# Den Europæiske Unions C 296/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.296.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 296 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang5. december 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.296.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 296

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang5. december 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2009/C 296/01 | Rådets Resolution af 30. november 2009 om udveksling af dna-analyseresultater | 1 |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2009/C 296/02 | Rådets henstilling af 30. november 2009 om røgfri miljøer | 4 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2009/C 296/01

Rådets Resolution af 30. november 2009 om udveksling af dna-analyseresultater

1

HENSTILLINGER

Rådet

2009/C 296/02

Rådets henstilling af 30. november 2009 om røgfri miljøer

4

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 296/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5691 — Mubadala/Veolia Eau/Azaliya) (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 296/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5691 — Mubadala/Veolia Eau/Azaliya) (
  1
  )

1

15

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 296/04 | Euroens vekselkurs | 16 |
| 2009/C 296/05 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 18. september 2009 om udkast til beslutning i sag COMP/C.39129 — Elektriske Transformatorer (1) — Ordfører: Luxembourg | 17 |
| 2009/C 296/06 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 2. oktober 2009 om udkast til beslutning i sag COMP/C.39129 — Elektriske transformatorer (2) — Ordfører: Luxembourg | 18 |
| 2009/C 296/07 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/39.129 — Elektriske transformatorer (I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF/EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21) | 19 |
| 2009/C 296/08 | Resumé af Kommissionens beslutning af 7. oktober 2009 vedrørende en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 (sag COMP/39.129 — Elektriske transformatorer) (meddelt under nummer K(2009) 7601)
   (
  1
  ) | 21 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 296/09 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 296/10 | Meddelelse om ansøgning om efterforskning efter flydende og gasformige kulbrinter på området benævnt Biancavilla — Republikken Italien — Regionen Sicilien — Erhvervsafdelingen — det Regionale Erhvervs- og Minedepartement — Regionalkontoret for Kulbrinter og Geotermi (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 296/04

Euroens vekselkurs

16

2009/C 296/05

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 18. september 2009 om udkast til beslutning i sag COMP/C.39129 — Elektriske Transformatorer (1) — Ordfører: Luxembourg

17

2009/C 296/06

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 2. oktober 2009 om udkast til beslutning i sag COMP/C.39129 — Elektriske transformatorer (2) — Ordfører: Luxembourg

18

2009/C 296/07

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/39.129 — Elektriske transformatorer (I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF/EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF/EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

19

2009/C 296/08

Resumé af Kommissionens beslutning af 7. oktober 2009 vedrørende en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 (sag COMP/39.129 — Elektriske transformatorer) (meddelt under nummer K(2009) 7601)
   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 7601)

1

21

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 296/09

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  )

1

23

2009/C 296/10

Meddelelse om ansøgning om efterforskning efter flydende og gasformige kulbrinter på området benævnt Biancavilla — Republikken Italien — Regionen Sicilien — Erhvervsafdelingen — det Regionale Erhvervs- og Minedepartement — Regionalkontoret for Kulbrinter og Geotermi (U.R.I.G.)

28

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 296/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5659 — Daimler AG/IPIC/Brawn GP) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 30 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 296/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5659 — Daimler AG/IPIC/Brawn GP) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

30

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2009/C 296/12 | Berigtigelse til godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 275 af 14.11.2009) | 31 |
| 2009/C 296/13 | Berigtigelse til godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 275 af 14.11.2009) | 31 |
| 2009/C 296/14 | Berigtigelse til meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (EUT C 293 af 2.12.2009) | 31 |

Berigtigelser

2009/C 296/12

Berigtigelse til godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 275 af 14.11.2009)

(EUT C 275 af 14.11.2009)

31

2009/C 296/13

Berigtigelse til godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 275 af 14.11.2009)

(EUT C 275 af 14.11.2009)

31

2009/C 296/14

Berigtigelse til meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (EUT C 293 af 2.12.2009)

(EUT C 293 af 2.12.2009)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 30. november 2009

om udveksling af dna-analyseresultater

2009/C 296/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

SOM ERINDRER OM målene i traktaten om Den Europæiske Union,

SOM TAGER HENSYN TIL beskyttelse af personoplysninger som omhandlet i rammeafgørelse 2008/977/RIA om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (1) samt Europarådets konvention nr. 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, der blev undertegnet i Strassbourg den 28. januar 1981, i anbefaling nr. R (87)15 fra Europarådets Ministerudvalg af 17. september 1987 om politiets brug af personoplysninger, og, hvor det er relevant, i anbefaling nr. R (92)1 af 10. februar 1992 fra Europarådets Ministerudvalg om »the use of DNA analysis within the framework of the criminal justice system«,

SOM TAGER HENSYN TIL det arbejde vedrørende harmonisering af dna-markører og dna-teknikker, som er blevet udført af dna-Gruppen under Det Europæiske Net af Retsmedicinske/Kriminaltekniske Institutter (ENFSI),

SOM TAGER I BETRAGTNING, at der er tekniske aspekter i forbindelse med dna-undersøgelser, som der må tages hensyn til ved udviklingen af samarbejdsaktiviteter,

SOM TAGER HENSYN TIL, at det nuværende europæiske standardsæt af dna-markører består af syv dna-markører,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at udvekslingen af dna-oplysninger mellem medlemsstaterne er i hurtig udvikling, og at de nationale dna-databaser udvides i størrelse og antal, og minder om, at den statistiske værdi af dna-oplysninger svarer til sandsynligheden for et tilfældigt match og afhænger fuldstændigt af det antal dna-markører, der er analyseret på en pålidelig måde, og at det derfor skønnes nødvendigt at udvide det nuværende europæiske standardsæt af loci (ESS), der blev vedtaget i 2001,

SOM MINDER OM, at artikel 7, stk. 1, i Rådets afgørelse 2008/616/RIA om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (2), forpligter medlemsstaterne til fra gennemførelsesdatoen at anvende eksisterende standarder for udveksling af dna-oplysninger, som for eksempel det europæiske standardsæt (ESS) eller Interpol Standard Set of Loci (ISSOL), i overensstemmelse med afgørelsens artikel 23,

SOM MINDER OM de egenskaber ved dna-profilerne, der er fastlagt i kapitel 1, punkt 1.1, i bilaget til Rådets afgørelse 2008/616/RIA,

SOM ER OVERBEVIST OM, at en effektiv udveksling af oplysninger lettes ved at øge antallet af markører,

SOM OPFORDRER medlemsstaterne til at gennemføre det nye ESS så hurtigt, som det er praktisk muligt, og senest 24 måneder efter vedtagelse af denne resolution —

HAR VEDTAGET FØLGENDE RESOLUTION, SOM ERSTATTER RÅDETS RESOLUTION 2001/C 187/01 AF 25. JUNI 2001 OM UDVEKSLING AF DNA-ANALYSERESULTATER:

I.   DEFINITIONER

| 1. | Ved »dna-markør« forstås det locus i et molekyle, der typisk indeholder forskellige oplysninger om forskellige enkeltpersoner. |
| --- | --- |

1.

Ved »dna-markør« forstås det locus i et molekyle, der typisk indeholder forskellige oplysninger om forskellige enkeltpersoner.

| 2. | Ved »dna-analyseresultat« forstås en bogstavkode eller numerisk kode, der sammensættes på grundlag af analysen af et eller flere dna-loci og anvendes til indberetning. F.eks. betyder dna-analyseresultat D3S1358 14-15, D21S11 28-30, at undersøgte er type 14-15 med hensyn til dna-markør D3S1358 og type 28-30 med hensyn til dna-markør D21S11. |
| --- | --- |

2.

Ved »dna-analyseresultat« forstås en bogstavkode eller numerisk kode, der sammensættes på grundlag af analysen af et eller flere dna-loci og anvendes til indberetning. F.eks. betyder dna-analyseresultat D3S1358 14-15, D21S11 28-30, at undersøgte er type 14-15 med hensyn til dna-markør D3S1358 og type 28-30 med hensyn til dna-markør D21S11.

| 3. | Ved »Europæisk standardsæt (ESS)« forstås det sæt dna-markører, der er opført i bilag 1. |
| --- | --- |

3.

Ved »Europæisk standardsæt (ESS)« forstås det sæt dna-markører, der er opført i bilag 1.

| 4. | Ved »ESS-markør« forstås en dna-markør, der indgår i det europæiske standardsæt (ESS); og |
| --- | --- |

4.

Ved »ESS-markør« forstås en dna-markør, der indgår i det europæiske standardsæt (ESS); og

| 5. | Ved »ESS-analyseresultat« forstås et dna-analyse-resultat baseret på ovennævnte dna-markører, som indgår i ESS. |
| --- | --- |

5.

Ved »ESS-analyseresultat« forstås et dna-analyse-resultat baseret på ovennævnte dna-markører, som indgår i ESS.

II.   KRIMINALTEKNISKE DNA-TEKNIKKER

| 1. | I forbindelse med kriminaltekniske dna-analyser opfordres medlemsstaterne til at anvende mindst de dna-markører, der er opført i bilag 1, der udgør ESS, for at lette en udveksling af dna-analyseresultaterne. Hvis der foreligger oplysninger fra yderligere loci, opfordres medlemsstaterne indtrængende til at videregive disse, når de udveksler dna-oplysninger. |
| --- | --- |

1.

I forbindelse med kriminaltekniske dna-analyser opfordres medlemsstaterne til at anvende mindst de dna-markører, der er opført i bilag 1, der udgør ESS, for at lette en udveksling af dna-analyseresultaterne. Hvis der foreligger oplysninger fra yderligere loci, opfordres medlemsstaterne indtrængende til at videregive disse, når de udveksler dna-oplysninger.

| 2. | Medlemsstaterne opfordres til at opbygge ESS-analyseresultaterne i overensstemmelse med videnskabeligt afprøvede og godkendte dna-teknikker, der bygger på undersøgelser, der er foretaget inden for rammerne af dna-Gruppen under Det Europæiske Net af Retsmedicinske/Kriminaltekniske Institutter (ENFSI). Medlemsstaterne bør på opfordring kunne specificere de anvendte kvalitetskrav og præstationsprøvninger. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne opfordres til at opbygge ESS-analyseresultaterne i overensstemmelse med videnskabeligt afprøvede og godkendte dna-teknikker, der bygger på undersøgelser, der er foretaget inden for rammerne af dna-Gruppen under Det Europæiske Net af Retsmedicinske/Kriminaltekniske Institutter (ENFSI). Medlemsstaterne bør på opfordring kunne specificere de anvendte kvalitetskrav og præstationsprøvninger.

III.   UDVEKSLING AF DNA-ANALYSE-RESULTATER

| 1. | Det henstilles til medlemsstaterne, at de, når de udveksler dna-analyseresultater, begrænser disse til kromosomområder uden genetisk ekspression, dvs. som ikke vides at give oplysninger om særlige arvelige kendetegn. |
| --- | --- |

1.

Det henstilles til medlemsstaterne, at de, når de udveksler dna-analyseresultater, begrænser disse til kromosomområder uden genetisk ekspression, dvs. som ikke vides at give oplysninger om særlige arvelige kendetegn.

| 2. | Dna-markørerne i bilag 1 vides ikke at indeholde oplysninger om særlige arvelige kendetegn. Hvis videnskaben udvikler sig sådan, at det kan afgøres, at en dna-markør, der er anbefalet i denne resolution, giver oplysninger om særlige arvelige kendetegn, tilrådes det medlemsstaterne ikke længere at anvende denne markør, når der udveksles dna-analyseresultater. Det tilrådes også medlemsstaterne at være rede til at tilintetgøre alle dna-analyseresultater, de måtte have modtaget, hvis disse dna-analyseresultater viser sig at indeholde oplysninger om særlige arvelige kendetegn. |
| --- | --- |

2.

Dna-markørerne i bilag 1 vides ikke at indeholde oplysninger om særlige arvelige kendetegn. Hvis videnskaben udvikler sig sådan, at det kan afgøres, at en dna-markør, der er anbefalet i denne resolution, giver oplysninger om særlige arvelige kendetegn, tilrådes det medlemsstaterne ikke længere at anvende denne markør, når der udveksles dna-analyseresultater. Det tilrådes også medlemsstaterne at være rede til at tilintetgøre alle dna-analyseresultater, de måtte have modtaget, hvis disse dna-analyseresultater viser sig at indeholde oplysninger om særlige arvelige kendetegn.

---

(1)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60.

(2)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.

---

BILAG

Det europæiske standardsæt (ESS) består af følgende dna-markører:

| | D3S1358 |
| --- | --- |

D3S1358

| | VWA |
| --- | --- |

VWA

| | D8S1179 |
| --- | --- |

D8S1179

| | D21S11 |
| --- | --- |

D21S11

| | D18S51 |
| --- | --- |

D18S51

| | HUMTH01 |
| --- | --- |

HUMTH01

| | FGA |
| --- | --- |

FGA

| | D1S1656 |
| --- | --- |

D1S1656

| | D2S441 |
| --- | --- |

D2S441

| | D10S1248 |
| --- | --- |

D10S1248

| | D12S391 |
| --- | --- |

D12S391

| | D22S1045 |
| --- | --- |

D22S1045

---

HENSTILLINGER

Rådet

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/4

---

RÅDETS HENSTILLING

af 30. november 2009

om røgfri miljøer

2009/C 296/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, andet afsnit,

som henviser til forslag fra Kommissionen,

efter høring af Europa-Parlamentet (1),

som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | I traktatens artikel 152 hedder det, at Fællesskabets indsats, der skal være et supplement til de nationale politikker, skal være rettet mod at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(1)

I traktatens artikel 152 hedder det, at Fællesskabets indsats, der skal være et supplement til de nationale politikker, skal være rettet mod at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed.

| (2) | I henhold til traktatens artikel 137 skal Fællesskabet blandt andet støtte og supplere medlemsstaternes indsats til forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til traktatens artikel 137 skal Fællesskabet blandt andet støtte og supplere medlemsstaternes indsats til forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.

| (3) | Udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne — også kaldet tobaksforurenet luft — er en væsentlig kilde til dødelighed, sygelighed og handicap i EU. |
| --- | --- |

(3)

Udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne — også kaldet tobaksforurenet luft — er en væsentlig kilde til dødelighed, sygelighed og handicap i EU.

| (4) | Ifølge konservative skøn døde 7 300 voksne, deriblandt 2 800 ikke-rygere, i EU i 2002 som følge af udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne på deres arbejdsplads. Yderligere 72 000 dødsfald blandt voksne, deriblandt 16 400 ikke-rygere, blev kædet sammen med udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne i hjemmet. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge konservative skøn døde 7 300 voksne, deriblandt 2 800 ikke-rygere, i EU i 2002 som følge af udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne på deres arbejdsplads. Yderligere 72 000 dødsfald blandt voksne, deriblandt 16 400 ikke-rygere, blev kædet sammen med udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne i hjemmet.

| (5) | Udsættelse for tobaksforurenet luft er især farligt for børn og unge og kan øge sandsynligheden for, at de begynder at ryge. |
| --- | --- |

(5)

Udsættelse for tobaksforurenet luft er især farligt for børn og unge og kan øge sandsynligheden for, at de begynder at ryge.

| (6) | Tobaksrøg i omgivelserne er blevet klassificeret som kræftfremkaldende for mennesker af Verdenssundhedsorganisationens (WHO) Internationale Kræftforskningscenter og som et erhvervscarcinogen af Finland og Tyskland. |
| --- | --- |

(6)

Tobaksrøg i omgivelserne er blevet klassificeret som kræftfremkaldende for mennesker af Verdenssundhedsorganisationens (WHO) Internationale Kræftforskningscenter og som et erhvervscarcinogen af Finland og Tyskland.

| (7) | Alle mennesker har ret til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og bør beskyttes mod udsættelse for tobaksrøg. |
| --- | --- |

(7)

Alle mennesker har ret til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og bør beskyttes mod udsættelse for tobaksrøg.

| (8) | Frivillige politikker på nationalt plan har vist sig at være ineffektive som middel til at reducere udsættelsen for tobaksrøg. Bindende lovgivning i medlemsstaterne, der håndhæves strengt og overvåges, er en hensigtsmæssig metode til effektivt at beskytte borgerne mod sundhedsrisiciene ved tobaksforurenet luft. |
| --- | --- |

(8)

Frivillige politikker på nationalt plan har vist sig at være ineffektive som middel til at reducere udsættelsen for tobaksrøg. Bindende lovgivning i medlemsstaterne, der håndhæves strengt og overvåges, er en hensigtsmæssig metode til effektivt at beskytte borgerne mod sundhedsrisiciene ved tobaksforurenet luft.

| (9) | Lovgivning om røgfri miljøer er mest effektiv, når den følges op af foranstaltninger som oplysningskampagner, støtte til ophør med tobaksbrug, kraftige sundhedsadvarser på pakninger til tobaksprodukter og anden tobaksregulering. |
| --- | --- |

(9)

Lovgivning om røgfri miljøer er mest effektiv, når den følges op af foranstaltninger som oplysningskampagner, støtte til ophør med tobaksbrug, kraftige sundhedsadvarser på pakninger til tobaksprodukter og anden tobaksregulering.

| (10) | Civilsamfundet har en vigtig rolle at spille i indsatsen for at skaffe opbakning til og sikre overholdelse af lovgivning om røgfri miljøer. |
| --- | --- |

(10)

Civilsamfundet har en vigtig rolle at spille i indsatsen for at skaffe opbakning til og sikre overholdelse af lovgivning om røgfri miljøer.

| (11) | Rygeforbud bør ledsages af passende redskaber, der muliggør en tværsektoriel tilgangsvinkel til tobakskontrol. |
| --- | --- |

(11)

Rygeforbud bør ledsages af passende redskaber, der muliggør en tværsektoriel tilgangsvinkel til tobakskontrol.

| (12) | Der er behov for et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at fremme udvekslingen af oplysninger og bedste praksis og udvikle et standardiseret EU-overvågningssystem. |
| --- | --- |

(12)

Der er behov for et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at fremme udvekslingen af oplysninger og bedste praksis og udvikle et standardiseret EU-overvågningssystem.

| (13) | I resolution vedtaget af Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre forsamlet i Rådet den 18. juli 1989 om forbud mod rygning i lokaler med offentlig adgang (3) opfordres medlemsstaterne til at forbyde rygning i visse lukkede lokaler med offentlig adgang og til også at lade rygeforbuddet gælde alle offentlige transportmidler. |
| --- | --- |

(13)

I resolution vedtaget af Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre forsamlet i Rådet den 18. juli 1989 om forbud mod rygning i lokaler med offentlig adgang (3) opfordres medlemsstaterne til at forbyde rygning i visse lukkede lokaler med offentlig adgang og til også at lade rygeforbuddet gælde alle offentlige transportmidler.

| (14) | Ved Rådets henstilling 2003/54/EF af 2. december 2002 om forebyggelse af rygning og om initiativer til forbedring af bekæmpelse af tobaksrygning (4) blev medlemsstaterne opfordret til at gennemføre lovgivning og/eller andre effektive foranstaltninger, som giver beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne på indendørs arbejdspladser, i lukkede lokaler med offentlig adgang og i offentlige transportmidler. |
| --- | --- |

(14)

Ved Rådets henstilling 2003/54/EF af 2. december 2002 om forebyggelse af rygning og om initiativer til forbedring af bekæmpelse af tobaksrygning (4) blev medlemsstaterne opfordret til at gennemføre lovgivning og/eller andre effektive foranstaltninger, som giver beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne på indendørs arbejdspladser, i lukkede lokaler med offentlig adgang og i offentlige transportmidler.

| (15) | Tobaksrøg nævnes ikke eksplicit i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (5), men direktivet dækker alle risici for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed (6). |
| --- | --- |

(15)

Tobaksrøg nævnes ikke eksplicit i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (5), men direktivet dækker alle risici for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed (6).

| (16) | I sin handlingsplan for miljø og sundhed (2004-2010) (7) har Kommissionen påtaget sig at gennemføre tiltag til forbedring af luftkvaliteten i bygninger, navnlig ved at fremme restriktioner for rygning på alle arbejdspladser gennem undersøgelse af de muligheder, der ligger i både lovgivningsmæssige mekanismer og sundhedsfremmeinitiativer såvel på fællesskabsplan som i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(16)

I sin handlingsplan for miljø og sundhed (2004-2010) (7) har Kommissionen påtaget sig at gennemføre tiltag til forbedring af luftkvaliteten i bygninger, navnlig ved at fremme restriktioner for rygning på alle arbejdspladser gennem undersøgelse af de muligheder, der ligger i både lovgivningsmæssige mekanismer og sundhedsfremmeinitiativer såvel på fællesskabsplan som i de enkelte medlemsstater.

| (17) | Den høringsproces, der blev indledt med Kommissionens grønbog »Mod et Europa uden tobaksrøg: politiske valgmuligheder på EU-plan« (8) (»grønbogen«), viste stor opbakning til såvel generelle rygeforbud på alle lukkede arbejdspladser og offentlige steder som yderligere EU-initiativer til fremme af røgfri miljøer overalt i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(17)

Den høringsproces, der blev indledt med Kommissionens grønbog »Mod et Europa uden tobaksrøg: politiske valgmuligheder på EU-plan« (8) (»grønbogen«), viste stor opbakning til såvel generelle rygeforbud på alle lukkede arbejdspladser og offentlige steder som yderligere EU-initiativer til fremme af røgfri miljøer overalt i medlemsstaterne.

| (18) | Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) drøftede på samlingen den 30.-31. maj 2007 politiske valgmuligheder på EU-plan vedrørende røgfri miljøer. Rådet hilste grønbogen velkommen og understregede behovet for, at Fællesskabet fastlægger retningslinjerne for yderligere fremme af et røgfrit miljø på EU-plan, samt at Fællesskabet støtter og koordinerer de nationale foranstaltninger. |
| --- | --- |

(18)

Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) drøftede på samlingen den 30.-31. maj 2007 politiske valgmuligheder på EU-plan vedrørende røgfri miljøer. Rådet hilste grønbogen velkommen og understregede behovet for, at Fællesskabet fastlægger retningslinjerne for yderligere fremme af et røgfrit miljø på EU-plan, samt at Fællesskabet støtter og koordinerer de nationale foranstaltninger.

| (19) | Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 24. oktober 2007 om grønbogen medlemsstaterne til inden for to år at indføre lovgivning om et omfattende rygeforbud og opfordrede Kommissionen til i tilfælde af utilfredsstillende resultater i medlemsstaterne senest i 2011 at forelægge et forslag til relevante bestemmelser. Parlamentet anmodede ligeledes Kommissionen om at fremlægge et forslag til ændring af den nuværende rammelovgivning med henblik på at klassificere tobaksrøg i omgivelserne som kræftfremkaldende, med krav om at alle arbejdsgivere skal sikre, at arbejdspladsen er røgfri. |
| --- | --- |

(19)

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 24. oktober 2007 om grønbogen medlemsstaterne til inden for to år at indføre lovgivning om et omfattende rygeforbud og opfordrede Kommissionen til i tilfælde af utilfredsstillende resultater i medlemsstaterne senest i 2011 at forelægge et forslag til relevante bestemmelser. Parlamentet anmodede ligeledes Kommissionen om at fremlægge et forslag til ændring af den nuværende rammelovgivning med henblik på at klassificere tobaksrøg i omgivelserne som kræftfremkaldende, med krav om at alle arbejdsgivere skal sikre, at arbejdspladsen er røgfri.

| (20) | Artikel 8 i WHO’s rammekonvention om tobakskontrol (FCTC), som blev undertegnet af alle WHO’s medlemmer i juni 2003 og indtil videre er blevet ratificeret af 167 parter, herunder Fællesskabet og 26 af dets medlemsstater, indebærer en juridisk forpligtelse for konventionens parter til inden for eksisterende national jurisdiktion, således som den er fastlagt i national lovgivning, at vedtage og gennemføre effektive foranstaltninger til beskyttelse mod udsættelse for tobaksforurenet luft på alle indendørs arbejdspladser, i offentlige transportmidler, på indendørs offentlige steder og, når det er relevant, på andre offentlige steder, samt på andre niveauer aktivt at søge at fremme vedtagelse og gennemførelse af de nævnte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(20)

Artikel 8 i WHO’s rammekonvention om tobakskontrol (FCTC), som blev undertegnet af alle WHO’s medlemmer i juni 2003 og indtil videre er blevet ratificeret af 167 parter, herunder Fællesskabet og 26 af dets medlemsstater, indebærer en juridisk forpligtelse for konventionens parter til inden for eksisterende national jurisdiktion, således som den er fastlagt i national lovgivning, at vedtage og gennemføre effektive foranstaltninger til beskyttelse mod udsættelse for tobaksforurenet luft på alle indendørs arbejdspladser, i offentlige transportmidler, på indendørs offentlige steder og, når det er relevant, på andre offentlige steder, samt på andre niveauer aktivt at søge at fremme vedtagelse og gennemførelse af de nævnte foranstaltninger.

| (21) | På den anden konference mellem parterne i FCTC i juli 2007 vedtog man et sæt retningslinjer vedrørende beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg (9) med det formål at gøre det lettere for parterne at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionens artikel 8. Alle parter bør bestræbe sig på at implementere retningslinjerne, senest fem år efter at konventionen er trådt i kraft for den pågældende part. |
| --- | --- |

(21)

På den anden konference mellem parterne i FCTC i juli 2007 vedtog man et sæt retningslinjer vedrørende beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg (9) med det formål at gøre det lettere for parterne at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionens artikel 8. Alle parter bør bestræbe sig på at implementere retningslinjerne, senest fem år efter at konventionen er trådt i kraft for den pågældende part.

| (22) | Ved artikel 14 i WHO’s rammekonvention pålægges konventionens parter en juridisk forpligtelse til at udvikle og udbrede hensigtsmæssige, omfattende og integrerede retningslinjer baseret på videnskabelig evidens og bedste praksis og til at iværksætte effektive foranstaltninger til at fremme ophør med tobaksbrug og passende behandling for tobaksafhængighed. På den tredje konference mellem parterne i WHO’s rammekonvention vedtog man at nedsætte en arbejdsgruppe med ansvar for at udarbejde retningslinjer for gennemførelsen af artikel 14. |
| --- | --- |

(22)

Ved artikel 14 i WHO’s rammekonvention pålægges konventionens parter en juridisk forpligtelse til at udvikle og udbrede hensigtsmæssige, omfattende og integrerede retningslinjer baseret på videnskabelig evidens og bedste praksis og til at iværksætte effektive foranstaltninger til at fremme ophør med tobaksbrug og passende behandling for tobaksafhængighed. På den tredje konference mellem parterne i WHO’s rammekonvention vedtog man at nedsætte en arbejdsgruppe med ansvar for at udarbejde retningslinjer for gennemførelsen af artikel 14.

| (23) | I den europæiske strategi for tobakskontrol, som WHO's regionale kontor for Europa vedtog i september 2002, henstilles det til medlemsstaterne at sikre borgernes ret til røgfri omgivelser, blandt andet ved at gøre offentlige steder, arbejdspladser og offentlige transportmidler røgfri, ved at forbyde rygning udendørs på alle uddannelsesinstitutioner for mindreårige, på steder, hvor der leveres sundhedsydelser, og i forbindelse med offentlige arrangementer, samt ved at klassificere tobaksrøg i omgivelserne som kræftfremkaldende. |
| --- | --- |

(23)

I den europæiske strategi for tobakskontrol, som WHO's regionale kontor for Europa vedtog i september 2002, henstilles det til medlemsstaterne at sikre borgernes ret til røgfri omgivelser, blandt andet ved at gøre offentlige steder, arbejdspladser og offentlige transportmidler røgfri, ved at forbyde rygning udendørs på alle uddannelsesinstitutioner for mindreårige, på steder, hvor der leveres sundhedsydelser, og i forbindelse med offentlige arrangementer, samt ved at klassificere tobaksrøg i omgivelserne som kræftfremkaldende.

| (24) | Denne henstilling berører ikke fællesskabslovgivningen om minimumskrav til arbejdstagernes sikkerhed og sundhed vedtaget i henhold til traktatens artikel 137, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/37/EF af 5. juni 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer (10) eller Kommissionens beslutning 2003/641/EF af 5. september 2003 om anvendelse af farvefotografier eller andre illustrationer som sundhedsadvarsler på tobakspakninger (11), |
| --- | --- |

(24)

Denne henstilling berører ikke fællesskabslovgivningen om minimumskrav til arbejdstagernes sikkerhed og sundhed vedtaget i henhold til traktatens artikel 137, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/37/EF af 5. juni 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer (10) eller Kommissionens beslutning 2003/641/EF af 5. september 2003 om anvendelse af farvefotografier eller andre illustrationer som sundhedsadvarsler på tobakspakninger (11),

HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE:

| 1. | sikrer en effektiv beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg på indendørs arbejdspladser og indendørs offentlige steder, i offentlige transportmidler og, når det er relevant, på andre offentlige steder, i overensstemmelse med artikel 8 i WHO’s rammekonvention om tobakskontrol (FCTC) og på grundlag af de vedlagte retningslinjer vedrørende beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg, som blev vedtaget på den anden konference mellem FCTC's parter, senest fem år efter at FCTC er trådt i kraft for den pågældende medlemsstat, eller senest tre år efter vedtagelsen af denne henstilling, |
| --- | --- |

1.

sikrer en effektiv beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg på indendørs arbejdspladser og indendørs offentlige steder, i offentlige transportmidler og, når det er relevant, på andre offentlige steder, i overensstemmelse med artikel 8 i WHO’s rammekonvention om tobakskontrol (FCTC) og på grundlag af de vedlagte retningslinjer vedrørende beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg, som blev vedtaget på den anden konference mellem FCTC's parter, senest fem år efter at FCTC er trådt i kraft for den pågældende medlemsstat, eller senest tre år efter vedtagelsen af denne henstilling,

| 2. | udvikler og/eller styrker strategier og foranstaltninger til begrænsning af udsættelsen for tobaksforurenet luft blandt børn og unge, |
| --- | --- |

2.

udvikler og/eller styrker strategier og foranstaltninger til begrænsning af udsættelsen for tobaksforurenet luft blandt børn og unge,

| 3. | supplerer rygeforbud med ledsageforanstaltninger, der blandt andet kan omfatte:






  a) | iværksættelse af effektive foranstaltninger til at fremme ophør med tobaksbrug og passende behandling for tobaksafhængighed under hensyn til nationale forhold og prioriteter som skitseret i artikel 14 i FCTC, og |
| --- | --- | --- |

3.

supplerer rygeforbud med ledsageforanstaltninger, der blandt andet kan omfatte:

a)

iværksættelse af effektive foranstaltninger til at fremme ophør med tobaksbrug og passende behandling for tobaksafhængighed under hensyn til nationale forhold og prioriteter som skitseret i artikel 14 i FCTC, og

| b) | indførelse af kombinerede advarsler (som defineret i artikel 2, stk. 4, i Kommissionens beslutning 2003/641/EF af 5. september 2003 om anvendelse af farvefotografier eller andre illustrationer som sundhedsadvarsler på tobakspakninger (12) og information om tjenester, der yder bistand til ophør med tobaksbrug, på pakningerne til røgtobak, for mere effektivt at oplyse forbrugerne om sundhedsrisiciene ved tobaksbrug og udsættelse for tobaksrøg, tilskynde til ophør med tobaksbrug og afskrække folk fra at begynde at ryge, |
| --- | --- |

b)

indførelse af kombinerede advarsler (som defineret i artikel 2, stk. 4, i Kommissionens beslutning 2003/641/EF af 5. september 2003 om anvendelse af farvefotografier eller andre illustrationer som sundhedsadvarsler på tobakspakninger (12) og information om tjenester, der yder bistand til ophør med tobaksbrug, på pakningerne til røgtobak, for mere effektivt at oplyse forbrugerne om sundhedsrisiciene ved tobaksbrug og udsættelse for tobaksrøg, tilskynde til ophør med tobaksbrug og afskrække folk fra at begynde at ryge,

| 4. | udvikler, gennemfører og regelmæssigt opdaterer og reviderer omfattende tværsektorielle strategier, planer eller programmer for tobakskontrol, hvori der blandt andet tages hensyn til behovet for beskyttelse mod tobaksrøg alle steder, som offentligheden har adgang til, og steder, der kan bruges af flere personer, uanset ejerforhold eller adgangsret, |
| --- | --- |

4.

udvikler, gennemfører og regelmæssigt opdaterer og reviderer omfattende tværsektorielle strategier, planer eller programmer for tobakskontrol, hvori der blandt andet tages hensyn til behovet for beskyttelse mod tobaksrøg alle steder, som offentligheden har adgang til, og steder, der kan bruges af flere personer, uanset ejerforhold eller adgangsret,

| 5. | tilvejebringer hensigtsmæssige redskaber til gennemførelse af nationale strategier, tobakskontrolpolitikker og programmer for tobakskontrol for at sikre en effektiv beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg, |
| --- | --- |

5.

tilvejebringer hensigtsmæssige redskaber til gennemførelse af nationale strategier, tobakskontrolpolitikker og programmer for tobakskontrol for at sikre en effektiv beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg,

| 6. | om muligt senest seks måneder efter vedtagelsen af denne henstilling underretter Kommissionen om de nationale centre for tobakskontrol med henblik på udveksling af oplysninger og bedste praksis samt koordinering af politikken med de øvrige medlemsstater, |
| --- | --- |

6.

om muligt senest seks måneder efter vedtagelsen af denne henstilling underretter Kommissionen om de nationale centre for tobakskontrol med henblik på udveksling af oplysninger og bedste praksis samt koordinering af politikken med de øvrige medlemsstater,

| 7. | samarbejder tæt med hinanden og med Kommissionen om at udvikle en ramme med ensartede definitioner, benchmarks og indikatorer for gennemførelsen af denne henstilling, |
| --- | --- |

7.

samarbejder tæt med hinanden og med Kommissionen om at udvikle en ramme med ensartede definitioner, benchmarks og indikatorer for gennemførelsen af denne henstilling,

| 8. | overvåger og evaluerer effekten af politikforanstaltninger under anvendelse af ovennævnte indikatorer, |
| --- | --- |

8.

overvåger og evaluerer effekten af politikforanstaltninger under anvendelse af ovennævnte indikatorer,

| 9. | underretter Kommissionen om de lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, der træffes til opfølgning af denne henstilling, og om resultaterne af overvågnings- og evalueringsaktiviteterne. |
| --- | --- |

9.

underretter Kommissionen om de lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, der træffes til opfølgning af denne henstilling, og om resultaterne af overvågnings- og evalueringsaktiviteterne.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | på grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne at aflægge rapport om iværksættelsen, anvendelsen og effekten af de foreslåede foranstaltninger, |
| --- | --- |

1.

på grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne at aflægge rapport om iværksættelsen, anvendelsen og effekten af de foreslåede foranstaltninger,

| 2. | i forbindelse med en eventuel revision af direktiv 2001/37/EF at overveje alle produktrelaterede foranstaltninger, der tager sigte på at gøre tobaksprodukter mindre tiltrækkende og mindre vanedannende, |
| --- | --- |

2.

i forbindelse med en eventuel revision af direktiv 2001/37/EF at overveje alle produktrelaterede foranstaltninger, der tager sigte på at gøre tobaksprodukter mindre tiltrækkende og mindre vanedannende,

| 3. | at analysere de juridiske spørgsmål i forbindelse med og evidensgrundlaget for virkningen af neutrale pakninger, herunder for det indre marked. |
| --- | --- |

3.

at analysere de juridiske spørgsmål i forbindelse med og evidensgrundlaget for virkningen af neutrale pakninger, herunder for det indre marked.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2009.

På Rådets vegne

S. O. LITTORIN

Formand

---

(1)  Beslutning truffet efter en ikke-obligatorisk høring (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Udtalelse af 5.11.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  EFT C 189 af 26.7.1989, s. 1.

3

(4)  EFT L 22 af 25.1.2003, s. 31.

4

(5)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

5

(6)  Jf. Sag C-49/00, Kommissionen mod Italien, [2001], Sml. I-8575, præmis 12-13.

6

(7)  KOM(2004) 416 endelig.

7

(8)  KOM(2007) 27 endelig.

8

(9)  FCTC/COP2(7) Retningslinjer vedrørende beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg, udarbejdet af arbejdsgruppen indkaldt i henhold til afgørelse FCTC/COP1(15) fra konferencen mellem parterne i WHO's rammekonvention om tobakskontrol.

9

(10)  EFT L 194 af 18.7.2001, s. 26.

10

(11)  EUT L 226 af 10.9.2003, s. 24.

11

(12)  Se fodnote 11.

12

---

BILAG

Retningslinjer vedrørende beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg, som vedtaget på den anden konference mellem parterne i WHO's rammekonvention om tobakskontrol

FORMÅL, MÅLSÆTNINGER OG NØGLEASPEKTER

Formålet med retningslinjerne

| 1. | Disse retningslinjer skal — i overensstemmelse med andre af bestemmelserne i WHO's rammekonvention om tobakskontrol og parternes intentioner i henhold til konferencen — hjælpe parterne til at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionens artikel 8. Retningslinjerne bygger på den bedste dokumentation, der er til rådighed, og på erfaringerne blandt de af parterne, der har haft held til at gennemføre effektive foranstaltninger til begrænsning af udsættelsen for tobaksrøg. |
| --- | --- |

1.

Disse retningslinjer skal — i overensstemmelse med andre af bestemmelserne i WHO's rammekonvention om tobakskontrol og parternes intentioner i henhold til konferencen — hjælpe parterne til at opfylde deres forpligtelser i henhold til konventionens artikel 8. Retningslinjerne bygger på den bedste dokumentation, der er til rådighed, og på erfaringerne blandt de af parterne, der har haft held til at gennemføre effektive foranstaltninger til begrænsning af udsættelsen for tobaksrøg.

| 2. | Retningslinjerne indeholder i fællesskab fastlagte principerklæringer og definitioner af relevante begreber samt i fællesskab fastlagte anbefalinger vedrørende de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til konventionen. I retningslinjerne beskrives desuden de foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå en effektiv beskyttelse mod farerne ved tobaksforurenet luft. Parterne opfordres til at anvende disse retningslinjer, ikke kun for at opfylde deres juridiske forpligtelser i henhold til konventionen, men også for at følge bedste praksis inden for sundhedsbeskyttelse. |
| --- | --- |

2.

Retningslinjerne indeholder i fællesskab fastlagte principerklæringer og definitioner af relevante begreber samt i fællesskab fastlagte anbefalinger vedrørende de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til konventionen. I retningslinjerne beskrives desuden de foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå en effektiv beskyttelse mod farerne ved tobaksforurenet luft. Parterne opfordres til at anvende disse retningslinjer, ikke kun for at opfylde deres juridiske forpligtelser i henhold til konventionen, men også for at følge bedste praksis inden for sundhedsbeskyttelse.

Målsætningerne for retningslinjerne

| 3. | Disse retningslinjer har to indbyrdes forbundne målsætninger. Den første er at bistå parterne med at opfylde deres forpligtelser i henhold til artikel 8 i WHO's rammekonvention på en måde, der er i overensstemmelse med de relevante videnskabelige undersøgelser af udsættelse for tobaksforurenet luft og bedste praksis på verdensplan med hensyn til gennemførelse af rygeforbud, med henblik på at sikre et højt ansvarlighedsniveau for så vidt angår overholdelse af traktatens bestemmelser og for at bistå parterne med at opnå det højest mulige sundhedsniveau. Den anden målsætning er at klarlægge, hvilke lovgivningsmæssige nøgleelementer der er nødvendige for at beskytte mennesker effektivt mod udsættelse for tobaksrøg som påkrævet i henhold til artikel 8. |
| --- | --- |

3.

Disse retningslinjer har to indbyrdes forbundne målsætninger. Den første er at bistå parterne med at opfylde deres forpligtelser i henhold til artikel 8 i WHO's rammekonvention på en måde, der er i overensstemmelse med de relevante videnskabelige undersøgelser af udsættelse for tobaksforurenet luft og bedste praksis på verdensplan med hensyn til gennemførelse af rygeforbud, med henblik på at sikre et højt ansvarlighedsniveau for så vidt angår overholdelse af traktatens bestemmelser og for at bistå parterne med at opnå det højest mulige sundhedsniveau. Den anden målsætning er at klarlægge, hvilke lovgivningsmæssige nøgleelementer der er nødvendige for at beskytte mennesker effektivt mod udsættelse for tobaksrøg som påkrævet i henhold til artikel 8.

Tilgrundliggende betragtninger

| 4. | Følgende grundlæggende betragtninger har haft indflydelse på udarbejdelsen af disse retningslinjer:






  a) | Forpligtelsen til at beskytte mod tobaksrøg, som knæsat ved konventionens artikel 8, bygger på grundlæggende frihedsrettigheder. På grund af farerne ved at indånde tobaksforurenet luft udspringer forpligtelsen til at beskytte mod tobaksrøg implicit af bl.a. retten til livet og retten til det højest mulige sundhedsniveau, som anerkendt i mange internationale lovinstrumenter (herunder Verdenssundhedsorganisationens vedtægter, konventionen om barnets rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder), som indarbejdet formelt i præamblen til WHO's rammekonvention og som anerkendt i mange landes forfatninger. |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende grundlæggende betragtninger har haft indflydelse på udarbejdelsen af disse retningslinjer:

a)

Forpligtelsen til at beskytte mod tobaksrøg, som knæsat ved konventionens artikel 8, bygger på grundlæggende frihedsrettigheder. På grund af farerne ved at indånde tobaksforurenet luft udspringer forpligtelsen til at beskytte mod tobaksrøg implicit af bl.a. retten til livet og retten til det højest mulige sundhedsniveau, som anerkendt i mange internationale lovinstrumenter (herunder Verdenssundhedsorganisationens vedtægter, konventionen om barnets rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder), som indarbejdet formelt i præamblen til WHO's rammekonvention og som anerkendt i mange landes forfatninger.

| b) | Forpligtelsen til at beskytte privatpersoner mod tobaksrøg er ensbetydende med, at regeringerne har en forpligtelse til at håndhæve lovgivning, der beskytter privatpersoner mod trusler mod deres grundlæggende frihedsrettigheder. Denne forpligtelse omfatter alle mennesker og ikke kun visse befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

b)

Forpligtelsen til at beskytte privatpersoner mod tobaksrøg er ensbetydende med, at regeringerne har en forpligtelse til at håndhæve lovgivning, der beskytter privatpersoner mod trusler mod deres grundlæggende frihedsrettigheder. Denne forpligtelse omfatter alle mennesker og ikke kun visse befolkningsgrupper.

| c) | Adskillige autoritative videnskabelige organer har slået fast, at tobaksforurenet luft er kræftfremkaldende. Nogle af parterne i WHO's rammekonvention (bl.a. Finland og Tyskland) har klassificeret tobaksforurenet luft som kræftfremkaldende og ladet deres lovgivning om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen indeholde regler om forebyggelse af udsættelse for sådan luft. Parterne kan derfor, ud over at skulle opfylde kravene i artikel 8, være forpligtet til at træffe foranstaltninger mod faren ved udsættelse for tobaksrøg i henhold til deres arbejdsmiljølovgivning eller øvrige bestemmelser vedrørende eksponering for skadelige — herunder kræftfremkaldende — stoffer. |
| --- | --- |

c)

Adskillige autoritative videnskabelige organer har slået fast, at tobaksforurenet luft er kræftfremkaldende. Nogle af parterne i WHO's rammekonvention (bl.a. Finland og Tyskland) har klassificeret tobaksforurenet luft som kræftfremkaldende og ladet deres lovgivning om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen indeholde regler om forebyggelse af udsættelse for sådan luft. Parterne kan derfor, ud over at skulle opfylde kravene i artikel 8, være forpligtet til at træffe foranstaltninger mod faren ved udsættelse for tobaksrøg i henhold til deres arbejdsmiljølovgivning eller øvrige bestemmelser vedrørende eksponering for skadelige — herunder kræftfremkaldende — stoffer.

PRINCIPERKLÆRING OG RELEVANTE DEFINITIONER VEDRØRENDE BESKYTTELSE MOD UDSÆTTELSE FOR TOBAKSRØG

Principper

| 5. | Som det fremgår af artikel 4 i WHO's rammekonvention, er et stærkt politisk engagement nødvendigt for at kunne gennemføre foranstaltninger til at beskytte alle mennesker mod at blive udsat for tobaksrøg. Følgende i fællesskab fastlagte principper bør danne grundlag for gennemførelsen af konventionens artikel 8. |
| --- | --- |

5.

Som det fremgår af artikel 4 i WHO's rammekonvention, er et stærkt politisk engagement nødvendigt for at kunne gennemføre foranstaltninger til at beskytte alle mennesker mod at blive udsat for tobaksrøg. Følgende i fællesskab fastlagte principper bør danne grundlag for gennemførelsen af konventionens artikel 8.

Princip 1

| 6. | Effektive foranstaltninger, der sikrer beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg i overensstemmelse med artikel 8 i WHO's rammekonvention, forudsætter, at rygning og tobaksrøg i et bestemt område eller miljø elimineres fuldstændig, så der skabes et 100 % røgfrit miljø. Der findes ikke noget sikkert niveau for udsættelse for tobaksrøg, og tiltag såsom indførelse af en toksicitetstærskelværdi for tobaksforurenet luft bør forkastes, idet den videnskabelige dokumentation taler imod sådanne. Alternativer til 100 % røgfri miljøer som f.eks. ventilation, luftfiltrering og indretning af særlige rygeområder (med eller uden separate ventilationssystemer) har gentagne gange vist sig at være ineffektive, og der findes endegyldig videnskabelig og anden dokumentation for, at der ikke med tekniske tiltag kan opnås beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg. |
| --- | --- |

6.

Effektive foranstaltninger, der sikrer beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg i overensstemmelse med artikel 8 i WHO's rammekonvention, forudsætter, at rygning og tobaksrøg i et bestemt område eller miljø elimineres fuldstændig, så der skabes et 100 % røgfrit miljø. Der findes ikke noget sikkert niveau for udsættelse for tobaksrøg, og tiltag såsom indførelse af en toksicitetstærskelværdi for tobaksforurenet luft bør forkastes, idet den videnskabelige dokumentation taler imod sådanne. Alternativer til 100 % røgfri miljøer som f.eks. ventilation, luftfiltrering og indretning af særlige rygeområder (med eller uden separate ventilationssystemer) har gentagne gange vist sig at være ineffektive, og der findes endegyldig videnskabelig og anden dokumentation for, at der ikke med tekniske tiltag kan opnås beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg.

Princip 2

| 7. | Alle mennesker bør være beskyttet mod udsættelse for tobaksrøg. Alle indendørs arbejdspladser og indendørs offentlige steder bør være røgfri. |
| --- | --- |

7.

Alle mennesker bør være beskyttet mod udsættelse for tobaksrøg. Alle indendørs arbejdspladser og indendørs offentlige steder bør være røgfri.

Princip 3

| 8. | Det er nødvendigt, at lovgivningen beskytter mennesker mod at blive udsat for tobaksrøg. Frivillige rygeforbud har gentagne gange vist sig at være ineffektive og giver ikke tilstrækkelig beskyttelse. For at være effektiv skal lovgivningen være enkel og klar, ligesom den skal kunne håndhæves. |
| --- | --- |

8.

Det er nødvendigt, at lovgivningen beskytter mennesker mod at blive udsat for tobaksrøg. Frivillige rygeforbud har gentagne gange vist sig at være ineffektive og giver ikke tilstrækkelig beskyttelse. For at være effektiv skal lovgivningen være enkel og klar, ligesom den skal kunne håndhæves.

Princip 4

| 9. | God planlægning og tilstrækkelige ressourcer er en forudsætning for, at lovgivning om rygeforbud kan gennemføres og håndhæves. |
| --- | --- |

9.

God planlægning og tilstrækkelige ressourcer er en forudsætning for, at lovgivning om rygeforbud kan gennemføres og håndhæves.

Princip 5

| 10. | Civilsamfundet har en central rolle at spille i indsatsen for at skaffe opbakning til og sikre overholdelse af rygeforbud og bør inddrages som en aktiv partner i arbejdet med at udforme, gennemføre og håndhæve lovgivning. |
| --- | --- |

10.

Civilsamfundet har en central rolle at spille i indsatsen for at skaffe opbakning til og sikre overholdelse af rygeforbud og bør inddrages som en aktiv partner i arbejdet med at udforme, gennemføre og håndhæve lovgivning.

Princip 6

| 11. | Såvel gennemførelsen som håndhævelsen og effekten af lovgivning om rygeforbud bør overvåges og evalueres. Dette arbejde bør omfatte overvågning af og reaktion på initiativer fra tobaksindustriens side, der underminerer gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningen, jf. artikel 20, stk. 4, i WHO's rammekonvention. |
| --- | --- |

11.

Såvel gennemførelsen som håndhævelsen og effekten af lovgivning om rygeforbud bør overvåges og evalueres. Dette arbejde bør omfatte overvågning af og reaktion på initiativer fra tobaksindustriens side, der underminerer gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningen, jf. artikel 20, stk. 4, i WHO's rammekonvention.

Princip 7

| 12. | Beskyttelsen af mennesker mod udsættelse for tobaksrøg bør styrkes og udvides i det omfang, det er nødvendigt; dette kan bl.a. omfatte ny lovgivning eller lovændringer, forbedret håndhævelse og andre foranstaltninger, der afspejler ny videnskabelig dokumentation og erfaringer med casestudier. |
| --- | --- |

12.

Beskyttelsen af mennesker mod udsættelse for tobaksrøg bør styrkes og udvides i det omfang, det er nødvendigt; dette kan bl.a. omfatte ny lovgivning eller lovændringer, forbedret håndhævelse og andre foranstaltninger, der afspejler ny videnskabelig dokumentation og erfaringer med casestudier.

Definitioner

| 13. | Ved udformningen af lovgivning er det vigtigt at definere de centrale begreber med omhu. Det følgende indeholder en række anbefalinger vedrørende hensigtsmæssige definitioner, som er baseret på en lang række landes erfaringer. Definitionerne i dette afsnit supplerer dem, der allerede er indeholdt i WHO's rammekonvention. |
| --- | --- |

13.

Ved udformningen af lovgivning er det vigtigt at definere de centrale begreber med omhu. Det følgende indeholder en række anbefalinger vedrørende hensigtsmæssige definitioner, som er baseret på en lang række landes erfaringer. Definitionerne i dette afsnit supplerer dem, der allerede er indeholdt i WHO's rammekonvention.

»Tobaksforurenet luft« eller »tobaksrøg i omgivelserne«

| 14. | Den form for rygning, der er omhandlet i artikel 8 i WHO's rammekonvention, beskrives i daglig tale med flere forskellige begreber, som bruges i flæng. Man ser bl.a. »tobaksforurenet luft«, »tobaksrøg i omgivelserne« og »andre menneskers røg«. Begreber som »passiv rygning« og »ufrivillig udsættelse for tobaksrøg« bør undgås, idet erfaringer i Frankrig og andre lande viser, at tobaksindustrien vil kunne bruge disse begreber til at argumentere for, at »frivillig« eksponering er acceptabel. Det anbefales at anvende begreberne »tobaksforurenet luft« og »tobaksrøg i omgivelserne«; i disse retningslinjer anvendes »tobaksforurenet luft«. |
| --- | --- |

14.

Den form for rygning, der er omhandlet i artikel 8 i WHO's rammekonvention, beskrives i daglig tale med flere forskellige begreber, som bruges i flæng. Man ser bl.a. »tobaksforurenet luft«, »tobaksrøg i omgivelserne« og »andre menneskers røg«. Begreber som »passiv rygning« og »ufrivillig udsættelse for tobaksrøg« bør undgås, idet erfaringer i Frankrig og andre lande viser, at tobaksindustrien vil kunne bruge disse begreber til at argumentere for, at »frivillig« eksponering er acceptabel. Det anbefales at anvende begreberne »tobaksforurenet luft« og »tobaksrøg i omgivelserne«; i disse retningslinjer anvendes »tobaksforurenet luft«.

| 15. | Tobaksforurenet luft kan defineres som »den røg, der udsendes fra den brændende ende af en cigaret eller fra andre tobaksprodukter, normalt sammen med den røg, der udåndes af rygeren«. |
| --- | --- |

15.

Tobaksforurenet luft kan defineres som »den røg, der udsendes fra den brændende ende af en cigaret eller fra andre tobaksprodukter, normalt sammen med den røg, der udåndes af rygeren«.

| 16. | »Røgfri luft« er luft, der er 100 % røgfri. Denne definition omfatter, men er ikke begrænset til, luft, hvori tobaksrøg ikke kan ses, lugtes, føles eller måles (1). |
| --- | --- |

16.

»Røgfri luft« er luft, der er 100 % røgfri. Denne definition omfatter, men er ikke begrænset til, luft, hvori tobaksrøg ikke kan ses, lugtes, føles eller måles (1).

»Rygning«

| 17. | Definitionen af dette begreb bør omfatte det at være i besiddelse af eller kontrollere et tændt tobaksprodukt, uanset om røgen aktivt inhaleres/udåndes eller ej. |
| --- | --- |

17.

Definitionen af dette begreb bør omfatte det at være i besiddelse af eller kontrollere et tændt tobaksprodukt, uanset om røgen aktivt inhaleres/udåndes eller ej.

»Offentlige steder«

| 18. | Den nøjagtige definition af »offentlige steder« vil variere, alt efter hvilket nationalt regelsæt der er tale om, men det er vigtigt, at begrebet er defineret så bredt som muligt i lovgivningen. Den anvendte definition bør omfatte alle steder, som offentligheden har adgang til, og steder, der kan bruges af flere personer, uanset ejerforhold eller adgangsret. |
| --- | --- |

18.

Den nøjagtige definition af »offentlige steder« vil variere, alt efter hvilket nationalt regelsæt der er tale om, men det er vigtigt, at begrebet er defineret så bredt som muligt i lovgivningen. Den anvendte definition bør omfatte alle steder, som offentligheden har adgang til, og steder, der kan bruges af flere personer, uanset ejerforhold eller adgangsret.

»Indendørs« eller »lukket«

| 19. | Artikel 8 indeholder krav om beskyttelse mod tobaksrøg på »indendørs« arbejdspladser og offentlige steder. Da der kan være visse faldgruber forbundet med at definere »indendørs« områder, bør der ses nærmere på diverse landes erfaringer med definitionen af dette begreb. Definitionen bør være så vidtspændende og så præcis som muligt, ligesom den ikke bør indeholde lister, der kan fortolkes således, at potentielt relevante »indendørs« områder ikke er omfattet af definitionen. Det anbefales, at »indendørs« (eller »lukkede«) områder defineres som omfattende ethvert område, der er overdækket med et tag eller omsluttet af en eller flere mure eller vægge, uanset hvilket materiale taget, murene eller væggene er fremstillet af, og uanset om konstruktionen er permanent eller midlertidig. |
| --- | --- |

19.

Artikel 8 indeholder krav om beskyttelse mod tobaksrøg på »indendørs« arbejdspladser og offentlige steder. Da der kan være visse faldgruber forbundet med at definere »indendørs« områder, bør der ses nærmere på diverse landes erfaringer med definitionen af dette begreb. Definitionen bør være så vidtspændende og så præcis som muligt, ligesom den ikke bør indeholde lister, der kan fortolkes således, at potentielt relevante »indendørs« områder ikke er omfattet af definitionen. Det anbefales, at »indendørs« (eller »lukkede«) områder defineres som omfattende ethvert område, der er overdækket med et tag eller omsluttet af en eller flere mure eller vægge, uanset hvilket materiale taget, murene eller væggene er fremstillet af, og uanset om konstruktionen er permanent eller midlertidig.

»Arbejdsplads«

| 20. | En »arbejdsplads« bør defineres bredt som »ethvert sted, der benyttes af mennesker i forbindelse med disses beskæftigelse eller arbejde«. Dette bør omfatte ikke blot arbejde, for hvilket der betales løn eller vederlag, men også frivilligt arbejde, hvis der er tale om arbejde, for hvilket der normalt betales løn eller vederlag. Dertil kommer, at »arbejdspladser« ikke kun omfatter steder, hvor der udføres arbejde, men også alle steder i tilknytning eller tilslutning hertil, som regelmæssigt benyttes af arbejdstagere i forbindelse med deres beskæftigelse, herunder bl.a. gange, elevatorer, trappeskakter, vestibuler, fælles faciliteter, cafeterier, toiletter, saloner, kantiner og også udhuse såsom skure og hytter. Køretøjer, der anvendes til arbejdsopgaver, er arbejdspladser og bør specifikt identificeres som sådanne. |
| --- | --- |

20.

En »arbejdsplads« bør defineres bredt som »ethvert sted, der benyttes af mennesker i forbindelse med disses beskæftigelse eller arbejde«. Dette bør omfatte ikke blot arbejde, for hvilket der betales løn eller vederlag, men også frivilligt arbejde, hvis der er tale om arbejde, for hvilket der normalt betales løn eller vederlag. Dertil kommer, at »arbejdspladser« ikke kun omfatter steder, hvor der udføres arbejde, men også alle steder i tilknytning eller tilslutning hertil, som regelmæssigt benyttes af arbejdstagere i forbindelse med deres beskæftigelse, herunder bl.a. gange, elevatorer, trappeskakter, vestibuler, fælles faciliteter, cafeterier, toiletter, saloner, kantiner og også udhuse såsom skure og hytter. Køretøjer, der anvendes til arbejdsopgaver, er arbejdspladser og bør specifikt identificeres som sådanne.

| 21. | Der bør sættes fokus på arbejdspladser, der samtidig fungerer som menneskers bolig eller opholdssted, f.eks. fængsler, psykiatriske institutioner og plejehjem. Disse steder er også arbejdsplads for andre mennesker, som bør beskyttes mod udsættelse for tobaksrøg. |
| --- | --- |

21.

Der bør sættes fokus på arbejdspladser, der samtidig fungerer som menneskers bolig eller opholdssted, f.eks. fængsler, psykiatriske institutioner og plejehjem. Disse steder er også arbejdsplads for andre mennesker, som bør beskyttes mod udsættelse for tobaksrøg.

»Offentlige transportmidler«

| 22. | Offentlige transportmidler bør defineres, så begrebet dækker ethvert køretøj, der anvendes til befordring af borgere, normalt mod betaling eller med kommerciel gevinst for øje. Dette ville også omfatte taxaer. |
| --- | --- |

22.

Offentlige transportmidler bør defineres, så begrebet dækker ethvert køretøj, der anvendes til befordring af borgere, normalt mod betaling eller med kommerciel gevinst for øje. Dette ville også omfatte taxaer.

HVAD EN EFFEKTIV LOVGIVNING OMFATTER

| 23. | I henhold til artikel 8 skal der vedtages effektive foranstaltninger til beskyttelse af mennesker mod udsættelse for tobaksrøg 1) på indendørs arbejdspladser, 2) på indendørs offentlige steder, 3) i offentlige transportmidler og, »når det er relevant«, 4) på »andre offentlige steder«. |
| --- | --- |

23.

I henhold til artikel 8 skal der vedtages effektive foranstaltninger til beskyttelse af mennesker mod udsættelse for tobaksrøg 1) på indendørs arbejdspladser, 2) på indendørs offentlige steder, 3) i offentlige transportmidler og, »når det er relevant«, 4) på »andre offentlige steder«.

| 24. | Af dette udspringer en forpligtelse til at sikre en allesteds gældende beskyttelse (generel beskyttelse) ved at sørge for, at alle indendørs offentlige steder, alle indendørs arbejdspladser, alle offentlige transportmidler og eventuelt andre (helt eller delvist udendørs) offentlige steder er fri for udsættelse for tobaksforurenet luft. Der er hverken sundhedsmæssige eller juridiske argumenter, der kan begrunde fravigelse af denne forpligtelse. Gør andre forhold det nødvendigt at overveje fravigelser, skal sidstnævnte være minimale. Dertil kommer, at en part, for hvem det ikke er muligt at sikre generel beskyttelse med det samme, i henhold til artikel 8 til enhver tid er forpligtet til så hurtigt som muligt at ophæve alle undtagelser og gøre beskyttelsen generel. Alle parter bør bestræbe sig på at sikre en generel beskyttelse, senest fem år efter at WHO's rammekonvention er trådt i kraft for den pågældende part. |
| --- | --- |

24.

Af dette udspringer en forpligtelse til at sikre en allesteds gældende beskyttelse (generel beskyttelse) ved at sørge for, at alle indendørs offentlige steder, alle indendørs arbejdspladser, alle offentlige transportmidler og eventuelt andre (helt eller delvist udendørs) offentlige steder er fri for udsættelse for tobaksforurenet luft. Der er hverken sundhedsmæssige eller juridiske argumenter, der kan begrunde fravigelse af denne forpligtelse. Gør andre forhold det nødvendigt at overveje fravigelser, skal sidstnævnte være minimale. Dertil kommer, at en part, for hvem det ikke er muligt at sikre generel beskyttelse med det samme, i henhold til artikel 8 til enhver tid er forpligtet til så hurtigt som muligt at ophæve alle undtagelser og gøre beskyttelsen generel. Alle parter bør bestræbe sig på at sikre en generel beskyttelse, senest fem år efter at WHO's rammekonvention er trådt i kraft for den pågældende part.

| 25. | Der findes ikke noget sikkert niveau for udsættelse for tobaksforurenet luft, og tekniske tiltag såsom ventilation, luftudskiftning og indretning af særlige rygeområder giver — som det tidligere er blevet slået fast af partskonferencen i afgørelse FCTC/COP1(15) — ikke beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg. |
| --- | --- |

25.

Der findes ikke noget sikkert niveau for udsættelse for tobaksforurenet luft, og tekniske tiltag såsom ventilation, luftudskiftning og indretning af særlige rygeområder giver — som det tidligere er blevet slået fast af partskonferencen i afgørelse FCTC/COP1(15) — ikke beskyttelse mod udsættelse for tobaksrøg.

| 26. | Beskyttelsen bør omfatte alle indendørs eller lukkede arbejdspladser, herunder motorkøretøjer, der fungerer som arbejdsplads (f.eks. taxaer, ambulancer og leveringskøretøjer). |
| --- | --- |

26.

Beskyttelsen bør omfatte alle indendørs eller lukkede arbejdspladser, herunder motorkøretøjer, der fungerer som arbejdsplads (f.eks. taxaer, ambulancer og leveringskøretøjer).

| 27. | I henhold til traktatens ordlyd skal der gennemføres beskyttelsesforanstaltninger på ikke blot alle »indendørs« offentlige steder, men også på »andre« (dvs. helt eller delvist udendørs) offentlige steder, når det er »relevant«. Parterne bør, når de identificerer disse udendørs og delvist udendørs offentlige steder med henblik på udformning af den lovgivning, der måtte være nødvendig, basere sig på den foreliggende dokumentation vedrørende de potentielle sundhedsfarer forskellige steder og indføre den mest effektive beskyttelse mod udsættelse der, hvor dokumentationen viser, at der eksisterer en fare. |
| --- | --- |

27.

I henhold til traktatens ordlyd skal der gennemføres beskyttelsesforanstaltninger på ikke blot alle »indendørs« offentlige steder, men også på »andre« (dvs. helt eller delvist udendørs) offentlige steder, når det er »relevant«. Parterne bør, når de identificerer disse udendørs og delvist udendørs offentlige steder med henblik på udformning af den lovgivning, der måtte være nødvendig, basere sig på den foreliggende dokumentation vedrørende de potentielle sundhedsfarer forskellige steder og indføre den mest effektive beskyttelse mod udsættelse der, hvor dokumentationen viser, at der eksisterer en fare.

INFORMATION, HØRING OG INDDRAGELSE AF BEFOLKNINGEN MED HENBLIK PÅ AT SIKRE OPBAKNING OG EN GNIDNINGSLØS GENNEMFØRELSE

| 28. | Statslige instanser, i samarbejde med civilsamfundet, har en vigtig opgave med via løbende oplysningskampagner at øge bevidstheden i den brede offentlighed og blandt opinionsdannere om risiciene ved tobaksforurenet luft, så det sikres, at befolkningen forstår og bakker op om lovgivningsmæssige tiltag. Af centrale aktører kan nævnes virksomheder, sammenslutninger i hotel- og restaurationsbranchen, arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, medierne, fagfolk i sundhedssektoren, organisationer, der repræsenterer børn og unge, læreanstalter og trossamfund, forskermiljøerne og den brede offentlighed. Oplysningsindsatsen bør omfatte høringer af de berørte virksomheder og andre organisationer og institutioner som led i udformningen af den relevante lovgivning. |
| --- | --- |

28.

Statslige instanser, i samarbejde med civilsamfundet, har en vigtig opgave med via løbende oplysningskampagner at øge bevidstheden i den brede offentlighed og blandt opinionsdannere om risiciene ved tobaksforurenet luft, så det sikres, at befolkningen forstår og bakker op om lovgivningsmæssige tiltag. Af centrale aktører kan nævnes virksomheder, sammenslutninger i hotel- og restaurationsbranchen, arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, medierne, fagfolk i sundhedssektoren, organisationer, der repræsenterer børn og unge, læreanstalter og trossamfund, forskermiljøerne og den brede offentlighed. Oplysningsindsatsen bør omfatte høringer af de berørte virksomheder og andre organisationer og institutioner som led i udformningen af den relevante lovgivning.

| 29. | Nøglebudskaberne bør først og fremmest være, at udsættelse for tobaksforurenet luft har skadelige virkninger, at det er et videnskabeligt faktum, at man kun kan sikre fuldstændig beskyttelse mod udsættelse for røg ved helt at undgå rygning inden døre, at alle arbejdstagere har ret til den samme beskyttelse ved lov, samt at økonomi og sundhed ikke kan stilles op imod hinanden, idet erfaringerne i stadig flere lande viser, at røgfri miljøer gavner både økonomien og sundheden. Oplysningskampagnerne bør også være rettet mod steder, som det måske ikke er realistisk eller hensigtsmæssigt at lovgive for, f.eks. private hjem. |
| --- | --- |

29.

Nøglebudskaberne bør først og fremmest være, at udsættelse for tobaksforurenet luft har skadelige virkninger, at det er et videnskabeligt faktum, at man kun kan sikre fuldstændig beskyttelse mod udsættelse for røg ved helt at undgå rygning inden døre, at alle arbejdstagere har ret til den samme beskyttelse ved lov, samt at økonomi og sundhed ikke kan stilles op imod hinanden, idet erfaringerne i stadig flere lande viser, at røgfri miljøer gavner både økonomien og sundheden. Oplysningskampagnerne bør også være rettet mod steder, som det måske ikke er realistisk eller hensigtsmæssigt at lovgive for, f.eks. private hjem.

| 30. | Det er også afgørende nødvendigt at høre de interesserede parter bredt med henblik på at oplyse og mobilisere samfundet og gøde jorden for opbakning til den lovgivning, der vedtages. Når den relevante lovgivning er vedtaget, bør der iværksættes en oplysningskampagne op til gennemførelsen af bestemmelserne, og virksomhedsejere og bygningsforvaltere bør informeres om lovgivningen i store træk og om deres forpligtelser, ligesom der bør fremstilles materialer, bl.a. skilte. Disse foranstaltninger vil øge sandsynligheden for en gnidningsløs gennemførelse og for, at reglerne i vid udstrækning vil blive overholdt frivilligt. Budskaber, der styrker ikke-rygernes position og takker rygerne for at respektere lovgivningen, vil være med til at skabe et engagement i befolkningen med hensyn til håndhævelse og en gnidningsløs gennemførelse af reglerne. |
| --- | --- |

30.

Det er også afgørende nødvendigt at høre de interesserede parter bredt med henblik på at oplyse og mobilisere samfundet og gøde jorden for opbakning til den lovgivning, der vedtages. Når den relevante lovgivning er vedtaget, bør der iværksættes en oplysningskampagne op til gennemførelsen af bestemmelserne, og virksomhedsejere og bygningsforvaltere bør informeres om lovgivningen i store træk og om deres forpligtelser, ligesom der bør fremstilles materialer, bl.a. skilte. Disse foranstaltninger vil øge sandsynligheden for en gnidningsløs gennemførelse og for, at reglerne i vid udstrækning vil blive overholdt frivilligt. Budskaber, der styrker ikke-rygernes position og takker rygerne for at respektere lovgivningen, vil være med til at skabe et engagement i befolkningen med hensyn til håndhævelse og en gnidningsløs gennemførelse af reglerne.

HÅNDHÆVELSE

Pligt til overholdelse af lovgivningen

| 31. | Effektiv lovgivning bør pålægge såvel de berørte virksomheder som den enkelte ryger et retligt ansvar for at overholde reglerne, ligesom den bør omfatte sanktioner for virksomheder og eventuelt rygere i tilfælde af overtrædelser. Håndhævelsen bør normalt være centreret om virksomhederne. Lovgivningen bør placere ansvaret for overholdelsen af reglerne hos ejeren af eller administratoren eller den på anden måde ansvarlige for lokaliteterne og bør indeholde klare bestemmelser om, hvilke foranstaltninger den pågældende skal træffe. Dette ansvar bør omfatte:






  a) | pligt til ved indgange og hvor det ellers er hensigtsmæssigt at skilte med, at rygning er forbudt. Skiltenes/opslagenes format og indhold bør fastlægges af sundhedsmyndighederne eller anden offentlig myndighed, som f.eks. kan beslutte, at der skal være angivet et telefonnummer eller anden adgang for borgerne til at indberette overtrædelser samt navnet på den person i lokaliteterne, som eventuelle klager skal rettes til |
| --- | --- | --- |

31.

Effektiv lovgivning bør pålægge såvel de berørte virksomheder som den enkelte ryger et retligt ansvar for at overholde reglerne, ligesom den bør omfatte sanktioner for virksomheder og eventuelt rygere i tilfælde af overtrædelser. Håndhævelsen bør normalt være centreret om virksomhederne. Lovgivningen bør placere ansvaret for overholdelsen af reglerne hos ejeren af eller administratoren eller den på anden måde ansvarlige for lokaliteterne og bør indeholde klare bestemmelser om, hvilke foranstaltninger den pågældende skal træffe. Dette ansvar bør omfatte:

a)

pligt til ved indgange og hvor det ellers er hensigtsmæssigt at skilte med, at rygning er forbudt. Skiltenes/opslagenes format og indhold bør fastlægges af sundhedsmyndighederne eller anden offentlig myndighed, som f.eks. kan beslutte, at der skal være angivet et telefonnummer eller anden adgang for borgerne til at indberette overtrædelser samt navnet på den person i lokaliteterne, som eventuelle klager skal rettes til

| b) | pligt til at fjerne alle askebægre fra lokaliteterne |
| --- | --- |

b)

pligt til at fjerne alle askebægre fra lokaliteterne

| c) | pligt til at føre tilsyn med, at reglerne overholdes |
| --- | --- |

c)

pligt til at føre tilsyn med, at reglerne overholdes

| d) | pligt til at træffe passende, nærmere angivne foranstaltninger til at sikre, at der ikke bliver røget i lokaliteterne. Der kunne f.eks. være tale om at anmode den pågældende om ikke at ryge, afvise at betjene den pågældende, bede den pågældende forlade lokaliteterne og kontakte en retshåndhævende eller anden myndighed. |
| --- | --- |

d)

pligt til at træffe passende, nærmere angivne foranstaltninger til at sikre, at der ikke bliver røget i lokaliteterne. Der kunne f.eks. være tale om at anmode den pågældende om ikke at ryge, afvise at betjene den pågældende, bede den pågældende forlade lokaliteterne og kontakte en retshåndhævende eller anden myndighed.

Sanktioner

| 32. | Lovgivningen bør indeholde bestemmelser om, hvilke bøder eller andre økonomiske sanktioner overtrædelser straffes med. Sanktionernes størrelse vil nødvendigvis afspejle de specifikke ordninger og praksis i de enkelte lande, men bør dog fastsættes med udgangspunkt i visse principper. Først og fremmest bør sanktionerne være tilstrækkeligt store til at virke afskrækkende på potentielle overtrædere, idet der ellers er en risiko for, at de vil blive ignoreret eller blive accepteret som helt almindelige forretningsomkostninger. Der skal større bøder til at afskrække virksomheder, der overtræder reglerne, end det er nødvendigt for at afskrække de enkelte rygere, som normalt har færre ressourcer til rådighed. Bøderne bør stige ved gentagne overtrædelser, og de bør svare til de bøder, andre overtrædelser af tilsvarende grovhed takseres til i det pågældende land. |
| --- | --- |

32.

Lovgivningen bør indeholde bestemmelser om, hvilke bøder eller andre økonomiske sanktioner overtrædelser straffes med. Sanktionernes størrelse vil nødvendigvis afspejle de specifikke ordninger og praksis i de enkelte lande, men bør dog fastsættes med udgangspunkt i visse principper. Først og fremmest bør sanktionerne være tilstrækkeligt store til at virke afskrækkende på potentielle overtrædere, idet der ellers er en risiko for, at de vil blive ignoreret eller blive accepteret som helt almindelige forretningsomkostninger. Der skal større bøder til at afskrække virksomheder, der overtræder reglerne, end det er nødvendigt for at afskrække de enkelte rygere, som normalt har færre ressourcer til rådighed. Bøderne bør stige ved gentagne overtrædelser, og de bør svare til de bøder, andre overtrædelser af tilsvarende grovhed takseres til i det pågældende land.

| 33. | Ud over pengebøder kan lovgivningen også, i overensstemmelse med praksis og retssystemet i det pågældende land, hjemle administrative sanktioner som f.eks. midlertidig inddragelse af virksomhedsautorisationer. Disse »sidste udvej-sanktioner« benyttes sjældent, men er meget vigtige redskaber til at håndhæve lovgivningen over for virksomheder, der vælger at tilsidesætte lovgivningen gentagne gange. |
| --- | --- |

33.

Ud over pengebøder kan lovgivningen også, i overensstemmelse med praksis og retssystemet i det pågældende land, hjemle administrative sanktioner som f.eks. midlertidig inddragelse af virksomhedsautorisationer. Disse »sidste udvej-sanktioner« benyttes sjældent, men er meget vigtige redskaber til at håndhæve lovgivningen over for virksomheder, der vælger at tilsidesætte lovgivningen gentagne gange.

| 34. | Det kan, hvis de juridiske og kulturelle forhold i det pågældende land taler for det, overvejes også at lade lovgivningen hjemle strafferetlige sanktioner. |
| --- | --- |

34.

Det kan, hvis de juridiske og kulturelle forhold i det pågældende land taler for det, overvejes også at lade lovgivningen hjemle strafferetlige sanktioner.

Håndhævelsesstruktur

| 35. | Lovgivningen bør indeholde bestemmelser om, hvilke(n) myndighed(er) der er ansvarlige for at håndhæve lovgivningen, og omfatte et system for både overvågning af, at reglerne overholdes, og retsforfølgning af overtrædere. |
| --- | --- |

35.

Lovgivningen bør indeholde bestemmelser om, hvilke(n) myndighed(er) der er ansvarlige for at håndhæve lovgivningen, og omfatte et system for både overvågning af, at reglerne overholdes, og retsforfølgning af overtrædere.

| 36. | Overvågningen bør omfatte en procedure for kontrolbesøg på virksomhederne til efterprøvelse af, at lovgivningen er overholdt. Det er sjældent nødvendigt at etablere et nyt kontrolsystem til håndhævelse af lovgivning om rygeforbud. Overholdelsen af lovgivningen kan i stedet normalt overvåges ved hjælp af en eller flere allerede eksisterende mekanismer for tilsyn med virksomheder og arbejdspladser. Der er normalt flere mulige mekanismer til rådighed. I mange lande vil de relevante kontrolbesøg kunne gennemføres som led i inspektioner vedrørende autorisation af virksomheder, sundheds- og hygiejnetilsyn, inspektioner vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, brandsikkerhedstilsyn eller lignende programmer. Det vil kunne være formålstjenligt at gøre brug af flere af disse informationsindsamlingsredskaber samtidig. |
| --- | --- |

36.

Overvågningen bør omfatte en procedure for kontrolbesøg på virksomhederne til efterprøvelse af, at lovgivningen er overholdt. Det er sjældent nødvendigt at etablere et nyt kontrolsystem til håndhævelse af lovgivning om rygeforbud. Overholdelsen af lovgivningen kan i stedet normalt overvåges ved hjælp af en eller flere allerede eksisterende mekanismer for tilsyn med virksomheder og arbejdspladser. Der er normalt flere mulige mekanismer til rådighed. I mange lande vil de relevante kontrolbesøg kunne gennemføres som led i inspektioner vedrørende autorisation af virksomheder, sundheds- og hygiejnetilsyn, inspektioner vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, brandsikkerhedstilsyn eller lignende programmer. Det vil kunne være formålstjenligt at gøre brug af flere af disse informationsindsamlingsredskaber samtidig.

| 37. | Hvor det er muligt, anbefales det at bruge lokale inspektører eller håndhævelsesinstanser; dette kan forventes at øge mængden af håndhævelsesressourcer, der er til rådighed, og antallet af aktører, der overholder reglerne. Denne approach forudsætter, at der etableres en national koordineringsmekanisme, så der sikres en ensartet fremgangsmåde i hele landet. |
| --- | --- |

37.

Hvor det er muligt, anbefales det at bruge lokale inspektører eller håndhævelsesinstanser; dette kan forventes at øge mængden af håndhævelsesressourcer, der er til rådighed, og antallet af aktører, der overholder reglerne. Denne approach forudsætter, at der etableres en national koordineringsmekanisme, så der sikres en ensartet fremgangsmåde i hele landet.

| 38. | Uanset hvilken mekanisme der anvendes, bør overvågningen baseres på en overordnet håndhævelsesplan og omfatte en procedure for effektiv uddannelse af inspektører. Effektiv overvågning kan omfatte en kombination af faste kontrolbesøg og uanmeldte besøg samt besøg, der aflægges som opfølgning på klager. Det er sandsynligt, at kontrolbesøgene vil have en opdragende effekt i tiden umiddelbart efter lovgivningens ikrafttræden, idet de fleste overtrædelser kan forventes at være utilsigtede. Lovgivningen bør gøre det muligt for inspektører at besøge lokaliteter, der er omfattet af lovbestemmelserne, og at indsamle prøver og beviser, såfremt inspektørerne ikke allerede er tillagt disse beføjelser ved den eksisterende lovgivning. Det bør ligeledes være forbudt for virksomhederne at forhindre inspektørerne i at udføre deres arbejde. |
| --- | --- |

38.

Uanset hvilken mekanisme der anvendes, bør overvågningen baseres på en overordnet håndhævelsesplan og omfatte en procedure for effektiv uddannelse af inspektører. Effektiv overvågning kan omfatte en kombination af faste kontrolbesøg og uanmeldte besøg samt besøg, der aflægges som opfølgning på klager. Det er sandsynligt, at kontrolbesøgene vil have en opdragende effekt i tiden umiddelbart efter lovgivningens ikrafttræden, idet de fleste overtrædelser kan forventes at være utilsigtede. Lovgivningen bør gøre det muligt for inspektører at besøge lokaliteter, der er omfattet af lovbestemmelserne, og at indsamle prøver og beviser, såfremt inspektørerne ikke allerede er tillagt disse beføjelser ved den eksisterende lovgivning. Det bør ligeledes være forbudt for virksomhederne at forhindre inspektørerne i at udføre deres arbejde.

| 39. | Effektiv overvågning er ikke forbundet med overdrevent store udgifter. Det er ikke nødvendigt at rekruttere inspektører i stort tal, idet det vil være muligt at gennemføre kontrolbesøg inden for rammerne af de eksisterende programmer og med det eksisterende personale, og fordi erfaringerne viser, at rygeforbud hurtigt bliver selvforstærkende (dvs. hovedsagelig håndhæves af befolkningen). Det vil kun i få tilfælde være nødvendigt med retsforfølgning, såfremt lovgivningen gennemføres hensigtsmæssigt, og der gøres en aktiv indsats for at oplyse virksomheder og borgere. |
| --- | --- |

39.

Effektiv overvågning er ikke forbundet med overdrevent store udgifter. Det er ikke nødvendigt at rekruttere inspektører i stort tal, idet det vil være muligt at gennemføre kontrolbesøg inden for rammerne af de eksisterende programmer og med det eksisterende personale, og fordi erfaringerne viser, at rygeforbud hurtigt bliver selvforstærkende (dvs. hovedsagelig håndhæves af befolkningen). Det vil kun i få tilfælde være nødvendigt med retsforfølgning, såfremt lovgivningen gennemføres hensigtsmæssigt, og der gøres en aktiv indsats for at oplyse virksomheder og borgere.

| 40. | Selv om disse programmer ikke er omkostningstunge, er der behov for ressourcer til oplysning af virksomheder, uddannelse af inspektører, koordinering af kontrolproceduren og kompensation til personale for kontrolbesøg på virksomheder uden for almindelig arbejdstid. Der bør etableres en finansieringsmekanisme til dette formål. Der er til de effektive overvågningsprogrammer anvendt flere forskellige finansieringskilder, såsom øremærkede skatteindtægter, gebyrer for udstedelse af virksomhedsautorisationer og øremærkede indtægter fra bøder for overtrædelser af reglerne. |
| --- | --- |

40.

Selv om disse programmer ikke er omkostningstunge, er der behov for ressourcer til oplysning af virksomheder, uddannelse af inspektører, koordinering af kontrolproceduren og kompensation til personale for kontrolbesøg på virksomheder uden for almindelig arbejdstid. Der bør etableres en finansieringsmekanisme til dette formål. Der er til de effektive overvågningsprogrammer anvendt flere forskellige finansieringskilder, såsom øremærkede skatteindtægter, gebyrer for udstedelse af virksomhedsautorisationer og øremærkede indtægter fra bøder for overtrædelser af reglerne.

Håndhævelsesstrategier

| 41. | Gribes håndhævelsesindsatsen strategisk an, kan man sikre maksimal overholdelse, forenkle gennemførelsen af lovgivningen og begrænse behovet for håndhævelsesressourcer. |
| --- | --- |

41.

Gribes håndhævelsesindsatsen strategisk an, kan man sikre maksimal overholdelse, forenkle gennemførelsen af lovgivningen og begrænse behovet for håndhævelsesressourcer.

| 42. | Især håndhævelsesaktiviteterne umiddelbart efter lovgivningens ikrafttræden er afgørende for, om lovgivningen bliver en succes, og om den efterfølgende overvågning og håndhævelse bliver effektiv. I mange lande anbefaler man en indledende periode med »blød håndhævelse«, hvor overtrædere får advarsler, men ikke straffes. Denne fremgangsmåde bør kombineres med en aktiv kampagne for at oplyse virksomhedsejerne om deres ansvar i henhold til lovgivningen, og det bør være klart for virksomhederne, at den indledende »bløde« periode eller indfasningsperiode vil blive efterfulgt af en strengere håndhævelsespolitik. |
| --- | --- |

42.

Især håndhævelsesaktiviteterne umiddelbart efter lovgivningens ikrafttræden er afgørende for, om lovgivningen bliver en succes, og om den efterfølgende overvågning og håndhævelse bliver effektiv. I mange lande anbefaler man en indledende periode med »blød håndhævelse«, hvor overtrædere får advarsler, men ikke straffes. Denne fremgangsmåde bør kombineres med en aktiv kampagne for at oplyse virksomhedsejerne om deres ansvar i henhold til lovgivningen, og det bør være klart for virksomhederne, at den indledende »bløde« periode eller indfasningsperiode vil blive efterfulgt af en strengere håndhævelsespolitik.

| 43. | I mange lande anbefaler man at lade retsforfølgninger på højt plan markere begyndelsen på den aktive håndhævelse for at opnå størst mulig afskrækkende effekt. Ved at indkredse prominente overtrædere, der aktivt har tilsidesat lovgivningen eller er kendt i offentligheden, ved at skride hurtigt og håndfast ind over for overtræderne og ved at sikre størst mulig eksponering af disse aktiviteter i medierne kan myndighederne demonstrere deres beslutsomhed og lovgivningens alvor. Dette befordrer frivillig overholdelse af reglerne og reducerer behovet for ressourcer til den efterfølgende overvågning og håndhævelse. |
| --- | --- |

43.

I mange lande anbefaler man at lade retsforfølgninger på højt plan markere begyndelsen på den aktive håndhævelse for at opnå størst mulig afskrækkende effekt. Ved at indkredse prominente overtrædere, der aktivt har tilsidesat lovgivningen eller er kendt i offentligheden, ved at skride hurtigt og håndfast ind over for overtræderne og ved at sikre størst mulig eksponering af disse aktiviteter i medierne kan myndighederne demonstrere deres beslutsomhed og lovgivningens alvor. Dette befordrer frivillig overholdelse af reglerne og reducerer behovet for ressourcer til den efterfølgende overvågning og håndhævelse.

| 44. | Selv om rygeforbud hurtigt bliver selvforstærkende, er det af afgørende betydning, at myndighederne er i stand til at gribe hurtigt og beslutsomt ind over for ethvert isoleret tilfælde af bevidst tilsidesættelse af reglerne. Der vil — især lige efter at en lov er trådt i kraft — kunne være enkelte overtrædere, der offentligt gør et nummer ud af at bryde loven. En håndfast reaktion i sådanne sager skaber en forventning om overholdelse, som vil lette indsatsen efterfølgende, mens ubeslutsomhed hurtigt kan resultere i udbredte overtrædelser. |
| --- | --- |

44.

Selv om rygeforbud hurtigt bliver selvforstærkende, er det af afgørende betydning, at myndighederne er i stand til at gribe hurtigt og beslutsomt ind over for ethvert isoleret tilfælde af bevidst tilsidesættelse af reglerne. Der vil — især lige efter at en lov er trådt i kraft — kunne være enkelte overtrædere, der offentligt gør et nummer ud af at bryde loven. En håndfast reaktion i sådanne sager skaber en forventning om overholdelse, som vil lette indsatsen efterfølgende, mens ubeslutsomhed hurtigt kan resultere i udbredte overtrædelser.

Mobilisering og inddragelse af borgerne

| 45. | Effekten af et overvågnings- og håndhævelsesprogram øges ved at involvere borgerne i programmet. Ved at sikre befolkningens opbakning og ved at tilskynde borgerne til at holde øje med, at reglerne overholdes, og indberette overtrædelser øges de retshåndhævende myndigheders rækkevidde betydeligt, ligesom behovet for ressourcer til at sikre overholdelse af reglerne begrænses. I mange lande er klager fra borgerne faktisk det vigtigste redskab i indsatsen for at sikre overholdelse. Af samme grund bør lovgivning om rygeforbud indeholde specifikke bestemmelser om, at borgerne kan indgive klager, og at enhver privatperson eller ikke-statslig organisation kan tage retlige skridt til at tvinge aktører til at overholde regler vedrørende udsættelse for tobaksforurenet luft. Håndhævelsesprogrammet bør omfatte en hotline-telefon, hvor borgerne gratis kan indtelefonere klager, eller et andet, tilsvarende system, der tilskynder borgerne til at indberette overtrædelser. |
| --- | --- |

45.

Effekten af et overvågnings- og håndhævelsesprogram øges ved at involvere borgerne i programmet. Ved at sikre befolkningens opbakning og ved at tilskynde borgerne til at holde øje med, at reglerne overholdes, og indberette overtrædelser øges de retshåndhævende myndigheders rækkevidde betydeligt, ligesom behovet for ressourcer til at sikre overholdelse af reglerne begrænses. I mange lande er klager fra borgerne faktisk det vigtigste redskab i indsatsen for at sikre overholdelse. Af samme grund bør lovgivning om rygeforbud indeholde specifikke bestemmelser om, at borgerne kan indgive klager, og at enhver privatperson eller ikke-statslig organisation kan tage retlige skridt til at tvinge aktører til at overholde regler vedrørende udsættelse for tobaksforurenet luft. Håndhævelsesprogrammet bør omfatte en hotline-telefon, hvor borgerne gratis kan indtelefonere klager, eller et andet, tilsvarende system, der tilskynder borgerne til at indberette overtrædelser.

OVERVÅGNING OG EVALUERING AF FORANSTALTNINGERNE

| 46. | Overvågning og evaluering af foranstaltninger til at reducere udsættelsen for tobaksrøg er vigtig af flere grunde og har bl.a. til formål at:






  a) | øge den politiske støtte og befolkningens opbakning til styrkelse og udvidelse af lovgivningen |
| --- | --- | --- |

46.

Overvågning og evaluering af foranstaltninger til at reducere udsættelsen for tobaksrøg er vigtig af flere grunde og har bl.a. til formål at:

a)

øge den politiske støtte og befolkningens opbakning til styrkelse og udvidelse af lovgivningen

| b) | dokumentere gode resultater, der vil give andre lande nyttige oplysninger og lette deres egen indsats |
| --- | --- |

b)

dokumentere gode resultater, der vil give andre lande nyttige oplysninger og lette deres egen indsats

| c) | opdage og offentliggøre initiativer fra tobaksindustriens side for at underminere gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

c)

opdage og offentliggøre initiativer fra tobaksindustriens side for at underminere gennemførelsesforanstaltningerne.

| 47. | Hvor omfattende og kompliceret overvågnings- og evalueringsarbejdet er, vil variere fra land til land, afhængigt af hvilken ekspertise og hvilke ressourcer der er til rådighed. Det er imidlertid vigtigt at evaluere resultaterne af de gennemførte foranstaltninger, især hvad angår nøgleindikatoren udsættelse for tobaksforurenet luft på arbejdspladser og offentlige steder. Der vil kunne være omkostningseffektive måder at udføre dette evalueringsarbejde på, f.eks. anvendelse af data eller oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med rutinemæssige aktiviteter såsom arbejdstilsyn. |
| --- | --- |

47.

Hvor omfattende og kompliceret overvågnings- og evalueringsarbejdet er, vil variere fra land til land, afhængigt af hvilken ekspertise og hvilke ressourcer der er til rådighed. Det er imidlertid vigtigt at evaluere resultaterne af de gennemførte foranstaltninger, især hvad angår nøgleindikatoren udsættelse for tobaksforurenet luft på arbejdspladser og offentlige steder. Der vil kunne være omkostningseffektive måder at udføre dette evalueringsarbejde på, f.eks. anvendelse af data eller oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med rutinemæssige aktiviteter såsom arbejdstilsyn.

| 48. | Følgende otte nøgleproces- og resultatindikatorer bør anvendes (2): |
| --- | --- |

48.

Følgende otte nøgleproces- og resultatindikatorer bør anvendes (2):

Processer

| a) | kendskab, holdninger og opbakning til rygeforbud i den brede befolkning og eventuelt særlige grupper, f.eks. bartendere |
| --- | --- |

a)

kendskab, holdninger og opbakning til rygeforbud i den brede befolkning og eventuelt særlige grupper, f.eks. bartendere

| b) | håndhævelse og overholdelse af rygeforbud |
| --- | --- |

b)

håndhævelse og overholdelse af rygeforbud

Resultater

| a) | reduktion af arbejdstageres udsættelse for tobaksforurenet luft på arbejdspladsen og offentlige steder |
| --- | --- |

a)

reduktion af arbejdstageres udsættelse for tobaksforurenet luft på arbejdspladsen og offentlige steder

| b) | reduktion af mængden af tobaksforurenet luft på arbejdspladsen (navnlig i restaurationer) og offentlige steder |
| --- | --- |

b)

reduktion af mængden af tobaksforurenet luft på arbejdspladsen (navnlig i restaurationer) og offentlige steder

| c) | nedbringelse af dødelighed og sygelighed som følge af udsættelse for tobaksforurenet luft |
| --- | --- |

c)

nedbringelse af dødelighed og sygelighed som følge af udsættelse for tobaksforurenet luft

| d) | reduktion af udsættelsen for tobaksforurenet luft i private hjem |
| --- | --- |

d)

reduktion af udsættelsen for tobaksforurenet luft i private hjem

| e) | ændringer i antallet af rygere og i rygernes adfærd |
| --- | --- |

e)

ændringer i antallet af rygere og i rygernes adfærd

| f) | økonomiske virkninger. |
| --- | --- |

f)

økonomiske virkninger.

---

(1)  Bestanddele af tobaksrøg kan forekomme i luften i så små mængder, at de ikke kan måles. Man skal være opmærksom på, at tobaksindustrien eller hotel- og restaurationsbranchen muligvis vil forsøge at udnytte begrænsningerne ved denne definition.

(2)  WHO-publikationen Policy recommendations — protection from exposure to second-hand tobacco smoke (Genève, Verdenssundhedsorganisationen, 2007) indeholder referencer og links til overvågningsundersøgelser gennemført andre steder med alle disse indikatorer.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/15

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5691 — Mubadala/Veolia Eau/Azaliya)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 296/03

Den 1. december 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5691. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5691. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/16

---

Euroens vekselkurs (1)

4. december 2009

2009/C 296/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5068 |
| JPY | japanske yen | 133,08 |
| DKK | danske kroner | 7,4416 |
| GBP | pund sterling | 0,90480 |
| SEK | svenske kroner | 10,3716 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5063 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,4900 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,842 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 269,14 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7073 |
| PLN | polske zloty | 4,0928 |
| RON | rumænske leu | 4,2205 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,2333 |
| AUD | australske dollar | 1,6259 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5778 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,6778 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0776 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0808 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 737,23 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,0607 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,2869 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2970 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 186,89 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0937 |
| PHP | filippinske pesos | 69,313 |
| RUB | russiske rubler | 44,1582 |
| THB | thailandske bath | 49,902 |
| BRL | brasilianske real | 2,5730 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,9382 |
| INR | indiske rupee | 69,7573 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5068

JPY

japanske yen

133,08

DKK

danske kroner

7,4416

GBP

pund sterling

0,90480

SEK

svenske kroner

10,3716

CHF

schweiziske franc

1,5063

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,4900

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,842

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

269,14

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7073

PLN

polske zloty

4,0928

RON

rumænske leu

4,2205

TRY

tyrkiske lira

2,2333

AUD

australske dollar

1,6259

CAD

canadiske dollar

1,5778

HKD

hongkongske dollar

11,6778

NZD

newzealandske dollar

2,0776

SGD

singaporeanske dollar

2,0808

KRW

sydkoreanske won

1 737,23

ZAR

sydafrikanske rand

11,0607

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,2869

HRK

kroatiske kuna

7,2970

IDR

indonesiske rupiah

14 186,89

MYR

malaysiske ringgit

5,0937

PHP

filippinske pesos

69,313

RUB

russiske rubler

44,1582

THB

thailandske bath

49,902

BRL

brasilianske real

2,5730

MXN

mexicanske pesos

18,9382

INR

indiske rupee

69,7573

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/17

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 18. september 2009 om udkast til beslutning i sag COMP/C.39129 — Elektriske Transformatorer (1)

Ordfører: Luxembourg

2009/C 296/05

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens vurdering af, at der forelægger en aftale og/eller samordnet praksis som omhandlet i traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens vurdering af, at der forelægger en aftale og/eller samordnet praksis som omhandlet i traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalen og/eller den samordnede praksis har til formål at begrænse konkurrencen. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalen og/eller den samordnede praksis har til formål at begrænse konkurrencen.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalen og/eller den samordnede praksis blev gennemført af parterne. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalen og/eller den samordnede praksis blev gennemført af parterne.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af overtrædelsens varighed for hver enkelt adressat. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af overtrædelsens varighed for hver enkelt adressat.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens udkast til beslutning, for så vidt angår konklusionen om, at aftalen og den samordnede praksis mellem adressaterne kunne have en mærkbar virkning for samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og mellem de kontraherende parter i EØS. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens udkast til beslutning, for så vidt angår konklusionen om, at aftalen og den samordnede praksis mellem adressaterne kunne have en mærkbar virkning for samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og mellem de kontraherende parter i EØS.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om beslutningsudkastets adressater, især at de pågældende koncerners moderselskaber skal holdes ansvarlige. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om beslutningsudkastets adressater, især at de pågældende koncerners moderselskaber skal holdes ansvarlige.

| 7. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/18

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 2. oktober 2009 om udkast til beslutning i sag COMP/C.39129 — Elektriske transformatorer (2)

Ordfører: Luxembourg

2009/C 296/06

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at beslutningsudkastets adressater bør pålægges en bøde. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at beslutningsudkastets adressater bør pålægges en bøde.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens begrundelse for fastsættelsen af bødernes grundbeløb. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens begrundelse for fastsættelsen af bødernes grundbeløb.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens vurdering af de formildende og skærpende omstændigheder (udover det aspekt, der er omfattet af spørgsmål 4). |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens vurdering af de formildende og skærpende omstændigheder (udover det aspekt, der er omfattet af spørgsmål 4).

| 4. | Et flertal blandt udvalgets medlemmer er enige med Europa-Kommissionen om, at der i den foreliggende sag er ekstraordinære omstændigheder, der berettiger til en bødenedsættelse for effektivt samarbejde uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen fra 2002 som fastlagt i udkastet til beslutning. |
| --- | --- |

4.

Et flertal blandt udvalgets medlemmer er enige med Europa-Kommissionen om, at der i den foreliggende sag er ekstraordinære omstændigheder, der berettiger til en bødenedsættelse for effektivt samarbejde uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen fra 2002 som fastlagt i udkastet til beslutning.

| 5. | Et flertal blandt udvalgets medlemmer er enige i Europa-Kommissionens begrundelse for omfanget af bødenedsættelsen for det effektive samarbejde uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen fra 2002. |
| --- | --- |

5.

Et flertal blandt udvalgets medlemmer er enige i Europa-Kommissionens begrundelse for omfanget af bødenedsættelsen for det effektive samarbejde uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen fra 2002.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen med hensyn til anvendelsen af samarbejdsmeddelelsen fra 2002. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen med hensyn til anvendelsen af samarbejdsmeddelelsen fra 2002.

| 7. | Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til øvrige punkter, der blev taget op under drøftelserne. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til øvrige punkter, der blev taget op under drøftelserne.

| 8. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

8.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/19

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/39.129 — Elektriske transformatorer

(I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF/EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

2009/C 296/07

Denne konkurrencesag vedrører en kartelaftale mellem producenter af elektriske transformatorer.

Beslutningsudkastet giver anledning til følgende bemærkninger.

Klagepunktsmeddelelse

Klagepunktsmeddelelsen blev vedtaget den 20. november 2008 og sendt til følgende syv koncernselskaber: ABB Ltd, AREVA T&D SA, ALSTOM, Siemens AG, Fuji Electrics Holdings Co. Ltd, Hitachi Ltd, og Toshiba Corporation (parterne).

I klagepunktsmeddelelsen nåede Kommissionen til den konklusion, at parterne havde overtrådt EF-traktatens artikel 81 mellem 1993 og 2003 ved at indgå en mundtlig aftale (Gentlemen’s Agreement), hvorved japanske producenter indvilligede i ikke at afsætte elektriske transformatorer i Europa og de europæiske producenter ikke i Japan.

Fristen for at svare på klagepunktsmeddelelsen

Parterne fik oprindeligt en frist på seks uger for at svare på klagepunktsmeddelelsen. Alle parterne anmodede mig om udsættelser, som jeg delvis imødekom. Alle parter svarede på klagepunktsmeddelelsen inden for den forlængede frist.

Aktindsigt

Parterne fik indsigt i Kommissionens undersøgelsesakter via CD-ROM. Regnskabsoptegnelser for dem, der ansøgte om bødefritagelse eller -nedsættelse var imidlertid kun tilgængelige i Kommissionens lokaler.

I henhold til Kommissionens meddelelse om aktindsigt (1) blev der indrømmet yderligere indsigt i yderligere bidrag, som Kommissionen modtog efter den mundtlige høring, og som Kommissionen havde til hensigt at bero på som fældende beviser i den endelige beslutning.

Mundtlig høring

På anmodning fra parterne blev der tilrettelagt en mundtlig høring den 17. februar 2009, hvor alle parterne var repræsenterede.

Under den mundtlige høring fik en af parterne lejlighed til at besvare et spørgsmål skriftligt. Dette svar blev efterfølgende rundsendt til samtlige parter, så de kunne fremsætte bemærkninger, hvilket gav anledning til den yderligere aktindsigt nævnt ovenfor.

Vigtigste proceduremæssige aspekter nævnt af partnerne

Parterne fremsatte en række krav med hensyn til retten til et forsvar, som jeg efter grundig gennemgang ikke fandt berettigede. De vigtigste krav var som følger:

| — | Kommissionen sætter sin lid til beviser, der belaster de virksomheder, der har ansøgt om bødefritagelse, selv om ansøgningen er blevet afslået.
  Samarbejdsmeddelelsen fra 2002 bestemmer, at en ansøger om bødefritagelse kan trække beviser tilbage, som var afsløret med henblik på ansøgningen om bødefritagelse, hvis ansøgningen afslås (2). Da den pågældende ansøger ikke selv påberåbte sig denne mulighed, var Kommissionen frit stillet med hensyn til at belave sig på de beviser, uden at retten til et forsvar dermed blev tilsidesat. |
| --- | --- |

—

Kommissionen sætter sin lid til beviser, der belaster de virksomheder, der har ansøgt om bødefritagelse, selv om ansøgningen er blevet afslået.

Samarbejdsmeddelelsen fra 2002 bestemmer, at en ansøger om bødefritagelse kan trække beviser tilbage, som var afsløret med henblik på ansøgningen om bødefritagelse, hvis ansøgningen afslås (2). Da den pågældende ansøger ikke selv påberåbte sig denne mulighed, var Kommissionen frit stillet med hensyn til at belave sig på de beviser, uden at retten til et forsvar dermed blev tilsidesat.

| — | Kommissionen sætter sin lid til beviser, som Kommissionen har beslaglagt under kontrolundersøgelser i en anden (men relateret) sag.
  Min undersøgelse viste, at samme beviser efterfølgende frivilligt var indgivet i tilknytning til en ansøgning om bødefritagelse og som svar på en anmodning om oplysninger i nærværende sag. Det forhold, at bevismateriale også var beslaglagt af Kommissionen under kontrolundersøgelser i en anden sag, kan ikke anses for at begrunde, at forsvarets rettigheder ikke var tilgodeset. |
| --- | --- |

—

Kommissionen sætter sin lid til beviser, som Kommissionen har beslaglagt under kontrolundersøgelser i en anden (men relateret) sag.

Min undersøgelse viste, at samme beviser efterfølgende frivilligt var indgivet i tilknytning til en ansøgning om bødefritagelse og som svar på en anmodning om oplysninger i nærværende sag. Det forhold, at bevismateriale også var beslaglagt af Kommissionen under kontrolundersøgelser i en anden sag, kan ikke anses for at begrunde, at forsvarets rettigheder ikke var tilgodeset.

| — | De europæiske parter blev underrettet om undersøgelsens præcise rækkevidde på et tidligt tidspunkt i proceduren, hvorimod de japanske parter først blev underrettet med klagepunktsmeddelelsen.
  I denne henseende bemærker jeg, at undersøgelsen — udover Gentlemen’s Agreement — oprindeligt også fokuserede på en EU-intern adfærd, som de japanske parter ikke var beskyldt for at have deltaget i. Det forhold, at de europæiske parter blev underrettet om denne mere begrænsede del af undersøgelsen af den, indebærer ikke nogen forskelsbehandling og udgør ikke på nogen måde en tilsidesættelse af de japanske parters ret til forsvar. |
| --- | --- |

—

De europæiske parter blev underrettet om undersøgelsens præcise rækkevidde på et tidligt tidspunkt i proceduren, hvorimod de japanske parter først blev underrettet med klagepunktsmeddelelsen.

I denne henseende bemærker jeg, at undersøgelsen — udover Gentlemen’s Agreement — oprindeligt også fokuserede på en EU-intern adfærd, som de japanske parter ikke var beskyldt for at have deltaget i. Det forhold, at de europæiske parter blev underrettet om denne mere begrænsede del af undersøgelsen af den, indebærer ikke nogen forskelsbehandling og udgør ikke på nogen måde en tilsidesættelse af de japanske parters ret til forsvar.

| — | Nogle sagsakter blev i strid med princippet om ligebehandling vist til en ansøger om bødenedsættelse inden fremsendelse af klagepunktsmeddelelsen, men ikke de øvrige parter under proceduren.
  Efter min mening er der intet til hinder for, at Kommissionens tjenestegrene drøfter visse oplysningselementer med parterne i løbet af undersøgelsesfasen for bedre at forstå og fremme undersøgelsen. Dette er især tilfældet, når det gælder ansøgere om bødenedsættelse. Under alle omstændigheder fik alle parter efterfølgende adgang hertil i forbindelse med aktindsigten. Denne tidlige visning er ikke i strid med princippet om ligebehandling og påvirker ikke parternes ret til forsvar. |
| --- | --- |

—

Nogle sagsakter blev i strid med princippet om ligebehandling vist til en ansøger om bødenedsættelse inden fremsendelse af klagepunktsmeddelelsen, men ikke de øvrige parter under proceduren.

Efter min mening er der intet til hinder for, at Kommissionens tjenestegrene drøfter visse oplysningselementer med parterne i løbet af undersøgelsesfasen for bedre at forstå og fremme undersøgelsen. Dette er især tilfældet, når det gælder ansøgere om bødenedsættelse. Under alle omstændigheder fik alle parter efterfølgende adgang hertil i forbindelse med aktindsigten. Denne tidlige visning er ikke i strid med princippet om ligebehandling og påvirker ikke parternes ret til forsvar.

| — | En part hævder aldrig at have modtaget skriftlig bekræftelsen af indgivelsen af partens ansøgning om bødenedsættelse, som efterfølgende blev afslået. Parten hævder ligeledes, at Kommissionens tjenestegrene i afslaget ikke klart præciserede på hvilken dato, de havde sammenlignet de indsendte oplysninger med de oplysninger, som de allerede havde i sin besiddelse.
  I henhold til samarbejdsmeddelelsen fra 2002 (3) skal en ansøger om bødefritagelse have udstedt skriftligt bevis for modtagelse med bekræftelse af den dato, hvor ansøgningen blev modtaget. Mangler en sådan bekræftelse, er det en procedurefejl. Ydermere mener jeg også, navnlig hvis der ikke foreligger et modtagebevis, at det udgør en procedurefejl, hvis datoen for sammenligningen ikke udtrykkeligt er nævnt i afslaget. Uden at tage stilling til hvorvidt datoen for sammenligningen kunne have afgørende indflydelse på ansøgerens samarbejdsstatus, mener jeg dog ikke, at sådanne procedurefejl er af en sådan karakter, at de udgør en tilsidesættelse af parternes ret til forsvar. |
| --- | --- |

—

En part hævder aldrig at have modtaget skriftlig bekræftelsen af indgivelsen af partens ansøgning om bødenedsættelse, som efterfølgende blev afslået. Parten hævder ligeledes, at Kommissionens tjenestegrene i afslaget ikke klart præciserede på hvilken dato, de havde sammenlignet de indsendte oplysninger med de oplysninger, som de allerede havde i sin besiddelse.

I henhold til samarbejdsmeddelelsen fra 2002 (3) skal en ansøger om bødefritagelse have udstedt skriftligt bevis for modtagelse med bekræftelse af den dato, hvor ansøgningen blev modtaget. Mangler en sådan bekræftelse, er det en procedurefejl. Ydermere mener jeg også, navnlig hvis der ikke foreligger et modtagebevis, at det udgør en procedurefejl, hvis datoen for sammenligningen ikke udtrykkeligt er nævnt i afslaget. Uden at tage stilling til hvorvidt datoen for sammenligningen kunne have afgørende indflydelse på ansøgerens samarbejdsstatus, mener jeg dog ikke, at sådanne procedurefejl er af en sådan karakter, at de udgør en tilsidesættelse af parternes ret til forsvar.

Udkastet til beslutning

I beslutningsudkastet fastholder Kommissionen de klagepunkter, der var opstillet i klagepunktsmeddelelsen, selv om overtrædelsens varighed er betydeligt reduceret.

Beslutningsudkastet behandler efter min mening kun klagepunkter, som parterne har haft mulighed for at fremsætte deres synspunkter om.

Konklusion

I lyset af ovenstående bemærkninger mener jeg, at retten til at blive hørt i denne sag er overholdt for alle parternes vedkommende.

Bruxelles, den 5. oktober 2009.

Michael ALBERS

---

(1)  EUT C 325 af 22.12.2005, s. 7, punkt 27.

1

(2)  EFT C 45 af 19.2.2002, s. 3, punkt 17.

2

(3)  EFT C 45 af 19.2.2002, s. 3, punkt 14 og 25.

3

---

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/21

---

Resumé af Kommissionens beslutning

af 7. oktober 2009

vedrørende en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53

(sag COMP/39.129 — Elektriske transformatorer)

(meddelt under nummer K(2009) 7601)

(Kun den engelske og den franske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 296/08

Den 7. oktober 2009 vedtog Kommissionen en beslutning om en procedure efter artikel 81 i EF-traktaten. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (1) offentliggør Kommissionen hermed parternes navne og beslutningens hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner, dog således at virksomhedernes berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder beskyttes, er sikret. En ikke-fortrolig version af beslutningens ordlyd findes på GD Konkurrences websted:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   INDLEDNING

| (1) | Beslutningen henvender sig til 9 retlige enheder tilhørende 7 virksomheder for overtrædelse af bestemmelserne i traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53. Adressaterne deltog fra den 9. juni 1999 til den 15. maj 2003 i en sammenhængende og vedvarende overtrædelse omfattende hele EØS (i EØS's daværende territoriale udstrækning) i form af en aftale, hvorefter de delte markederne mellem sig efter en »Gentlemen's Agreement« (i det følgende benævnt »GA«) indgået mellem europæiske og japanske producenter af elektriske transformatorer med henblik på indbyrdes at respektere hinandens hjemmemarkeder og afholde sig fra afsætning på samme. |
| --- | --- |

(1)

Beslutningen henvender sig til 9 retlige enheder tilhørende 7 virksomheder for overtrædelse af bestemmelserne i traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53. Adressaterne deltog fra den 9. juni 1999 til den 15. maj 2003 i en sammenhængende og vedvarende overtrædelse omfattende hele EØS (i EØS's daværende territoriale udstrækning) i form af en aftale, hvorefter de delte markederne mellem sig efter en »Gentlemen's Agreement« (i det følgende benævnt »GA«) indgået mellem europæiske og japanske producenter af elektriske transformatorer med henblik på indbyrdes at respektere hinandens hjemmemarkeder og afholde sig fra afsætning på samme.

2.   SAGSFREMSTILLING

2.1.   Sagsforløb

| (2) | Beslutningen tager udgangspunkt i en anmodning om bødenedsættelse fra Siemens og Fuji, samarbejde med AREVA T&D og Hitachi, beviser indsamlet under kontrolundersøgelser samt svar på flere anmodninger om oplysninger. |
| --- | --- |

(2)

Beslutningen tager udgangspunkt i en anmodning om bødenedsættelse fra Siemens og Fuji, samarbejde med AREVA T&D og Hitachi, beviser indsamlet under kontrolundersøgelser samt svar på flere anmodninger om oplysninger.

| (3) | Klagepunktsmeddelelsen blev vedtaget den 20. november 2008 og den mundtlige høring fandt sted den 17. februar 2009. Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 18. september og den 2. oktober 2009, og Kommissionen vedtog beslutningen den 7. oktober 2009. |
| --- | --- |

(3)

Klagepunktsmeddelelsen blev vedtaget den 20. november 2008 og den mundtlige høring fandt sted den 17. februar 2009. Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 18. september og den 2. oktober 2009, og Kommissionen vedtog beslutningen den 7. oktober 2009.

2.2.   Resumé af overtrædelsen

| (4) | Sagen vedrører en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 i sektoren for elektriske transformatorer. |
| --- | --- |

(4)

Sagen vedrører en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 i sektoren for elektriske transformatorer.

| (5) | Den konkurrencebegrænsende adfærd vedrører elektriske transformatorer, motorkøretøjstransformatorer og parallelreaktorer med et spændingsinterval på 380 kV og derover. En elektrisk transformator er en vigtig elektrisk komponent, hvis funktion det er at mindske eller øge spændingen i et elektrisk kredsløb. Elektriske transformatorer sælges som enkeltstående udstyr eller som del af en nøglefærdig fordelingsstation. Denne beslutning omfatter samtlige elektriske transformatorer, uanset om de sælges som et enkeltstående produkt eller indgår i nøglefærdige projekter, men omfatter ikke elektriske transformatorer, der sælges som del af fordelingsstationer, der er baseret på gasisolerede koblingsanlæg, da disse allerede er omfattet af en beslutning vedtaget af Kommissionen den 24. januar 2007 i sag COMP/F/38.899 — Gas Insulated Switchgear. |
| --- | --- |

(5)

Den konkurrencebegrænsende adfærd vedrører elektriske transformatorer, motorkøretøjstransformatorer og parallelreaktorer med et spændingsinterval på 380 kV og derover. En elektrisk transformator er en vigtig elektrisk komponent, hvis funktion det er at mindske eller øge spændingen i et elektrisk kredsløb. Elektriske transformatorer sælges som enkeltstående udstyr eller som del af en nøglefærdig fordelingsstation. Denne beslutning omfatter samtlige elektriske transformatorer, uanset om de sælges som et enkeltstående produkt eller indgår i nøglefærdige projekter, men omfatter ikke elektriske transformatorer, der sælges som del af fordelingsstationer, der er baseret på gasisolerede koblingsanlæg, da disse allerede er omfattet af en beslutning vedtaget af Kommissionen den 24. januar 2007 i sag COMP/F/38.899 — Gas Insulated Switchgear.

| (6) | Overtrædelsen varede fra den 9. juni 1999 til den 15. maj 2003. Parterne i overtrædelsen indgik en mundtlig aftale omfattende hele EØS (i EØS's daværende territoriale udstrækning), hvorefter de delte markederne mellem sig efter en »Gentlemen's Agreement« indgået mellem europæiske og japanske producenter med henblik på at respektere hinandens hjemmemarkeder og afholde sig fra afsætning på samme. |
| --- | --- |

(6)

Overtrædelsen varede fra den 9. juni 1999 til den 15. maj 2003. Parterne i overtrædelsen indgik en mundtlig aftale omfattende hele EØS (i EØS's daværende territoriale udstrækning), hvorefter de delte markederne mellem sig efter en »Gentlemen's Agreement« indgået mellem europæiske og japanske producenter med henblik på at respektere hinandens hjemmemarkeder og afholde sig fra afsætning på samme.

| (7) | Til dette formål afholdt parterne møder en til to gange årligt. Møderne fandt sted i Europa og Asien, især i Malaga, Singapore, Barcelona, Lissabon, Tokyo, Wien og Zürich, for på ny at bekræfte deres overholdelse af aftalen. Hvert af kartellets medlemmer blev tildelt en hemmelig kode. Flere dokumenter fra tidsrummet og regnskabsoptegnelser bekræfter disse forhold. |
| --- | --- |

(7)

Til dette formål afholdt parterne møder en til to gange årligt. Møderne fandt sted i Europa og Asien, især i Malaga, Singapore, Barcelona, Lissabon, Tokyo, Wien og Zürich, for på ny at bekræfte deres overholdelse af aftalen. Hvert af kartellets medlemmer blev tildelt en hemmelig kode. Flere dokumenter fra tidsrummet og regnskabsoptegnelser bekræfter disse forhold.

2.3.   Adressater og varighed

| (8) | ABB Ltd, AREVA T&D SA, ALSTOM (Société Anonyme), Siemens AG, Siemens Aktiengesellschaft Österreich, Fuji Electrics Holdings Co., Ltd, Hitachi Ltd, Hitachi Europe Ltd og Toshiba Corporation er adressater for denne beslutning. |
| --- | --- |

(8)

ABB Ltd, AREVA T&D SA, ALSTOM (Société Anonyme), Siemens AG, Siemens Aktiengesellschaft Österreich, Fuji Electrics Holdings Co., Ltd, Hitachi Ltd, Hitachi Europe Ltd og Toshiba Corporation er adressater for denne beslutning.

| (9) | Overtrædelsen varede for alle adressaters vedkommende, undtagen Siemens Aktiengesellschaft Österreich, fra den 9. juni 1999 til den 15. marts 2003. For Siemens Aktiengesellschaft Österreich, varede overtrædelsen fra den 29. maj 2001 til den 15. maj 2003. |
| --- | --- |

(9)

Overtrædelsen varede for alle adressaters vedkommende, undtagen Siemens Aktiengesellschaft Österreich, fra den 9. juni 1999 til den 15. marts 2003. For Siemens Aktiengesellschaft Österreich, varede overtrædelsen fra den 29. maj 2001 til den 15. maj 2003.

2.4.   Korrigerende foranstaltninger

| (10) | Beslutningen anvender retningslinjerne om bødefastsættelse fra 2006. |
| --- | --- |

(10)

Beslutningen anvender retningslinjerne om bødefastsættelse fra 2006.

2.4.1.   Bødens grundbeløb

| (11) | Bødens grundbeløb blev beregnet som en andel af værdien af salget af elektriske transformatorer for hver enkelt virksomhed i det relevante geografiske område i hele 2001 (»variabelt beløb«) multipliceret med det antal år, overtrædelsen varede, plus et ekstra beløb, der også beregnes som en andel af værdien af salget, for at forhindre horisontale prisfastsættelsesaftaler (»adgangsbeløb«). |
| --- | --- |

(11)

Bødens grundbeløb blev beregnet som en andel af værdien af salget af elektriske transformatorer for hver enkelt virksomhed i det relevante geografiske område i hele 2001 (»variabelt beløb«) multipliceret med det antal år, overtrædelsen varede, plus et ekstra beløb, der også beregnes som en andel af værdien af salget, for at forhindre horisontale prisfastsættelsesaftaler (»adgangsbeløb«).

| (12) | Under hensyntagen til overtrædelsens art, de deltagende virksomheders samlede markedsandel og den geografiske rækkevidde, anvendes i denne sag både det variable beløb og adgangsbeløbet på 16 %. |
| --- | --- |

(12)

Under hensyntagen til overtrædelsens art, de deltagende virksomheders samlede markedsandel og den geografiske rækkevidde, anvendes i denne sag både det variable beløb og adgangsbeløbet på 16 %.

| (13) | Da overtrædelsen varede i næsten fire år, multipliceres det variable beløb med 4. |
| --- | --- |

(13)

Da overtrædelsen varede i næsten fire år, multipliceres det variable beløb med 4.

2.4.2.   Regulering af grundbeløbet

2.4.2.1.   Skærpende omstændigheder

| (14) | Gentagne overtrædelser er en skærpende omstændighed for ABB Ltd (en tidligere kartelbeslutning tages i betragtning), hvilket fører til en bødeforhøjelse på 50 %. |
| --- | --- |

(14)

Gentagne overtrædelser er en skærpende omstændighed for ABB Ltd (en tidligere kartelbeslutning tages i betragtning), hvilket fører til en bødeforhøjelse på 50 %.

2.4.2.2.   Formildende omstændigheder

| (15) | Det konkluderes ligeledes i beslutningen, at der er ekstraordinære omstændigheder til stede i denne sag, hvilket berettiger en bødenedsættelse for Hitachi og AREVA T&D på 18 % hver for deres effektive samarbejde uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen fra 2002. Denne bødenedsættelse gælder ikke AREVA T&D's tidligere moderselskab ALSTOM. |
| --- | --- |

(15)

Det konkluderes ligeledes i beslutningen, at der er ekstraordinære omstændigheder til stede i denne sag, hvilket berettiger en bødenedsættelse for Hitachi og AREVA T&D på 18 % hver for deres effektive samarbejde uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen fra 2002. Denne bødenedsættelse gælder ikke AREVA T&D's tidligere moderselskab ALSTOM.

2.4.3.   Forhøjelse med afskrækkende formål

| (16) | Beslutningen tilgodeser behovet for at sikre, at bøder har en tilstrækkelig afskrækkende virkning. Derfor multipliceres bøden for Siemens og Hitachi med 1,2 og bøden for Toshiba med 1,1. |
| --- | --- |

(16)

Beslutningen tilgodeser behovet for at sikre, at bøder har en tilstrækkelig afskrækkende virkning. Derfor multipliceres bøden for Siemens og Hitachi med 1,2 og bøden for Toshiba med 1,1.

2.4.4.   Anvendelse af samarbejdsmeddelelsen fra 2002: bødenedsættelse

| (17) | For så vidt angår anvendelsen af samarbejdsmeddelelsen fra 2002, opnår Siemens fuld bødefritagelse, og bøden til Fuji nedsættes med 40 %. Anmodningerne om bødenedsættelse fra ABB, AREVA T&D og Hitachi blev afslået, da de ikke havde væsentlig nytteværdi i forhold til de oplysninger, som Kommissionen allerede var i besiddelse af. |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår anvendelsen af samarbejdsmeddelelsen fra 2002, opnår Siemens fuld bødefritagelse, og bøden til Fuji nedsættes med 40 %. Anmodningerne om bødenedsættelse fra ABB, AREVA T&D og Hitachi blev afslået, da de ikke havde væsentlig nytteværdi i forhold til de oplysninger, som Kommissionen allerede var i besiddelse af.

3.   BØDEPÅLÆG I BESLUTNINGEN

| a) | ABB Ltd: |
| --- | --- |

a)

ABB Ltd:

33 750 000 EUR

| b) | ALSTOM (Société Anonyme): |
| --- | --- |

b)

ALSTOM (Société Anonyme):

16 500 000 EUR, hvoraf AREVA T&D SA hæfter in solidum for 13 530 000 EUR

| c) | Siemens AG: |
| --- | --- |

c)

Siemens AG:

0 EUR, hvoraf Siemens Aktiengesellschaft Österreich hæfter in solidum for 0 EUR

| d) | Fuji Electrics Holdings Co., Ltd: |
| --- | --- |

d)

Fuji Electrics Holdings Co., Ltd:

1 734 000 EUR

| e) | Hitachi Ltd: |
| --- | --- |

e)

Hitachi Ltd:

2 460 000 EUR, hvoraf Hitachi Europe Ltd hæfter in solidum for 2 460 000 EUR

| f) | Toshiba Corporation: |
| --- | --- |

f)

Toshiba Corporation:

13 200 000 EUR

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/23

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 296/09

| Referencenummer til statsstøtte | X 231/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referencenr. | Adeguamento al regolamento (CE) n. 800/2008 |
| Regionens navn (NUTS) | Friuli-Venezia Giulia
  Blandede |
| Støtteydende myndighed | Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive |
| Servizio Politiche economiche e marketing territoriale |
| Via Sabbadini 31 |
| 33100 Udine UD |
| ITALIA |
| politiche.economiche@regione.fvg.it |
| http://www.regione.fvg.it |

Referencenummer til statsstøtte

X 231/09

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referencenr.

Adeguamento al regolamento (CE) n. 800/2008

Regionens navn (NUTS)

Friuli-Venezia Giulia

Blandede

Støtteydende myndighed

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive

Servizio Politiche economiche e marketing territoriale

Via Sabbadini 31

33100 Udine UD

ITALIA

politiche.economiche@regione.fvg.it

http://www.regione.fvg.it

Støtteordningens navn

Incentivi alle PMI per l'adozione di misure di politica industriale che supportino progetti di sviluppo competitivo — aiuti alla formazione

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

DPReg 354 del 22.12.2008 (Regolamento concernente criteri e modalità per la concessione alle piccole e medie imprese di incentivi per l’adozione di misure di politica industriale che supportino progetti di sviluppo competitivo ai sensi del capo I della legge regionale 4 marzo 2005, n. 4), pubblicato sul bollettino ufficiale della Regione n. 53 del 31.12.2008.

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

Ændring XT 64/05

Varighed

1.1.2009-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

Ordningens planlagte samlede årlige budget

1,00 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Tilskud

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Specifik uddannelse (artikel 38, stk. 1)

35 %

20 %

Generel uddannelse (artikel 38, stk. 2)

70 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://lexview-int.regione.fvg.it/FontiNormative/Regolamenti/D_P_REG_0354-2008.pdf

| Referencenummer til statsstøtte | X 234/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Basilicata
  Artikel 87, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | Regione Basilicata — Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport |
| Via V. Verrastro 8 |
| 85100 Potenza PZ |
| ITALIA |
| http://www.regione.basilicata.it |

Referencenummer til statsstøtte

X 234/09

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Basilicata

Artikel 87, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

Regione Basilicata — Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport

Via V. Verrastro 8

85100 Potenza PZ

ITALIA

http://www.regione.basilicata.it

Støtteordningens navn

Formazione e Competitività di Impresa

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

Deliberazione Giunta Regionale n. 2127 del 29.12.2008 — Pubblicata sul Bollettino Ufficiale della regione Basilicata n. 3 del 26.1.2009

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

26.1.2009-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

1,52 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

Pogramma Operativo F.S.E. 2007-2013 — Regione Basilicata — 3,04 milioni di EUR

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Specifik uddannelse (artikel 38, stk. 1)

25 %

20 %

Generel uddannelse (artikel 38, stk. 2)

60 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.regione.basilicata.it/dipformazione/default.cfm?fuseaction=dir&dir=2698&doc=&link=

| Referencenummer til statsstøtte | X 236/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Galicia
  Artikel 87, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | Xunta de Galicia. Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Referencenummer til statsstøtte

X 236/09

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Galicia

Artikel 87, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

Xunta de Galicia. Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Støtteordningens navn

Programa de incentivos a la contratación indefinida de mujeres como medida para lograr un trabajo igualitario

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación indefinida de mujeres como medida para lograr un mercado de trabajo igualitario cofinanciado por el fondo social europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 10 de 15 de enero de 2009)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

16.9.2008-15.9.2009

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

4,20 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

Cofinanciado por el fondo social europeo en un porcentaje del 80 %, a través del programa operativo del fondo social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Generel uddannelse (artikel 38, stk. 2)

26 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/1F86?OpenDocument

| Referencenummer til statsstøtte | X 237/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Galicia
  Artikel 87, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | Xunta de Galicia. Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Referencenummer til statsstøtte

X 237/09

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Galicia

Artikel 87, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

Xunta de Galicia. Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Støtteordningens navn

Programa de incentivos a la contratación por cuenta ajena como medida para favorecer la inserción de la juventud

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación por cuenta ajena como medida para favorecer la inserción de la juventud cofinanciado por el Fondo Social Europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 10 de 15 de enero de 2009)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

16.9.2008-15.9.2009

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

9,80 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

Cofinanciado por el Fondo Social Europeo en un porcentaje del 80 %, a través del programa operativo del fondo social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Generel uddannelse (artikel 38, stk. 2)

44,31 %

44,31 %

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/1F96?OpenDocument

| Referencenummer til statsstøtte | X 238/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Galicia
  Artikel 87, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | Xunta de Galicia Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Referencenummer til statsstøtte

X 238/09

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Galicia

Artikel 87, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

Xunta de Galicia Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Støtteordningens navn

Programa de incentivos a la contratación indefinida de parados de larga duración, cofinanciado por el fondo social europeo

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación indefinida de parados de larga duración, cofinanciado por el Fondo Social Europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 11 de 16 de enero)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

16.9.2008-15.9.2009

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

9,25 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

Cofinanciado por el Fondo Social Europeo en un porcentaje del 80 %, a traves del Programa Operativo del Fondo Social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Generel uddannelse (artikel 38, stk. 2)

34,46 %

—

Støtte i form af løntilskud til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere (artikel 40)

34,46 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/2026?OpenDocument

---

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/28

---

MEDDELELSE OM ANSØGNING OM EFTERFORSKNING EFTER FLYDENDE OG GASFORMIGE KULBRINTER PÅ OMRÅDET BENÆVNT BIANCAVILLA

REPUBLIKKEN ITALIEN — REGIONEN SICILIEN

ERHVERVSAFDELINGEN — DET REGIONALE ERHVERVS- OG MINEDEPARTEMENT

REGIONALKONTORET FOR KULBRINTER OG GEOTERMI (U.R.I.G.)

2009/C 296/10

Selskabet EniMed — Eni Mediterranea Idrocarburi S.p.A. med hovedsæde i Gela (CL) Strada Statale 117 bis — Contrada Ponte Olivo (postnummer 93012), ITALIA — C.F. 12300000150, der er enerepræsentant, med 50 %, og selskabet Edison S.p.A. med hovedsæde i Milano MI, Foro Buonaparte 31 (postnummer 20121), ITALIA med 50 %, har ved skrivelse af 12. juni 2009 til erhvervsafdelingen, som har kompetence til at meddele tilladelser inden for råstofområdet i regionen Sicilien, og som har hovedsæde i Via Ugo La Malfa 87/89, 90146 Palermo PA, ITALIA, med henvisning til Siciliens regionallov (L.R.S.) nr. 14 af 3. juli 2000 om gennemførelse af direktiv 94/22/EF i fællesskab anmodet om tilladelse til efterforskning efter flydende og gasformige kulbrinter på det område, der normalt benævnes »Biancavilla«; dette område dækker et areal på 7 400 ha (74,00 km2) beliggende i det centrale/østlige Sicilien i provinserne Enna og Catania. Det pågældende område grænser mod syd op til tilladelsen »Paternò« (Edison 100 %) og i de andre retninger til frie områder.

Berørte kommuner i Enna-provinsen: Centuripe og Regalbuto. Berørte kommuner i Catania-provinsen: Adrano, Biancavilla, Santa Maria di Licodia og Regalna.

Perimeteren for det område, ansøgningen omfatter, afgrænses ved en ubrudt linje gennem punkterne »A«, »B«, »C«, »D« og »E«, der defineres således:

| A. | Punkt ved det sydøstlige hjørne af huset beliggende i 457 m højde 420 m nordøst for Contrada Grotte Rosse. |
| --- | --- |

A.

Punkt ved det sydøstlige hjørne af huset beliggende i 457 m højde 420 m nordøst for Contrada Grotte Rosse.

| B. | Punktet ved det nordvestlige hjørne af huset beliggende i 648 m højde i Contrada Paricchia. |
| --- | --- |

B.

Punktet ved det nordvestlige hjørne af huset beliggende i 648 m højde i Contrada Paricchia.

| C. | Punktet ved det sydøstlige hjørne af huset beliggende i 615 m højde i C. Ingiulla 400 m nordveds for Chiusa di Don Ascenzio. |
| --- | --- |

C.

Punktet ved det sydøstlige hjørne af huset beliggende i 615 m højde i C. Ingiulla 400 m nordveds for Chiusa di Don Ascenzio.

| D. | Punktet ved afkørslen til Villaggio S. Francesco fra vejen mellem S. Maria Licodia og Ragalna Ovest sammenfaldende med punkt »B« i »Paternò«-tilladelsen. |
| --- | --- |

D.

Punktet ved afkørslen til Villaggio S. Francesco fra vejen mellem S. Maria Licodia og Ragalna Ovest sammenfaldende med punkt »B« i »Paternò«-tilladelsen.

| E. | Punktet ved klokketårnet af kirken S. Maria della Croce i Regalbuto sammenfaldende med punkt »A« i »Paternò«-tilladelsen. |
| --- | --- |

E.

Punktet ved klokketårnet af kirken S. Maria della Croce i Regalbuto sammenfaldende med punkt »A« i »Paternò«-tilladelsen.

Geografiske koordinater

| Punkt | Nordlig bredde | Østlig længde (M. Mario) |
| --- | --- | --- |
| A | 37°41′37′′,562 | 2°22′21′′,065 |
| B | 37°40′45′′,437 | 2°23′19′′,485 |
| C | 37°39′07′′,573 | 2°25′33′′,957 |
| D | 37°37′51′′,000 | 2°28′53′′,000 |
| E | 37°38′57′′,367 | 2°11′20′′,230 |

Punkt

Nordlig bredde

Østlig længde (M. Mario)

A

37°41′37′′,562

2°22′21′′,065

B

37°40′45′′,437

2°23′19′′,485

C

37°39′07′′,573

2°25′33′′,957

D

37°37′51′′,000

2°28′53′′,000

E

37°38′57′′,367

2°11′20′′,230

Interesserede kan fremsætte ansøgning om tilladelse inden for samme område inden for 90 dage efter offentliggørelsen af nærværende meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Ansøgninger, der indløber efter nævnte frist, tages ikke i betragtning. Dekretet om meddelelse af efterforskningstilladelse udstedes inden for seks måneder regnet fra sidste frist for, at konkurrerende foretagender kan indgive ansøgning. Med henvisning til artikel 5, stk. 1, i direktiv 94/22/EF skal det endvidere meddeles, at kriterierne for tildeling af tilladelse til prospektering, efterforskning og udvinding allerede er offentliggjort i EF-Tidende C 396 af 19. december 1998 med henvisning til bestemmelserne i Italiens præsidents lovdekret nr. 625 af 25. november 1996 (offentliggjort i Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana (den italienske statstidende) nr. 293 af 14. december 1996) om gennemførelse af nævnte direktiv i italiensk lovgivning og nærmere beskrevet i førnævnte regionallov nr. 14 af 3. juli 2000 (offentliggjort i Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana (regionen Siciliens officielle tidende) nr. 32 af 7. juli 2000).

Betingelser og krav vedrørende aktiviteternes udøvelse og ophør er fastsat i førnævnte sicilianske regionallov nr. 14 af 3. juli 2000 og i det standardudbudsmateriale, der er udstedt ved erhvervsafdelingens dekret nr. 91 af 30. oktober 2003 og nr. 88 af 20. oktober 2004, offentliggjort i Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana henholdsvis nr. 49, del I, af 14. november 2003 og nr. 46, del I, af 5. november 2004.

Ansøgningsdokumenterne er deponeret på regionalkontoret for kulbrinter og geotermi under det regionale erhvervs- og minedepartement, Via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA, hvor de ligger til gennemsyn for interesserede.

Palermo, den 23. oktober 2009

Chefingeniør

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/30

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5659 — Daimler AG/IPIC/Brawn GP)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2009/C 296/11

| 1. | Den 26. november 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Daimler AG (»Daimler« — Tyskland) og Aarbar Investments PJSC (»Aarbar« — De Forenede Arabiske Emirater), som er et enekontrolleret datterselskab af International Petroleum Investment (»IPIC« — De Forenede Arabiske Emirater), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Brawn GP (»Brawn« — Det Forenede Kongerige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 26. november 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Daimler AG (»Daimler« — Tyskland) og Aarbar Investments PJSC (»Aarbar« — De Forenede Arabiske Emirater), som er et enekontrolleret datterselskab af International Petroleum Investment (»IPIC« — De Forenede Arabiske Emirater), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Brawn GP (»Brawn« — Det Forenede Kongerige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Daimler: bilfabrikant (personbiler og erhvervskøretøjer) og finansielle tjenesteydelser, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Daimler: bilfabrikant (personbiler og erhvervskøretøjer) og finansielle tjenesteydelser,

| — | IPIC: investeringsselskab med hovedinteresse i olieraffinering og dermed forbundne distributions- og servicenet i tidligere og senere omsætningsled, |
| --- | --- |

—

IPIC: investeringsselskab med hovedinteresse i olieraffinering og dermed forbundne distributions- og servicenet i tidligere og senere omsætningsled,

| — | Brawn: Formel 1-team. |
| --- | --- |

—

Brawn: Formel 1-team.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5659 — Daimler AG/IPIC/Brawn GP sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5659 — Daimler AG/IPIC/Brawn GP sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

Berigtigelser

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/31

---

Berigtigelse til godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 275 af 14. november 2009
  )

2009/C 296/12

I indholdsfortegnelsen på omslagets første side og i titlen på side 3:

I stedet for:

Læses:

---

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/31

---

Berigtigelse til godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 275 af 14. november 2009
  )

2009/C 296/13

I indholdsfortegnelsen på omslagets første side og i titlen på side 7:

I stedet for:

Læses:

---

| 5.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 296/31

---

Berigtigelse til meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 293 af 2. december 2009
  )

2009/C 296/14

Side 2, standardreference EN 55022:2006, fjerde kolonne:

I stedet for:

»1.10.2009«

læses:

»1.10.2011«.

---