# Euroopa Liidu L 213/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.213.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 213 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide18. august 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.213.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 213

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide18. august 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 749/2009, 17. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 750/2009, 17. august 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 751/2009, 17. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 745/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. augustist 2009 | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 752/2009, 17. august 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Batata doce de Aljezur (KGT)) | 8 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/108/EÜ, 17. august 2009, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (
  1
  ) | 10 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 749/2009, 17. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 750/2009, 17. august 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 751/2009, 17. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 745/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. augustist 2009

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 752/2009, 17. august 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Batata doce de Aljezur (KGT))

8

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2009/108/EÜ, 17. august 2009, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (
  1
  )

1

10

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/616/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. august 2009, naftaõli CAS 92062-35-6 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6303 all)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2009/617/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. august 2009, parafiinõli CAS 64742-54-7 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6305 all)

   (
  1
  ) | 28 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/616/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. august 2009, naftaõli CAS 92062-35-6 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6303 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6303 all)

1

26

2009/617/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. august 2009, parafiinõli CAS 64742-54-7 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6305 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6305 all)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 18.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 213/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 749/2009,

17. august 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 21,6 |
| ZZ | 25,6 |
| 0707 00 05 | MK | 29,2 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 65,5 |
| 0709 90 70 | TR | 104,4 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 50 10 | AR | 75,2 |
| UY | 84,5 |
| ZA | 58,0 |
| ZZ | 72,6 |
| 0806 10 10 | EG | 152,2 |
| IL | 133,8 |
| MA | 141,6 |
| TR | 138,1 |
| US | 170,2 |
| ZA | 147,9 |
| ZZ | 147,3 |
| 0808 10 80 | AR | 112,7 |
| BR | 63,2 |
| CL | 83,6 |
| NZ | 83,8 |
| US | 87,1 |
| ZA | 77,1 |
| ZZ | 84,6 |
| 0808 20 50 | AR | 104,5 |
| CN | 60,2 |
| TR | 135,4 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 98,2 |
| 0809 30 | TR | 129,0 |
| ZZ | 129,0 |
| 0809 40 05 | IL | 107,7 |
| ZZ | 107,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

29,6

XS

21,6

ZZ

25,6

0707 00 05

MK

29,2

TR

101,7

ZZ

65,5

0709 90 70

TR

104,4

ZZ

104,4

0805 50 10

AR

75,2

UY

84,5

ZA

58,0

ZZ

72,6

0806 10 10

EG

152,2

IL

133,8

MA

141,6

TR

138,1

US

170,2

ZA

147,9

ZZ

147,3

0808 10 80

AR

112,7

BR

63,2

CL

83,6

NZ

83,8

US

87,1

ZA

77,1

ZZ

84,6

0808 20 50

AR

104,5

CN

60,2

TR

135,4

ZA

92,6

ZZ

98,2

0809 30

TR

129,0

ZZ

129,0

0809 40 05

IL

107,7

ZZ

107,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 213/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 213/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 750/2009,

17. august 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 746/2009. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 746/2009. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2008/2009. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 56.

3

(4)  ELT L 212, 15.8.2009, lk 8.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 18. augustist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 37,14 | 0,14 |
| 1701 11 90 (1) | 37,14 | 3,76 |
| 1701 12 10 (1) | 37,14 | 0,01 |
| 1701 12 90 (1) | 37,14 | 3,47 |
| 1701 91 00 (2) | 38,65 | 5,91 |
| 1701 99 10 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1701 99 90 (2) | 38,65 | 2,74 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

37,14

0,14

1701 11 90 (1)

37,14

3,76

1701 12 10 (1)

37,14

0,01

1701 12 90 (1)

37,14

3,47

1701 91 00 (2)

38,65

5,91

1701 99 10 (2)

38,65

2,74

1701 99 90 (2)

38,65

2,74

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 18.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 213/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 213/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 751/2009,

17. august 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 745/2009, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. augustist 2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 16. augustist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 745/2009. (3) |
| --- | --- |

(1)

Alates 16. augustist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 745/2009. (3)

| (2) | Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 745/2009 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 745/2009 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 745/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 745/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 745/2009 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrus kohaldatakse alates 18. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

(3)  ELT L 212, 15.8.2009, lk 5.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 18. augustist 2009

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 12,83 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 78,15 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 32,13 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 32,13 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 83,14 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

12,83

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

78,15

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

32,13

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

32,13

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

83,14

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

14.8.2009

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 164,94 | 92,62 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 156,53 | 146,53 | 126,53 | 61,21 |
| Lahe lisatasu | — | 17,50 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 6,28 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

164,94

92,62

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

156,53

146,53

126,53

61,21

Lahe lisatasu

—

17,50

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

6,28

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 18,19 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 17,66 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

18,19 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

17,66 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 18.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 213/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 213/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 752/2009,

17. august 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Batata doce de Aljezur” (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006, põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 teisele lõigule ja kohaldades nimetatud määruse artikli 17 lõiget 2, on Portugali taotlus registreerida nimetus „Batata doce de Aljezur” avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 teisele lõigule ja kohaldades nimetatud määruse artikli 17 lõiget 2, on Portugali taotlus registreerida nimetus „Batata doce de Aljezur” avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
   (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Registreeritakse käesoleva määruse lisas esitatud nimetus.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 324, 19.12.2008, lk 31.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

PORTUGAL

Batata doce de Aljezur (KGT)

---

DIREKTIIVID

| 18.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 213/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 213/10

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/108/EÜ,

17. august 2009,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 17,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiiv 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (2) on üks direktiivis 2002/24/EÜ sätestatud kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse menetlust käsitlevatest üksikdirektiividest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiiv 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (2) on üks direktiivis 2002/24/EÜ sätestatud kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse menetlust käsitlevatest üksikdirektiividest.

| (2) | Selleks et võtta arvesse hübriidsõidukite eripärasid, tuleks kohandada kahe- ja kolmerattaliste sõidukite gaasiliste saasteainete mõõtmisel kasutatavat tüübikinnituskatsete menetlust. Sel eesmärgil on asjakohane võtta vastu samasugune menetlus, nagu kasutatakse UNECE eeskirjas nr 83 saasteainete heitkoguste kohta vastavalt mootori kütusele esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et võtta arvesse hübriidsõidukite eripärasid, tuleks kohandada kahe- ja kolmerattaliste sõidukite gaasiliste saasteainete mõõtmisel kasutatavat tüübikinnituskatsete menetlust. Sel eesmärgil on asjakohane võtta vastu samasugune menetlus, nagu kasutatakse UNECE eeskirjas nr 83 saasteainete heitkoguste kohta vastavalt mootori kütusele esitatud nõuetele.

| (3) | Selleks et tagada hübriidsõidukite vastavus direktiivis 97/24/EÜ kehtestatud müra piirväärtustele igal töörežiimil, tuleb kohandada ka direktiivis 97/24/EÜ sätestatud müra mõõtmiseks kasutatavat tüübikinnituskatsete menetlust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada hübriidsõidukite vastavus direktiivis 97/24/EÜ kehtestatud müra piirväärtustele igal töörežiimil, tuleb kohandada ka direktiivis 97/24/EÜ sätestatud müra mõõtmiseks kasutatavat tüübikinnituskatsete menetlust.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 97/24/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 97/24/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas direktiivis ette nähtud meetmed on kooskõlas tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis ette nähtud meetmed on kooskõlas tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 97/24/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale; |
| --- | --- |

1)

direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale;

| 2) | direktiivi 97/24/EÜ 9. peatüki III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale; |
| --- | --- |

2)

direktiivi 97/24/EÜ 9. peatüki III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale;

| 3) | direktiivi 97/24/EÜ 9. peatüki IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale. |
| --- | --- |

3)

direktiivi 97/24/EÜ 9. peatüki IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 2

1.   Alates 1. maist 2010 ei tohi liikmesriigid õhu- ja mürasaaste vähendamise meetmetega seotud põhjustel keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest direktiivile 97/24/EÜ (käesoleva direktiiviga muudetud redaktsioonis) vastavatele kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele ega keelata selliste kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutusele võtmist.

2.   Alates 1. maist 2010 keelduvad liikmesriigid õhu- ja mürasaaste vähendamise meetmetega seotud põhjustel EÜ tüübikinnituse andmisest mis tahes uut tüüpi kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele, mis ei vasta direktiivile 97/24/EÜ käesoleva direktiiviga muudetud redaktsioonis.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. aprillil 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. august 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1.

2

---

I LISA

DIREKTIIVI 97/24/EÜ 5. PEATÜKI II LISA MUUDATUSED

Direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse punkt 1.10:






  „1.10. | „hübriidelektrisõiduk” – mootorratas või kolme- või neljarattaline mootorsõiduk, mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat mõlemast järgmisest sõidukisse sisseehitatud salvestatud energia allikast:






  a) | tarbitav kütus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lisatakse punkt 1.10:

„1.10.

„hübriidelektrisõiduk” – mootorratas või kolme- või neljarattaline mootorsõiduk, mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat mõlemast järgmisest sõidukisse sisseehitatud salvestatud energia allikast:

a)

tarbitav kütus;

| b) | elektrienergia salvesti.” |
| --- | --- |

b)

elektrienergia salvesti.”

| 2. | Lisatakse punkt 2.2.1.3:






  „2.2.1.3. | Hübriidelektrisõidukite puhul kohaldatakse 3. liidet.” |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse punkt 2.2.1.3:

„2.2.1.3.

Hübriidelektrisõidukite puhul kohaldatakse 3. liidet.”

| 3. | Lisatakse 3. liide:„
  3. liide

  Heitmete katsemenetlused hübriidsete elektriliste mootorrataste ning kolme- ja neljarattaliste mootorsõidukite puhul

  1.   KOHALDAMISALA
  Käesolevas lisas sätestatakse hübriidelektrisõidukite tüübi kinnitamise erinõuded.
  2.   HÜBRIIDELEKTRISÕIDUKITE KATEGOORIAD









  Sõiduki laadimine | Sõidukivälise laadimisega (1) | Sõidukivälise laadimiseta (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Töörežiimi lüliti | puudub | olemas | puudub | olemas |

3.

Lisatakse 3. liide:

3. liide

Heitmete katsemenetlused hübriidsete elektriliste mootorrataste ning kolme- ja neljarattaliste mootorsõidukite puhul

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas sätestatakse hübriidelektrisõidukite tüübi kinnitamise erinõuded.

2.   HÜBRIIDELEKTRISÕIDUKITE KATEGOORIAD

Sõiduki laadimine

Sõidukivälise laadimisega (1)

Sõidukivälise laadimiseta (2)

Töörežiimi lüliti

puudub

olemas

puudub

olemas

3.   I TÜÜBI KATSEMEETODID

I tüübi katse puhul katsetatakse hübriidelektrimootorrattaid ja kolmerattalisi hübriidelektrisõidukeid II lisa punktis 2.2.1.1.5 ette nähtud kohaldatava katsemenetluse alusel (1. liide või 1.a liide). Kummagi katsetingimuse korral peab heitmekatse tulemus vastama II lisa punktis 2.2.1.1.5 täpsustatud piirväärtustele.

3.1.   Välise laadimisega ja ilma töörežiimi lülitita

3.1.1.   Tehakse kaks järgmiste tingimustega katset.

| | Tingimus A: katsetatakse täielikult laetud elektrisalvestiga. |
| --- | --- |

Tingimus A: katsetatakse täielikult laetud elektrisalvestiga.

| | Tingimus B: katsetatakse minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvestiga. |
| --- | --- |

Tingimus B: katsetatakse minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvestiga.

Elektrisalvesti laetuse profiil I tüübi katse eri etappidel on esitatud 3. alaliites.

3.1.2.   Tingimus A

3.1.2.1.   Toiming algab elektrisalvesti tühjendamisega sõidu ajal:

| a) | ühtlasel kiirusel 50 km/h kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni või |
| --- | --- |

a)

ühtlasel kiirusel 50 km/h kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni või

| b) | kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või

| c) | tootja soovituse järgi. |
| --- | --- |

c)

tootja soovituse järgi.

Kütust tarbiv mootor seisatakse 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

3.1.2.2.   Sõiduki ettevalmistamine

3.1.2.2.1.   Enne katset hoitakse sõidukit ruumis, mille temperatuur on suhteliselt ühtlane, püsides vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Ettevalmistus kestab vähemalt kuus tundi ja jätkub, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui see on olemas) temperatuur ühtlustub ruumitemperatuuriga ± 2 K piires ja elektrisalvesti on punktis 3.1.2.2.2 ette nähtud laadimise tulemusel täielikult laetud.

3.1.2.2.2.   Mootori jahtumise ajal laetakse elektrisalvestit, kasutades tavalist 2. alaliite punktis 4.1.2 osutatud üleöölaadimist.

3.1.2.3.   Katsemenetlus

3.1.2.3.1.   Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ettenähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamisega.

3.1.2.3.2.   Kasutada võib punktis 3.1.2.3.2.1 või punktis 3.1.2.3.2.2 kirjeldatud katsemenetlust.

3.1.2.3.2.1.   Valimi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb vastavalt kohaldatavas katsemenetluses sätestatule (1. liide või 1.a liide) (valimivõtu lõpp).

3.1.2.3.2.2.   Valimi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui elektrisalvesti on allpool kirjeldatud kriteeriumide kohaselt minimaalselt laetud (valimivõtu lõpp).

Et määrata kindlaks, millal elektrisalvesti on minimaalselt laetud, kasutatakse elektrienergia bilanssi Q [Ah], mida mõõdetakse käesoleva liite 1. alaliites kirjeldatud viisil.

Elektrisalvesti loetakse katsetsüklis N minimaalselt laetuks, kui elektrienergia bilanss katsetsüklis N + 1 ei ületa 3 % tühjendatud energiahulgast, mida väljendatakse protsendimäärana elektrisalvesti nimivõimsusest (Ah) selle maksimaalse laetuse juures.

Tootja taotlusel võib teostada täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.1.2.3.5 ja 3.1.2.3.6 osutatud arvutustesse, tingimusel et iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat elektrisalvesti tühjenemist.

Iga tsükli vahel on lubatud kuni kümne minutiline periood kütuseaurude eraldumiseks.

3.1.2.3.3.   Sõidukit käitatakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.1.2.3.4.   Heitgaase analüüsitakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.1.2.3.5.   Kombineeritud katsetsükli tulemused tingimuse A korral registreeritakse m1 väärtusena. Kui katse toimub punkti 3.1.2.3.2.1 kohaselt, on m1 lihtsalt ühe tsükli tulemus grammides. Kui katse toimub punkti 3.1.2.3.2.2 kohaselt, on m1 N tsükli tulemuste summa grammides.

Formula

3.1.2.3.6.   Iga saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) tingimuse A korral (M1) arvutatakse järgmise valemi alusel:

M1 = m1/Dtest1,

kus Dtest1 on tegelikult läbitud vahemaad tingimuse A alusel tehtud katses.

3.1.3.   Tingimus B

3.1.3.1.   Sõiduki ettevalmistamine

3.1.3.1.1.   Sõiduki elektrisalvesti tühjendatakse vastavalt punktile 3.1.2.1.

3.1.3.1.2.   Enne katset hoitakse sõidukit ruumis, mille temperatuur on suhteliselt ühtlane, püsides vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Ettevalmistus kestab vähemalt kuus tundi ja jätkub, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui see on olemas) temperatuur ühtlustub ruumitemperatuuriga ± 2 K piires.

3.1.3.2.   Katsemenetlus

3.1.3.2.1.   Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ettenähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamisega.

3.1.3.2.2.   Valimi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb vastavalt kohaldatavas katsemenetluses sätestatule (1. liide või 1.a liide) (valimivõtu lõpp).

3.1.3.2.3.   Sõidukit käitatakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.1.3.2.4.   Heitgaase analüüsitakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.1.3.2.5.   Kombineeritud katsetsükli tulemused tingimuse B korral registreeritakse m2 väärtusena.

3.1.3.2.6.   Iga saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) tingimuse B korral (M2) arvutatakse järgmise valemi alusel:

M2 = m2/Dtest2,

kus Dtest2 on tegelikult läbitud vahemaad tingimuse B alusel tehtud katses.

3.1.4.   Katse tulemused

3.1.4.1.   Kui katse toimub punkti 3.1.2.3.2.1 kohaselt, arvutatakse kaalutud väärtused järgmiselt:

M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav)

kus

| M | = | saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta), |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul, |
| M2 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul, |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele, |
| Dav | = | sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:






  — | 4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3), |

M

=

saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta),

M1

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul,

M2

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul,

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele,

Dav

=

sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:

—

4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3),

| — | 6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h), |
| --- | --- |

—

6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h),

| — | 10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h). |
| --- | --- |

—

10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h).

3.1.4.2.   Kui katse toimub punkti 3.1.2.3.2.2 kohaselt, arvutatakse kaalutud väärtused järgmiselt:

M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav),

kus

| M | = | saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta), |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul, |
| M2 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul, |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele, |
| Dav | = | sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:






  — | 4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3), |

M

=

saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta),

M1

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul,

M2

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul,

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele,

Dav

=

sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:

—

4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3),

| — | 6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h), |
| --- | --- |

—

6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h),

| — | 10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h). |
| --- | --- |

—

10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h).

3.2.   Välise laadimisega ja töörežiimi lülitiga

3.2.1.   Järgmistel tingimustel tehakse kaks katset.

3.2.1.1.   Tingimus A: katsetatakse täielikult laetud elektrisalvestiga.

3.2.1.2.   Tingimus B: katsetatakse minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvestiga.

3.2.1.3.   Töörežiimi lüliti asend vastab järgmisele tabelile:

| Kasutatavad töörežiimid | — | Ainult elektriline |
| --- | --- | --- |

Kasutatavad töörežiimid

—

Ainult elektriline

| — | Hübriid (3) |
| --- | --- |

—

Hübriid (3)

| — | Ainult kütusega töötav |
| --- | --- |

—

Ainult kütusega töötav

| — | Hübriid (3) |
| --- | --- |

—

Hübriid (3)

| — | Ainult elektriline |
| --- | --- |

—

Ainult elektriline

| — | Ainult kütusega töötav |
| --- | --- |

—

Ainult kütusega töötav

| — | Hübriid (3) |
| --- | --- |

—

Hübriid (3)

| — | Hübriidrežiim n
  ... |
| --- | --- |

—

Hübriidrežiim n

...

| — | Hübriidrežiim m |
| --- | --- |

—

Hübriidrežiim m

Töörežiimi lüliti asend tingimuse A korral (maksimaalselt laetud)

Hübriid (3)

Hübriid (3)

Hübriid (3)

Enim elektrit tarbiv hübriidrežiim (4)

Töörežiimi lüliti asend tingimuse B korral (minimaalselt laetud)

Hübriid (3)

Kütusega töötav

Kütusega töötav

Enim kütust tarbiv hübriidrežiim (5)

3.2.2.   Tingimus A

3.2.2.1.   Kui sõiduki ühe laadimisega ainult elektriga läbitav vahemaa on suurem kui üks terve tsükkel, võib tootja soovil ja kokkuleppel tehnilise teenistusega I tüübi katse teha täielikult elektrilisel režiimil. Sel juhul on väärtus m1 punktis 3.2.2.4.5 võrdne nulliga.

3.2.2.2.   Toiming algab sõiduki elektrisalvesti tühjendamisega.

3.2.2.2.1.   Kui sõidukil on täielikult elektriline töörežiim, sõidetakse elektrisalvesti tühjendamiseks sõidukiga (katserajal, šassiidünamomeetril jne) täielikult elektrilisel töörežiimil ühtlasel kiirusel, mis vastab 70 % (± 5 %) sõiduki maksimaalsest tootja määratud kiirusest. Tühjendamine lõpetatakse järgmistel juhtudel:

| a) | kui sõiduk ei ole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest; |
| --- | --- |

a)

kui sõiduk ei ole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest;

| b) | kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada; |
| --- | --- |

b)

kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada;

| c) | pärast 100 km läbimist. |
| --- | --- |

c)

pärast 100 km läbimist.

3.2.2.2.2.   Kui sõidukil puudub täielikult elektriline töörežiim, sõidetakse elektrisalvesti tühjendamiseks sõidukiga

| a) | ühtlasel kiirusel 50 km/h või sõiduki maksimaalsel kiirusel täielikult elektrilisel töörežiimil kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni või |
| --- | --- |

a)

ühtlasel kiirusel 50 km/h või sõiduki maksimaalsel kiirusel täielikult elektrilisel töörežiimil kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni või

| b) | kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või

| c) | tootja soovituse järgi. |
| --- | --- |

c)

tootja soovituse järgi.

Kütust tarbiv mootor seisatakse 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

3.2.2.3.   Sõiduki ettevalmistamine

3.2.2.3.1.   Enne katset hoitakse sõidukit ruumis, mille temperatuur on suhteliselt ühtlane, püsides vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Ettevalmistus kestab vähemalt kuus tundi ja jätkub, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui see on olemas) temperatuur ühtlustub ruumitemperatuuriga ± 2 K piires ja elektrisalvesti on punktis 3.2.2.3.2 ette nähtud laadimise tulemusel täielikult laetud.

3.2.2.3.2.   Mootori jahtumise ajal laetakse elektrisalvestit, kasutades tavalist 2. alaliite punktis 4.1.2 osutatud üleöölaadimist.

3.2.2.4.   Katsemenetlus

3.2.2.4.1.   Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ettenähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamisega.

3.2.2.4.2.   Kasutada võib punktis 3.2.2.4.2.1 või punktis 3.2.2.4.2.2 kirjeldatud katsemenetlust

3.2.2.4.2.1.   Valimi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb vastavalt kohaldatavas katsemenetluses sätestatule (1. liide või 1.a liide) (valimivõtu lõpp).

3.2.2.4.2.2.   Valimi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ning jätkub mitme korduva katsetsükli jooksul. See lõpeb viimase tühikäiguperioodi lõpus, kui elektrisalvesti on allpool kirjeldatud kriteeriumide kohaselt minimaalselt laetud (valimivõtu lõpp).

Et määrata kindlaks, millal elektrisalvesti on minimaalselt laetud, kasutatakse elektrienergia bilanssi Q [Ah], mida mõõdetakse käesoleva liite 1. alaliites kirjeldatud viisil.

Elektrisalvesti loetakse katsetsüklis N minimaalselt laetuks, kui elektrienergia bilanss katsetsüklis N + 1 ei ületa 3 % tühjendatud energiahulgast, mida väljendatakse protsendimäärana elektrisalvesti nimivõimsusest (Ah) selle maksimaalse laetuse juures.

Tootja taotlusel võib teostada täiendavaid katsetsükleid ning lisada nende tulemused punktides 3.2.2.4.5 ja 3.2.2.4.6 osutatud arvutustesse, tingimusel et iga täiendava katsetsükli puhul näitab energiabilanss eelmisest katsetsüklist väiksemat elektrisalvesti tühjenemist.

Iga tsükli vahel on lubatud kuni kümne minutiline periood kütuseaurude eraldumiseks.

3.2.2.4.3.   Sõidukit käitatakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.2.2.4.4.   Heitgaase analüüsitakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.2.2.4.5.   Kombineeritud katsetsükli tulemused tingimuse A korral registreeritakse m1 väärtusena. Kui katse toimub punkti 3.2.2.4.2.1 kohaselt, on m1 lihtsalt ühe tsükli tulemus grammides. Kui katse toimub punkti 3.2.2.4.2.2 kohaselt, on m1 N tsükli tulemuste summa grammides.

Formula

3.2.2.4.6.   Iga saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) tingimuse A korral (M1) arvutatakse järgmise valemi alusel:

M1 = m1/Dtest1,

kus Dtest1 on tegelikult läbitud vahemaad tingimuse A alusel tehtud katses.

3.2.3.   Tingimus B

3.2.3.1.   Kui sõiduk võib töötada eri hübriidrežiimidel (näiteks sportlik, ökonoomne, linna-, linnaväline režiim jne), asetatakse lüliti sellisesse asendisse, et sõiduk töötaks enim kütust tarbival hübriidrežiimil (vt eespool punkt 3.2.1.3, märkus 3).

3.2.3.2.   Sõiduki ettevalmistamine

3.2.3.2.1.   Sõiduki elektrisalvesti tühjendatakse vastavalt punktile 3.2.2.2.

3.2.3.2.2.   Enne katset hoitakse sõidukit ruumis, mille temperatuur on suhteliselt ühtlane, püsides vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Ettevalmistus kestab vähemalt kuus tundi ja jätkub, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui see on olemas) temperatuur ühtlustub ruumitemperatuuriga ± 2 K piires.

3.2.3.3.   Katsemenetlus

3.2.3.3.1.   Sõiduk käivitatakse juhile tavakasutuseks ettenähtud vahenditega. Esimene tsükkel algab sõiduki käivitamise alustamisega.

3.2.3.3.2.   Valimi võtmine algab enne sõiduki käivitamise alustamist või selle ajal ja lõpeb vastavalt kohaldatavas katsemenetluses sätestatule (1. liide või 1.a liide) (valimivõtu lõpp).

3.2.3.3.3.   Sõidukit käitatakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.2.3.3.4.   Heitgaase analüüsitakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.2.3.3.5.   Kombineeritud katsetsükli tulemused tingimuse B korral registreeritakse m2 väärtusena.

3.2.3.3.6.   Iga saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) tingimuse B korral (M2) arvutatakse järgmise valemi alusel:

M2 = m2/Dtest2,

kus Dtest2 on tegelikult läbitud vahemaad tingimuse B alusel tehtud katses.

3.2.4.   Katse tulemused

3.2.4.1.   Kui katse toimub punkti 3.2.2.4.2.1 kohaselt, arvutatakse kaalutud väärtused järgmiselt:

M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav),

kus

| M | = | saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta), |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul, |
| M2 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul, |
| De | = | sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele, |
| Dav | = | sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:






  — | 4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3) |

M

=

saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta),

M1

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul,

M2

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul,

De

=

sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele,

Dav

=

sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:

—

4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3)

| — | 6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h), |
| --- | --- |

—

6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h),

| — | 10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h). |
| --- | --- |

—

10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h).

3.2.4.2.   Kui katse toimub punkti 3.2.2.4.2.2 kohaselt, arvutatakse kaalutud väärtused järgmiselt:

M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav),

kus

| M | = | saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta), |
| --- | --- | --- |
| M1 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul, mis arvutati punktis 3.1.2.3.6, |
| M2 | = | saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul, mis arvutati punktis 3.2.3.3.6, |
| Dovc | = | väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele, |
| Dav | = | sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:






  — | 4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3), |

M

=

saasteaine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta),

M1

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) täielikult laetud elektrisalvesti puhul, mis arvutati punktis 3.1.2.3.6,

M2

=

saasteaine keskmine sisaldus heitgaasis (grammides kilomeetri kohta) minimaalselt laetud (maksimaalselt tühjendatud) elektrisalvesti puhul, mis arvutati punktis 3.2.3.3.6,

Dovc

=

väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa vastavalt 2. alaliites kirjeldatud menetlusele,

Dav

=

sõiduki elektrisalvesti kahe laadimise vahel eeldatavalt läbitav keskmine vahemaa tingimuse B korral:

—

4 km 1. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht < 150 cm3),

| — | 6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h), |
| --- | --- |

—

6 km 2. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus < 130 km/h),

| — | 10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h). |
| --- | --- |

—

10 km 3. kategooria mootorrataste puhul (mootori töömaht ≥ 150 cm3, maksimumkiirus > 130 km/h).

3.3.   Välise laadimisvõimaluseta ja ilma töörežiimi lülitita

3.3.1.   Välise laadimisvõimaluseta ja ilma töörežiimi lülitita sõidukeid katsetatakse hübriidrežiimil vastavalt 5. peatüki I lisale.

3.3.2.   Kõnealuseid sõidukeid käitatakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

3.4.   Välise laadimisvõimaluseta ja töörežiimi lülitiga

3.4.1.   Välise laadimisvõimaluseta ja töörežiimi lülitiga sõidukeid katsetatakse hübriidrežiimil vastavalt 5. peatüki I lisale. Kui sõidukil on mitu hübriidrežiimi, tehakse katse režiimil, mis käivitub automaatselt süüte sisselülitamisel (normaalrežiim). Tootja esitatud teabe põhjal veendub tehniline teenistus, et iga hübriidrežiimi puhul järgitakse piirväärtusi.

3.4.2.   Sõidukit käitatakse vastavalt kohaldatavale katsemenetlusele (1. liide või 1.a liide).

4.   II TÜÜBI KATSEMEETODID

4.1.   Sõidukeid katsetatakse vastavalt 2. liites kirjeldatud katsemenetlusele.

1. alaliide

Välise laadimisega ja välise laadimisvõimaluseta hübriidelektrisõidukite aku elektrienergia bilansi mõõtmise meetod

1.   Eesmärk

1.1.   Käesoleva alaliite eesmärk on kirjeldada välise laadimisega ja välise laadimisvõimaluseta hübriidelektrisõidukite elektrienergia bilansi mõõtmise meetodit ja selleks vajalikke seadmeid.

2.   Mõõtevahendid ja -seadmed

2.1.   Punktides 3.1–3.4 kirjeldatud katsete ajal mõõdetakse aku voolu külgeühendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. Vooluanduri (st andmehõiveseadmeta voolusensori) minimaalne mõõtetäpsus peab olema vähemalt 0,5 % mõõdetavast väärtusest või 0,1 % mõõteskaala maksimumväärtusest.

Algseadmete valmistaja diagnostikaseadmeid selles katses ei kasutata.

2.1.1.   Vooluandur paigaldatakse otse akuga ühendatud juhtme külge. Aku voolu hõlpsaks mõõtmiseks välise mõõteseadmega varustavad tootjad sõiduki võimaluse korral asjakohaste, ohutute ja juurdepääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teostatav, on tootja kohustatud abistama tehnilist teenistust, nähes ette võimalused vooluanduri ühendamiseks akuga ühendatud juhtmete külge ülalkirjeldatud viisil.

2.1.2.   Vooluanduri väljundsignaali diskreeditakse väikseima diskreetsignaaliga 5 Hz. Mõõdetud vool integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertundides (Ah).

2.1.3.   Temperatuuri anduri asukohas mõõdetakse ning diskreeditakse sama diskreetsignaaliga kui voolugi, et seda väärtust saaks kasutada vooluanduri võimaliku triivi kompenseerimiseks ja vajaduse korral ka vooluanduri väljundsignaali muundamiseks kasutatava pingeanduri triivi kompenseerimiseks.

2.2.   Tehnilisele teenistusele esitatakse mõõteseadmete loend (tootja, mudeli nr, seerianumber), mida tootja kasutas aku minimaalse laetuse määramiseks punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud katsemenetluses, ning vajaduse korral mõõteseadmete viimase kalibreerimise kuupäevad.

3.   Mõõtmine

3.1.   Aku voolu mõõtmine algab samaaegselt katse algusega ja lõpeb kohe, kui sõiduk on läbinud täieliku sõidutsükli.

2. alaliide

Hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ning välise laadimisega hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmise meetod

1.   ÜHE LAADIMISEGA LÄBITAVA VAHEMAA MÕÕTMINE

Selles alaliites kirjeldatud katsemeetod võimaldab mõõta välise laadimisega hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõidukite ühe laadimisega läbitavat vahemaad kilomeetrites.

2.   PARAMEETRID, ÜHIKUD JA MÕÕTETÄPSUS

Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus on järgmised:

| Parameeter | Ühik | Mõõtetäpsus | Väikseim mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- |
| Aeg | s | +/– 0,1 s | 0,1 s |
| Läbitud vahemaa | m | +/– 0,1 % | 1 m |
| Temperatuur | °C | +/– 1 °C | 1 °C |
| Kiirus | km/h | +/– 1 % | 0,2 km/h |
| Mass | kg | +/– 0,5 % | 1 kg |
| Energiabilanss | Ah | +/– 0,5 % | 0,3 % |

Parameeter

Ühik

Mõõtetäpsus

Väikseim mõõtühik

Aeg

s

+/– 0,1 s

0,1 s

Läbitud vahemaa

m

+/– 0,1 %

1 m

Temperatuur

°C

+/– 1 °C

1 °C

Kiirus

km/h

+/– 1 %

0,2 km/h

Mass

kg

+/– 0,5 %

1 kg

Energiabilanss

Ah

+/– 0,5 %

0,3 %

3.   KATSETINGIMUSED

3.1.   Sõiduki seisund

| 3.1.1. | Sõiduki kõigi rehvide rõhk peab vastama väärtustele, mis sõiduki tootja on ümbritseva keskkonna temperatuuril rehvidele ette näinud. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sõiduki kõigi rehvide rõhk peab vastama väärtustele, mis sõiduki tootja on ümbritseva keskkonna temperatuuril rehvidele ette näinud.

| 3.1.2. | Mehaaniliste liikuvosade jaoks ettenähtud õlide viskoossus peab vastama sõiduki tootja tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

3.1.2.

Mehaaniliste liikuvosade jaoks ettenähtud õlide viskoossus peab vastama sõiduki tootja tehnilistele tingimustele.

| 3.1.3. | Valgustusseadmed, valgussignaalseadmed ja abiseadmed peavad olema välja lülitatud, v.a seadmed, mis on vajalikud sõiduki katsetamiseks ja selle tavapäraseks kasutamiseks päevasel ajal. |
| --- | --- |

3.1.3.

Valgustusseadmed, valgussignaalseadmed ja abiseadmed peavad olema välja lülitatud, v.a seadmed, mis on vajalikud sõiduki katsetamiseks ja selle tavapäraseks kasutamiseks päevasel ajal.

| 3.1.4. | Kõik energiasalvestussüsteemid, mida ei kasutata veojõu rakendamiseks, peavad olema laetud tootja määratud maksimaalse tasemeni. |
| --- | --- |

3.1.4.

Kõik energiasalvestussüsteemid, mida ei kasutata veojõu rakendamiseks, peavad olema laetud tootja määratud maksimaalse tasemeni.

| 3.1.5. | Kui akusid kasutatakse ümbritseva keskkonna temperatuurist kõrgemal temperatuuril, peab operaator järgima sõiduki tootja soovitatud menetlust akude temperatuuri hoidmiseks normaalsel töötemperatuuril.
  Tootja esindaja peab olema võimeline kinnitama, et aku temperatuuri kontrollisüsteem ei ole blokeeritud ega piiratud. |
| --- | --- |

3.1.5.

Kui akusid kasutatakse ümbritseva keskkonna temperatuurist kõrgemal temperatuuril, peab operaator järgima sõiduki tootja soovitatud menetlust akude temperatuuri hoidmiseks normaalsel töötemperatuuril.

Tootja esindaja peab olema võimeline kinnitama, et aku temperatuuri kontrollisüsteem ei ole blokeeritud ega piiratud.

| 3.1.6. | Enne sõiduki katsetamist peab see olema läbinud katsesõidukisse paigaldatud akudega seitsme päeva jooksul vähemalt 300 km. |
| --- | --- |

3.1.6.

Enne sõiduki katsetamist peab see olema läbinud katsesõidukisse paigaldatud akudega seitsme päeva jooksul vähemalt 300 km.

3.2.   Ilmastikutingimused

Väljas tehtavate katsete puhul peab ümbritseva keskkonna temperatuur olema vahemikus 5–32 °C. Siseruumis tuleb katsed teha temperatuuril vahemikus 20–30 °C.

4.   TÖÖREŽIIMID

Katsemeetod koosneb järgmistest etappidest:

| a) | aku alglaadimine; |
| --- | --- |

a)

aku alglaadimine;

| b) | tsükli rakendamine ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine. |
| --- | --- |

b)

tsükli rakendamine ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmine.

Kui sõiduk tuleb etappide vahel teisaldada järgmisele katsealale, tehakse seda lükates (ilma uue laadimiseta).

4.1.   Aku alglaadimine

Aku laadimine koosneb järgmistest toimingutest.

Märkus: aku alglaadimine tähendab aku esmakordset laadimist pärast sõiduki vastuvõtmist.

Mitme järjestikku tehtud kombineeritud katse või mõõtmise korral on esimene laadimine aku alglaadimine, ülejäänud laadimised võib teha vastavalt tavalise üleöölaadimise toimingule (seda on kirjeldatud punktis 4.1.2.1).

4.1.1.   Aku tühjendamine

| 4.1.1.1. | Välise laadimisega ja ilma töörežiimi lülitita hübriidelektrisõidukite puhul tagab tootja vahendid mõõtmiste tegemiseks täielikult elektrilisel režiimil töötaval sõidukil. Toiming algab sõiduki elektrisalvesti tühjendamisega sõidu ajal:






  a) | ühtlasel kiirusel 50 km/h kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni |
| --- | --- | --- |

4.1.1.1.

Välise laadimisega ja ilma töörežiimi lülitita hübriidelektrisõidukite puhul tagab tootja vahendid mõõtmiste tegemiseks täielikult elektrilisel režiimil töötaval sõidukil. Toiming algab sõiduki elektrisalvesti tühjendamisega sõidu ajal:

a)

ühtlasel kiirusel 50 km/h kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni

| b) | või kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või |
| --- | --- |

b)

või kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või

| c) | tootja soovituse järgi. |
| --- | --- |

c)

tootja soovituse järgi.

Kütust tarbiv mootor seisatakse 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

| 4.1.1.2. | Välise laadimisega ja töörežiimi lülitiga hübriidelektrisõidukite puhul:






  4.1.1.2.1. | Kui sõidukil on täielikult elektriline töörežiim, algab toiming elektrisalvesti tühjendamisega sõiduki liikumisel täielikult elektrilisel režiimil ühtlasel kiirusel, mis vastab 70 % (± 5 %) sõiduki maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul. Tühjendamine lõpetatakse järgmistel juhtudel:






  a) | kui sõiduk ei ole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul või |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.1.2.

Välise laadimisega ja töörežiimi lülitiga hübriidelektrisõidukite puhul:

4.1.1.2.1.

Kui sõidukil on täielikult elektriline töörežiim, algab toiming elektrisalvesti tühjendamisega sõiduki liikumisel täielikult elektrilisel režiimil ühtlasel kiirusel, mis vastab 70 % (± 5 %) sõiduki maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul. Tühjendamine lõpetatakse järgmistel juhtudel:

a)

kui sõiduk ei ole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul või

| b) | kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või

| c) | pärast 100 km läbimist. |
| --- | --- |

c)

pärast 100 km läbimist.

| 4.1.1.2.2. | Kui sõidukil puudub täielikult elektriline töörežiim, tagab tootja vahendid mõõtmiste tegemiseks täielikult elektrilisel režiimil töötaval sõidukil. Sõiduki elektrisalvesti tühjendamiseks sõidetakse sõidukiga






  a) | ühtlasel kiirusel 50 km/h kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni või |
| --- | --- | --- |

4.1.1.2.2.

Kui sõidukil puudub täielikult elektriline töörežiim, tagab tootja vahendid mõõtmiste tegemiseks täielikult elektrilisel režiimil töötaval sõidukil. Sõiduki elektrisalvesti tühjendamiseks sõidetakse sõidukiga

a)

ühtlasel kiirusel 50 km/h kuni hübriidelektrisõiduki kütust tarbiva mootori käivitumiseni või

| b) | kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk ei saavuta ühtlast kiirust 50 km/h ilma kütust tarbiva mootori käivitumiseta, siis väiksemal ühtlasel kiirusel, millel kütust tarbiv mootor ei käivitu määratud aja/läbisõidu (määratakse kindlaks tehnilise teenistuse ja tootja kokkuleppel) jooksul, või

| c) | tootja soovituse järgi. |
| --- | --- |

c)

tootja soovituse järgi.

Kütust tarbiv mootor seisatakse 10 sekundi jooksul pärast selle automaatset käivitumist.

4.1.2.   Tavalise üleöölaadimise rakendamine

Välise laadimisega hübriidelektrisõiduki elektrisalvestit laetakse järgmisel viisil.

4.1.2.1.   Tavaline üleöölaadimine

Laadimine toimub:

| a) | pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või |
| --- | --- |

a)

pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või

| b) | tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ettenähtud laadimistoimingut; |
| --- | --- |

b)

tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ettenähtud laadimistoimingut;

| c) | ümbritseva keskkonna temperatuuril vahemikus 20–30 °C. |
| --- | --- |

c)

ümbritseva keskkonna temperatuuril vahemikus 20–30 °C.

Toimingust jäävad välja kõik eritüüpi laadimised, mida saab käivitada automaatselt või käsitsi, näiteks tasandus- või hoolduslaadimised. Sõiduki tootja peab deklareerima, et katse ajal ei toimunud erilaadimist.

4.1.2.2.   Laadimise lõpetamine

Laadimine lõpetatakse pärast 12tunnist laadimisaega, v.a juhul, kui pardaseadmed osutavad juhile selgelt, et elektrisalvesti pole veel täielikult laetud.

Sel juhul maksimaalne laadimisaeg = 3 × aku väidetav mahutavus (Wh)/laadimisvõimsus (W).

4.2.   Tsükli rakendamine ja läbisõidu mõõtmine

4.2.1.   Hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa kindlaksmääramine

| 4.2.1.1. | 5. peatüki II lisa punktis 2 kirjeldatud katseseeriat ning ettenähtud käiguvahetusi rakendatakse 5. peatüki II lisa 1. liites esitatud kirjelduse kohaselt reguleeritud šassiidünamomeetril kuni katse lõpuni. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

5. peatüki II lisa punktis 2 kirjeldatud katseseeriat ning ettenähtud käiguvahetusi rakendatakse 5. peatüki II lisa 1. liites esitatud kirjelduse kohaselt reguleeritud šassiidünamomeetril kuni katse lõpuni.

| 4.2.1.2. | Kui sõiduk ei saavuta kiirusel üle 50 km/h või täielikult elektrilise töörežiimi puhul maksimaalsel tootja määratud kiirusel katsetsüklis nõutavat kiirendust või kiirust, jääb gaasirull kuni sihtkõvera saavutamiseni täielikult avatud seguklapi asendisse. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Kui sõiduk ei saavuta kiirusel üle 50 km/h või täielikult elektrilise töörežiimi puhul maksimaalsel tootja määratud kiirusel katsetsüklis nõutavat kiirendust või kiirust, jääb gaasirull kuni sihtkõvera saavutamiseni täielikult avatud seguklapi asendisse.

| 4.2.1.3. | Ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisel on katse lõppenud, kui sõidukiga ei ole võimalik järgida sihtkõverat kuni kiiruseni 50 km/h või täielikult elektrilise töörežiimi puhul kuni maksimaalse tootja määratud kiiruseni või kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või kui elektrisalvesti jõuab minimaalselt laetud olekusse. Siis aeglustatakse sõidukit kiiruseni 5 km/h, vabastades gaasirulli, kuid mitte pidurdades, ning seejärel peatutakse pidurdades. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisel on katse lõppenud, kui sõidukiga ei ole võimalik järgida sihtkõverat kuni kiiruseni 50 km/h või täielikult elektrilise töörežiimi puhul kuni maksimaalse tootja määratud kiiruseni või kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada, või kui elektrisalvesti jõuab minimaalselt laetud olekusse. Siis aeglustatakse sõidukit kiiruseni 5 km/h, vabastades gaasirulli, kuid mitte pidurdades, ning seejärel peatutakse pidurdades.

| 4.2.1.4. | Inimlike vajadustega arvestamiseks on lubatud pidada katsete vahel kuni kolm pausi kogukestusega kuni 15 minutit. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Inimlike vajadustega arvestamiseks on lubatud pidada katsete vahel kuni kolm pausi kogukestusega kuni 15 minutit.

| 4.2.1.5. | Hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa üksnes elektrimootori kasutamisel on läbitud vahemaa mõõtmise tulemus De (km). Tulemus ümardatakse lähima täisarvuni.
  Kui sõidukit käitatakse katse ajal nii elektrilisel režiimil kui ka hübriidrežiimil, määratakse üksnes elektrilise režiimi kasutamise perioodid kindlaks, mõõtes voolu pihustitesse või süütesse. |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa üksnes elektrimootori kasutamisel on läbitud vahemaa mõõtmise tulemus De (km). Tulemus ümardatakse lähima täisarvuni.

Kui sõidukit käitatakse katse ajal nii elektrilisel režiimil kui ka hübriidrežiimil, määratakse üksnes elektrilise režiimi kasutamise perioodid kindlaks, mõõtes voolu pihustitesse või süütesse.

4.2.2.   Väliselt laetava hübriidelektrisõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa kindlaksmääramine

| 4.2.2.1. | 5. peatüki II lisa punktis 2 kirjeldatud kohaldatavat katseseeriat ning ettenähtud käiguvahetusi rakendatakse 5. peatüki II lisa 1. liites või 1.a liites esitatud kirjelduse kohaselt reguleeritud šassiidünamomeetril kuni katse lõpuni. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

5. peatüki II lisa punktis 2 kirjeldatud kohaldatavat katseseeriat ning ettenähtud käiguvahetusi rakendatakse 5. peatüki II lisa 1. liites või 1.a liites esitatud kirjelduse kohaselt reguleeritud šassiidünamomeetril kuni katse lõpuni.

| 4.2.2.2. | Väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisel on katse lõppenud, kui aku jõuab minimaalselt laetud olekusse vastavalt 1. alaliites sätestatud kriteeriumidele. Sõitmist jätkatakse kuni viimase tühikäiguperioodini. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Väliselt laetava sõiduki ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisel on katse lõppenud, kui aku jõuab minimaalselt laetud olekusse vastavalt 1. alaliites sätestatud kriteeriumidele. Sõitmist jätkatakse kuni viimase tühikäiguperioodini.

| 4.2.2.3. | Inimlike vajadustega arvestamiseks on lubatud pidada katsete vahel kuni kolm pausi kogukestusega kuni 15 minutit. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Inimlike vajadustega arvestamiseks on lubatud pidada katsete vahel kuni kolm pausi kogukestusega kuni 15 minutit.

| 4.2.2.4. | Väliselt laetava hübriidsõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa (Dovc) on kogu läbitud vahemaa (km), ümardatuna lähima täisarvuni. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Väliselt laetava hübriidsõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa (Dovc) on kogu läbitud vahemaa (km), ümardatuna lähima täisarvuni.

3. alaliide

Väliselt laetava hübriidelektrisõiduki elektrisalvesti laetuse (SOC) profiil I tüübi katse puhul

I tüübi katse tingimus A

Image

I tüübi katse tingimus B

Image

---

(1)  Ka „väliselt laetav”.

1

(2)  Ka „välise laadimise võimaluseta”.

2

(3)  Kui on olemas rohkem kui üks hübriidrežiim, kasutatakse parempoolse veeru menetlust.

3

(4)  Enim elektrit tarbiv hübriidrežiim:

4

hübriidrežiim, mille puhul tarbitakse kõigist tingimuse A kohaselt katsetatud hübriidrežiimidest enim elektrit ning mis määratakse kindlaks vastavalt tootja teabele ja kokkuleppel tehnilise teenistusega.

(5)  Enim kütust tarbiv hübriidrežiim:

5

hübriidrežiim, mille puhul tarbitakse kõigist tingimuse B kohaselt katsetatud hübriidrežiimidest enim kütust ning mis määratakse kindlaks vastavalt tootja teabele ja kokkuleppel tehnilise teenistusega.

---

II LISA

DIREKTIIVI 97/24/EÜ 9. PEATÜKI III LISA MUUDATUSED

Direktiivi 97/24/EÜ 9. peatüki III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse punkt 1.5:
  1.5.   „hübriidelektrisõiduk” – sõiduk, mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat mõlemast järgmisest sõidukisse sisseehitatud salvestatud energia allikast:






  a) | tarbitav kütus; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse punkt 1.5:

1.5.   „hübriidelektrisõiduk” – sõiduk, mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat mõlemast järgmisest sõidukisse sisseehitatud salvestatud energia allikast:

a)

tarbitav kütus;

| b) | elektrienergia salvesti (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator jms).” |
| --- | --- |

b)

elektrienergia salvesti (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator jms).”

| 2. | Lisatakse punkt 2.1.4.4:
  2.1.4.4.   Hübriidsõidukite puhul tehakse katsed kaks korda:






  a) | tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse punkt 2.1.4.4:

2.1.4.4.   Hübriidsõidukite puhul tehakse katsed kaks korda:

a)

tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim;

| b) | tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim kütust tarbiv hübriidrežiim.” |
| --- | --- |

b)

tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim kütust tarbiv hübriidrežiim.”

| 3. | Lisatakse punkt 2.1.5.5:
  2.1.5.5.   Kui tingimuse A alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ja tingimuse B alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ei ületa hübriidsõidukite puhul katsetatava sõiduki kategooriale kehtestatud maksimaalset taset, loetakse sõiduk punktis 2.1.1 sätestatud piirväärtustele vastavaks.
  Katse tulemus on kõrgeim keskmine väärtus.” |
| --- | --- |

3.

Lisatakse punkt 2.1.5.5:

2.1.5.5.   Kui tingimuse A alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ja tingimuse B alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ei ületa hübriidsõidukite puhul katsetatava sõiduki kategooriale kehtestatud maksimaalset taset, loetakse sõiduk punktis 2.1.1 sätestatud piirväärtustele vastavaks.

Katse tulemus on kõrgeim keskmine väärtus.”

---

III LISA

DIREKTIIVI 97/24/EÜ 9. PEATÜKI IV LISA MUUDATUSED

Direktiivi 97/24/EÜ 9. peatüki IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse punkt 1.5:
  1.5.   „hübriidelektrisõiduk” – sõiduk, mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat mõlemast järgmisest sõidukisse sisseehitatud salvestatud energia allikast:






  a) | tarbitav kütus; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse punkt 1.5:

1.5.   „hübriidelektrisõiduk” – sõiduk, mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat mõlemast järgmisest sõidukisse sisseehitatud salvestatud energia allikast:

a)

tarbitav kütus;

| b) | elektrienergia salvesti (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator jms).” |
| --- | --- |

b)

elektrienergia salvesti (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator jms).”

| 2. | Lisatakse punkt 2.2.4.5:
  2.2.4.5.   Hübriidsõidukite puhul tehakse katsed kaks korda:






  a) | tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse punkt 2.2.4.5:

2.2.4.5.   Hübriidsõidukite puhul tehakse katsed kaks korda:

a)

tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim;

| b) | tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim kütust tarbiv hübriidrežiim.” |
| --- | --- |

b)

tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim kütust tarbiv hübriidrežiim.”

| 3. | Lisatakse punkt 2.2.5.5:
  2.2.5.5.   Kui tingimuse A alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ja tingimuse B alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ei ületa hübriidsõidukite puhul katsetatava sõiduki kategooriale kehtestatud maksimaalset taset, loetakse sõiduk punktis 2.2.1 sätestatud piirväärtustele vastavaks.
  Katse tulemus on kõrgeim keskmine väärtus.” |
| --- | --- |

3.

Lisatakse punkt 2.2.5.5:

2.2.5.5.   Kui tingimuse A alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ja tingimuse B alusel tehtud nelja katse tulemuse keskmine ei ületa hübriidsõidukite puhul katsetatava sõiduki kategooriale kehtestatud maksimaalset taset, loetakse sõiduk punktis 2.2.1 sätestatud piirväärtustele vastavaks.

Katse tulemus on kõrgeim keskmine väärtus.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 18.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 213/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 213/26

---

KOMISJONI OTSUS,

17. august 2009,

naftaõli CAS 92062-35-6 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6303 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/616/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid ja mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid ja mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Naftaõli CAS 92062-35-6 kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Naftaõli CAS 92062-35-6 kuulub nimetatud loetelusse.

| (3) | Naftaõli CAS 92062-35-6 toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 1112/2002 ja (EÜ) 2229/2004 sätetele. Lisaks on kõnealustes määrustes määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 21 lõikele 3. Naftaõli CAS 92062-35-6 puhul oli referentliikmesriigiks Hispaania ja kogu asjakohane teave esitati 2008. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(3)

Naftaõli CAS 92062-35-6 toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 1112/2002 ja (EÜ) 2229/2004 sätetele. Lisaks on kõnealustes määrustes määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjakohased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 21 lõikele 3. Naftaõli CAS 92062-35-6 puhul oli referentliikmesriigiks Hispaania ja kogu asjakohane teave esitati 2008. aasta märtsis.

| (4) | Komisjon uuris naftaõli CAS 92062-35-6 vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24a. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealust toimeainet käsitleva läbivaatamisaruande kavandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 12. märtsil 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon uuris naftaõli CAS 92062-35-6 vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24a. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealust toimeainet käsitleva läbivaatamisaruande kavandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 12. märtsil 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena.

| (5) | Naftaõli CAS 92062-35-6 läbivaatamisel komitees võttis komisjon arvesse liikmesriikidelt saadud märkusi ning jõudis järeldusele, et on olemas ilmsed märgid toimeaine kahjuliku mõju kohta inimeste tervisele, eelkõige tarbijate ja käitajate tervisele, sest olemasolevad tõendid ei ole piisavad, et määrata kindlaks aktsepteeritav päevane doos, akuutne standarddoos ja ainega kokkupuutumise vastuvõetav ulatus. |
| --- | --- |

(5)

Naftaõli CAS 92062-35-6 läbivaatamisel komitees võttis komisjon arvesse liikmesriikidelt saadud märkusi ning jõudis järeldusele, et on olemas ilmsed märgid toimeaine kahjuliku mõju kohta inimeste tervisele, eelkõige tarbijate ja käitajate tervisele, sest olemasolevad tõendid ei ole piisavad, et määrata kindlaks aktsepteeritav päevane doos, akuutne standarddoos ja ainega kokkupuutumise vastuvõetav ulatus.

| (6) | Komisjon palus teatajal esitada oma märkused naftaõli CAS 92062-35-6 uurimise tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas oma märkused, mida on hoolikalt uuritud. Teataja esitatud väidetele vaatamata jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning esitatud teabe põhjal koostatud hindamistest ei selgu, et naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teatajal esitada oma märkused naftaõli CAS 92062-35-6 uurimise tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas oma märkused, mida on hoolikalt uuritud. Teataja esitatud väidetele vaatamata jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning esitatud teabe põhjal koostatud hindamistest ei selgu, et naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tohiks naftaõli CAS 92062-35-6 direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kanda. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tohiks naftaõli CAS 92062-35-6 direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kanda.

| (8) | Tuleks võtta meetmed tagamaks, et naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistataks ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendataks ning et selliste toodete jaoks ei antaks uusi lubasid. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmed tagamaks, et naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistataks ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendataks ning et selliste toodete jaoks ei antaks uusi lubasid.

| (9) | Liikmesriigi antud ajapikendused naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude kõrvaldamiseks, ladustamiseks, turulelaskmiseks ja kasutamiseks peaksid piirduma kaheteistkümne kuuga, et olemasolevad varud saaks ära kasutada järgmise kasvuperioodi jooksul; seega jäävad naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavad taimekaitsevahendid kasutajatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigi antud ajapikendused naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude kõrvaldamiseks, ladustamiseks, turulelaskmiseks ja kasutamiseks peaksid piirduma kaheteistkümne kuuga, et olemasolevad varud saaks ära kasutada järgmise kasvuperioodi jooksul; seega jäävad naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavad taimekaitsevahendid kasutajatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

| (10) | Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 ja komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (4) kohane taotlus naftaõli CAS 92062-35-6 kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 ja komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (4) kohane taotlus naftaõli CAS 92062-35-6 kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Naftaõli CAS 92062-35-6 ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 17. veebruariks 2010; |
| --- | --- |

a)

naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 17. veebruariks 2010;

| b) | alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid. |
| --- | --- |

b)

alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata naftaõli CAS 92062-35-6 sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõikele 6, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 17. veebruaril 2011.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 168, 27.6.2002, lk 14.

2

(3)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

3

(4)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

4

---

| 18.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 213/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 213/28

---

KOMISJONI OTSUS,

17. august 2009,

parafiinõli CAS 64742-54-7 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6305 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/617/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid ja mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid ja mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Parafiinõli CAS 64742-54-7 kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Parafiinõli CAS 64742-54-7 kuulub nimetatud loetelusse.

| (3) | Parafiinõli CAS 64742-54-7 toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 1112/2002 ja (EÜ) nr 2229/2004 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 21 lõikele 3. Parafiinõli CAS 64742-54-7 puhul oli referentliikmesriigiks Kreeka ja kogu asjakohane teave esitati aprillis 2008. |
| --- | --- |

(3)

Parafiinõli CAS 64742-54-7 toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teataja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 1112/2002 ja (EÜ) nr 2229/2004 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 21 lõikele 3. Parafiinõli CAS 64742-54-7 puhul oli referentliikmesriigiks Kreeka ja kogu asjakohane teave esitati aprillis 2008.

| (4) | Komisjon uuris parafiinõli CAS 64742-54-7 vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24a. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealust toimeainet käsitleva läbivaatamisaruande kavandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 12. märtsil 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon uuris parafiinõli CAS 64742-54-7 vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24a. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealust toimeainet käsitleva läbivaatamisaruande kavandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 12. märtsil 2009 komisjoni läbivaatamisaruandena.

| (5) | Parafiinõli CAS 64742-54-7 läbivaatamisel komitees võttis komisjon arvesse liikmesriikidelt saadud märkusi ning jõudis järeldusele, et on olemas ilmsed märgid toimeaine kahjuliku mõju kohta inimeste tervisele, eelkõige tarbijate ja käitajate tervisele, sest olemasolevad tõendid ei ole piisavad, et määrata kindlaks aktsepteeritav päevane doos, akuutne standarddoos ja ainega kokkupuutumise vastuvõetav ulatus. |
| --- | --- |

(5)

Parafiinõli CAS 64742-54-7 läbivaatamisel komitees võttis komisjon arvesse liikmesriikidelt saadud märkusi ning jõudis järeldusele, et on olemas ilmsed märgid toimeaine kahjuliku mõju kohta inimeste tervisele, eelkõige tarbijate ja käitajate tervisele, sest olemasolevad tõendid ei ole piisavad, et määrata kindlaks aktsepteeritav päevane doos, akuutne standarddoos ja ainega kokkupuutumise vastuvõetav ulatus.

| (6) | Komisjon palus teatajal esitada oma märkused parafiinõli CAS 64742-54-7 uurimise tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas oma märkused, mida on hoolikalt uuritud. Vaatamata teataja esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning esitatud teabe põhjal koostatud hindamisaruandest ei selgu, et parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teatajal esitada oma märkused parafiinõli CAS 64742-54-7 uurimise tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas oma märkused, mida on hoolikalt uuritud. Vaatamata teataja esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning esitatud teabe põhjal koostatud hindamisaruandest ei selgu, et parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tohiks parafiinõli CAS 64742-54-7 kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tohiks parafiinõli CAS 64742-54-7 kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (8) | Tuleks võtta meetmed tagamaks, et parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistataks ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendataks ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei antaks. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmed tagamaks, et parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistataks ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendataks ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei antaks.

| (9) | Liikmesriigi antud ajapikendused parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude kõrvaldamiseks, ladustamiseks, turulelaskmiseks ja kasutamiseks peaksid piirduma kaheteistkümne kuuga, et olemasolevad varud saaks ära kasutada järgmise kasvuperioodi jooksul; seega jäävad parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavad taimekaitsevahendid kasutajatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigi antud ajapikendused parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude kõrvaldamiseks, ladustamiseks, turulelaskmiseks ja kasutamiseks peaksid piirduma kaheteistkümne kuuga, et olemasolevad varud saaks ära kasutada järgmise kasvuperioodi jooksul; seega jäävad parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavad taimekaitsevahendid kasutajatele kättesaadavaks 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

| (10) | Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 ja komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (4) kohane taotlus parafiinõli CAS 64742-54-7 võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 ja komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (4) kohane taotlus parafiinõli CAS 64742-54-7 võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Parafiinõli CAS 64742-54-7 ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 17. veebruariks 2010; |
| --- | --- |

a)

parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 17. veebruariks 2010;

| b) | alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid. |
| --- | --- |

b)

alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta ega pikendata parafiinõli CAS 64742-54-7 sisaldavate taimekaitsevahendite lubasid.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõikele 6, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 17. veebruaril 2011.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 168, 27.6.2002, lk 14.

2

(3)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

3

(4)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

4

---