# Publicatieblad C 321/2009

| | ISSN 1725-2474
  doi:10.3000/17252474.C_2009.321.nld |
| --- | --- |
| Publicatieblad
  van de Europese Unie | C 321 |
| | |
| Uitgave in de Nederlandse taal | Mededelingen en bekendmakingen | 52e jaargang29 december 2009 |

ISSN 1725-2474

doi:10.3000/17252474.C_2009.321.nld

Publicatieblad

van de Europese Unie

C 321

Uitgave in de Nederlandse taal

Mededelingen en bekendmakingen

52e jaargang29 december 2009

---

| Nummer | Inhoud | Bladzijde |
| --- | --- | --- |
| | I   Resoluties, aanbevelingen en adviezen |
| | RESOLUTIES |
| | Raad |
| 2009/C 321/01 | Resolutie van de Raad van 18 december 2009 over een coöperatieve Europese aanpak met betrekking tot netwerk- en informatiebeveiliging | 1 |

Nummer

Inhoud

Bladzijde

I   Resoluties, aanbevelingen en adviezen

RESOLUTIES

Raad

2009/C 321/01

Resolutie van de Raad van 18 december 2009 over een coöperatieve Europese aanpak met betrekking tot netwerk- en informatiebeveiliging

1

| | II   Mededelingen |
| --- | --- |
| | MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE |
| | Commissie |
| 2009/C 321/02 | Goedkeuring van de steunmaatregelen van de staten in het kader van de bepalingen van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag — Gevallen waartegen de Commissie geen bezwaar maakt (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie (Zaak COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Mededelingen

MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

2009/C 321/02

Goedkeuring van de steunmaatregelen van de staten in het kader van de bepalingen van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag — Gevallen waartegen de Commissie geen bezwaar maakt (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie (Zaak COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informatie |
| --- | --- |
| | INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE |
| | Commissie |
| 2009/C 321/04 | Wisselkoersen van de euro | 10 |
| 2009/C 321/05 | Advies van het Adviescomité voor mededingingsregelingen en machtsposities uitgebracht op zijn 432e bijeenkomst van 14 september 2007 betreffende een ontwerp-beschikking in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje | 11 |
| 2009/C 321/06 | Advies van het Adviescomité voor mededingingsregelingen en machtsposities uitgebracht op zijn bijeenkomst van 28 september 2007 Betreffende een ontwerpbeschikking in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Eindverslag van de raadadviseur-auditeur in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje (opgesteld overeenkomstig de artikelen 15 en 16 van Besluit (2001/462/EG, EGKS) van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Samenvatting van de Beschikking van de Commissie van 3 oktober 2007 betreffende een procedure overeenkomstig artikel 81 van het EG-Verdrag (Zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje) (Kennisgeving geschied onder nummer C(2007) 4441 definitief) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 2006/42/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende machines en tot wijziging van Richtlijn 95/16/EG (herschikking) (Bekendmaking van titels en referentienummers van geharmoniseerde normen in het kader van de richtlijn) (
  1
  ) | 18 |

IV   Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

2009/C 321/04

Wisselkoersen van de euro

10

2009/C 321/05

Advies van het Adviescomité voor mededingingsregelingen en machtsposities uitgebracht op zijn 432e bijeenkomst van 14 september 2007 betreffende een ontwerp-beschikking in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje

11

2009/C 321/06

Advies van het Adviescomité voor mededingingsregelingen en machtsposities uitgebracht op zijn bijeenkomst van 28 september 2007 Betreffende een ontwerpbeschikking in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje (2)

12

2009/C 321/07

Eindverslag van de raadadviseur-auditeur in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje (opgesteld overeenkomstig de artikelen 15 en 16 van Besluit (2001/462/EG, EGKS) van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21)

(opgesteld overeenkomstig de artikelen 15 en 16 van Besluit (2001/462/EG, EGKS) van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21)

13

2009/C 321/08

Samenvatting van de Beschikking van de Commissie van 3 oktober 2007 betreffende een procedure overeenkomstig artikel 81 van het EG-Verdrag (Zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje) (Kennisgeving geschied onder nummer C(2007) 4441 definitief)

(Kennisgeving geschied onder nummer C(2007) 4441 definitief)

15

2009/C 321/09

Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 2006/42/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende machines en tot wijziging van Richtlijn 95/16/EG (herschikking) (Bekendmaking van titels en referentienummers van geharmoniseerde normen in het kader van de richtlijn) (
  1
  )

Bekendmaking van titels en referentienummers van geharmoniseerde normen in het kader van de richtlijn

1

18

| | V   Bekendmakingen |
| --- | --- |
| | BESTUURLIJKE PROCEDURES |
| | Raad |
| 2009/C 321/10 | Verlenging van de geldigheidsduur van de lijst van geschikte kandidaten | 19 |
| | PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID |
| | Commissie |
| 2009/C 321/11 | Steunmaatregelen van de staten — Roemenië — Staatssteun C 28/09 (ex N 433/09) — Steunmaatregelen ten behoeve van Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, om opmerkingen te maken (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Voorafgaande aanmelding van een concentratie (Zaak COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Voorafgaande aanmelding van een concentratie (Zaak COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | ANDERE BESLUITEN |
| | Commissie |
| 2009/C 321/14 | Bekendmaking van de aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie | 38 |
| 2009/C 321/15 | Bekendmaking van de aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie | 40 |

V   Bekendmakingen

BESTUURLIJKE PROCEDURES

Raad

2009/C 321/10

Verlenging van de geldigheidsduur van de lijst van geschikte kandidaten

19

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Commissie

2009/C 321/11

Steunmaatregelen van de staten — Roemenië — Staatssteun C 28/09 (ex N 433/09) — Steunmaatregelen ten behoeve van Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, om opmerkingen te maken (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Voorafgaande aanmelding van een concentratie (Zaak COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Voorafgaande aanmelding van een concentratie (Zaak COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

ANDERE BESLUITEN

Commissie

2009/C 321/14

Bekendmaking van de aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie

38

2009/C 321/15

Bekendmaking van de aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Voor de EER relevante tekst |

---

(1)   Voor de EER relevante tekst

1

| NL | |
| --- | --- |

NL

---

I Resoluties, aanbevelingen en adviezen

RESOLUTIES

Raad

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/1

---

RESOLUTIE VAN DE RAAD

van 18 december 2009

over een coöperatieve Europese aanpak met betrekking tot netwerk- en informatiebeveiliging

2009/C 321/01

DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,

I.   GEZIEN:

| 1. | De mededeling van de Commissie van 31 mei 2006, „Een strategie voor een veilige informatiemaatschappij”, waarin een proces wordt gepresenteerd van „dialoog, partnerschap en empowerment”, waarin de lidstaten en de belanghebbenden uit de particuliere sector een rol moeten spelen; |
| --- | --- |

1.

De mededeling van de Commissie van 31 mei 2006, „Een strategie voor een veilige informatiemaatschappij”, waarin een proces wordt gepresenteerd van „dialoog, partnerschap en empowerment”, waarin de lidstaten en de belanghebbenden uit de particuliere sector een rol moeten spelen;

| 2. | De mededeling van de Commissie van 12 december 2006 over „het Europees programma voor de bescherming van kritieke infrastructuur (EPCIP)”, gericht op verbetering van de bescherming van kritieke infrastructuur in de EU en de instelling van een EU-kader voor de bescherming van kritieke infrastructuur. |
| --- | --- |

2.

De mededeling van de Commissie van 12 december 2006 over „het Europees programma voor de bescherming van kritieke infrastructuur (EPCIP)”, gericht op verbetering van de bescherming van kritieke infrastructuur in de EU en de instelling van een EU-kader voor de bescherming van kritieke infrastructuur.

| 3. | De richtlijn van de Raad van 8 december 2008 inzake de identificatie van Europese kritieke infrastructuren, de aanmerking van infrastructuren als Europese kritieke infrastructuren en de beoordeling van de noodzaak de bescherming van dergelijke infrastructuren te verbeteren; |
| --- | --- |

3.

De richtlijn van de Raad van 8 december 2008 inzake de identificatie van Europese kritieke infrastructuren, de aanmerking van infrastructuren als Europese kritieke infrastructuren en de beoordeling van de noodzaak de bescherming van dergelijke infrastructuren te verbeteren;

| 4. | De resolutie van de Raad van 22 maart 2007 inzake een strategie voor een veilige informatiemaatschappij in Europa; |
| --- | --- |

4.

De resolutie van de Raad van 22 maart 2007 inzake een strategie voor een veilige informatiemaatschappij in Europa;

| 5. | De conclusies van de Raad van 19-20 april 2007 betreffende een Europees programma voor de bescherming van kritieke infrastructuur; |
| --- | --- |

5.

De conclusies van de Raad van 19-20 april 2007 betreffende een Europees programma voor de bescherming van kritieke infrastructuur;

| 6. | De mededeling van de Commissie van 30 maart 2009 betreffende de bescherming van kritieke informatie-infrastructuur (CIIP); |
| --- | --- |

6.

De mededeling van de Commissie van 30 maart 2009 betreffende de bescherming van kritieke informatie-infrastructuur (CIIP);

| 7. | Het lopende debat, inclusief de relevante publieke raadpleging, over de toekomst van het Europees Agentschap voor netwerk- en informatiebeveiliging (ENISA) en zijn rol in CIIP; |
| --- | --- |

7.

Het lopende debat, inclusief de relevante publieke raadpleging, over de toekomst van het Europees Agentschap voor netwerk- en informatiebeveiliging (ENISA) en zijn rol in CIIP;

| 8. | De conclusies van het voorzitterschap over CIIP van de ministeriële conferentie van Tallinn van 27-28 april 2009; |
| --- | --- |

8.

De conclusies van het voorzitterschap over CIIP van de ministeriële conferentie van Tallinn van 27-28 april 2009;

| 9. | De doelstellingen van Lissabon voor concurrentievermogen en groei en de herziening van de strategie van Lissabon, waaraan momenteel worden gewerkt; |
| --- | --- |

9.

De doelstellingen van Lissabon voor concurrentievermogen en groei en de herziening van de strategie van Lissabon, waaraan momenteel worden gewerkt;

| 10. | De in de herziening van het regelgevingskader voor elektronische-communicatienetwerken en -diensten voorgestelde beveiligingsmaatregelen; |
| --- | --- |

10.

De in de herziening van het regelgevingskader voor elektronische-communicatienetwerken en -diensten voorgestelde beveiligingsmaatregelen;

| 11. | Ter waarborging van een doeltreffend toekomstig beleid inzake netwerk- en informatiebeveiliging, wordt er in deze resolutie van uitgegaan dat er nog geen conclusies zijn over noodzakelijke amendementen op de ENISA-verordening. De Commissie beraadt zich momenteel op de toekomst van het beleid inzake netwerk- en informatiebeveiliging en daarom mag deze resolutie niet, nog voordat de Commissie de resultaten van haar beraad bekendmaakt, vooruitlopen op het resultaat van dit beraad, wat betreft amendementen op de ENISA-verordening. |
| --- | --- |

11.

Ter waarborging van een doeltreffend toekomstig beleid inzake netwerk- en informatiebeveiliging, wordt er in deze resolutie van uitgegaan dat er nog geen conclusies zijn over noodzakelijke amendementen op de ENISA-verordening. De Commissie beraadt zich momenteel op de toekomst van het beleid inzake netwerk- en informatiebeveiliging en daarom mag deze resolutie niet, nog voordat de Commissie de resultaten van haar beraad bekendmaakt, vooruitlopen op het resultaat van dit beraad, wat betreft amendementen op de ENISA-verordening.

II.   NOTA NEMENDE VAN HET ONDERSTAANDE:

| 1. | Elektronische communicatie, infrastructuren en diensten zijn belangrijk als basis voor economische en sociale activiteiten, en derhalve draagt netwerk- en informatiebeveiliging bij aan belangrijke waarden en doelstellingen in de samenleving, zoals democratie, privacy, economische groei, het vrije verkeer van ideeën en economische en politieke stabiliteit; |
| --- | --- |

1.

Elektronische communicatie, infrastructuren en diensten zijn belangrijk als basis voor economische en sociale activiteiten, en derhalve draagt netwerk- en informatiebeveiliging bij aan belangrijke waarden en doelstellingen in de samenleving, zoals democratie, privacy, economische groei, het vrije verkeer van ideeën en economische en politieke stabiliteit;

| 2. | Informatie- en communicatietechnologiesystemen, infrastructuren en diensten, waaronder internet, spelen voor de samenleving een vitale rol en de verstoring ervan kan enorme economische schade veroorzaken; er moeten dus absoluut maatregelen worden genomen om de beveiliging en de veerkracht te verbeteren en te garanderen dat kritieke diensten kunnen worden voortgezet; |
| --- | --- |

2.

Informatie- en communicatietechnologiesystemen, infrastructuren en diensten, waaronder internet, spelen voor de samenleving een vitale rol en de verstoring ervan kan enorme economische schade veroorzaken; er moeten dus absoluut maatregelen worden genomen om de beveiliging en de veerkracht te verbeteren en te garanderen dat kritieke diensten kunnen worden voortgezet;

| 3. | Beveiligingsincidenten kunnen het vertrouwen van de gebruiker ondergraven. Ernstige storingen in netwerk- en informatiesystemen kunnen een grote economische en maatschappelijke impact hebben, maar ook gewone problemen en overlast kunnen het vertrouwen van het publiek in technologie, netwerken en diensten doen afkalven; |
| --- | --- |

3.

Beveiligingsincidenten kunnen het vertrouwen van de gebruiker ondergraven. Ernstige storingen in netwerk- en informatiesystemen kunnen een grote economische en maatschappelijke impact hebben, maar ook gewone problemen en overlast kunnen het vertrouwen van het publiek in technologie, netwerken en diensten doen afkalven;

| 4. | Het scala aan dreigingen verandert en breidt uit, waardoor het nog noodzakelijker wordt eindgebruikers, het bedrijfsleven en de overheid uit te rusten met infrastructuren voor elektronische communicatie die hoe dan ook robuust en veerkrachtig zijn, en na te gaan welke stimulansen er nodig zijn om de providers zover te krijgen dat zij dat snel doen; |
| --- | --- |

4.

Het scala aan dreigingen verandert en breidt uit, waardoor het nog noodzakelijker wordt eindgebruikers, het bedrijfsleven en de overheid uit te rusten met infrastructuren voor elektronische communicatie die hoe dan ook robuust en veerkrachtig zijn, en na te gaan welke stimulansen er nodig zijn om de providers zover te krijgen dat zij dat snel doen;

| 5. | Netwerk- en informatiebeveiliging moet worden verbeterd en moet een aspect worden van alle beleidsgebieden en sectoren van de samenleving, via nationale en Europese acties moet worden gezorgd voor voldoende kennis, en gebruikers van informatie- en communicatietechnologie (ICT) moeten over dit alles worden voorgelicht; |
| --- | --- |

5.

Netwerk- en informatiebeveiliging moet worden verbeterd en moet een aspect worden van alle beleidsgebieden en sectoren van de samenleving, via nationale en Europese acties moet worden gezorgd voor voldoende kennis, en gebruikers van informatie- en communicatietechnologie (ICT) moeten over dit alles worden voorgelicht;

| 6. | Voor het voltooien van de interne markt en voor een goede werking ervan moeten eigenaren van netwerken en providers over de grenzen heen samenwerken, aangezien een storing in één lidstaat ook andere lidstaten en zelfs de gehele EU kan treffen; |
| --- | --- |

6.

Voor het voltooien van de interne markt en voor een goede werking ervan moeten eigenaren van netwerken en providers over de grenzen heen samenwerken, aangezien een storing in één lidstaat ook andere lidstaten en zelfs de gehele EU kan treffen;

| 7. | Nieuwe gebruikspatronen, zoals software in de wolk („cloud computing”) en „software as a service”, leggen nog meer nadruk op het belang van netwerk- en informatiebeveiliging; |
| --- | --- |

7.

Nieuwe gebruikspatronen, zoals software in de wolk („cloud computing”) en „software as a service”, leggen nog meer nadruk op het belang van netwerk- en informatiebeveiliging;

| 8. | Netwerk- en informatiebeveiliging dient het doel van alle partijen, in alle sectoren van de samenleving, namelijk vertrouwen kunnen hebben in de informatiesystemen, en dus is een sectoroverstijgende en grensoverschrijdende aanpak noodzakelijk; |
| --- | --- |

8.

Netwerk- en informatiebeveiliging dient het doel van alle partijen, in alle sectoren van de samenleving, namelijk vertrouwen kunnen hebben in de informatiesystemen, en dus is een sectoroverstijgende en grensoverschrijdende aanpak noodzakelijk;

| 9. | Het gebruik van ICT in de samenleving neemt toe en netwerk- en informatiebeveiliging is derhalve een voorwaarde voor betrouwbare en veilige openbare-dienstverlening, zoals e-overheid. |
| --- | --- |

9.

Het gebruik van ICT in de samenleving neemt toe en netwerk- en informatiebeveiliging is derhalve een voorwaarde voor betrouwbare en veilige openbare-dienstverlening, zoals e-overheid.

| 10. | ENISA heeft het potentieel om de belangrijke rol die het nu reeds vervult in netwerk- en informatiebeveiliging, uit te bouwen. |
| --- | --- |

10.

ENISA heeft het potentieel om de belangrijke rol die het nu reeds vervult in netwerk- en informatiebeveiliging, uit te bouwen.

III.   BEKLEMTOONT HETGEEN VOLGT:

| 1. | In de EU is een hoog niveau van netwerk- en informatiebeveiliging nodig ter ondersteuning van:






  a) | de vrijheden en rechten van de burgers, inclusief het recht op privacy, |
| --- | --- | --- |

1.

In de EU is een hoog niveau van netwerk- en informatiebeveiliging nodig ter ondersteuning van:

a)

de vrijheden en rechten van de burgers, inclusief het recht op privacy,

| b) | een samenleving die doeltreffend is, d.w.z. een kwalitatief hoogwaardige informatieverwerking kent, |
| --- | --- |

b)

een samenleving die doeltreffend is, d.w.z. een kwalitatief hoogwaardige informatieverwerking kent,

| c) | het rendement en de groei van handel en industrie, |
| --- | --- |

c)

het rendement en de groei van handel en industrie,

| d) | het vertrouwen van de burgers en de organisaties in de informatieverwerking en de ICT-systemen. |
| --- | --- |

d)

het vertrouwen van de burgers en de organisaties in de informatieverwerking en de ICT-systemen.

| 2. | De ICT-sector is van levensbelang voor de meeste sectoren van de samenleving en daarom is netwerk- en informatiebeveiliging een verantwoordelijkheid van alle betrokkenen, operators, providers, hardware- en softwareleveranciers, eindgebruikers, overheidsinstanties en regeringen. |
| --- | --- |

2.

De ICT-sector is van levensbelang voor de meeste sectoren van de samenleving en daarom is netwerk- en informatiebeveiliging een verantwoordelijkheid van alle betrokkenen, operators, providers, hardware- en softwareleveranciers, eindgebruikers, overheidsinstanties en regeringen.

IV.   ERKENT HETGEEN VOLGT:

| 1. | Het is van belang over een actieve en deskundige Europese netwerk- en informatiebeveiligingswereld te beschikken die bijdraagt aan de toegenomen samenwerking van lidstaten en de particuliere sector; |
| --- | --- |

1.

Het is van belang over een actieve en deskundige Europese netwerk- en informatiebeveiligingswereld te beschikken die bijdraagt aan de toegenomen samenwerking van lidstaten en de particuliere sector;

| 2. | Er zijn voordelen verbonden aan een, waar nodig, geharmoniseerd gebruik, in de gehele EU, van internationale beveiligingsnormen voor netwerk- en informatiebeveiliging; |
| --- | --- |

2.

Er zijn voordelen verbonden aan een, waar nodig, geharmoniseerd gebruik, in de gehele EU, van internationale beveiligingsnormen voor netwerk- en informatiebeveiliging;

| 3. | Er moet een coöperatieve Europese aanpak komen met betrekking tot netwerk- en informatiebeveiliging op wereldschaal, aangezien het om een uitdaging op mondiaal niveau gaat; |
| --- | --- |

3.

Er moet een coöperatieve Europese aanpak komen met betrekking tot netwerk- en informatiebeveiliging op wereldschaal, aangezien het om een uitdaging op mondiaal niveau gaat;

| 4. | Het is voor de lidstaten en de instellingen van de EU van belang is dat er betrouwbare statistieken beschikbaar zijn over hoe de netwerk- en informatiebeveiliging in Europa ervoor staat; |
| --- | --- |

4.

Het is voor de lidstaten en de instellingen van de EU van belang is dat er betrouwbare statistieken beschikbaar zijn over hoe de netwerk- en informatiebeveiliging in Europa ervoor staat;

| 5. | Alle belanghebbenden moeten meer besef hebben van het vraagstuk en over risicobeheersinstrumenten kunnen beschikken; |
| --- | --- |

5.

Alle belanghebbenden moeten meer besef hebben van het vraagstuk en over risicobeheersinstrumenten kunnen beschikken;

| 6. | Er moeten onder de lidstaten meer inspanningen worden geleverd om dat besef te doen toenemen, om goede praktijken uit te wisselen en om sturing te geven aan de lidstaten; |
| --- | --- |

6.

Er moeten onder de lidstaten meer inspanningen worden geleverd om dat besef te doen toenemen, om goede praktijken uit te wisselen en om sturing te geven aan de lidstaten;

| 7. | Modellen waarin meerdere belanghebbenden zitten, zoals publiek-private partnerschappen (PPP’s), opgezet volgens een langetermijn-, bottom-up-model, moeten de omschreven risico's afzwakken wanneer die aanpak een meerwaarde heeft doordat het zorgt voor een in hoge mate veerkrachtig netwerk; |
| --- | --- |

7.

Modellen waarin meerdere belanghebbenden zitten, zoals publiek-private partnerschappen (PPP’s), opgezet volgens een langetermijn-, bottom-up-model, moeten de omschreven risico's afzwakken wanneer die aanpak een meerwaarde heeft doordat het zorgt voor een in hoge mate veerkrachtig netwerk;

| 8. | Providers spelen een vitale rol bij het leveren van robuuste en veerkrachtige elektronische communicatie-infrastructuren aan de samenleving; |
| --- | --- |

8.

Providers spelen een vitale rol bij het leveren van robuuste en veerkrachtige elektronische communicatie-infrastructuren aan de samenleving;

| 9. | Oefeningen in Europa op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging zijn nuttig omdat zij waardevolle leerstof kunnen opleveren voor netwerkoperatoren en providers, evenals voor overheden; |
| --- | --- |

9.

Oefeningen in Europa op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging zijn nuttig omdat zij waardevolle leerstof kunnen opleveren voor netwerkoperatoren en providers, evenals voor overheden;

| 10. | Nationale of overheidsresponsteams voor computernoodgevallen (CERT’s) of andere responsmechanismes die reageren op dreigingen en zwakke plekken aanpakken, kunnen bijdragen aan een hoog niveau van veerkracht en aan een vermogen om verstoringen van netwerken en informatiesystemen op te vangen en te verhelpen; |
| --- | --- |

10.

Nationale of overheidsresponsteams voor computernoodgevallen (CERT’s) of andere responsmechanismes die reageren op dreigingen en zwakke plekken aanpakken, kunnen bijdragen aan een hoog niveau van veerkracht en aan een vermogen om verstoringen van netwerken en informatiesystemen op te vangen en te verhelpen;

| 11. | De strategische effecten, risico's en vooruitzichten voor het instellen van CERT’s voor de EU-instellingen moeten worden verkend en er moet worden nagedacht over de mogelijke toekomstige rol van het ENISA op dit gebied; |
| --- | --- |

11.

De strategische effecten, risico's en vooruitzichten voor het instellen van CERT’s voor de EU-instellingen moeten worden verkend en er moet worden nagedacht over de mogelijke toekomstige rol van het ENISA op dit gebied;

| 12. | Het ENISA heeft tot nog toe veel bewerkstelligd op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging en het moet verder worden ontwikkeld tot een doeltreffend orgaan dat duidelijke voordelen biedt voor de Europese netwerk- en informatiebeveiliging. |
| --- | --- |

12.

Het ENISA heeft tot nog toe veel bewerkstelligd op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging en het moet verder worden ontwikkeld tot een doeltreffend orgaan dat duidelijke voordelen biedt voor de Europese netwerk- en informatiebeveiliging.

V.   BEKLEMTOONT HET VOLGENDE:

| 1. | Een versterkte en holistische Europese strategie voor netwerk- en informatiebeveiliging, waarin de rollen van de Europese Commissie, de lidstaten en het ENISA duidelijk worden afgebakend, is van zeer groot belang voor de aanpak van de huidige en toekomstige uitdagingen, |
| --- | --- |

1.

Een versterkte en holistische Europese strategie voor netwerk- en informatiebeveiliging, waarin de rollen van de Europese Commissie, de lidstaten en het ENISA duidelijk worden afgebakend, is van zeer groot belang voor de aanpak van de huidige en toekomstige uitdagingen,

| 2. | Na grondig overleg en een gedegen analyse moet in het wetgevingsproces aandacht worden geschonken aan het moderniseren en versterken van het ENISA met een mandaat waarin flexibiliteit voor en toezicht door de lidstaten en de Commissie is vastgelegd, en dat een efficiënte rol toebedeelt aan de vertegenwoordiging van de belanghebbenden uit de particuliere sector. In het mandaat van het ENISA moet rekening worden gehouden met het regelgevingskader voor elektronische-communicatienetwerken en -diensten, het moet stroken met de ambities van de agenda van Lissabon en doelstellingen bevatten op het vlak van onderzoek, innovatie, concurrentievermogen, economische groei en het creëren van vertrouwen, |
| --- | --- |

2.

Na grondig overleg en een gedegen analyse moet in het wetgevingsproces aandacht worden geschonken aan het moderniseren en versterken van het ENISA met een mandaat waarin flexibiliteit voor en toezicht door de lidstaten en de Commissie is vastgelegd, en dat een efficiënte rol toebedeelt aan de vertegenwoordiging van de belanghebbenden uit de particuliere sector. In het mandaat van het ENISA moet rekening worden gehouden met het regelgevingskader voor elektronische-communicatienetwerken en -diensten, het moet stroken met de ambities van de agenda van Lissabon en doelstellingen bevatten op het vlak van onderzoek, innovatie, concurrentievermogen, economische groei en het creëren van vertrouwen,

| 3. | ENISA kan de rollen die de Commissie en de lidstaten hebben waar het gaat om beleidsontwikkeling en uitvoering steunen, in het bijzonder door de kloof tussen technologie en beleid te overbruggen en het moet nauw samenwerken met de lidstaten en andere belanghebbenden en zo zijn activiteiten goed doen aansluiten op de prioriteiten van de EU, |
| --- | --- |

3.

ENISA kan de rollen die de Commissie en de lidstaten hebben waar het gaat om beleidsontwikkeling en uitvoering steunen, in het bijzonder door de kloof tussen technologie en beleid te overbruggen en het moet nauw samenwerken met de lidstaten en andere belanghebbenden en zo zijn activiteiten goed doen aansluiten op de prioriteiten van de EU,

| 4. | ENISA moet, met een herzien mandaat, het centrum van deskundigheid van de EU worden in EU-aangelegenheden op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging. Als zodanig moeten de Europese instellingen, wanneer zij beleid ontwikkelen en uitvoeren dat op dit gebied van invloed zou kunnen zijn, het ENISA om advies vragen en dat advies zoveel mogelijk ter harte nemen. |
| --- | --- |

4.

ENISA moet, met een herzien mandaat, het centrum van deskundigheid van de EU worden in EU-aangelegenheden op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging. Als zodanig moeten de Europese instellingen, wanneer zij beleid ontwikkelen en uitvoeren dat op dit gebied van invloed zou kunnen zijn, het ENISA om advies vragen en dat advies zoveel mogelijk ter harte nemen.

| 5. | ENISA zou ook in staat kunnen zijn om, op verzoek, de lidstaten te helpen bij het verbeteren van hun eigen capaciteiten qua netwerk- en informatiebeveiliging en van hun vermogen om met beveiligingsincidenten om te gaan. |
| --- | --- |

5.

ENISA zou ook in staat kunnen zijn om, op verzoek, de lidstaten te helpen bij het verbeteren van hun eigen capaciteiten qua netwerk- en informatiebeveiliging en van hun vermogen om met beveiligingsincidenten om te gaan.

VI.   VERZOEKT DE LIDSTATEN OM:

| 1. | Te blijven proberen het vertrouwen van de eindgebruiker in informatie- en communicatietechnologieën te verhogen door middel van voorlichtingscampagnes, |
| --- | --- |

1.

Te blijven proberen het vertrouwen van de eindgebruiker in informatie- en communicatietechnologieën te verhogen door middel van voorlichtingscampagnes,

| 2. | Nationale oefeningen te organiseren en/of deel te nemen aan geregelde Europese oefeningen op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging, met de aantekening dat dit uitvoerig moet worden gepland omdat het een complex terrein is en dat de particuliere sector erbij betrokken is. ENISA zou de lidstaten hier op verzoek bij kunnen helpen. De reikwijdte en geografische dimensie van de oefeningen moeten in de loop van de tijd op natuurlijke wijze evolueren en moeten gebaseerd zijn op onderkende risico’s; |
| --- | --- |

2.

Nationale oefeningen te organiseren en/of deel te nemen aan geregelde Europese oefeningen op het gebied van netwerk- en informatiebeveiliging, met de aantekening dat dit uitvoerig moet worden gepland omdat het een complex terrein is en dat de particuliere sector erbij betrokken is. ENISA zou de lidstaten hier op verzoek bij kunnen helpen. De reikwijdte en geografische dimensie van de oefeningen moeten in de loop van de tijd op natuurlijke wijze evolueren en moeten gebaseerd zijn op onderkende risico’s;

| 3. | Responsteams voor computernoodgevallen (CERT’s) op te richten in de lidstaten die daar nog niet over beschikken en de samenwerking tussen nationale CERT’s op Europees niveau te intensiveren. ENISA zou de lidstaten hierbij kunnen helpen; |
| --- | --- |

3.

Responsteams voor computernoodgevallen (CERT’s) op te richten in de lidstaten die daar nog niet over beschikken en de samenwerking tussen nationale CERT’s op Europees niveau te intensiveren. ENISA zou de lidstaten hierbij kunnen helpen;

| 4. | Meer inspanningen te leveren voor onderwijs, opleiding en onderzoeksprogramma's in netwerk- en informatiebeveiliging zodat de EU beschikt over de noodzakelijke technische vaardigheden en specialisten en het professionalisme van mensen die op dat gebied werken, te verbeteren; |
| --- | --- |

4.

Meer inspanningen te leveren voor onderwijs, opleiding en onderzoeksprogramma's in netwerk- en informatiebeveiliging zodat de EU beschikt over de noodzakelijke technische vaardigheden en specialisten en het professionalisme van mensen die op dat gebied werken, te verbeteren;

| 5. | Gezamenlijk te reageren op grensoverschrijdende incidenten en hun vermogen om dat goed te doen op te voeren, en daarvoor moet de dialoog tussen de betrokken besluitvormers, met name over vraagstukken inzake vertrouwelijkheid, worden geïntensiveerd. |
| --- | --- |

5.

Gezamenlijk te reageren op grensoverschrijdende incidenten en hun vermogen om dat goed te doen op te voeren, en daarvoor moet de dialoog tussen de betrokken besluitvormers, met name over vraagstukken inzake vertrouwelijkheid, worden geïntensiveerd.

VII.   VERZOEKT DE COMMISSIE:

| 1. | De lidstaten op passende wijze te helpen bij de uitvoering van deze resolutie; |
| --- | --- |

1.

De lidstaten op passende wijze te helpen bij de uitvoering van deze resolutie;

| 2. | Het Europees Parlement en de Raad geregeld op de hoogte te stellen van initiatieven op EU-niveau inzake netwerk- en informatiebeveiliging; |
| --- | --- |

2.

Het Europees Parlement en de Raad geregeld op de hoogte te stellen van initiatieven op EU-niveau inzake netwerk- en informatiebeveiliging;

| 3. | In samenwerking met het ENISA een voorlichtingscampage op te zetten, gericht op het Europees publiek en spelers uit de particuliere sector, over het belang van goed risicobeheer wat betreft netwerk- en informatiebeveiliging, |
| --- | --- |

3.

In samenwerking met het ENISA een voorlichtingscampage op te zetten, gericht op het Europees publiek en spelers uit de particuliere sector, over het belang van goed risicobeheer wat betreft netwerk- en informatiebeveiliging,

| 4. | In samenwerking met de lidstaten te blijven zoeken naar stimulansen om verstrekkers van elektronische communicatiestructuren ertoe aan te zetten robuuste en veerkrachtige infrastructuren te leveren aan eindgebruikers, het bedrijfsleven en overheden; |
| --- | --- |

4.

In samenwerking met de lidstaten te blijven zoeken naar stimulansen om verstrekkers van elektronische communicatiestructuren ertoe aan te zetten robuuste en veerkrachtige infrastructuren te leveren aan eindgebruikers, het bedrijfsleven en overheden;

| 5. | In samenwerking met de lidstaten methoden te ontwikkelen voor een vergelijkbare evaluatie op EU-niveau van de sociaal-economische gevolgen van incidenten en van de doeltreffendheid van voorzorgsmaatregelen; |
| --- | --- |

5.

In samenwerking met de lidstaten methoden te ontwikkelen voor een vergelijkbare evaluatie op EU-niveau van de sociaal-economische gevolgen van incidenten en van de doeltreffendheid van voorzorgsmaatregelen;

| 6. | Modellen met meerdere belanghebbenden, die een duidelijke meerwaarde moeten hebben voor eindgebruikers en het bedrijfsleven, aanmoedigen en verbeteren, |
| --- | --- |

6.

Modellen met meerdere belanghebbenden, die een duidelijke meerwaarde moeten hebben voor eindgebruikers en het bedrijfsleven, aanmoedigen en verbeteren,

| 7. | Een holistische strategie te presenteren over netwerk- en informatiebeveiliging (1), met voorstellen voor een versterkt en flexibel mandaat voor het ENISA en een verbeterd toezicht door de lidstaten en de Commissie; |
| --- | --- |

7.

Een holistische strategie te presenteren over netwerk- en informatiebeveiliging (1), met voorstellen voor een versterkt en flexibel mandaat voor het ENISA en een verbeterd toezicht door de lidstaten en de Commissie;

| 8. | Samen met de lidstaten een analyse te maken van responsteams voor computernoodgevallen (CERT’s) teneinde vast te stellen op welke gebieden verder moet worden samengewerkt, |
| --- | --- |

8.

Samen met de lidstaten een analyse te maken van responsteams voor computernoodgevallen (CERT’s) teneinde vast te stellen op welke gebieden verder moet worden samengewerkt,

| 9. | Te blijven zoeken naar een gemeenschappelijke of interoperabele aanpak die de EU-instellingen kunnen volgen bij aanbestedingen voor beveiligde ICT-systemen en -diensten. |
| --- | --- |

9.

Te blijven zoeken naar een gemeenschappelijke of interoperabele aanpak die de EU-instellingen kunnen volgen bij aanbestedingen voor beveiligde ICT-systemen en -diensten.

VIII.   ROEPT HET ENISA OP OM:

| 1. | De lidstaten, de Europese Commissie en andere belanghebbenden actief te blijven steunen bij het uitvoeren van Europees beleid inzake netwerk- en informatiebeveiliging en het actieplan voor de bescherming van kritieke informatie-infrastructuur (CIIP); |
| --- | --- |

1.

De lidstaten, de Europese Commissie en andere belanghebbenden actief te blijven steunen bij het uitvoeren van Europees beleid inzake netwerk- en informatiebeveiliging en het actieplan voor de bescherming van kritieke informatie-infrastructuur (CIIP);

| 2. | Samen met de lidstaten, de Commissie en statistiekbureaus een kader te ontwikkelen voor statistieken over hoe de netwerk- en informatiebeveiliging ervoor staat. |
| --- | --- |

2.

Samen met de lidstaten, de Commissie en statistiekbureaus een kader te ontwikkelen voor statistieken over hoe de netwerk- en informatiebeveiliging ervoor staat.

IX.   VERZOEKT DE BELANGHEBBENDEN OM:

| 1. | Meer inspanningen te leveren om het niveau van de netwerk- en informatiebeveiliging te verhogen, in het bijzonder wat betreft het leveren van betrouwbare en gemakkelijk te gebruiken producten en diensten; |
| --- | --- |

1.

Meer inspanningen te leveren om het niveau van de netwerk- en informatiebeveiliging te verhogen, in het bijzonder wat betreft het leveren van betrouwbare en gemakkelijk te gebruiken producten en diensten;

| 2. | De gebruikers goed voor te lichten over beveiligingsrisico's van producten en diensten en over manieren waarop zij zich kunnen beschermen, |
| --- | --- |

2.

De gebruikers goed voor te lichten over beveiligingsrisico's van producten en diensten en over manieren waarop zij zich kunnen beschermen,

| 3. | Alle vereiste technische en organisatorische maatregelen te treffen voor het beschermen van de continuïteit, integriteit en vertrouwelijkheid van elektronische communicatienetwerken en -diensten, |
| --- | --- |

3.

Alle vereiste technische en organisatorische maatregelen te treffen voor het beschermen van de continuïteit, integriteit en vertrouwelijkheid van elektronische communicatienetwerken en -diensten,

| 4. | Te blijven werken aan de standaardisering van netwerk- en informatiebeveiliging in een streven naar geharmoniseerde en interoperabele oplossingen, |
| --- | --- |

4.

Te blijven werken aan de standaardisering van netwerk- en informatiebeveiliging in een streven naar geharmoniseerde en interoperabele oplossingen,

| 5. | Met de lidstaten deel te nemen aan oefeningen die ons leren hoe we adequaat moeten reageren op noodsituaties. |
| --- | --- |

5.

Met de lidstaten deel te nemen aan oefeningen die ons leren hoe we adequaat moeten reageren op noodsituaties.

---

(1)  De Commissie stelt voor om hier „mogelijkerwijs” in te voegen.

---

II Mededelingen

MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/5

---

Goedkeuring van de steunmaatregelen van de staten in het kader van de bepalingen van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag

Gevallen waartegen de Commissie geen bezwaar maakt

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 321/02

| Datum waarop het besluit is genomen | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Referentienummer staatssteun | N 370/09 |
| Lidstaat | Finland |
| Regio | — |
| Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Rechtsgrondslag | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Type maatregel | Individuele steun |
| Doelstelling | Milieubescherming |
| Vorm van de steun | Belastingvoordeel |
| Begrotingsmiddelen | Totaal van de voorziene steun: 2,69 miljoen EUR |
| Maximale steunintensiteit | — |
| Looptijd (periode) | 1.4.2009-31.3.2011 |
| Economische sectoren | Energie |
| Naam en adres van de steunverlenende autoriteit | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Datum waarop het besluit is genomen

30.10.2009

Referentienummer staatssteun

N 370/09

Lidstaat

Finland

Regio

—

Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Rechtsgrondslag

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut N:o 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Type maatregel

Individuele steun

Doelstelling

Milieubescherming

Vorm van de steun

Belastingvoordeel

Begrotingsmiddelen

Totaal van de voorziene steun: 2,69 miljoen EUR

Maximale steunintensiteit

—

Looptijd (periode)

1.4.2009-31.3.2011

Economische sectoren

Energie

Naam en adres van de steunverlenende autoriteit

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Andere informatie

—

De tekst van de beschikking in de authentieke ta(a)l(en), waaruit de vertrouwelijke gegevens zijn geschrapt, is beschikbaar op site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_nl.htm

| Datum waarop het besluit is genomen | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Referentienummer staatssteun | N 522/09 |
| Lidstaat | Oostenrijk |
| Regio | — |
| Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Rechtsgrondslag | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Type maatregel | Steunregeling |
| Doelstelling | Herstructurering van ondernemingen in moeilijkheden |
| Vorm van de steun | Garantie |
| Begrotingsmiddelen | Voorziene jaarlijkse uitgaven: 4 miljoen EUR; Totaal van de voorziene steun: 12 miljoen EUR |
| Maximale steunintensiteit | Maatregel die geen steun vormt |
| Looptijd (periode) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Economische sectoren | Beperkt tot de horeca (toerisme), Beperkt tot de dienstverlening |
| Naam en adres van de steunverlenende autoriteit | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Datum waarop het besluit is genomen

26.10.2009

Referentienummer staatssteun

N 522/09

Lidstaat

Oostenrijk

Regio

—

Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Rechtsgrondslag

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Type maatregel

Steunregeling

Doelstelling

Herstructurering van ondernemingen in moeilijkheden

Vorm van de steun

Garantie

Begrotingsmiddelen

Voorziene jaarlijkse uitgaven: 4 miljoen EUR; Totaal van de voorziene steun: 12 miljoen EUR

Maximale steunintensiteit

Maatregel die geen steun vormt

Looptijd (periode)

10.10.2009-9.10.2012

Economische sectoren

Beperkt tot de horeca (toerisme), Beperkt tot de dienstverlening

Naam en adres van de steunverlenende autoriteit

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Andere informatie

—

De tekst van de beschikking in de authentieke ta(a)l(en), waaruit de vertrouwelijke gegevens zijn geschrapt, is beschikbaar op site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_nl.htm

| Datum waarop het besluit is genomen | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Referentienummer staatssteun | N 523/09 |
| Lidstaat | Litouwen |
| Regio | — |
| Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Rechtsgrondslag | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Type maatregel | Steunregeling |
| Doelstelling | Opheffing van een ernstige verstoring van de economie |
| Vorm van de steun | Directe subsidie |
| Begrotingsmiddelen | Totaal van de voorziene steun: 345 808 974 LTL |
| Maximale steunintensiteit | — |
| Looptijd (periode) | Tot 31.12.2010 |
| Economische sectoren | Alle sectoren |
| Naam en adres van de steunverlenende autoriteit | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum waarop het besluit is genomen

13.11.2009

Referentienummer staatssteun

N 523/09

Lidstaat

Litouwen

Regio

—

Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Rechtsgrondslag

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Type maatregel

Steunregeling

Doelstelling

Opheffing van een ernstige verstoring van de economie

Vorm van de steun

Directe subsidie

Begrotingsmiddelen

Totaal van de voorziene steun: 345 808 974 LTL

Maximale steunintensiteit

—

Looptijd (periode)

Tot 31.12.2010

Economische sectoren

Alle sectoren

Naam en adres van de steunverlenende autoriteit

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Andere informatie

—

De tekst van de beschikking in de authentieke ta(a)l(en), waaruit de vertrouwelijke gegevens zijn geschrapt, is beschikbaar op site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_nl.htm

| Datum waarop het besluit is genomen | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referentienummer staatssteun | N 534/09 |
| Lidstaat | Oostenrijk |
| Regio | — |
| Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Rechtsgrondslag | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Type maatregel | Steunregeling |
| Doelstelling | Herstructurering van ondernemingen in moeilijkheden |
| Vorm van de steun | Rentesubsidie, Garantie, Zachte lening |
| Begrotingsmiddelen | Voorziene jaarlijkse uitgaven: 1,2 miljoen EUR; Totaal van de voorziene steun: 3,6 miljoen EUR |
| Maximale steunintensiteit | — |
| Looptijd (periode) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Economische sectoren | Alle sectoren |
| Naam en adres van de steunverlenende autoriteit | Niederösterreich |
| Andere informatie | — |

Datum waarop het besluit is genomen

17.11.2009

Referentienummer staatssteun

N 534/09

Lidstaat

Oostenrijk

Regio

—

Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Rechtsgrondslag

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Type maatregel

Steunregeling

Doelstelling

Herstructurering van ondernemingen in moeilijkheden

Vorm van de steun

Rentesubsidie, Garantie, Zachte lening

Begrotingsmiddelen

Voorziene jaarlijkse uitgaven: 1,2 miljoen EUR; Totaal van de voorziene steun: 3,6 miljoen EUR

Maximale steunintensiteit

—

Looptijd (periode)

10.10.2009-9.10.2012

Economische sectoren

Alle sectoren

Naam en adres van de steunverlenende autoriteit

Niederösterreich

Andere informatie

—

De tekst van de beschikking in de authentieke ta(a)l(en), waaruit de vertrouwelijke gegevens zijn geschrapt, is beschikbaar op site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_nl.htm

| Datum waarop het besluit is genomen | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referentienummer staatssteun | N 548/09 |
| Lidstaat | Oostenrijk |
| Regio | — |
| Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Rechtsgrondslag | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Type maatregel | Steunregeling |
| Doelstelling | Redding van ondernemingen in moeilijkheden, Herstructurering van ondernemingen in moeilijkheden |
| Vorm van de steun | Garantie, Zachte lening, Directe subsidie |
| Begrotingsmiddelen | Voorziene jaarlijkse uitgaven: 1 miljoen EUR; Totaal van de voorziene steun: 3 miljoen EUR |
| Maximale steunintensiteit | — |
| Looptijd (periode) | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Economische sectoren | Alle sectoren |
| Naam en adres van de steunverlenende autoriteit | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Datum waarop het besluit is genomen

17.11.2009

Referentienummer staatssteun

N 548/09

Lidstaat

Oostenrijk

Regio

—

Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Rechtsgrondslag

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Type maatregel

Steunregeling

Doelstelling

Redding van ondernemingen in moeilijkheden, Herstructurering van ondernemingen in moeilijkheden

Vorm van de steun

Garantie, Zachte lening, Directe subsidie

Begrotingsmiddelen

Voorziene jaarlijkse uitgaven: 1 miljoen EUR; Totaal van de voorziene steun: 3 miljoen EUR

Maximale steunintensiteit

—

Looptijd (periode)

10.10.2009-9.10.2012

Economische sectoren

Alle sectoren

Naam en adres van de steunverlenende autoriteit

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Andere informatie

—

De tekst van de beschikking in de authentieke ta(a)l(en), waaruit de vertrouwelijke gegevens zijn geschrapt, is beschikbaar op site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_nl.htm

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/9

---

Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie

(Zaak COMP/M.5719 — Oaktree/SGD)

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 321/03

Op 17 december 2009 heeft de Commissie besloten zich niet te verzetten tegen bovenvermelde aangemelde concentratie en deze verenigbaar met de gemeenschappelijke markt te verklaren. Deze beschikking is gebaseerd op artikel 6, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad. De volledige tekst van de beschikking is slechts beschikbaar in het Engels en zal openbaar worden gemaakt na verwijdering van eventuele bedrijfsgeheimen. De tekst is beschikbaar:

| — | op de website Concurrentie van de Commissie, afdeling fusies (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Deze website biedt verschillende hulpmiddelen om individuele concentratiebeschikkingen op te zoeken, onder meer op: naam van de onderneming, nummer van de zaak, datum en sector; |
| --- | --- |

—

op de website Concurrentie van de Commissie, afdeling fusies (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Deze website biedt verschillende hulpmiddelen om individuele concentratiebeschikkingen op te zoeken, onder meer op: naam van de onderneming, nummer van de zaak, datum en sector;

| — | in elektronische vorm op de Eur-Lex-website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) onder documentnummer 32009M5719. EUR-Lex biedt online-toegang tot de communautaire wetgeving. |
| --- | --- |

—

in elektronische vorm op de Eur-Lex-website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) onder documentnummer 32009M5719. EUR-Lex biedt online-toegang tot de communautaire wetgeving.

---

IV Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/10

---

Wisselkoersen van de euro (1)

28 december 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Munteenheid | Koers |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4405 |
| JPY | Japanse yen | 131,86 |
| DKK | Deense kroon | 7,4429 |
| GBP | Pond sterling | 0,90143 |
| SEK | Zweedse kroon | 10,3965 |
| CHF | Zwitserse frank | 1,4888 |
| ISK | IJslandse kroon | |
| NOK | Noorse kroon | 8,3440 |
| BGN | Bulgaarse lev | 1,9558 |
| CZK | Tsjechische koruna | 26,418 |
| EEK | Estlandse kroon | 15,6466 |
| HUF | Hongaarse forint | 273,30 |
| LTL | Litouwse litas | 3,4528 |
| LVL | Letlandse lat | 0,7085 |
| PLN | Poolse zloty | 4,1610 |
| RON | Roemeense leu | 4,2020 |
| TRY | Turkse lira | 2,1777 |
| AUD | Australische dollar | 1,6222 |
| CAD | Canadese dollar | 1,5069 |
| HKD | Hongkongse dollar | 11,1713 |
| NZD | Nieuw-Zeelandse dollar | 2,0312 |
| SGD | Singaporese dollar | 2,0256 |
| KRW | Zuid-Koreaanse won | 1 682,66 |
| ZAR | Zuid-Afrikaanse rand | 10,8203 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 9,8386 |
| HRK | Kroatische kuna | 7,3140 |
| IDR | Indonesische roepia | 13 615,30 |
| MYR | Maleisische ringgit | 4,9409 |
| PHP | Filipijnse peso | 66,735 |
| RUB | Russische roebel | 42,7550 |
| THB | Thaise baht | 48,103 |
| BRL | Braziliaanse real | 2,4994 |
| MXN | Mexicaanse peso | 18,4989 |
| INR | Indiase roepie | 67,0850 |

Munteenheid

Koers

USD

US-dollar

1,4405

JPY

Japanse yen

131,86

DKK

Deense kroon

7,4429

GBP

Pond sterling

0,90143

SEK

Zweedse kroon

10,3965

CHF

Zwitserse frank

1,4888

ISK

IJslandse kroon

NOK

Noorse kroon

8,3440

BGN

Bulgaarse lev

1,9558

CZK

Tsjechische koruna

26,418

EEK

Estlandse kroon

15,6466

HUF

Hongaarse forint

273,30

LTL

Litouwse litas

3,4528

LVL

Letlandse lat

0,7085

PLN

Poolse zloty

4,1610

RON

Roemeense leu

4,2020

TRY

Turkse lira

2,1777

AUD

Australische dollar

1,6222

CAD

Canadese dollar

1,5069

HKD

Hongkongse dollar

11,1713

NZD

Nieuw-Zeelandse dollar

2,0312

SGD

Singaporese dollar

2,0256

KRW

Zuid-Koreaanse won

1 682,66

ZAR

Zuid-Afrikaanse rand

10,8203

CNY

Chinese yuan renminbi

9,8386

HRK

Kroatische kuna

7,3140

IDR

Indonesische roepia

13 615,30

MYR

Maleisische ringgit

4,9409

PHP

Filipijnse peso

66,735

RUB

Russische roebel

42,7550

THB

Thaise baht

48,103

BRL

Braziliaanse real

2,4994

MXN

Mexicaanse peso

18,4989

INR

Indiase roepie

67,0850

---

(1)  Bron: door de Europese Centrale Bank gepubliceerde referentiekoers.

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/11

---

Advies van het Adviescomité voor mededingingsregelingen en machtsposities uitgebracht op zijn 432e bijeenkomst van 14 september 2007 betreffende een ontwerp-beschikking in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje

2009/C 321/05

| 1. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat de feiten neerkomen op een overeenkomst en/of onderling afgestemde feitelijke gedraging in de zin van artikel 81 van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

1.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat de feiten neerkomen op een overeenkomst en/of onderling afgestemde feitelijke gedraging in de zin van artikel 81 van het EG-Verdrag.

| 2. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie inzake het product en het geografische gebied waarop het kartel betrekking heeft. |
| --- | --- |

2.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie inzake het product en het geografische gebied waarop het kartel betrekking heeft.

| 3. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat het kartel één enkele en voortdurende inbreuk vormt. |
| --- | --- |

3.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat het kartel één enkele en voortdurende inbreuk vormt.

| 4. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat de overeenkomst en/of onderling afgestemde feitelijke gedraging tussen leveranciers van bitumen in Spanje de handel tussen de lidstaten in aanzienlijke mate ongunstig konden beïnvloeden. |
| --- | --- |

4.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat de overeenkomst en/of onderling afgestemde feitelijke gedraging tussen leveranciers van bitumen in Spanje de handel tussen de lidstaten in aanzienlijke mate ongunstig konden beïnvloeden.

| 5. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat Repsol en Cepsa een leidinggevende rol hebben gespeeld in het kartel. |
| --- | --- |

5.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat Repsol en Cepsa een leidinggevende rol hebben gespeeld in het kartel.

| 6. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat Nynäs en Petrogal in mindere mate hebben deelgenomen aan bepaalde aspecten van het kartel. |
| --- | --- |

6.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie dat Nynäs en Petrogal in mindere mate hebben deelgenomen aan bepaalde aspecten van het kartel.

| 7. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie van de overeenkomstig de clementieregeling van 2002 ingediende verzoeken. |
| --- | --- |

7.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie van de overeenkomstig de clementieregeling van 2002 ingediende verzoeken.

| 8. | De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie wat betreft de adressaten van de ontwerpbeschikking, meer bepaald inzake het toeschrijven van de aansprakelijkheid aan de moedermaatschappijen van de betrokken concerns. |
| --- | --- |

8.

De leden van het Adviescomité zijn het eens met de beoordeling van de Europese Commissie wat betreft de adressaten van de ontwerpbeschikking, meer bepaald inzake het toeschrijven van de aansprakelijkheid aan de moedermaatschappijen van de betrokken concerns.

| 9. | De leden van het Adviescomité bevelen aan dat hun advies wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie. |
| --- | --- |

9.

De leden van het Adviescomité bevelen aan dat hun advies wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie.

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/12

---

Advies van het Adviescomité voor mededingingsregelingen en machtsposities uitgebracht op zijn bijeenkomst van 28 september 2007 Betreffende een ontwerpbeschikking in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje (2)

Rapporteur: Letland

2009/C 321/06

| 1. | De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de basisbedragen van de geldboeten. |
| --- | --- |

1.

De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de basisbedragen van de geldboeten.

| 2. | De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verhoging van het basisbedrag om ervoor te zorgen dat daarvan een voldoende afschrikkende werking uitgaat. |
| --- | --- |

2.

De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verhoging van het basisbedrag om ervoor te zorgen dat daarvan een voldoende afschrikkende werking uitgaat.

| 3. | De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verhoging van het basisbedrag op grond van verzwarende omstandigheden. |
| --- | --- |

3.

De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verhoging van het basisbedrag op grond van verzwarende omstandigheden.

| 4. | De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verlaging van het basisbedrag op grond van verzachtende omstandigheden. |
| --- | --- |

4.

De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verlaging van het basisbedrag op grond van verzachtende omstandigheden.

| 5. | De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verlagingen van de geldboeten overeenkomstig de clementieregeling van 2002. |
| --- | --- |

5.

De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens over de verlagingen van de geldboeten overeenkomstig de clementieregeling van 2002.

| 6. | De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens wat betreft de definitieve bedragen van de geldboeten. |
| --- | --- |

6.

De leden van het Adviescomité zijn het met de Commissie eens wat betreft de definitieve bedragen van de geldboeten.

| 7. | De leden van het Adviescomité bevelen aan dat hun advies in het Publicatieblad van de Europese Unie wordt bekendgemaakt. |
| --- | --- |

7.

De leden van het Adviescomité bevelen aan dat hun advies in het Publicatieblad van de Europese Unie wordt bekendgemaakt.

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/13

---

Eindverslag van de raadadviseur-auditeur in zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje

(opgesteld overeenkomstig de artikelen 15 en 16 van Besluit (2001/462/EG, EGKS) van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21)

2009/C 321/07

De ontwerp-beschikking in hogervermelde zaak geeft aanleiding tot de volgende opmerkingen.

Het onderzoek werd ingeleid naar aanleiding van een verzoek om immuniteit dat BP op 20 juni 2002 had ingediend overeenkomstig de mededeling van de Commissie betreffende immuniteit tegen geldboeten en vermindering van geldboeten in kartelzaken (hierna „de clementieregeling” genoemd) (1). Het verzoek had betrekking op vermeende mededingingsbeperkende gedragingen in de sector bitumen in Nederland, België en Spanje (2). Op 19 juli 2002 verleende de Commissie BP voorwaardelijke immuniteit.

Op 1 en 2 oktober 2002 werden onaangekondigde inspecties verricht in de bedrijfsruimten van España S.A., Composán Construcción S.A., Nynäs Petróleo S.A., Petrogal Española S.A., Petrogal S.A., Galp Energia, SGPS S.A., Productos Asfálticos S.A., Probisa Tecnología y Construccíon S.A. en Repsol YFP Lubricantes y Especialidades S.A..

Repsol en Proas dienden vervolgens een verzoek om immuniteit overeenkomstig de clementieregeling in en bij brieven van [...] (3) deelden de betrokken Commissiediensten hen mede dat de Commissie voornemens was een vermindering van de boete toe te passen binnen de in punt 23 van de clementieregeling aangegeven bandbreedten.

Op 22 augustus 2006 keurde de Commissie een mededeling van punten van bezwaar goed, welke was gericht aan 13 rechtspersonen die tot vijf verschillende ondernemingen (Repsol, Proas, BP, Nynäs en Petrogal) behoorden. In de mededeling van punten van bezwaar stelde de Commissie zich op het voorlopige standpunt dat vanaf ten minste 1 maart 1991 tot ten minste 1 oktober 2002 de ondernemingen in kwestie hadden deelgenomen aan een enkele en voortdurende inbreuk op artikel 81, lid 1, van het EG-Verdrag en kondigde zij aan voornemens te zijn een inbreukbeschikking te geven en geldboeten op te leggen. Volgens de Commissie hadden de partijen afspraken gemaakt over marktquota, de toewijzing van volumes en klanten, gevoelige marktinformatie uitgewisseld, een compensatiemechanisme ingevoerd en prijsafspraken gemaakt. Het kartel bestreek het grondgebied van Spanje, met uitzondering van de Canarische Eilanden. Daarnaast stelde de Commissie zich in de mededeling van punten van bezwaar op het voorlopige standpunt dat BP haar verplichtingen uit hoofde van de clementieregeling niet was nagekomen en dat pas in de eindbeschikking definitief zou worden beslist of de Commissie BP immuniteit tegen geldboeten zou verlenen.

Proas, Petrogal en Nynäs verzochten om verlenging van de termijn om op de mededeling van punten van bezwaar te antwoorden. Alhoewel ik de verzoeken van Proas en Nynäs gedeeltelijk inwilligde, verwierp ik het verzoek van Petrogal, omdat dit niet voldoende was gemotiveerd. Alle partijen antwoordden op tijd.

De adressaten van de mededeling van punten van bezwaar kregen toegang tot het dossier in de vorm van een cd-rom. Mondelinge verklaringen en documenten die in het kader van de clementieregeling aan de Commissie waren verstrekt, werden beschikbaar gesteld ten kantore van de Commissie.

Petrogal en Nynäs verzochten om verdere toegang tot niet-toegankelijke documenten in het dossier met betrekking tot soortgelijke/aanverwante producten en/of andere geografische markten, die geen deel uitmaakten van de in de mededeling van punten van bezwaar opgeworpen bezwaren.

Mijns inziens is toegang tot het dossier een instrument dat is bedoeld om ervoor te zorgen dat het recht van verdediging van de partijen volledig in acht wordt genomen; deze kan derhalve alleen betrekking hebben op informatie die verband houdt met de feitelijke en juridische omstandigheden in de mededeling van punten van bezwaar waarop de Commissie haar bezwaren baseert. Na de verzoeken van Petrogal en Nynäs te hebben onderzocht, kwam ik tot de conclusie dat de gevraagde documenten objectief gezien geen verband hielden met de feitelijke en juridische omstandigheden in de mededeling van punten van bezwaar en dat derhalve toegang tot die documenten voor de adequate uitoefening van hun recht van verdediging niet nodig was.

Bovendien klaagde Nynäs over de praktische wijze waarop ten kantore van de Commissie toegang tot het dossier werd verleend en beweerde de onderneming dat deze de adequate uitoefening van haar recht van verdediging belemmerde. Nynäs betoogde met name dat afschriften van gesprekken onnauwkeurig waren, dat er delen waren weggelaten en dat zij derhalve onbetrouwbaar waren.

In een brief van 31 oktober 2006 liet ik Nynäs weten dat de toegang tot het dossier ten kantore van de Commissie voor bijzonder gevoelige documenten die door indieners van clementieverzoeken waren overgelegd naar mijn mening op zodanige wijze was geregeld dat de legitieme belangen van deze ondernemingen werden beschermd en terzelfder tijd het recht van Nynäs om te worden gehoord werd gevrijwaard. Wat de vermeende onnauwkeurige afschiften betreft, heb ik kunnen vaststellen dat Nynäs later toegang heeft gekregen tot de oorspronkelijke banden en dat haar rechten in deze kwestie dus zijn gerespecteerd. Ik ben dan ook tot de conclusie gekomen dat de regeling inzake de toegang de correcte uitoefening van het recht van verdediging van Nynäs niet had belemmerd.

Op verzoek van de partijen werd op 12 december 2006 een mondelinge hoorzitting overeenkomstig artikel 12 van Verordening (EG) nr. 773/2004 van de Commissie gehouden. Alle adressaten van de mededeling van punten van bezwaar, behalve Cepsa, Repsol YFP S.A. en Repsol Petróleo S.A., woonden de hoorzitting bij.

Rekening houdend met de schriftelijke antwoorden op de mededeling van punten van bezwaar en de elementen die tijdens de hoorzitting zijn verschaft, is de duur van de deelneming aan de inbreuk, zoals beschreven in de mededeling van punten van bezwaar, voor Petrogal verminderd. Daarnaast is de Commissie, nadat BP in antwoord op de mededeling van punten van bezwaar nog verdere elementen had meegedeeld, tot de slotsom gekomen dat BP aan alle voorwaarden van de clementieregeling heeft voldaan en derhalve in aanmerking komt voor immuniteit tegen geldboeten die anders aan de onderneming zouden zijn opgelegd.

Ik ben van mening dat de ontwerp-beschikking alleen betrekking heeft op de bezwaren ten aanzien waarvan de betrokkenen in de gelegenheid zijn gesteld hun standpunt kenbaar te maken.

Ik ben van oordeel dat het recht van de partijen om te worden gehoord in deze zaak in acht is genomen voor alle bij de procedure betrokken partijen.

Gedaan te Brussel, 20 september 2007.

Serge DURANDE

---

(1)  PB C 45 van 19.2.2002, blz. 3.

1

(2)  Aanvankelijk werden de vermeende mededingingsbeperkende activiteiten gezamenlijk onderzocht. Tijdens het onderzoek werd echter duidelijk dat de gedragingen in de drie verschillende lidstaten objectief gezien geen verband met elkaar hielden en het onderzoek werd in drie verschillende zaken opgesplitst.

2

(3)  2 augustus 2006 (corrigendum — 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/15

---

Samenvatting van de Beschikking van de Commissie

van 3 oktober 2007

betreffende een procedure overeenkomstig artikel 81 van het EG-Verdrag

(Zaak COMP/38710 — Bitumen Spanje)

(Kennisgeving geschied onder nummer C(2007) 4441 definitief)

(Slechts de teksten in de Engelse en de Spaanse taal zijn authentiek)

2009/C 321/08

Op 3 oktober 2007 nam de Commissie een beschikking aan betreffende een procedure krachtens artikel 81 van het EG-Verdrag. Overeenkomstig de bepalingen van artikel 30 van Verordening (EG) nr 1/2003
   (1)
  , publiceert de Commissie hierbij de namen van de partijen en de belangrijkste punten van de beschikking — met inbegrip van de opgelegde sancties —, rekening houdend met het rechtmatige belang van de ondernemingen inzake de bescherming van hun bedrijfsgeheimen. Een niet-vertrouwelijke versie van de volledige tekst van de beschikking is te vinden in de authentieke talen van de zaak en in de werktalen van de Commissie op de website van DG Concurrentie op het volgende adres:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   INLEIDING

| (1) | In de beschikking wordt vijf ondernemingen een boete opgelegd wegens een inbreuk op artikel 81 van het Verdrag. Deze ondernemingen namen van 1991 tot 2002 deel aan een overeenkomst om de markt te verdelen en de prijzen voor penetratiebitumen op de Spaanse markt te coördineren. |
| --- | --- |

(1)

In de beschikking wordt vijf ondernemingen een boete opgelegd wegens een inbreuk op artikel 81 van het Verdrag. Deze ondernemingen namen van 1991 tot 2002 deel aan een overeenkomst om de markt te verdelen en de prijzen voor penetratiebitumen op de Spaanse markt te coördineren.

2.   BESCHRIJVING VAN DE ZAAK

2.1.   Samenvatting van de inbreuk

| (2) | De beschikking heeft betrekking op één enkele en voortdurende inbreuk op artikel 81 van het Verdrag, waarbij de markt werd verdeeld en de prijzen werden gecoördineerd op de markt voor penetratiebitumen. De inbreuk vormt wegens de aard ervan een van de zwaarste schendingen van artikel 81 van het Verdrag. |
| --- | --- |

(2)

De beschikking heeft betrekking op één enkele en voortdurende inbreuk op artikel 81 van het Verdrag, waarbij de markt werd verdeeld en de prijzen werden gecoördineerd op de markt voor penetratiebitumen. De inbreuk vormt wegens de aard ervan een van de zwaarste schendingen van artikel 81 van het Verdrag.

| (3) | De inbreuk duurde minstens vanaf maart 1991 tot minstens oktober 2002. Zij bestreek het grondgebied van Spanje (met uitzondering van de Canarische Eilanden). |
| --- | --- |

(3)

De inbreuk duurde minstens vanaf maart 1991 tot minstens oktober 2002. Zij bestreek het grondgebied van Spanje (met uitzondering van de Canarische Eilanden).

| (4) | In 2001, het laatste volledige jaar van de inbreuk, was de Spaanse markt voor penetratiebitumen ongeveer 286 miljoen EUR waard. |
| --- | --- |

(4)

In 2001, het laatste volledige jaar van de inbreuk, was de Spaanse markt voor penetratiebitumen ongeveer 286 miljoen EUR waard.

| (5) | De beschikking heeft betrekking op de volgende ondernemingen (5 ondernemingen, 13 rechtspersonen): Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP”), Nynäs en Petrogal-Galp. Tijdens de inbreukperiode hadden deze ondernemingen gezamenlijk meer dan 90 % van de Spaanse markt voor penetratiebitumen in handen. |
| --- | --- |

(5)

De beschikking heeft betrekking op de volgende ondernemingen (5 ondernemingen, 13 rechtspersonen): Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum („BP”), Nynäs en Petrogal-Galp. Tijdens de inbreukperiode hadden deze ondernemingen gezamenlijk meer dan 90 % van de Spaanse markt voor penetratiebitumen in handen.

| (6) | Bitumen is een nevenproduct dat ontstaat bij de distillatie van olie. Ongeveer 85 % van het in de EU geproduceerde bitumen wordt bij de wegenbouw gebruikt als bindmiddel om stenen samen te voegen bij de productie van asfalt. De overblijvende 15 % wordt gebruikt in andere sectoren van de bouw, bijvoorbeeld voor industriële toepassingen zoals dakbedekking. Ongeveer 80 % van het bij de wegenbouw gebruikte bitumen wordt niet verder bewerkt: dit wordt penetratiebitumen genoemd. De overige 20 % van het voor de wegenbouw gebruikte bitumen is bitumen dat verder wordt verwerkt, zoals bitumenemulsies en gemodificeerd bitumen. Het product waarop deze beschikking betrekking heeft, is penetratiebitumen, dat wil zeggen bitumen dat zonder verdere bewerking gebruikt wordt voor de wegenbouw. |
| --- | --- |

(6)

Bitumen is een nevenproduct dat ontstaat bij de distillatie van olie. Ongeveer 85 % van het in de EU geproduceerde bitumen wordt bij de wegenbouw gebruikt als bindmiddel om stenen samen te voegen bij de productie van asfalt. De overblijvende 15 % wordt gebruikt in andere sectoren van de bouw, bijvoorbeeld voor industriële toepassingen zoals dakbedekking. Ongeveer 80 % van het bij de wegenbouw gebruikte bitumen wordt niet verder bewerkt: dit wordt penetratiebitumen genoemd. De overige 20 % van het voor de wegenbouw gebruikte bitumen is bitumen dat verder wordt verwerkt, zoals bitumenemulsies en gemodificeerd bitumen. Het product waarop deze beschikking betrekking heeft, is penetratiebitumen, dat wil zeggen bitumen dat zonder verdere bewerking gebruikt wordt voor de wegenbouw.

| (7) | De adressaten van de beschikking namen in uiteenlopende mate deel aan een kartel waarbij zij:






  — | marktquota hebben vastgesteld; |
| --- | --- | --- |

(7)

De adressaten van de beschikking namen in uiteenlopende mate deel aan een kartel waarbij zij:

—

marktquota hebben vastgesteld;

| — | op basis van de marktquota, volumes en klanten aan elke deelnemer hebben toegewezen; |
| --- | --- |

—

op basis van de marktquota, volumes en klanten aan elke deelnemer hebben toegewezen;

| — | de tenuitvoerlegging van de overeenkomsten tot marktverdeling en klantentoewijzing gecontroleerd hebben, en te dien einde gevoelige marktinformatie uitgewisseld hebben; |
| --- | --- |

—

de tenuitvoerlegging van de overeenkomsten tot marktverdeling en klantentoewijzing gecontroleerd hebben, en te dien einde gevoelige marktinformatie uitgewisseld hebben;

| — | een compensatiemechanisme hebben ingesteld om afwijkingen van de markt- en klantverdelingsovereenkomsten te corrigeren; |
| --- | --- |

—

een compensatiemechanisme hebben ingesteld om afwijkingen van de markt- en klantverdelingsovereenkomsten te corrigeren;

| — | afspraken gemaakt hebben over de veranderingen van prijzen voor bitumen en het moment waarop de nieuwe prijzen zouden gelden. |
| --- | --- |

—

afspraken gemaakt hebben over de veranderingen van prijzen voor bitumen en het moment waarop de nieuwe prijzen zouden gelden.

| (8) | De prijscoördinatieactiviteiten dienden ter ondersteuning van de marktverdelingsovereenkomsten, namelijk om ervoor te zorgen dat prijsverschillen tussen leveranciers niet zouden leiden tot een verstoring van de toegewezen volumes en klanten zoals overeengekomen. |
| --- | --- |

(8)

De prijscoördinatieactiviteiten dienden ter ondersteuning van de marktverdelingsovereenkomsten, namelijk om ervoor te zorgen dat prijsverschillen tussen leveranciers niet zouden leiden tot een verstoring van de toegewezen volumes en klanten zoals overeengekomen.

| (9) | De wijzigingen van de marktquota en de prijzen werden rond een zogenaamde „asfalttafel” besproken; de kartelleden namen er op bilaterale of multilaterale basis aan deel. |
| --- | --- |

(9)

De wijzigingen van de marktquota en de prijzen werden rond een zogenaamde „asfalttafel” besproken; de kartelleden namen er op bilaterale of multilaterale basis aan deel.

| (10) | De besprekingen over de verdeling van de markt werden jaarlijks gehouden met het oog op een raming en verdeling van de markt voor het volgende jaar. Het document waarin, aan het eind van de jaarlijkse onderhandelingen aan de „asfalttafel”, de marktverdelingsafspraken waren opgenomen met de toewijzing van volumes en klanten aan elke deelnemer, werd „PTT” of „Petete” genoemd. |
| --- | --- |

(10)

De besprekingen over de verdeling van de markt werden jaarlijks gehouden met het oog op een raming en verdeling van de markt voor het volgende jaar. Het document waarin, aan het eind van de jaarlijkse onderhandelingen aan de „asfalttafel”, de marktverdelingsafspraken waren opgenomen met de toewijzing van volumes en klanten aan elke deelnemer, werd „PTT” of „Petete” genoemd.

| (11) | De prijsverschillen en het moment waarop deze prijzen zouden worden toegepast, werden over het algemeen bepaald door Repsol en Proas; zij stelden de andere karteldeelnemers vervolgens in kennis van hun beslissingen. |
| --- | --- |

(11)

De prijsverschillen en het moment waarop deze prijzen zouden worden toegepast, werden over het algemeen bepaald door Repsol en Proas; zij stelden de andere karteldeelnemers vervolgens in kennis van hun beslissingen.

2.2.   Addressaten en duur van de inbreuk

| (12) | De adressaten van de beschikking en de duur van hun deelname aan de inbreuk zijn als volgt:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1 maart 1991-1 oktober 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1 maart 1991-1 oktober 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | 1 maart 1991-1 oktober 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1 maart 1991-1 oktober 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1 maart 1991-1 oktober 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1 augustus 1991-20 juni 2002 |
| BP España S.A.: | 1 augustus 1991-20 juni 2002 |
| BP plc: | 1 augustus 1991-20 juni 2002 |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1 maart 1991-1 oktober 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22 mei 1991-1 oktober 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 31 januari 1995-1 oktober 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31 januari 1995-1 oktober 2002 |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 22 april 1999-1 oktober 2002 |

(12)

De adressaten van de beschikking en de duur van hun deelname aan de inbreuk zijn als volgt:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1 maart 1991-1 oktober 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1 maart 1991-1 oktober 2002

Repsol YPF S.A.:

1 maart 1991-1 oktober 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1 maart 1991-1 oktober 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1 maart 1991-1 oktober 2002

BP Oil España S.A.:

1 augustus 1991-20 juni 2002

BP España S.A.:

1 augustus 1991-20 juni 2002

BP plc:

1 augustus 1991-20 juni 2002

Nynäs Petróleo S.A.:

1 maart 1991-1 oktober 2002

AB Nynäs Petroleum:

22 mei 1991-1 oktober 2002

Galp Energia España S.A.:

31 januari 1995-1 oktober 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

31 januari 1995-1 oktober 2002

Galp Energia, SGPS, S.A.:

22 april 1999-1 oktober 2002

2.3.   Corrigerende maatregelen

2.3.1.   Basisbedrag van de geldboeten

2.3.1.1.   Ernst

| (13) | De inbreuk is beperkt tot één lidstaat, die niettemin een aanzienlijk deel van de interne markt uitmaakt. Hoewel de daadwerkelijke gevolgen voor de markt niet gemeten kunnen worden, wordt de inbreuk als zeer ernstig aangemerkt wegens de aard ervan. |
| --- | --- |

(13)

De inbreuk is beperkt tot één lidstaat, die niettemin een aanzienlijk deel van de interne markt uitmaakt. Hoewel de daadwerkelijke gevolgen voor de markt niet gemeten kunnen worden, wordt de inbreuk als zeer ernstig aangemerkt wegens de aard ervan.

2.3.1.2.   Gedifferentieerde behandeling

| (14) | Aangezien er aanzienlijke verschillen zijn tussen de verschillende karteldeelnemers wat betreft hun omzet op de Spaanse bitumenmarkt, wordt een gedifferentieerde behandeling in de vorm van categorieën toegepast om de daadwerkelijke economische macht van elke onderneming om de concurrentie schade te berokkenen, in aanmerking te nemen. |
| --- | --- |

(14)

Aangezien er aanzienlijke verschillen zijn tussen de verschillende karteldeelnemers wat betreft hun omzet op de Spaanse bitumenmarkt, wordt een gedifferentieerde behandeling in de vorm van categorieën toegepast om de daadwerkelijke economische macht van elke onderneming om de concurrentie schade te berokkenen, in aanmerking te nemen.

| (15) | Te dien einde werden de ondernemingen in drie categorieën ingedeeld, naargelang van hun marktaandeel (op basis van de waarde van de verkopen) voor het betrokken product in Spanje in 2001, het laatste volledige jaar van de inbreuk. |
| --- | --- |

(15)

Te dien einde werden de ondernemingen in drie categorieën ingedeeld, naargelang van hun marktaandeel (op basis van de waarde van de verkopen) voor het betrokken product in Spanje in 2001, het laatste volledige jaar van de inbreuk.

2.3.1.3.   Voldoende afschrikkende werking

| (16) | Om het bedrag van de geldboete op een zodanig niveau vast te stellen dat daarvan een voldoende afschrikkende werking uitgaat, wordt een vermenigvuldigingsfactor toegepast op de geldboeten voor BP (1,8) en Repsol (1,2), gezien de totale grootte van deze ondernemingen. |
| --- | --- |

(16)

Om het bedrag van de geldboete op een zodanig niveau vast te stellen dat daarvan een voldoende afschrikkende werking uitgaat, wordt een vermenigvuldigingsfactor toegepast op de geldboeten voor BP (1,8) en Repsol (1,2), gezien de totale grootte van deze ondernemingen.

2.3.1.4.   Duur

| (17) | Geïndividualiseerde vermenigvuldigingsfactoren worden toegepast overeenkomstig de duur van de deelname aan de inbreuk van elke rechtspersoon zoals hierboven beschreven. |
| --- | --- |

(17)

Geïndividualiseerde vermenigvuldigingsfactoren worden toegepast overeenkomstig de duur van de deelname aan de inbreuk van elke rechtspersoon zoals hierboven beschreven.

2.3.2.   Verzwarende omstandigheden: leidinggevende rol

| (18) | Repsol en Proas waren aanzienlijke drijvende krachten van het kartel en traden als gezamenlijke leiders op. Daardoor was een verhoging met 30 % van het basisbedrag van de deze ondernemingen opgelegde boeten gerechtvaardigd wegens hun leidinggevende rol. |
| --- | --- |

(18)

Repsol en Proas waren aanzienlijke drijvende krachten van het kartel en traden als gezamenlijke leiders op. Daardoor was een verhoging met 30 % van het basisbedrag van de deze ondernemingen opgelegde boeten gerechtvaardigd wegens hun leidinggevende rol.

2.3.3.   Verzachtende omstandigheden: beperkte betrokkenheid bij bepaalde aspecten van de inbreuk

| (19) | Nynäs en Petrogal verzochten om verzachtende omstandigheden omdat zij een passieve rol vervulden of slechts „meeloopsters” waren bij de totstandbrenging van de inbreuk. In de beschikking wordt dit verzoek verworpen omdat deze ondernemingen daadwerkelijk, op jaarbasis, hebben deelgenomen aan de marktverdelingsbesprekingen voor het volgende jaar. Er wordt evenwel een vermindering van 10 % van de geldboete toegekend om rekening te houden met het feit dat Nynäs en Petrogal aan bepaalde aspecten van de inbreuk, met name de controle- en compensatiemechanismen alsmede de prijscoördinatieactiviteiten, minder regelmatig en niet zo actief hebben deelgenomen dan de andere deelnemers. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs en Petrogal verzochten om verzachtende omstandigheden omdat zij een passieve rol vervulden of slechts „meeloopsters” waren bij de totstandbrenging van de inbreuk. In de beschikking wordt dit verzoek verworpen omdat deze ondernemingen daadwerkelijk, op jaarbasis, hebben deelgenomen aan de marktverdelingsbesprekingen voor het volgende jaar. Er wordt evenwel een vermindering van 10 % van de geldboete toegekend om rekening te houden met het feit dat Nynäs en Petrogal aan bepaalde aspecten van de inbreuk, met name de controle- en compensatiemechanismen alsmede de prijscoördinatieactiviteiten, minder regelmatig en niet zo actief hebben deelgenomen dan de andere deelnemers.

2.3.4.   Toepassing van het maximum van 10 % van de omzet

| (20) | Het in artikel 23, lid 2, van Verordening nr. 1/2003 bepaalde plafond van 10 % van de mondiale omzet werd toegepast op de in deze zaak vastgestelde geldboeten. |
| --- | --- |

(20)

Het in artikel 23, lid 2, van Verordening nr. 1/2003 bepaalde plafond van 10 % van de mondiale omzet werd toegepast op de in deze zaak vastgestelde geldboeten.

2.3.5.   Toepassing van de clementiemededeling van 2002

2.3.5.1.   Immuniteit

| (21) | De zaak werd geopend na een clementieverzoek dat BP op basis van de clementiemededeling (2) heeft ingediend. In de aan BP geadresseerde mededeling van punten van bezwaar had de Commissie voorlopig geoordeeld dat BP haar verplichtingen inzake medewerking overeenkomstig punt 11 a) van de clementiemededeling niet was nagekomen en dat de uiteindelijke beslissing over het al dan niet verlenen van immuniteit aan BP door de Commissie genomen zou worden in de eindbeschikking. |
| --- | --- |

(21)

De zaak werd geopend na een clementieverzoek dat BP op basis van de clementiemededeling (2) heeft ingediend. In de aan BP geadresseerde mededeling van punten van bezwaar had de Commissie voorlopig geoordeeld dat BP haar verplichtingen inzake medewerking overeenkomstig punt 11 a) van de clementiemededeling niet was nagekomen en dat de uiteindelijke beslissing over het al dan niet verlenen van immuniteit aan BP door de Commissie genomen zou worden in de eindbeschikking.

| (22) | Gelet op de omstandigheden van de zaak, wordt in de beschikking uiteindelijk geconcludeerd dat BP gedurende de gehele administratieve procedure eerlijk, onafgebroken en zonder dralen haar volledige medewerking heeft verleend en de Commissie alle bewijsmateriaal ter beschikking heeft gesteld zodra zij daarover beschikte of dit in haar bezit kwam, zodat aan alle voorwaarden van punt 11 a) van de clementiemededeling is voldaan. BP voldeed ook aan haar verplichtingen overeenkomstig de punten 11 b) en c) van de clementiemededeling aangezien zij haar betrokkenheid bij de inbreuk uiterlijk heeft beëindigd op het tijdstip waarop zij op grond van punt 8 a) van de clementiemededeling haar bewijsmateriaal had ingediend en zij andere ondernemingen niet tot deelname aan de inbreuk heeft gedwongen. |
| --- | --- |

(22)

Gelet op de omstandigheden van de zaak, wordt in de beschikking uiteindelijk geconcludeerd dat BP gedurende de gehele administratieve procedure eerlijk, onafgebroken en zonder dralen haar volledige medewerking heeft verleend en de Commissie alle bewijsmateriaal ter beschikking heeft gesteld zodra zij daarover beschikte of dit in haar bezit kwam, zodat aan alle voorwaarden van punt 11 a) van de clementiemededeling is voldaan. BP voldeed ook aan haar verplichtingen overeenkomstig de punten 11 b) en c) van de clementiemededeling aangezien zij haar betrokkenheid bij de inbreuk uiterlijk heeft beëindigd op het tijdstip waarop zij op grond van punt 8 a) van de clementiemededeling haar bewijsmateriaal had ingediend en zij andere ondernemingen niet tot deelname aan de inbreuk heeft gedwongen.

| (23) | In de beschikking wordt derhalve geconcludeerd dat BP voldeed aan alle voorwaarden van punt 11 van de clementiemededeling en dus in aanmerking komt voor immuniteit tegen de geldboete die haar anders zou zijn opgelegd. |
| --- | --- |

(23)

In de beschikking wordt derhalve geconcludeerd dat BP voldeed aan alle voorwaarden van punt 11 van de clementiemededeling en dus in aanmerking komt voor immuniteit tegen de geldboete die haar anders zou zijn opgelegd.

2.3.5.2.   Vermindering van een geldboete

| (24) | Repsol en Proas verzochten om een vermindering van een geldboete overeenkomstig de clementiemededeling. De Commissie verleende een vermindering van de geldboete aan deze ondernemingen ten belope van 40 % en 25 % respectievelijk. Bij deze percentages werd in aanmerking genomen dat deze ondernemingen: i) bewijsmateriaal met een significante toegevoegde waarde hebben verstrekt, maar ii) zich slechts in een laat stadium van de procedure hebben aangemeld en slechts nadat de Commissie gedetailleerde verzoeken om informatie had verstuurd. |
| --- | --- |

(24)

Repsol en Proas verzochten om een vermindering van een geldboete overeenkomstig de clementiemededeling. De Commissie verleende een vermindering van de geldboete aan deze ondernemingen ten belope van 40 % en 25 % respectievelijk. Bij deze percentages werd in aanmerking genomen dat deze ondernemingen: i) bewijsmateriaal met een significante toegevoegde waarde hebben verstrekt, maar ii) zich slechts in een laat stadium van de procedure hebben aangemeld en slechts nadat de Commissie gedetailleerde verzoeken om informatie had verstuurd.

3.   BESCHIKKING

| (25) | De volgende ondernemingen hebben inbreuk gemaakt op artikel 81 van het Verdrag door, gedurende de aangegeven perioden, deel te nemen aan een complex geheel van overeenkomsten en onderling afgestemde feitelijke gedragingen in de sector penetratiebitumen, welke zich uitstrekten over het grondgebied van Spanje (met uitzondering van de Canarische eilanden) en die regelingen voor de verdeling van de markt en prijscoördinatie behelsden:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. en Repsol YPF S.A., van 1 maart 1991 tot 1 oktober 2002;
  Productos Asfálticos S.A. en Compañía Española de Petróleos S.A., van 1 maart 1991 tot 1 oktober 2002;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. en BP plc, van 1 augustus 1991 tot 20 juni 2002;
  Nynäs Petróleo S.A., van 1 maart 1991 tot 1 oktober 2002; AB Nynäs Petroleum, van 22 mei 1991 tot 1 oktober 2002;
  Galp Energia España S.A. en Petróleos de Portugal S.A., van 31 januari 1995 tot 1 oktober 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., van 22 april 1999 tot 1 oktober 2002. |
| --- | --- |

(25)

De volgende ondernemingen hebben inbreuk gemaakt op artikel 81 van het Verdrag door, gedurende de aangegeven perioden, deel te nemen aan een complex geheel van overeenkomsten en onderling afgestemde feitelijke gedragingen in de sector penetratiebitumen, welke zich uitstrekten over het grondgebied van Spanje (met uitzondering van de Canarische eilanden) en die regelingen voor de verdeling van de markt en prijscoördinatie behelsden:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. en Repsol YPF S.A., van 1 maart 1991 tot 1 oktober 2002;

Productos Asfálticos S.A. en Compañía Española de Petróleos S.A., van 1 maart 1991 tot 1 oktober 2002;

BP Oil España S.A., BP España S.A. en BP plc, van 1 augustus 1991 tot 20 juni 2002;

Nynäs Petróleo S.A., van 1 maart 1991 tot 1 oktober 2002; AB Nynäs Petroleum, van 22 mei 1991 tot 1 oktober 2002;

Galp Energia España S.A. en Petróleos de Portugal S.A., van 31 januari 1995 tot 1 oktober 2002; Galp Energia, SGPS, S.A., van 22 april 1999 tot 1 oktober 2002.

| (26) | Wegens deze inbreuk werden de volgende geldboeten opgelegd:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. en Repsol YPF S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 80 496 000 EUR;
  Productos Asfálticos S.A. en Compañía Española de Petróleos S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 83 850 000 EUR;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. en BP plc, hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 0 EUR;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; waarvan AB Nynäs Petroleum, hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 10 395 000 EUR; en
  Galp Energia España S.A. en Petróleos de Portugal S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 8 662 500 EUR; waarvan Galp Energia, SGPS, S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Wegens deze inbreuk werden de volgende geldboeten opgelegd:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. en Repsol YPF S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 80 496 000 EUR;

Productos Asfálticos S.A. en Compañía Española de Petróleos S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 83 850 000 EUR;

BP Oil España S.A., BP España S.A. en BP plc, hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 0 EUR;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; waarvan AB Nynäs Petroleum, hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 10 395 000 EUR; en

Galp Energia España S.A. en Petróleos de Portugal S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 8 662 500 EUR; waarvan Galp Energia, SGPS, S.A., hoofdelijk en gezamenlijk aansprakelijk voor de betaling van 6 435 000 EUR.

| (27) | De bovengenoemde ondernemingen worden gelast onverwijld een einde aan de inbreuken te maken, voor zover zij zulks nog niet hebben gedaan. Zij worden gelast zich voortaan te onthouden van elke handeling of gedraging als die welke in de beschikking wordt beschreven, alsook van iedere handeling of gedraging die hetzelfde of een soortgelijk doel of gevolg heeft als de inbreuk. |
| --- | --- |

(27)

De bovengenoemde ondernemingen worden gelast onverwijld een einde aan de inbreuken te maken, voor zover zij zulks nog niet hebben gedaan. Zij worden gelast zich voortaan te onthouden van elke handeling of gedraging als die welke in de beschikking wordt beschreven, alsook van iedere handeling of gedraging die hetzelfde of een soortgelijk doel of gevolg heeft als de inbreuk.

---

(1)  PB L 1 van 4.1.2003, blz. 1.

(2)  PB C 45 van 19.2.2002, blz. 3.

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/18

---

Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 2006/42/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende machines en tot wijziging van Richtlijn 95/16/EG (herschikking)

(Voor de EER relevante tekst)

(Bekendmaking van titels en referentienummers van geharmoniseerde normen in het kader van de richtlijn)

2009/C 321/09

| ENO (2) | Referentienummer en titel van de norm
  (en referentie document) | Eerste bekend making PB | Referentie-nummer van de vervangen norm | Datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt
  Noot 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Vuilniswagens en de daarbij behorende hefinrichtingen — Algemene eisen en veiligheidseisen — Deel 1: Langs de achterzijde te beladen vuilniswagens | Dit is de eerste bekendmaking | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Vuilniswagens en behorende hefinrichtingen — Algemene eisen en veiligheidseisen — Deel 2: Langs de zijkant te beladen vuilniswagens | Dit is de eerste bekendmaking | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Veiligheid van machines — Onderdelen van besturingssytemen met een veiligheidsfunctie — Deel 1: Algemene regels voor ontwerp (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ENO (2)

Referentienummer en titel van de norm

(en referentie document)

Eerste bekend making PB

Referentie-nummer van de vervangen norm

Datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt

Noot 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Vuilniswagens en de daarbij behorende hefinrichtingen — Algemene eisen en veiligheidseisen — Deel 1: Langs de achterzijde te beladen vuilniswagens

Dit is de eerste bekendmaking

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Vuilniswagens en behorende hefinrichtingen — Algemene eisen en veiligheidseisen — Deel 2: Langs de zijkant te beladen vuilniswagens

Dit is de eerste bekendmaking

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Veiligheid van machines — Onderdelen van besturingssytemen met een veiligheidsfunctie — Deel 1: Algemene regels voor ontwerp (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Noot 1: | In het algemeen is de datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt, de door de Europese normalisatie-instituten vastgestelde datum van intrekking, maar gebruikers van de norm worden erop gewezen dat dit in bepaalde uitzonderlijke gevallen anders kan zijn. |
| --- | --- |

Noot 1:

In het algemeen is de datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt, de door de Europese normalisatie-instituten vastgestelde datum van intrekking, maar gebruikers van de norm worden erop gewezen dat dit in bepaalde uitzonderlijke gevallen anders kan zijn.

Waarschuwing:

| — | Iedere informatie betreffende de beschikbaarheid van de normen kan verkregen worden ofwel bij de Europese normalisatie-instellingen ofwel bij de nationale normalisatie-instellingen waarvan de lijst een bijlage is bij de Richtlijn van het Europees Parlement en de Raad 98/34/EG gewijzigd door Richtlijn 98/48/EG. |
| --- | --- |

—

Iedere informatie betreffende de beschikbaarheid van de normen kan verkregen worden ofwel bij de Europese normalisatie-instellingen ofwel bij de nationale normalisatie-instellingen waarvan de lijst een bijlage is bij de Richtlijn van het Europees Parlement en de Raad 98/34/EG gewijzigd door Richtlijn 98/48/EG.

| — | De publicatie van de referenties in het Publicatieblad van de Europese Unie houdt niet in dat de normen beschikbaar zijn in alle talen van de Gemeenschap. |
| --- | --- |

—

De publicatie van de referenties in het Publicatieblad van de Europese Unie houdt niet in dat de normen beschikbaar zijn in alle talen van de Gemeenschap.

Meer informatie kunt u vinden op Europa:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  De datum waarop her vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt, oorspronkelijk gepland op 28.12.2009, is uitgesteld voor een periode van twee jaar.

(2)  ENO: Europese Normalisatie Organisatie:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Bekendmakingen

BESTUURLIJKE PROCEDURES

Raad

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/19

---

Verlenging van de geldigheidsduur van de lijst van geschikte kandidaten

2009/C 321/10

Bij besluit van de plaatsvervangend secretaris-generaal van de Raad van de Europese Unie wordt de geldigheid van de lijsten van de geschikte kandidaten van de hierna vermelde algemene vergelijkende onderzoeken verlengd:

Artikel 1: tot en met 31 december 2010:

| Raad/A/393 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van Griekstalige administrateurs, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 98 van 6 april 2000; |
| --- | --- |
| Raad/A/394 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van Portugeestalige administrateurs, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 99 van 7 april 2000; |
| Raad/A/397 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van administrateurs op het gebied van beveiligingstechnieken (security) en op het gebied van onderzoek en habilitatie, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 169 A van 13 juni 2001; |
| Raad/A/400 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van administrateurs in het Kabinet/Beveiliging — eenheid Fysieke beveiliging, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001; |
| Raad/A/401 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van administrateurs in het Kabinet/Beveiliging — eenheid Computerbeveiligingsaudit en systeemcertificering, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001; |
| Raad/A/406 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van hoofdadministrateurs in het Bureau Beveiliging informatiesystemen (Infosec) — assistent van het hoofd van het Infosec-bureau, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001; |
| Raad/A/408 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van hoofdadministrateurs voor de dienst „Beleid en projecten inzake onroerend goed” van de afdeling „Gebouwen” bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 315 A van 9 november 2001; |
| Raad/A/415 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve voor hoofd van de dienst Preventie op het gebied van de gezondheid en de veiligheid op de werkplek, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 A van 16 juli 2002; |
| Raad/LA/398 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van vertalers voor de Engelse taal, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 198 van 13 juli 2001; |
| Raad/C/413 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van secretaresses voor de Finse taal, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 49 van 2 februari 2002; |
| Raad/C/407 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van hulpbeambten voor het Bureau Beveiliging informatiesystemen (Infosec), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001; |
| Raad/420/AD5 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van adjunct-administrateurs op het gebied van beveiliging, (Kabinet/Beveiliging: dienst Externe beveiliging/beveiliging van missies), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005; |
| Raad/421/AD5 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van adjunct-administrateurs op het gebied van beveiliging, (Kabinet/Beveiliging: dienst Interne beveiliging), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005; |
| Raad/422/AST3 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van assistenten op het gebied van beveiliging, (Kabinet/Beveiliging: dienst Interne beveiliging), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005; |
| Raad/425/AD9 | georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van senior administrateurs op het gebied van informatie- en communicatietechnologie (Directoraat CIS: afdeling Productieoplossingen), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005; |
| Raad/427/AD8 | georganiseerd voor een vacante post van administrateur op het gebied van het Europees veiligheids- en defensiebeleid (EVDB), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 108 A van 12 mei 2007; |
| Raad/428/AD12 | georganiseerd voor een vacante post van afdelingshoofd op het gebied van beveiliging, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 150 A van 4 juli 2007; |

Raad/A/393

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van Griekstalige administrateurs, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 98 van 6 april 2000;

Raad/A/394

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van Portugeestalige administrateurs, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 99 van 7 april 2000;

Raad/A/397

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van administrateurs op het gebied van beveiligingstechnieken (security) en op het gebied van onderzoek en habilitatie, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 169 A van 13 juni 2001;

Raad/A/400

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van administrateurs in het Kabinet/Beveiliging — eenheid Fysieke beveiliging, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001;

Raad/A/401

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van administrateurs in het Kabinet/Beveiliging — eenheid Computerbeveiligingsaudit en systeemcertificering, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001;

Raad/A/406

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van hoofdadministrateurs in het Bureau Beveiliging informatiesystemen (Infosec) — assistent van het hoofd van het Infosec-bureau, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001;

Raad/A/408

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van hoofdadministrateurs voor de dienst „Beleid en projecten inzake onroerend goed” van de afdeling „Gebouwen” bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 315 A van 9 november 2001;

Raad/A/415

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve voor hoofd van de dienst Preventie op het gebied van de gezondheid en de veiligheid op de werkplek, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 170 A van 16 juli 2002;

Raad/LA/398

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van vertalers voor de Engelse taal, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 198 van 13 juli 2001;

Raad/C/413

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van secretaresses voor de Finse taal, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 49 van 2 februari 2002;

Raad/C/407

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van hulpbeambten voor het Bureau Beveiliging informatiesystemen (Infosec), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 300 A van 26 oktober 2001;

Raad/420/AD5

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van adjunct-administrateurs op het gebied van beveiliging, (Kabinet/Beveiliging: dienst Externe beveiliging/beveiliging van missies), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005;

Raad/421/AD5

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van adjunct-administrateurs op het gebied van beveiliging, (Kabinet/Beveiliging: dienst Interne beveiliging), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005;

Raad/422/AST3

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van assistenten op het gebied van beveiliging, (Kabinet/Beveiliging: dienst Interne beveiliging), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005;

Raad/425/AD9

georganiseerd voor de vorming van een aanwervingsreserve van senior administrateurs op het gebied van informatie- en communicatietechnologie (Directoraat CIS: afdeling Productieoplossingen), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 316 A van 13 december 2005;

Raad/427/AD8

georganiseerd voor een vacante post van administrateur op het gebied van het Europees veiligheids- en defensiebeleid (EVDB), bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 108 A van 12 mei 2007;

Raad/428/AD12

georganiseerd voor een vacante post van afdelingshoofd op het gebied van beveiliging, bekendgemaakt in het
  Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 150 A van 4 juli 2007;

---

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Commissie

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/21

---

STEUNMAATREGELEN VAN DE STATEN — ROEMENIË

Staatssteun C 28/09 (ex N 433/09) — Steunmaatregelen ten behoeve van Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, om opmerkingen te maken

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 321/11

De Commissie heeft Roemenië bij schrijven van 15 september 2009, dat na deze samenvatting in de authentieke taal is weergegeven, in kennis gesteld van haar besluit tot inleiding van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag ten aanzien van de bovengenoemde steunmaatregel.

Belanghebbenden kunnen hun opmerkingen over de steunmaatregel ten aanzien waarvan de Commissie de procedure inleidt, kenbaar maken door deze binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking te zenden aan de:

| Europese Commissie |
| --- |
| Directoraat-generaal Concurrentie |
| Griffie Staatssteun |
| Wetstraat 200 |
| 1049 Brussel |
| BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europese Commissie

Directoraat-generaal Concurrentie

Griffie Staatssteun

Wetstraat 200

1049 Brussel

BELGIË

Fax +32 22961242

Deze opmerkingen zullen ter kennis van Roemenië worden gebracht. Een belanghebbende die opmerkingen maakt, kan, met opgave van redenen, schriftelijk verzoeken om vertrouwelijke behandeling van zijn identiteit.

TEKST VAN DE SAMENVATTING

I.   PROCEDURE

| 1. | De Roemeense autoriteiten hebben de Commissie per elektronische kennisgeving van 17 juli 2009 laten weten te willen overgaan tot twee steunmaatregelen ten gunste van Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim”), een petrochemische onderneming waarin de Roemeense overheid een meerderheidsbelang van 54,8 % bezit. |
| --- | --- |

1.

De Roemeense autoriteiten hebben de Commissie per elektronische kennisgeving van 17 juli 2009 laten weten te willen overgaan tot twee steunmaatregelen ten gunste van Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Oltchim”), een petrochemische onderneming waarin de Roemeense overheid een meerderheidsbelang van 54,8 % bezit.

II.   BESCHRIJVING

| 2. | Oltchim is een der grootste petrochemische bedrijven in Roemenië en zuidoostelijk Europa. Eind 2007 bedroeg de totale schuld van Oltchim aan de Roemeense staat 538 miljoen RON (ongeveer 135 miljoen EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim is een der grootste petrochemische bedrijven in Roemenië en zuidoostelijk Europa. Eind 2007 bedroeg de totale schuld van Oltchim aan de Roemeense staat 538 miljoen RON (ongeveer 135 miljoen EUR).

| 3. | De twee aangemelde maatregelen zijn i) een swap van aandelen voor schuld ter waarde van 135 miljoen EUR; en ii) een staatswaarborg voor 80 % van een commerciële lening van in totaal 424 miljoen EUR, ten behoeve van de investeringen die voor de uitvoering van het bedrijfsontwikkelingsplan noodzakelijk zijn. |
| --- | --- |

3.

De twee aangemelde maatregelen zijn i) een swap van aandelen voor schuld ter waarde van 135 miljoen EUR; en ii) een staatswaarborg voor 80 % van een commerciële lening van in totaal 424 miljoen EUR, ten behoeve van de investeringen die voor de uitvoering van het bedrijfsontwikkelingsplan noodzakelijk zijn.

| 4. | Naar de opvatting van de Roemeense autoriteiten is bij geen der beide betrokken maatregelen sprake van staatssteun, aangezien de staat hier als deelnemer aan een markteconomie optreedt. |
| --- | --- |

4.

Naar de opvatting van de Roemeense autoriteiten is bij geen der beide betrokken maatregelen sprake van staatssteun, aangezien de staat hier als deelnemer aan een markteconomie optreedt.

III.   BEOORDELING

| 5. | Dat deze beide maatregelen van de staat geen staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zouden impliceren, wordt door de Commissie betwijfeld. |
| --- | --- |

5.

Dat deze beide maatregelen van de staat geen staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zouden impliceren, wordt door de Commissie betwijfeld.

| 6. | De Commissie dient na te gaan of de twee geplande maatregelen, zoals door Roemenië wordt gesteld, de test van de particuliere marktdeelnemer doorstaan. De Commissie dient inzonderheid vast te stellen of de steun aan Oltchim zijdens de staat in zijn hoedanigheid van hoofdaandeelhouder, respectievelijk voornaamste schuldeiser, overeenkomt met hoe een particuliere marktdeelnemer in soortgelijke omstandigheden zou handelen. |
| --- | --- |

6.

De Commissie dient na te gaan of de twee geplande maatregelen, zoals door Roemenië wordt gesteld, de test van de particuliere marktdeelnemer doorstaan. De Commissie dient inzonderheid vast te stellen of de steun aan Oltchim zijdens de staat in zijn hoedanigheid van hoofdaandeelhouder, respectievelijk voornaamste schuldeiser, overeenkomt met hoe een particuliere marktdeelnemer in soortgelijke omstandigheden zou handelen.

| 7. | Wat de verenigbaarheid betreft, meent de Commissie in dit stadium dat de twee betrokken maatregelen niet verenigbaar verklaard kunnen worden krachtens de richtsnoeren regionale steunmaatregelen (1), noch de richtsnoeren reddings- en herstructureringssteun (2), noch de tijdelijke kaderregeling (3). |
| --- | --- |

7.

Wat de verenigbaarheid betreft, meent de Commissie in dit stadium dat de twee betrokken maatregelen niet verenigbaar verklaard kunnen worden krachtens de richtsnoeren regionale steunmaatregelen (1), noch de richtsnoeren reddings- en herstructureringssteun (2), noch de tijdelijke kaderregeling (3).

IV.   CONCLUSIE

| 8. | De Commissie heeft in het licht van de bovenstaande overwegingen besloten met betrekking tot de bovengenoemde maatregelen een formele onderzoeksprocedure als bepaald in artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden. |
| --- | --- |

8.

De Commissie heeft in het licht van de bovenstaande overwegingen besloten met betrekking tot de bovengenoemde maatregelen een formele onderzoeksprocedure als bepaald in artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

TEKST VAN DE BRIEF

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.” |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.”

---

(1)  Richtsnoeren inzake regionale steunmaatregelen 2007-2013, PB C 54 van 4.3.2006, blz. 13.

1

(2)  Communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden, PB C 244 van 1.10.2004, blz. 2.

2

(3)  Mededeling van de Commissie — Tijdelijke communautaire kaderregeling inzake staatssteun ter stimulering van de toegang tot financiering in de huidige financiële en economische crisis, PB C 83 van 7.4.2009, blz. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/36

---

Voorafgaande aanmelding van een concentratie

(Zaak COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia)

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 321/12

| 1. | Op 10 december 2009 heeft de Commissie een aanmelding van een voorgenomen concentratie in de zin van artikel 4 van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad (1) ontvangen. Hierin is meegedeeld dat Liberty Global Europe N.V. („LGE”, Nederland) die deel uitmaakt van Liberty Global Inc. („LGI”, VS) in de zin van artikel 3, lid 1, onder b), van genoemde verordening de volledige zeggenschap verwerft over Unitymedia GmbH („Unitymedia”, Duitsland) door de verwerving van aandelen. |
| --- | --- |

1.

Op 10 december 2009 heeft de Commissie een aanmelding van een voorgenomen concentratie in de zin van artikel 4 van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad (1) ontvangen. Hierin is meegedeeld dat Liberty Global Europe N.V. („LGE”, Nederland) die deel uitmaakt van Liberty Global Inc. („LGI”, VS) in de zin van artikel 3, lid 1, onder b), van genoemde verordening de volledige zeggenschap verwerft over Unitymedia GmbH („Unitymedia”, Duitsland) door de verwerving van aandelen.

| 2. | De bedrijfswerkzaamheden van de betrokken ondernemingen zijn:






  — | LGE: exploitant van kabelnetwerken in 9 EU-staten die via een dochteronderneming ook actief is op het gebied van de productie van inhoud van televisieprogramma's, |
| --- | --- | --- |

2.

De bedrijfswerkzaamheden van de betrokken ondernemingen zijn:

—

LGE: exploitant van kabelnetwerken in 9 EU-staten die via een dochteronderneming ook actief is op het gebied van de productie van inhoud van televisieprogramma's,

| — | Unitymedia: regionale exploitant van een breedbandkabelnetwerk in de Duitse deelstaten Noordrijn-Westfalen en Hesse. |
| --- | --- |

—

Unitymedia: regionale exploitant van een breedbandkabelnetwerk in de Duitse deelstaten Noordrijn-Westfalen en Hesse.

| 3. | Op grond van een voorlopig onderzoek is de Commissie van oordeel dat de aangemelde transactie binnen het toepassingsgebied van Verordening (EG) nr. 139/2004 kan vallen. Ten aanzien van dit punt wordt de definitieve beslissing echter aangehouden. |
| --- | --- |

3.

Op grond van een voorlopig onderzoek is de Commissie van oordeel dat de aangemelde transactie binnen het toepassingsgebied van Verordening (EG) nr. 139/2004 kan vallen. Ten aanzien van dit punt wordt de definitieve beslissing echter aangehouden.

| 4. | De Commissie verzoekt belanghebbenden haar hun eventuele opmerkingen over de voorgenomen concentratie kenbaar te maken.
  Deze opmerkingen moeten de Commissie uiterlijk tien dagen na dagtekening van deze bekendmaking hebben bereikt. Zij kunnen per faxbericht (+32 22964301 of 22967244) of per post, onder vermelding van zaaknummer COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia, aan onderstaand adres worden toegezonden:





  Europese Commissie |
| --- | --- |
| Directoraat-generaal Concurrentie |
| Griffie voor concentraties |
| 1049 Brussel |
| BELGIË |

4.

De Commissie verzoekt belanghebbenden haar hun eventuele opmerkingen over de voorgenomen concentratie kenbaar te maken.

Deze opmerkingen moeten de Commissie uiterlijk tien dagen na dagtekening van deze bekendmaking hebben bereikt. Zij kunnen per faxbericht (+32 22964301 of 22967244) of per post, onder vermelding van zaaknummer COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia, aan onderstaand adres worden toegezonden:

Europese Commissie

Directoraat-generaal Concurrentie

Griffie voor concentraties

1049 Brussel

BELGIË

---

(1)  PB L 24 van 29.1.2004, blz. 1.

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/37

---

Voorafgaande aanmelding van een concentratie

(Zaak COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 321/13

| 1. | Op 16 december 2009 heeft de Commissie een aanmelding van een voorgenomen concentratie in de zin van artikel 4 van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad (1) ontvangen. Hierin is meegedeeld dat de onderneming Deutsche Bank AG in de zin van artikel 3, lid 1, onder b), van genoemde verordening de volledige zeggenschap verkrijgt over alle onderdelen van Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

Op 16 december 2009 heeft de Commissie een aanmelding van een voorgenomen concentratie in de zin van artikel 4 van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad (1) ontvangen. Hierin is meegedeeld dat de onderneming Deutsche Bank AG in de zin van artikel 3, lid 1, onder b), van genoemde verordening de volledige zeggenschap verkrijgt over alle onderdelen van Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | De bedrijfswerkzaamheden van de betrokken ondernemingen zijn:






  — | Deutsche Bank AG: deposito- en kredietactiviteiten, depot- en custodydiensten, afwikkeling van betalingsverkeer, private banking, asset management, en financiële instrumenten voor particuliere, zakelijke en institutionele klanten, |
| --- | --- | --- |

2.

De bedrijfswerkzaamheden van de betrokken ondernemingen zijn:

—

Deutsche Bank AG: deposito- en kredietactiviteiten, depot- en custodydiensten, afwikkeling van betalingsverkeer, private banking, asset management, en financiële instrumenten voor particuliere, zakelijke en institutionele klanten,

| — | Sal. Oppenheim: deposito- en kredietactiviteiten, private banking, vermogensbeheer, zakenbanktransacties, depot- en custodydiensten, en exportfinanciering voor particuliere, zakelijke en institutionele klanten. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: deposito- en kredietactiviteiten, private banking, vermogensbeheer, zakenbanktransacties, depot- en custodydiensten, en exportfinanciering voor particuliere, zakelijke en institutionele klanten.

| 3. | Op grond van een voorlopig onderzoek is de Commissie van oordeel dat de aangemelde transactie binnen het toepassingsgebied van Verordening (EG) nr. 139/2004 kan vallen. Ten aanzien van dit punt wordt de definitieve beslissing echter aangehouden. |
| --- | --- |

3.

Op grond van een voorlopig onderzoek is de Commissie van oordeel dat de aangemelde transactie binnen het toepassingsgebied van Verordening (EG) nr. 139/2004 kan vallen. Ten aanzien van dit punt wordt de definitieve beslissing echter aangehouden.

| 4. | De Commissie verzoekt belanghebbenden haar hun eventuele opmerkingen over de voorgenomen concentratie kenbaar te maken.
  Deze opmerkingen moeten de Commissie uiterlijk tien dagen na dagtekening van deze bekendmaking hebben bereikt. Zij kunnen per faxbericht (+32 22964301 of 22967244) of per post, onder vermelding van zaaknummer COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, aan onderstaand adres worden toegezonden:





  Europese Commissie |
| --- | --- |
| Directoraat-generaal Concurrentie |
| Griffie voor concentraties |
| 1049 Brussel |
| BELGIË |

4.

De Commissie verzoekt belanghebbenden haar hun eventuele opmerkingen over de voorgenomen concentratie kenbaar te maken.

Deze opmerkingen moeten de Commissie uiterlijk tien dagen na dagtekening van deze bekendmaking hebben bereikt. Zij kunnen per faxbericht (+32 22964301 of 22967244) of per post, onder vermelding van zaaknummer COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, aan onderstaand adres worden toegezonden:

Europese Commissie

Directoraat-generaal Concurrentie

Griffie voor concentraties

1049 Brussel

BELGIË

---

(1)  PB L 24 van 29.1.2004, blz. 1.

---

ANDERE BESLUITEN

Commissie

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/38

---

Bekendmaking van de aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie (1)

2009/C 321/14

Overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie dient een aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding te worden bekendgemaakt in de C-serie van het Publicatieblad van de Europese Unie om derden te informeren over het bestaan van een dergelijke aanvraag, zodat zij eventueel bezwaar kunnen maken tegen de erkenning en bescherming van de traditionele aanduiding waarvoor de aanvraag is ingediend.

BEKENDMAKING VAN EEN AANVRAAG TOT ERKENNING VAN EEN TRADITIONELE AANDUIDING OVEREENKOMSTIG ARTIKEL 33 VAN VERORDENING (EG) Nr. 607/2009 VAN DE COMMISSIE

| Datum van ontvangst | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Aantal bladzijden | 1 |
| Taal van de aanvraag | Engels |
| Dossiernummer | TDT/CZ/N0003 |

Datum van ontvangst

30.11.2009

Aantal bladzijden

1

Taal van de aanvraag

Engels

Dossiernummer

TDT/CZ/N0003

Aanvrager:

| Bevoegde autoriteit van de lidstaat | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Bevoegde autoriteit van de lidstaat

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Benaming: CLARET

Traditionele aanduiding krachtens artikel 118 duovicies, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 1234/2007

Taal:

| — | Artikel 31, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie |
| --- | --- |

—

Artikel 31, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie

Lijst van de desbetreffende beschermde oorsprongsbenamingen of geografische aanduidingen:

| — | Alle Tsjechische beschermde oorsprongsbenamingen die in het Register zijn opgenomen |
| --- | --- |

—

Alle Tsjechische beschermde oorsprongsbenamingen die in het Register zijn opgenomen

Wijncategorieën:

| — | Wijn (Bijlage XI ter bij Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad) |
| --- | --- |

—

Wijn (Bijlage XI ter bij Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad)

Definitie:

| — | Wijn die uit zwarte druiven is bereid zonder gisting op schil. |
| --- | --- |

—

Wijn die uit zwarte druiven is bereid zonder gisting op schil.

---

(1)  PB L 193 van 24.7.2009, blz. 60.

---

| 29.12.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 321/40

---

Bekendmaking van de aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie (1)

2009/C 321/15

Overeenkomstig artikel 33 van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie dient een aanvraag tot erkenning van een traditionele aanduiding te worden bekendgemaakt in de C-serie van het Publicatieblad van de Europese Unie om derden te informeren over het bestaan van een dergelijke aanvraag, zodat zij eventueel bezwaar kunnen maken tegen de erkenning en bescherming van de traditionele aanduiding waarvoor de aanvraag is ingediend.

BEKENDMAKING VAN EEN AANVRAAG TOT ERKENNING VAN EEN TRADITIONELE AANDUIDING OVEREENKOMSTIG ARTIKEL 33 VAN VERORDENING (EG) nr. 607/2009 VAN DE COMMISSIE

| Datum van ontvangst | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Aantal bladzijden | 1 |
| Taal van de aanvraag | Engels |
| Dossiernummer | TDT/CZ/N0002 |

Datum van ontvangst

30.11.2009

Aantal bladzijden

1

Taal van de aanvraag

Engels

Dossiernummer

TDT/CZ/N0002

Aanvrager:

| Bevoegde autoriteit van de lidstaat | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Bevoegde autoriteit van de lidstaat

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Benaming: SUR LIE

Traditionele aanduiding krachtens artikel 118 duovicies, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 1234/2007

Taal:

| — | Artikel 31, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie |
| --- | --- |

—

Artikel 31, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 607/2009 van de Commissie

Lijst van de desbetreffende beschermde oorsprongsbenamingen of geografische aanduidingen:

| — | Alle Tsjechische beschermde oorsprongsbenamingen die in het Register zijn opgenomen |
| --- | --- |

—

Alle Tsjechische beschermde oorsprongsbenamingen die in het Register zijn opgenomen

Wijncategorieën:

| — | Wijn (Bijlage XI ter bij Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad) |
| --- | --- |

—

Wijn (Bijlage XI ter bij Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad)

Definitie:

| — | Wijn die bij de bereiding gedurende ten minste zes maanden op de wijnmoer is gebleven. |
| --- | --- |

—

Wijn die bij de bereiding gedurende ten minste zes maanden op de wijnmoer is gebleven.

---

(1)  PB L 193 van 24.7.2009, blz. 60.

---