora li s-a permis accesul conform Directivei 2005/71/CE a Consiliului din 12 octombrie 2005 privind o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 13

| (13) | Resortisanții din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă cu titlu sezonier
  pentru o durată maximă de șase luni în cadrul unei perioade de douăsprezece luni
  , nu fac obiectul prezentei directivei, dat fiind statutul temporar al acestora. |
| --- | --- |

(13)

Resortisanții din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă cu titlu sezonier
  pentru o durată maximă de șase luni în cadrul unei perioade de douăsprezece luni
  , nu fac obiectul prezentei directivei, dat fiind statutul temporar al acestora.

| (13) | Resortisanții din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă cu titlu sezonier nu fac obiectul prezentei directive, dat fiind statutul temporar al acestora,
  precum și faptul că aceștia vor face obiectul unei directive separate
  . |
| --- | --- |

(13)

Resortisanții din țările terțe care au fost admiși pe teritoriul unui stat membru pentru a ocupa un loc de muncă cu titlu sezonier nu fac obiectul prezentei directive, dat fiind statutul temporar al acestora,
  precum și faptul că aceștia vor face obiectul unei directive separate
  .

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Beneficiarii protecției temporare ar trebui să facă obiectul prezentei directive, în ceea ce privește setul comun de drepturi, din momentul obținerii de către aceștia a autorizației de a lucra legal pe teritoriul unui stat membru. |
| --- | --- |

(13a)

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 18a (nou)

| (18a) | Prezenta directivă ar trebui pusă în aplicare fără a aduce atingere dispozițiilor mai favorabile incluse în legislația Uniunii Europene și în instrumentele internaționale. |
| --- | --- |

(18a)

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Considerentul 18b (nou)

| (18b) | Statele membre ar trebui să ratifice Convenția privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 18 decembrie 1990. |
| --- | --- |

(18b)

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 19

| (19) | Statele membre trebuie să pună în aplicare dispozițiile prezentei directive fără discriminare pe motiv de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în special în conformitate cu Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică și cu Directiva nr. 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de stabilire a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(19)

Statele membre trebuie să pună în aplicare dispozițiile prezentei directive fără discriminare pe motiv de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în special în conformitate cu Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică și cu Directiva nr. 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de stabilire a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă.

| (19) | Statele membre ar trebui să pună în aplicare dispozițiile prezentei directive fără discriminare pe motiv de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în special în conformitate cu Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică și cu Directiva nr. 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de stabilire a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă,
  precum și în conformitate cu legislația viitoare din acest domeniu, în special cu propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426)
  . |
| --- | --- |

(19)

Statele membre ar trebui să pună în aplicare dispozițiile prezentei directive fără discriminare pe motiv de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în special în conformitate cu Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică și cu Directiva nr. 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de stabilire a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă,
  precum și în conformitate cu legislația viitoare din acest domeniu, în special cu propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426)
  .

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Articolul 1 — litera a

| (a) | o procedură unică de solicitare în vederea emiterii unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul unuia dintre statele membre, astfel încât să se simplifice procedura de admisie a acestora și să se faciliteze controlul statutului acestora și |
| --- | --- |

(a)

o procedură unică de solicitare în vederea emiterii unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul unuia dintre statele membre, astfel încât să se simplifice procedura de admisie a acestora și să se faciliteze controlul statutului acestora și

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Articolul 1 — litera b

| (b) | un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru. |
| --- | --- |

(b)

un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru.

| (b) | un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe în situație de ședere legală pe teritoriul unui stat membru,
  indiferent de motivele admisiei inițiale pe teritoriul unui stat membru
  . |
| --- | --- |

(b)

un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe în situație de ședere legală pe teritoriul unui stat membru,
  indiferent de motivele admisiei inițiale pe teritoriul unui stat membru
  .

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Articolul 1 — paragraful 1a (nou)

Prezenta directivă nu aduce atingere competenței statelor membre cu privire la admisia resortisanților țărilor terțe pe piața muncii.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera d

| (d) | „procedură unică de solicitare” înseamnă orice procedură care conduce,
  în baza unei solicitări introduse de către resortisantul unei țări terțe în vederea obținerii drept)ului de ședere legală și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul unui stat membru
  , la decizia de emitere a unui permis unic
  pentru resortisantul dintr-o țară terță
  . |
| --- | --- |

(d)

„procedură unică de solicitare” înseamnă orice procedură care conduce,
  în baza unei solicitări introduse de către resortisantul unei țări terțe în vederea obținerii drept)ului de ședere legală și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul unui stat membru
  , la decizia de emitere a unui permis unic
  pentru resortisantul dintr-o țară terță
  .

| (d) | „procedură unică de solicitare” înseamnă orice procedură care conduce la decizia de emitere a unui permis unic
  prin care un resortisant al unei țări terțe primește autorizația de ședere și de muncă pe teritoriul unui stat membru, pe baza unei cereri adresate de respectivul resortisant al unei țări terțe sau de viitorul său angajator
  . |
| --- | --- |

(d)

„procedură unică de solicitare” înseamnă orice procedură care conduce la decizia de emitere a unui permis unic
  prin care un resortisant al unei țări terțe primește autorizația de ședere și de muncă pe teritoriul unui stat membru, pe baza unei cereri adresate de respectivul resortisant al unei țări terțe sau de viitorul său angajator
  .

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 2 — litera da (nouă)

| (da) | „activitate profesională frontalieră” înseamnă desfășurarea unei activități profesionale, într-un stat membru diferit de statul de reședință, de către un lucrător frontalier în sensul articolului 1 punctul (b) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71. |
| --- | --- |

(da)

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 1 — litera b

| (b) | lucrătorilor din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru. |
| --- | --- |

(b)

lucrătorilor din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru.

| (b) | lucrătorilor din țările terțe în situație de ședere legală pe teritoriul unui stat membru,
  indiferent de motivele admisiei inițiale pe teritoriul unui stat membru
  . |
| --- | --- |

(b)

lucrătorilor din țările terțe în situație de ședere legală pe teritoriul unui stat membru,
  indiferent de motivele admisiei inițiale pe teritoriul unui stat membru
  .

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — partea introductivă

| (2) | Prezenta directivă
  nu se
  va aplica
  resortisanților
  din țările terțe
  : |
| --- | --- |

(2)

Prezenta directivă
  nu se
  va aplica
  resortisanților
  din țările terțe
  :

| (2) | Dispozițiile prezentei directive privind procedura unică de solicitare în vederea eliberării unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre
  nu se
  aplică
  resortisanților
  țărilor terțe
  : |
| --- | --- |

(2)

Dispozițiile prezentei directive privind procedura unică de solicitare în vederea eliberării unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre
  nu se
  aplică
  resortisanților
  țărilor terțe
  :

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — litera d

| (d) | cărora li s-a permis accesul pe teritoriul unui stat membru
  pentru o perioadă care nu depășește șase luni în cadrul unui interval de douăsprezece luni
  , pentru a lucra cu titlu sezonier; |
| --- | --- |

(d)

cărora li s-a permis accesul pe teritoriul unui stat membru
  pentru o perioadă care nu depășește șase luni în cadrul unui interval de douăsprezece luni
  , pentru a lucra cu titlu sezonier;

| (d) | cărora li s-a permis accesul pe teritoriul unui stat membru pentru a lucra cu titlu sezonier; |
| --- | --- |

(d)

cărora li s-a permis accesul pe teritoriul unui stat membru pentru a lucra cu titlu sezonier;

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — litera da (nouă)

| (da) | cărora li s-a permis accesul pe teritoriul unui stat membru pentru a lucra timp de cel mult șase luni, în ceea ce privește exclusiv sfera procedurii unice de solicitare; |
| --- | --- |

(da)

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 3 — alineatul 2 — litera f

| (f) | resortisanții țărilor terțe care se află într-un stat membru în calitate de solicitanți ai unei forme de protecție internațională
  sau sub incidența unor regimuri de protecție temporară
  ; |
| --- | --- |

(f)

resortisanții țărilor terțe care se află într-un stat membru în calitate de solicitanți ai unei forme de protecție internațională
  sau sub incidența unor regimuri de protecție temporară
  ;

| (f) | care se află într-un stat membru în calitate de solicitanți ai unei forme de protecție internațională; |
| --- | --- |

(f)

care se află într-un stat membru în calitate de solicitanți ai unei forme de protecție internațională;

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Articolul 4 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Este de competența statelor membre să stabilească dacă solicitarea de permis unic trebuie adresată de resortisantul în cauză al unei țări terțe, de viitorul angajator al acestuia sau de oricare dintre aceștia. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Articolul 4 — alineatul 1b (nou)

| (1b) | În cazul în care solicitarea de permis unic este adresată de resortisantul în cauză al unei țări terțe, solicitarea respectivă poate să fie adresată și examinată fie atunci când resortisantul dintr-o țară terță își are reședința în afara teritoriului statului membru în care dorește să i se permită accesul, fie atunci când se află deja legal pe teritoriul statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(1b)

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 2 — paragraful 1a (nou)

În cazul în care permisul solicitantului expiră înaintea luării unei decizii privind solicitarea sa de reînnoire a acestuia, statul membru însărcinat cu examinarea solicitării autorizează persoana vizată și, dacă este cazul, familia acesteia să rămână legal pe teritoriul său până la luarea unei decizii cu privire la solicitarea sa de reînnoire a permisului unic.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 4

| (4) | În cazul în care informațiile care susțin solicitarea sunt
  necorespunzătoare
  , autoritatea desemnată notifică solicitantul cu privire la informațiile suplimentare necesare. Termenul specificat la alineatul 2 se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă desemnată a informațiilor suplimentare necesare. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care informațiile care susțin solicitarea sunt
  necorespunzătoare
  , autoritatea desemnată notifică solicitantul cu privire la informațiile suplimentare necesare. Termenul specificat la alineatul 2 se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă desemnată a informațiilor suplimentare necesare.

| (4) | În cazul în care informațiile care susțin solicitarea sunt
  incomplete, în conformitate cu criteriile stabilite în mod public
  , autoritatea desemnată notifică solicitantul cu privire la informațiile suplimentare necesare. Termenul specificat la alineatul (2) se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă desemnată a informațiilor suplimentare necesare. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care informațiile care susțin solicitarea sunt
  incomplete, în conformitate cu criteriile stabilite în mod public
  , autoritatea desemnată notifică solicitantul cu privire la informațiile suplimentare necesare. Termenul specificat la alineatul (2) se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă desemnată a informațiilor suplimentare necesare.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 5 — alineatul 4a (nou)

| (4a) | În cazul suspendării sau prelungirii termenului de adoptare a deciziei menționat la alineatul (2), solicitantul este informat în mod corespunzător de autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(4a)

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Articolul 6 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Un stat membru poate elibera titularului unui permis unic eliberat de alt stat membru, un permis prin care acesta este autorizat să exercite o activitate profesională cu caracter frontalier. Un astfel de permis se eliberează în conformitate cu dreptul intern al statului membru în care este exercitată activitatea profesională cu caracter frontalier. Perioada de valabilitate a unui astfel de permis nu poate depăși perioada de valabilitate a permisului unic. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 8 — alineatul 1

| (1) | Orice decizie de respingerea a unei solicitări privind acordarea, modificarea sau reînnoirea, suspendarea sau retragerea permisului unic pe baza criteriilor prevăzute în dreptul național sau comunitar, se motivează în mod corespunzător în cadrul unei notificări scrise. |
| --- | --- |

(1)

Orice decizie de respingerea a unei solicitări privind acordarea, modificarea sau reînnoirea, suspendarea sau retragerea permisului unic pe baza criteriilor prevăzute în dreptul național sau comunitar, se motivează în mod corespunzător în cadrul unei notificări scrise.

| (1) | Orice decizie de respingerea a unei solicitări privind acordarea, modificarea sau reînnoirea, suspendarea sau retragerea permisului unic pe baza criteriilor prevăzute în dreptul național sau comunitar, se motivează în mod corespunzător,
  aducându-se temeiuri obiective și posibil de verificat
  , în cadrul unei notificări scrise.
  Aceste criterii sunt obiective și accesibile publicului, astfel încât să se poată verifica decizia
  . |
| --- | --- |

(1)

Orice decizie de respingerea a unei solicitări privind acordarea, modificarea sau reînnoirea, suspendarea sau retragerea permisului unic pe baza criteriilor prevăzute în dreptul național sau comunitar, se motivează în mod corespunzător,
  aducându-se temeiuri obiective și posibil de verificat
  , în cadrul unei notificări scrise.
  Aceste criterii sunt obiective și accesibile publicului, astfel încât să se poată verifica decizia
  .

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 8 — alineatul 2

| (2) | Orice decizie de respingere a unei solicitări, de neacordare, modificare sau reînnoire, suspendare sau retragere a permisului unic este atacabilă în fața
  instanțelor
  statului membru în cauză. Notificarea menționează posibilele căi de atac pe care le are la dispoziție și termenul în care poate acționa. |
| --- | --- |

(2)

Orice decizie de respingere a unei solicitări, de neacordare, modificare sau reînnoire, suspendare sau retragere a permisului unic este atacabilă în fața
  instanțelor
  statului membru în cauză. Notificarea menționează posibilele căi de atac pe care le are la dispoziție și termenul în care poate acționa.

| (2) | Orice decizie de respingere a unei solicitări, de neacordare, modificare sau reînnoire, suspendare sau retragere a permisului unic este susceptibilă de o cale de atac în fața
  autorității competente a
  statului membru în cauză,
  desemnată în conformitate cu legislația națională
  . Notificarea menționează posibilele căi de atac pe care le are la dispoziție,
  inclusiv autoritatea responsabilă
  , și termenul în care
  solicitantul
  poate acționa.
  Calea de atac judiciară are un efect suspensiv asupra deciziei administrative până la hotărârea judecătorească finală
  . |
| --- | --- |

(2)

Orice decizie de respingere a unei solicitări, de neacordare, modificare sau reînnoire, suspendare sau retragere a permisului unic este susceptibilă de o cale de atac în fața
  autorității competente a
  statului membru în cauză,
  desemnată în conformitate cu legislația națională
  . Notificarea menționează posibilele căi de atac pe care le are la dispoziție,
  inclusiv autoritatea responsabilă
  , și termenul în care
  solicitantul
  poate acționa.
  Calea de atac judiciară are un efect suspensiv asupra deciziei administrative până la hotărârea judecătorească finală
  .

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 9

Statele membre iau măsurile necesare pentru a informa resortisantul țării terțe și viitorul angajator cu privire la toate documentele justificative necesare pentru ca acesta să prezinte o solicitare completă.

Statele membre garantează punerea la dispoziția publicului, în special prin intermediul consulatelor proprii, a unor informații actualizate cu regularitate privind condițiile de acces și de ședere a resortisanților din țările terțe pe teritoriul lor cu scopul de a ocupa un loc de muncă. În special
  , statele membre iau măsurile necesare pentru a informa resortisantul țării terțe și viitorul angajator cu privire la toate documentele justificative necesare pentru ca acesta să prezinte o solicitare completă,
  precum și cu privire la cuantumul total al taxelor percepute în scopul prelucrării solicitării sale
  .

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 10

Statele membre pot cere solicitanților să plătească taxele de prelucrare a solicitărilor, în conformitate cu prezenta directivă. Nivelul acestora trebuie să fie proporțional și
  poate fi bazat pe principiul serviciului efectiv furnizat
  .

Statele membre pot cere solicitanților să plătească taxele de prelucrare a solicitărilor, în conformitate cu prezenta directivă. Nivelul acestora trebuie să fie proporțional și
  rezonabil și nu trebuie să depășească costurile reale suportate de administrația națională. În dreptul intern se stabilește un cuantum global maxim, care cuprinde, dacă este cazul, costurile de subcontractare ocazionate de recurgerea la serviciile unor societăți externe pentru colectarea documentelor necesare întocmirii dosarului în vederea obținerii permisului
  .

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 11 — partea introductivă

Pe durata valabilității sale, permisul unic va acorda deținătorului acestuia cel puțin următoarele drepturi:

Pe durata valabilității sale,
  stabilită de fiecare stat membru în parte
  , permisul unic va acorda deținătorului acestuia cel puțin următoarele drepturi:

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 11 — litera c

| (c) | dreptul de acces liber la întreg teritoriul statului membru emitent al permisului unic, în limitele prevăzute de legislația națională din motive de securitate; |
| --- | --- |

(c)

dreptul de acces liber la întreg teritoriul statului membru emitent al permisului unic, în limitele prevăzute de legislația națională din motive de securitate;

| (c) | dreptul de acces liber la întreg teritoriul statului membru emitent al permisului unic.
  Statele membre pot impune restricții teritoriale asupra exercitării dreptului de ședere și de muncă
  în limitele prevăzute de legislația națională din motive de securitate,
  dacă aceleași restricții se aplică și propriilor cetățeni
  ; |
| --- | --- |

(c)

dreptul de acces liber la întreg teritoriul statului membru emitent al permisului unic.
  Statele membre pot impune restricții teritoriale asupra exercitării dreptului de ședere și de muncă
  în limitele prevăzute de legislația națională din motive de securitate,
  dacă aceleași restricții se aplică și propriilor cetățeni
  ;

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 11a (nou)

Articolul 11a

Notificarea și informarea

Notificarea și informarea la care se face referire la articolele 5, 8 și 9 se comunică într-un mod care să permită solicitantului să înțeleagă conținutul și implicațiile acestora.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 1 — litera a

| (a) | condiții de lucru, inclusiv în ceea ce privește remunerarea și concedierea, precum și în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă; |
| --- | --- |

(a)

condiții de lucru, inclusiv în ceea ce privește remunerarea și concedierea, precum și în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă;

| (a) | condițiile de lucru, inclusiv în ceea ce privește remunerarea,
  concediul, timpul de lucru
  și concedierea, precum și în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă; |
| --- | --- |

(a)

condițiile de lucru, inclusiv în ceea ce privește remunerarea,
  concediul, timpul de lucru
  și concedierea, precum și în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă;

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 1 — litera b

| (b) | libertatea de asociere, afiliere și apartenență la o organizație care reprezintă lucrătorii sau angajatorii sau la orice altă organizație ai cărei membri desfășoară o activitate specifică, inclusiv beneficiile pe care le oferă o asemenea organizație, fără a aduce atingere dispozițiilor naționale în materie de ordine și securitate publică. |
| --- | --- |

(b)

libertatea de asociere, afiliere și apartenență la o organizație care reprezintă lucrătorii sau angajatorii sau la orice altă organizație ai cărei membri desfășoară o activitate specifică, inclusiv beneficiile pe care le oferă o asemenea organizație, fără a aduce atingere dispozițiilor naționale în materie de ordine și securitate publică.

| (b) | libertatea de asociere, afiliere și apartenență la o organizație care reprezintă lucrătorii sau angajatorii sau la orice altă organizație ai cărei membri desfășoară o activitate specifică, inclusiv beneficiile pe care le oferă o asemenea organizație,
  cum ar fi informarea și sprijinul
  , fără a aduce atingere dispozițiilor naționale în materie de ordine și securitate publică; |
| --- | --- |

(b)

libertatea de asociere, afiliere și apartenență la o organizație care reprezintă lucrătorii sau angajatorii sau la orice altă organizație ai cărei membri desfășoară o activitate specifică, inclusiv beneficiile pe care le oferă o asemenea organizație,
  cum ar fi informarea și sprijinul
  , fără a aduce atingere dispozițiilor naționale în materie de ordine și securitate publică;

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 1 — litera c

| (c) | educație și formare profesională; |
| --- | --- |

(c)

educație și formare profesională;

| (c) | educație
  în sensul larg al termenului (învățarea limbii și familiarizarea culturală în vederea unei mai bune integrări)
  și formare profesională; |
| --- | --- |

(c)

educație
  în sensul larg al termenului (învățarea limbii și familiarizarea culturală în vederea unei mai bune integrări)
  și formare profesională;

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 1 — litera d

| (d) | recunoașterea diplomelor, certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile; |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea diplomelor, certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile;

| (d) | recunoașterea diplomelor, a certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile
  în temeiul Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale

   (1) |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea diplomelor, a certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile
  în temeiul Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale

   (1)

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 1 — litera f

| (f) | plata
  drepturilor de pensie
  acumulate
  atunci când se mută în alt stat membru; |
| --- | --- |

(f)

plata
  drepturilor de pensie
  acumulate
  atunci când se mută în alt stat membru;

| (f) | transferabilitatea
  drepturilor de pensie
  sau a rentelor pentru limită de vârstă, de urmaș sau de invaliditate, la rata aplicabilă prin lege în statul membru sau statele membre debitoare
  , atunci când se mută într-o țară terță; |
| --- | --- |

(f)

transferabilitatea
  drepturilor de pensie
  sau a rentelor pentru limită de vârstă, de urmaș sau de invaliditate, la rata aplicabilă prin lege în statul membru sau statele membre debitoare
  , atunci când se mută într-o țară terță;

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 1 — litera g

| (g) | beneficii fiscale; |
| --- | --- |

(g)

beneficii fiscale;

| (g) | beneficii fiscale,
  cu condiția ca lucrătorul să aibă domiciliul fiscal în statul membru în cauză
  ; |
| --- | --- |

(g)

beneficii fiscale,
  cu condiția ca lucrătorul să aibă domiciliul fiscal în statul membru în cauză
  ;

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 1 — litera ha (nouă)

| (ha) | servicii de informare și consiliere oferite de agențiile de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

(ha)

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 2 — partea introductivă

| (2) | Statele membre pot restrânge egalitatea de tratament în raport cu proprii lucrători: |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot restrânge egalitatea de tratament în raport cu proprii lucrători:

| (2) | Statele membre pot restrânge egalitatea de tratament în raport cu proprii lucrători
  doar în următoarele cazuri
  : |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot restrânge egalitatea de tratament în raport cu proprii lucrători
  doar în următoarele cazuri
  :

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 2 — litera c

| (c) | prin limitarea drepturilor acordate în temeiul paragrafului 1 litera (h) privind locuințele
  de stat la cazurile în care resortisanții din țările terțe au avut ori au dreptul de ședere pe teritoriul statului membru pentru o perioada de cel puțin trei ani
  ; |
| --- | --- |

(c)

prin limitarea drepturilor acordate în temeiul paragrafului 1 litera (h) privind locuințele
  de stat la cazurile în care resortisanții din țările terțe au avut ori au dreptul de ședere pe teritoriul statului membru pentru o perioada de cel puțin trei ani
  ;

| (c) | prin limitarea drepturilor acordate în temeiul alineatului (1) litera (h) privind locuințele; |
| --- | --- |

(c)

prin limitarea drepturilor acordate în temeiul alineatului (1) litera (h) privind locuințele;

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 2 — litera d

| (d) | prin restrângerea drepturilor acordate în temeiul alineatului 1, literele (a), (b) și (g) acelor lucrători din țările terțe care au un loc de muncă. |
| --- | --- |

(d)

eliminat

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 2 — litera e

| (e) | prin restrângerea drepturilor acordate în temeiul alineatului 1 litera (e) lucrătorilor din țările terțe care au un loc de muncă, cu excepția ajutorului de șomaj. |
| --- | --- |

(e)

eliminat

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 12 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că orice încălcare a drepturilor prevăzute în prezenta directivă face obiectul unor sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 14

Articolul 14

Fiecare stat membru asigura pune la dispoziția publicului informațiile actualizate cu regularitate privind condițiile de acces și de ședere a resortisanților din țările terțe pe teritoriul acestuia cu scopul de a ocupa un loc de muncă. Raportarea

eliminat

---

(1)  

  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/251

---

Modificarea Regulamentului unic OCP *

P6_TA(2008)0559

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (COM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0489),

| — | având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0314/2008),

| — | având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0368/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0368/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei;

2.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

3.   solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

4.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 22.1.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 16/252

---

Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre *

P6_TA(2008)0560

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0717),

| — | având în vedere articolul 308 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 308 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0389/2008),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (1) și poziția Parlamentului din 6 septembrie 2001 privind asistența financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (2) și Rezoluția Parlamentului din 20 noiembrie 2008 privind înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (1) și poziția Parlamentului din 6 septembrie 2001 privind asistența financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (2) și Rezoluția Parlamentului din 20 noiembrie 2008 privind înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (3),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0450/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0450/2008),

1.   aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

2.   invită Comisia să-și modifice propunerea sa în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

3.   invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

4.   solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

5.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1


  Propunere de regulament — act de modificare


  Considerentul 2 |
| (2) | Este necesar să se prevadă o procedură ad-hoc pentru revizuirile viitoare ale acestui plafon, în vederea îmbunătățirii capacității de reacție rapidă a Comunității la schimbările majore ale mediului financiar care afectează suma totală a ajutorului financiar de care ar putea avea nevoie statele membre. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament — act de modificare

Considerentul 2

(2)

| (2) | În condițiile unor situații excepționale care ar putea necesita o reacție rapidă din partea Comunității la schimbări majore ale mediului financiar, Parlamentul European, statele membre reunite în cadrul Consiliului și Comisia ar trebui să acționeze rapid pentru a garanta că încrederea pe piață nu este subminată. |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 2

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1 — alineatul 2

Regulamentul (CE) nr. 332/2002

Articolul 1 — alineatul 3

Se introduce următorul alineat (3):

eliminat

„În cazul în care o deteriorare semnificativă a mediului financiar implică recurgerea mai multor state membre la ajutorul financiar comunitar urgent pe termen mediu, Comisia poate decide revizuirea plafonului după ce a primit avizul Comitetului economic și financiar atât cu privire la necesitatea urgentă a revizuirii plafonului, cât și cu privire la noul plafon. Noul plafon intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.”

Amendamentul 3

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 332/2002

Articolul 10

Articolul 1a

Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 332/2002 se înlocuiește cu următorul text:

„Din doi în doi ani, Consiliul analizează, pe baza raportului Comisiei, după consultarea Parlamentului European și pe baza avizului emis de Comitetul Economic și Financiar, dacă mecanismul instituit mai corespunde, prin structură, modalități și plafoane, obiectivelor care au stat la baza constituirii sale.”

---

(1)  JO L 53, 23.2.2002, p. 1.

(2)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 312.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0562.

---