# Diario Oficial C 321/2009

| | ISSN 1725-244X
  doi:10.3000/1725244X.C_2009.321.spa |
| --- | --- |
| Diario Oficial
  de la Unión Europea | C 321 |
| | |
| Edición en lengua española | Comunicaciones e informaciones | 52o año29 de diciembre de 2009 |

ISSN 1725-244X

doi:10.3000/1725244X.C_2009.321.spa

Diario Oficial

de la Unión Europea

C 321

Edición en lengua española

Comunicaciones e informaciones

52o año29 de diciembre de 2009

---

| Número de información | Sumario | Página |
| --- | --- | --- |
| | I   Resoluciones, recomendaciones y dictámenes |
| | RESOLUCIONES |
| | Consejo |
| 2009/C 321/01 | Resolución del Consejo, de 18 de diciembre de 2009, relativa a un planteamiento de colaboración en materia de seguridad de las redes y de la información | 1 |

Número de información

Sumario

Página

I   Resoluciones, recomendaciones y dictámenes

RESOLUCIONES

Consejo

2009/C 321/01

Resolución del Consejo, de 18 de diciembre de 2009, relativa a un planteamiento de colaboración en materia de seguridad de las redes y de la información

1

| | II   Comunicaciones |
| --- | --- |
| | COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2009/C 321/02 | Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE — Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2009/C 321/02

Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE — Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informaciones |
| --- | --- |
| | INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2009/C 321/04 | Tipo de cambio del euro | 10 |
| 2009/C 321/05 | Dictamen del Comité consultivo en materia de prácticas restrictivas y posiciones dominantes, de 14 de septiembre de 2007, en relación con un proyecto de Decisión relativa al asunto COMP/38710 — Betún España | 11 |
| 2009/C 321/06 | Dictamen del Comité consultivo en materia de prácticas restrictivas y posiciones dominantes emitido en su reunión, de 28 de septiembre de 2007, en relación con un proyecto de Decisión relativa al asunto COMP/38710 — Betún España (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Informe final del Consejero Auditor en el asunto COMP/38710 — Betún España (con arreglo a los artículos 15 y 16 de la Decisión 2001/462/CE, CECA de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Resumen de la Decisión de la Comisión, de 3 de octubre de 2007, relativa a un procedimiento de conformidad con el artículo 81 del Tratado CE (Asunto COMP/38710 — Betún España) [notificada con el número C(2007) 4441 final] | 15 |
| 2009/C 321/09 | Comunicación de la Comisión en el marco de la aplicación de la Directiva 2006/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, relativa a las máquinas y por la que se modifica la Directiva 95/16/CE (refundición)(Publicación de títulos y referencias de normas armonizadas conforme a la directiva)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2009/C 321/04

Tipo de cambio del euro

10

2009/C 321/05

Dictamen del Comité consultivo en materia de prácticas restrictivas y posiciones dominantes, de 14 de septiembre de 2007, en relación con un proyecto de Decisión relativa al asunto COMP/38710 — Betún España

11

2009/C 321/06

Dictamen del Comité consultivo en materia de prácticas restrictivas y posiciones dominantes emitido en su reunión, de 28 de septiembre de 2007, en relación con un proyecto de Decisión relativa al asunto COMP/38710 — Betún España (2)

12

2009/C 321/07

Informe final del Consejero Auditor en el asunto COMP/38710 — Betún España (con arreglo a los artículos 15 y 16 de la Decisión 2001/462/CE, CECA de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21)

(con arreglo a los artículos 15 y 16 de la Decisión 2001/462/CE, CECA de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21)

13

2009/C 321/08

Resumen de la Decisión de la Comisión, de 3 de octubre de 2007, relativa a un procedimiento de conformidad con el artículo 81 del Tratado CE (Asunto COMP/38710 — Betún España) [notificada con el número C(2007) 4441 final]

[notificada con el número C(2007) 4441 final]

15

2009/C 321/09

Comunicación de la Comisión en el marco de la aplicación de la Directiva 2006/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, relativa a las máquinas y por la que se modifica la Directiva 95/16/CE (refundición)(Publicación de títulos y referencias de normas armonizadas conforme a la directiva)
   (
  1
  )

(Publicación de títulos y referencias de normas armonizadas conforme a la directiva)

1

18

| | V   Anuncios |
| --- | --- |
| | PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS |
| | Consejo |
| 2009/C 321/10 | Prórroga del período de validez de las listas de aptitud | 19 |
| | PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA |
| | Comisión |
| 2009/C 321/11 | Ayuda estatal — Rumanía — Ayuda estatal C 28/09 (ex N 433/09) — Medidas de apoyo en favor de Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | OTROS ACTOS |
| | Comisión |
| 2009/C 321/14 | Publicación de la solicitud de reconocimiento de un término tradicional prevista en el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión | 38 |
| 2009/C 321/15 | Publicación de la solicitud de reconocimiento de un término tradicional prevista en el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión | 40 |

V   Anuncios

PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS

Consejo

2009/C 321/10

Prórroga del período de validez de las listas de aptitud

19

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

2009/C 321/11

Ayuda estatal — Rumanía — Ayuda estatal C 28/09 (ex N 433/09) — Medidas de apoyo en favor de Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

OTROS ACTOS

Comisión

2009/C 321/14

Publicación de la solicitud de reconocimiento de un término tradicional prevista en el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión

o

38

2009/C 321/15

Publicación de la solicitud de reconocimiento de un término tradicional prevista en el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión

o

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texto pertinente a efectos del EEE |

---

(1)   Texto pertinente a efectos del EEE

1

| ES | |
| --- | --- |

ES

---

I Resoluciones, recomendaciones y dictámenes

RESOLUCIONES

Consejo

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/1

---

RESOLUCIÓN DEL CONSEJO

de 18 de diciembre de 2009

relativa a un planteamiento de colaboración en materia de seguridad de las redes y de la información

2009/C 321/01

EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,

I.   TENIENDO EN CUENTA:

| 1. | La Comunicación de la Comisión, de 31 de mayo de 2006, titulada «Una estrategia para una sociedad de la información segura», que presenta un proceso de «Diálogo, asociación y potenciación» en el que se comprometan los Estados miembros y los interesados del sector privado; |
| --- | --- |

1.

La Comunicación de la Comisión, de 31 de mayo de 2006, titulada «Una estrategia para una sociedad de la información segura», que presenta un proceso de «Diálogo, asociación y potenciación» en el que se comprometan los Estados miembros y los interesados del sector privado;

| 2. | La Comunicación de la Comisión, de 12 de diciembre de 2006, titulada «Programa Europeo para la Protección de Infraestructuras Críticas (PEPIC)» cuyo objetivo es mejorar la protección de las infraestructuras críticas de la UE, y que establece un marco de la UE relativo a la protección de infraestructuras críticas; |
| --- | --- |

2.

La Comunicación de la Comisión, de 12 de diciembre de 2006, titulada «Programa Europeo para la Protección de Infraestructuras Críticas (PEPIC)» cuyo objetivo es mejorar la protección de las infraestructuras críticas de la UE, y que establece un marco de la UE relativo a la protección de infraestructuras críticas;

| 3. | La Directiva 2008/114/CE del Consejo, de 8 de diciembre de 2008, sobre la identificación y designación de infraestructuras críticas europeas y la evaluación de la necesidad de mejorar su protección; |
| --- | --- |

3.

La Directiva 2008/114/CE del Consejo, de 8 de diciembre de 2008, sobre la identificación y designación de infraestructuras críticas europeas y la evaluación de la necesidad de mejorar su protección;

| 4. | La Resolución del Consejo, de 22 de marzo de 2007, sobre una estrategia para una sociedad de la información segura en Europa; |
| --- | --- |

4.

La Resolución del Consejo, de 22 de marzo de 2007, sobre una estrategia para una sociedad de la información segura en Europa;

| 5. | Las conclusiones del Consejo, de los días 19 y 20 de abril de 2007, sobre un Programa Europeo de Protección de las Infraestructuras vitales; |
| --- | --- |

5.

Las conclusiones del Consejo, de los días 19 y 20 de abril de 2007, sobre un Programa Europeo de Protección de las Infraestructuras vitales;

| 6. | La Comunicación de la Comisión, de 30 de marzo de 2009, sobre Protección de infraestructuras de información críticas (PICI); |
| --- | --- |

6.

La Comunicación de la Comisión, de 30 de marzo de 2009, sobre Protección de infraestructuras de información críticas (PICI);

| 7. | El debate en curso, incluida la consulta pública pertinente, sobre el futuro de la Agencia Europea de Seguridad de las Redes y de la Información (ENISA) y su papel en la PICI; |
| --- | --- |

7.

El debate en curso, incluida la consulta pública pertinente, sobre el futuro de la Agencia Europea de Seguridad de las Redes y de la Información (ENISA) y su papel en la PICI;

| 8. | Las Conclusiones de la Presidencia sobre la PICI de la Conferencia Ministerial de Tallin de los días 27 y 28 de abril de 2009; |
| --- | --- |

8.

Las Conclusiones de la Presidencia sobre la PICI de la Conferencia Ministerial de Tallin de los días 27 y 28 de abril de 2009;

| 9. | Los objetivos de Lisboa de competencia y crecimiento y los trabajos actualmente en curso para revisar la Estrategia de Lisboa; |
| --- | --- |

9.

Los objetivos de Lisboa de competencia y crecimiento y los trabajos actualmente en curso para revisar la Estrategia de Lisboa;

| 10. | Las medidas de seguridad propuestas en la revisión del marco reglamentario de las comunicaciones, redes y servicios electrónicos; |
| --- | --- |

10.

Las medidas de seguridad propuestas en la revisión del marco reglamentario de las comunicaciones, redes y servicios electrónicos;

| 11. | Para asegurar la eficacia de la futura política en materia de seguridad de las redes y de la información, la presente Resolución asume que aún no se ha alcanzado conclusión alguna sobre las modificaciones necesarias del reglamento de la ENISA. Como la Comisión está actualmente estudiando el futuro de la política en materia de seguridad de las redes y de la información, la presente Resolución debe entenderse sin perjuicio de los resultados de dicho estudio en lo que se refiere a las posibles modificaciones del reglamento de la ENISA antes de la publicación de sus resultados por la Comisión. |
| --- | --- |

11.

Para asegurar la eficacia de la futura política en materia de seguridad de las redes y de la información, la presente Resolución asume que aún no se ha alcanzado conclusión alguna sobre las modificaciones necesarias del reglamento de la ENISA. Como la Comisión está actualmente estudiando el futuro de la política en materia de seguridad de las redes y de la información, la presente Resolución debe entenderse sin perjuicio de los resultados de dicho estudio en lo que se refiere a las posibles modificaciones del reglamento de la ENISA antes de la publicación de sus resultados por la Comisión.

II.   OBSERVANDO QUE:

| 1. | Dada la importancia de las comunicaciones, las infraestructuras y los servicios electrónicos como base de la actividad económica y social, la seguridad de las redes y de la información (SRI) contribuye a valores y objetivos importantes en la sociedad, tal como la democracia, la vida privada, el crecimiento económico, la libre circulación de ideas y la estabilidad económica y política; |
| --- | --- |

1.

Dada la importancia de las comunicaciones, las infraestructuras y los servicios electrónicos como base de la actividad económica y social, la seguridad de las redes y de la información (SRI) contribuye a valores y objetivos importantes en la sociedad, tal como la democracia, la vida privada, el crecimiento económico, la libre circulación de ideas y la estabilidad económica y política;

| 2. | Las infraestructuras, los servicios y los sistemas de la tecnología de la información y de la comunicación, incluido Internet, desempeñan un papel fundamental para la sociedad, y su interrupción tiene el potencial de causar un perjuicio económico enorme, lo que pone de relieve la importancia de adoptar medidas para aumentar la protección y la resistencia dirigidas a asegurar la continuidad de los servicios; |
| --- | --- |

2.

Las infraestructuras, los servicios y los sistemas de la tecnología de la información y de la comunicación, incluido Internet, desempeñan un papel fundamental para la sociedad, y su interrupción tiene el potencial de causar un perjuicio económico enorme, lo que pone de relieve la importancia de adoptar medidas para aumentar la protección y la resistencia dirigidas a asegurar la continuidad de los servicios;

| 3. | Los incidentes de seguridad acarrean el riesgo de socavar la confianza del usuario. Mientras que las interrupciones graves de las redes y los sistemas de información podrían tener repercusiones económicas y sociales de la mayor importancia, los problemas y las molestias diarias también entrañan el riesgo de erosionar la confianza pública en la tecnología, las redes y los servicios; |
| --- | --- |

3.

Los incidentes de seguridad acarrean el riesgo de socavar la confianza del usuario. Mientras que las interrupciones graves de las redes y los sistemas de información podrían tener repercusiones económicas y sociales de la mayor importancia, los problemas y las molestias diarias también entrañan el riesgo de erosionar la confianza pública en la tecnología, las redes y los servicios;

| 4. | La amplitud de las amenazas está evolucionando y creciendo, lo que aumenta la necesidad de proveer a los usuarios finales, a las empresas y a los Gobiernos de infraestructuras de comunicaciones electrónicas que sean fuertes y resistentes por defecto y de definir los incentivos adecuados para que los proveedores lo cumplan con prontitud; |
| --- | --- |

4.

La amplitud de las amenazas está evolucionando y creciendo, lo que aumenta la necesidad de proveer a los usuarios finales, a las empresas y a los Gobiernos de infraestructuras de comunicaciones electrónicas que sean fuertes y resistentes por defecto y de definir los incentivos adecuados para que los proveedores lo cumplan con prontitud;

| 5. | Es necesario aumentar e integrar la seguridad de las redes y de la información en todos los ámbitos de actuación y sectores de la sociedad, abordar el desafío de asegurar las suficientes competencias mediante acciones nacionales y europeas e incrementar la sensibilización entre los usuarios de la tecnología de la información y de la comunicación (TIC); |
| --- | --- |

5.

Es necesario aumentar e integrar la seguridad de las redes y de la información en todos los ámbitos de actuación y sectores de la sociedad, abordar el desafío de asegurar las suficientes competencias mediante acciones nacionales y europeas e incrementar la sensibilización entre los usuarios de la tecnología de la información y de la comunicación (TIC);

| 6. | La plena realización y el funcionamiento del mercado interior requerirán que los propietarios de red y los proveedores de servicios cooperen a través de las fronteras, dado que los posibles acontecimientos perturbadores en un Estado miembro pueden también afectar a otros Estados miembros y a la UE en su conjunto; |
| --- | --- |

6.

La plena realización y el funcionamiento del mercado interior requerirán que los propietarios de red y los proveedores de servicios cooperen a través de las fronteras, dado que los posibles acontecimientos perturbadores en un Estado miembro pueden también afectar a otros Estados miembros y a la UE en su conjunto;

| 7. | Nuevos modelos de uso, tales como la informática en nube y los programas informáticos como servicio, ponen además de relieve la importancia de la seguridad de las redes y de la información; |
| --- | --- |

7.

Nuevos modelos de uso, tales como la informática en nube y los programas informáticos como servicio, ponen además de relieve la importancia de la seguridad de las redes y de la información;

| 8. | La seguridad de las redes y de la información contribuye a alcanzar el objetivo de todas las partes, en todos los sectores de la sociedad, de poder confiar en los sistemas de información, y por lo tanto es necesario un planteamiento intersectorial y transfronterizo; |
| --- | --- |

8.

La seguridad de las redes y de la información contribuye a alcanzar el objetivo de todas las partes, en todos los sectores de la sociedad, de poder confiar en los sistemas de información, y por lo tanto es necesario un planteamiento intersectorial y transfronterizo;

| 9. | Con el uso cada vez mayor de las TIC en la sociedad, la seguridad de las redes y de la información es una condición previa para el suministro fiable, seguro y sin peligro de los servicios públicos, tales como la administración electrónica. |
| --- | --- |

9.

Con el uso cada vez mayor de las TIC en la sociedad, la seguridad de las redes y de la información es una condición previa para el suministro fiable, seguro y sin peligro de los servicios públicos, tales como la administración electrónica.

| 10. | La ENISA tiene el potencial de desarrollar el importante papel que ya desempeña en materia de seguridad de las redes y de la información. |
| --- | --- |

10.

La ENISA tiene el potencial de desarrollar el importante papel que ya desempeña en materia de seguridad de las redes y de la información.

III.   PONE DE RELIEVE QUE:

| 1. | Es necesario un alto nivel de seguridad de las redes y de la información en la UE para apoyar:






  a) | las libertades y los derechos de los ciudadanos, incluido el derecho a la vida privada; |
| --- | --- | --- |

1.

Es necesario un alto nivel de seguridad de las redes y de la información en la UE para apoyar:

a)

las libertades y los derechos de los ciudadanos, incluido el derecho a la vida privada;

| b) | una sociedad eficiente en relación con la calidad en la gestión de la información; |
| --- | --- |

b)

una sociedad eficiente en relación con la calidad en la gestión de la información;

| c) | la rentabilidad y el crecimiento del comercio y de la industria; |
| --- | --- |

c)

la rentabilidad y el crecimiento del comercio y de la industria;

| d) | la confianza de los ciudadanos y las organizaciones en los sistemas de gestión de la información y de las TIC; |
| --- | --- |

d)

la confianza de los ciudadanos y las organizaciones en los sistemas de gestión de la información y de las TIC;

| 2. | El sector de las TIC es fundamental para la mayor parte de los sectores de la sociedad, lo que convierte la seguridad de las redes y de la Información en una responsabilidad conjunta de todos los interesados, incluidos los operadores, los proveedores de servicios, los proveedores de soporte físico y de programas informáticos, los usuarios finales, los organismos públicos y los gobiernos nacionales. |
| --- | --- |

2.

El sector de las TIC es fundamental para la mayor parte de los sectores de la sociedad, lo que convierte la seguridad de las redes y de la Información en una responsabilidad conjunta de todos los interesados, incluidos los operadores, los proveedores de servicios, los proveedores de soporte físico y de programas informáticos, los usuarios finales, los organismos públicos y los gobiernos nacionales.

IV.   RECONOCE:

| 1. | La importancia de una comunidad activa y bien informada en materia de seguridad de las redes europeas y de la información que contribuya a una colaboración cada vez mayor entre los Estados miembros y el sector privado; |
| --- | --- |

1.

La importancia de una comunidad activa y bien informada en materia de seguridad de las redes europeas y de la información que contribuya a una colaboración cada vez mayor entre los Estados miembros y el sector privado;

| 2. | Las ventajas de un uso armonizado, en su caso, de las normas internacionales de seguridad a través de la UE a efectos de la SRI; |
| --- | --- |

2.

Las ventajas de un uso armonizado, en su caso, de las normas internacionales de seguridad a través de la UE a efectos de la SRI;

| 3. | La necesidad de un planteamiento de colaboración en materia de seguridad de las redes y de la información en la arena internacional por ser ésta un desafío mundial; |
| --- | --- |

3.

La necesidad de un planteamiento de colaboración en materia de seguridad de las redes y de la información en la arena internacional por ser ésta un desafío mundial;

| 4. | La importancia para los Estados miembros y las instituciones de la UE de la disponibilidad de datos estadísticos fiables sobre el estado de la seguridad de las redes y de la información en Europa; |
| --- | --- |

4.

La importancia para los Estados miembros y las instituciones de la UE de la disponibilidad de datos estadísticos fiables sobre el estado de la seguridad de las redes y de la información en Europa;

| 5. | La necesidad de una sensibilización cada vez mayor y de unos instrumentos para la gestión del riesgo en beneficio de todos los interesados; |
| --- | --- |

5.

La necesidad de una sensibilización cada vez mayor y de unos instrumentos para la gestión del riesgo en beneficio de todos los interesados;

| 6. | La importancia de unos esfuerzos cada vez mayores entre los Estados miembros para aumentar la sensibilización, intercambiar las buenas prácticas y elaborar orientaciones para los Estados miembros; |
| --- | --- |

6.

La importancia de unos esfuerzos cada vez mayores entre los Estados miembros para aumentar la sensibilización, intercambiar las buenas prácticas y elaborar orientaciones para los Estados miembros;

| 7. | La importancia de modelos multilaterales tales como las asociaciones entre el sector público y el sector privado (APP), modelos de desarrollo a largo plazo y ascendentes para atenuar los riesgos encontrados cuando un planteamiento de esa índole suponga un valor añadido en la consecución de un alto nivel de resistencia de las redes; |
| --- | --- |

7.

La importancia de modelos multilaterales tales como las asociaciones entre el sector público y el sector privado (APP), modelos de desarrollo a largo plazo y ascendentes para atenuar los riesgos encontrados cuando un planteamiento de esa índole suponga un valor añadido en la consecución de un alto nivel de resistencia de las redes;

| 8. | El papel crucial que desempeñan los proveedores en proporcionar a la sociedad infraestructuras de comunicación electrónica fuertes y resistentes; |
| --- | --- |

8.

El papel crucial que desempeñan los proveedores en proporcionar a la sociedad infraestructuras de comunicación electrónica fuertes y resistentes;

| 9. | La utilidad de ejercicios en Europa en materia de seguridad de las redes y de la información, de las que se pueden extraer enseñanzas valiosas para los operadores de las redes y los proveedores de servicios, así como para los Gobiernos; |
| --- | --- |

9.

La utilidad de ejercicios en Europa en materia de seguridad de las redes y de la información, de las que se pueden extraer enseñanzas valiosas para los operadores de las redes y los proveedores de servicios, así como para los Gobiernos;

| 10. | Que los Equipos de Respuesta para Emergencias Informáticas (CERT) nacionales o gubernamentales u otros mecanismos de respuesta que respondan a amenazas y hagan frente a puntos vulnerables pueden contribuir a alcanzar un alto nivel de resistencia y la capacidad para resistir y paliar las interrupciones de las redes y de los sistemas de información; |
| --- | --- |

10.

Que los Equipos de Respuesta para Emergencias Informáticas (CERT) nacionales o gubernamentales u otros mecanismos de respuesta que respondan a amenazas y hagan frente a puntos vulnerables pueden contribuir a alcanzar un alto nivel de resistencia y la capacidad para resistir y paliar las interrupciones de las redes y de los sistemas de información;

| 11. | La importancia de examinar los efectos estratégicos, los riesgos y las perspectivas de la creación de CERT para las instituciones de la UE y de considerar el posible papel futuro de la ENISA a este respecto. |
| --- | --- |

11.

La importancia de examinar los efectos estratégicos, los riesgos y las perspectivas de la creación de CERT para las instituciones de la UE y de considerar el posible papel futuro de la ENISA a este respecto.

| 12. | El trabajo efectuado hasta ahora por la ENISA en materia de seguridad de las redes y de la información y la necesidad de que la ENISA se desarrolle más como un organismo eficaz con beneficios claros en el ámbito de la seguridad de las redes europeas y de la información. |
| --- | --- |

12.

El trabajo efectuado hasta ahora por la ENISA en materia de seguridad de las redes y de la información y la necesidad de que la ENISA se desarrolle más como un organismo eficaz con beneficios claros en el ámbito de la seguridad de las redes europeas y de la información.

V.   PONE DE RELIEVE QUE:

| 1. | Una estrategia europea reforzada y holística en materia de seguridad de las redes y de la información, con las funciones de la Comisión Europea, los Estados miembros y la ENISA claramente definidas reviste una importancia fundamental para hacer frente a los desafíos actuales y futuros. |
| --- | --- |

1.

Una estrategia europea reforzada y holística en materia de seguridad de las redes y de la información, con las funciones de la Comisión Europea, los Estados miembros y la ENISA claramente definidas reviste una importancia fundamental para hacer frente a los desafíos actuales y futuros.

| 2. | Tras realizar una consulta y análisis adecuados debería prestarse la debida consideración en el proceso legislativo a la modernización y el refuerzo de la ENISA con un mandato que asegure la flexibilidad y la supervisión por parte de los Estados miembros y la Comisión, así como la asignación de un papel eficiente a la representación de los interesados del sector privado. Su mandato debería tener en cuenta el marco reglamentario de las comunicaciones, redes y servicios electrónicos y adecuarse a las ambiciones fijadas en la Estrategia de Lisboa e incluir objetivos relacionados con la investigación, la innovación, la competitividad, el crecimiento económico y el aseguramiento de la confianza. |
| --- | --- |

2.

Tras realizar una consulta y análisis adecuados debería prestarse la debida consideración en el proceso legislativo a la modernización y el refuerzo de la ENISA con un mandato que asegure la flexibilidad y la supervisión por parte de los Estados miembros y la Comisión, así como la asignación de un papel eficiente a la representación de los interesados del sector privado. Su mandato debería tener en cuenta el marco reglamentario de las comunicaciones, redes y servicios electrónicos y adecuarse a las ambiciones fijadas en la Estrategia de Lisboa e incluir objetivos relacionados con la investigación, la innovación, la competitividad, el crecimiento económico y el aseguramiento de la confianza.

| 3. | La ENISA podría apoyar el desarrollo de las políticas y las funciones de ejecución de la Comisión y de los Estados miembros, colmando en especial el vacío entre la tecnología y las políticas, y debería trabajar estrechamente con los Estados miembros y otros interesados para asegurarse de que sus actividades se ajustan debidamente a las prioridades de la UE. |
| --- | --- |

3.

La ENISA podría apoyar el desarrollo de las políticas y las funciones de ejecución de la Comisión y de los Estados miembros, colmando en especial el vacío entre la tecnología y las políticas, y debería trabajar estrechamente con los Estados miembros y otros interesados para asegurarse de que sus actividades se ajustan debidamente a las prioridades de la UE.

| 4. | La ENISA, con arreglo a un mandato revisado, debería servir de centro de conocimientos especializados de la UE en los asuntos relacionados con la seguridad de las redes y de la información de la UE. Como tales, las instituciones europeas deberían recabar y tener muy en cuenta sus dictámenes a la hora de desarrollar y aplicar políticas que tengan repercusiones potenciales en este ámbito. |
| --- | --- |

4.

La ENISA, con arreglo a un mandato revisado, debería servir de centro de conocimientos especializados de la UE en los asuntos relacionados con la seguridad de las redes y de la información de la UE. Como tales, las instituciones europeas deberían recabar y tener muy en cuenta sus dictámenes a la hora de desarrollar y aplicar políticas que tengan repercusiones potenciales en este ámbito.

| 5. | La ENISA podría también desempeñar la función, previa solicitud, de ayudar a los Estados miembros a mejorar sus propias capacidades en materia de seguridad de las redes y de la información y su capacidad de hacer frente a los incidentes en materia de seguridad. |
| --- | --- |

5.

La ENISA podría también desempeñar la función, previa solicitud, de ayudar a los Estados miembros a mejorar sus propias capacidades en materia de seguridad de las redes y de la información y su capacidad de hacer frente a los incidentes en materia de seguridad.

VI.   INVITA A LOS ESTADOS MIEMBROS A:

| 1. | Continuar el trabajo para aumentar la confianza del usuario final en las TIC mediante campañas de sensibilización; |
| --- | --- |

1.

Continuar el trabajo para aumentar la confianza del usuario final en las TIC mediante campañas de sensibilización;

| 2. | Organizar ejercicios nacionales y/o a participar en ejercicios europeos periódicos en materia de seguridad de las redes y de la información, observando la necesidad de una planificación extensa debido a la complejidad del tema y a la participación del sector privado. La ENISA podría, previa solicitud, ayudar a los Estados miembros a este respecto. El alcance y la dimensión geográfica de los ejercicios deberían evolucionar naturalmente con el tiempo y basarse en riesgos reconocidos; |
| --- | --- |

2.

Organizar ejercicios nacionales y/o a participar en ejercicios europeos periódicos en materia de seguridad de las redes y de la información, observando la necesidad de una planificación extensa debido a la complejidad del tema y a la participación del sector privado. La ENISA podría, previa solicitud, ayudar a los Estados miembros a este respecto. El alcance y la dimensión geográfica de los ejercicios deberían evolucionar naturalmente con el tiempo y basarse en riesgos reconocidos;

| 3. | Crear los Equipos de Respuesta para Emergencias Informáticas (CERT) en los Estados miembros que todavía no hayan desarrollado tal capacidad y reforzar la cooperación entre los CERT nacionales a nivel europeo. La ENISA podría ayudar a los Estados miembros a este respecto; |
| --- | --- |

3.

Crear los Equipos de Respuesta para Emergencias Informáticas (CERT) en los Estados miembros que todavía no hayan desarrollado tal capacidad y reforzar la cooperación entre los CERT nacionales a nivel europeo. La ENISA podría ayudar a los Estados miembros a este respecto;

| 4. | Aumentar los esfuerzos relativos a los programas de educación, formación e investigación en materia de seguridad de las redes y de la información para asegurar la disponibilidad en la UE de las competencias técnicas necesarias y profesionales, así como aumentar la profesionalidad de los participantes en ese ámbito; |
| --- | --- |

4.

Aumentar los esfuerzos relativos a los programas de educación, formación e investigación en materia de seguridad de las redes y de la información para asegurar la disponibilidad en la UE de las competencias técnicas necesarias y profesionales, así como aumentar la profesionalidad de los participantes en ese ámbito;

| 5. | Reaccionar conjuntamente cuando haya un incidente transfronterizo y aumentar su capacidad de hacerlo adecuadamente, lo que requiere reforzar el diálogo entre los responsables implicados, especialmente en los asuntos confidenciales. |
| --- | --- |

5.

Reaccionar conjuntamente cuando haya un incidente transfronterizo y aumentar su capacidad de hacerlo adecuadamente, lo que requiere reforzar el diálogo entre los responsables implicados, especialmente en los asuntos confidenciales.

VII.   INVITA A LA COMISIÓN A:

| 1. | Apoyar a los Estados miembros, en su caso, en la aplicación de la presente Resolución; |
| --- | --- |

1.

Apoyar a los Estados miembros, en su caso, en la aplicación de la presente Resolución;

| 2. | Informar periódicamente al Parlamento Europeo y al Consejo sobre las iniciativas tomadas en el ámbito de la UE en materia de seguridad de las redes y de la información; |
| --- | --- |

2.

Informar periódicamente al Parlamento Europeo y al Consejo sobre las iniciativas tomadas en el ámbito de la UE en materia de seguridad de las redes y de la información;

| 3. | En colaboración con la ENISA, iniciar una campaña de sensibilización entre los interesados europeos públicos y privados relativa a la importancia de la gestión adecuada del riesgo en materia de seguridad de las redes y de la información; |
| --- | --- |

3.

En colaboración con la ENISA, iniciar una campaña de sensibilización entre los interesados europeos públicos y privados relativa a la importancia de la gestión adecuada del riesgo en materia de seguridad de las redes y de la información;

| 4. | Continuar, en colaboración con los Estados miembros, definiendo incentivos para que los proveedores de infraestructuras de comunicación electrónica faciliten infraestructuras fuertes y resistentes por defecto a los usuarios finales, a las empresas y a los Gobiernos; |
| --- | --- |

4.

Continuar, en colaboración con los Estados miembros, definiendo incentivos para que los proveedores de infraestructuras de comunicación electrónica faciliten infraestructuras fuertes y resistentes por defecto a los usuarios finales, a las empresas y a los Gobiernos;

| 5. | En colaboración con los Estados miembros, elaborar los métodos que permitan que tenga lugar a nivel de la UE una evaluación comparable del impacto socioeconómico de los incidentes y de la eficacia de las medidas preventivas; |
| --- | --- |

5.

En colaboración con los Estados miembros, elaborar los métodos que permitan que tenga lugar a nivel de la UE una evaluación comparable del impacto socioeconómico de los incidentes y de la eficacia de las medidas preventivas;

| 6. | Fomentar y mejorar los modelos multilaterales, que tengan un valor añadido claro que beneficie a los usuarios finales y a la industria; |
| --- | --- |

6.

Fomentar y mejorar los modelos multilaterales, que tengan un valor añadido claro que beneficie a los usuarios finales y a la industria;

| 7. | Presentar una estrategia holística en materia de seguridad de las redes y de la información, (1) incluidas propuestas sobre un mandato reforzado y flexible para la ENISA, así como una supervisión reforzada de los Estados miembros y de la Comisión; |
| --- | --- |

7.

Presentar una estrategia holística en materia de seguridad de las redes y de la información, (1) incluidas propuestas sobre un mandato reforzado y flexible para la ENISA, así como una supervisión reforzada de los Estados miembros y de la Comisión;

| 8. | Llevar a cabo un análisis, en colaboración con los Estados miembros, sobre los Equipos de Respuesta para Emergencias Informáticas (CERT) para determinar en qué ámbitos se requiere una mayor cooperación; |
| --- | --- |

8.

Llevar a cabo un análisis, en colaboración con los Estados miembros, sobre los Equipos de Respuesta para Emergencias Informáticas (CERT) para determinar en qué ámbitos se requiere una mayor cooperación;

| 9. | Continuar la investigación dirigida a un planteamiento común o interoperativo para las instituciones de la UE en la adquisición de sistemas y servicios seguros de las TIC. |
| --- | --- |

9.

Continuar la investigación dirigida a un planteamiento común o interoperativo para las instituciones de la UE en la adquisición de sistemas y servicios seguros de las TIC.

VIII.   SOLICITA A ENISA:

| 1. | Que continúe apoyando activamente a los Estados miembros, a la Comisión Europea, y a otros interesados en la aplicación de las políticas europeas en materia de seguridad de las redes y de la Información y en el plan de acción sobre la PICI; |
| --- | --- |

1.

Que continúe apoyando activamente a los Estados miembros, a la Comisión Europea, y a otros interesados en la aplicación de las políticas europeas en materia de seguridad de las redes y de la Información y en el plan de acción sobre la PICI;

| 2. | Que colabore con los Estados miembros, la Comisión y los organismos estadísticos, sobre el desarrollo de un marco de datos estadísticos sobre el estado de la seguridad de las redes y de la información en Europa. |
| --- | --- |

2.

Que colabore con los Estados miembros, la Comisión y los organismos estadísticos, sobre el desarrollo de un marco de datos estadísticos sobre el estado de la seguridad de las redes y de la información en Europa.

IX.   INVITA A LOS INTERESADOS A:

| 1. | Intensificar los esfuerzos para aumentar el nivel de la seguridad de las redes y de la información, en particular con respecto al suministro de productos y servicios fiables, probados y de uso fácil; |
| --- | --- |

1.

Intensificar los esfuerzos para aumentar el nivel de la seguridad de las redes y de la información, en particular con respecto al suministro de productos y servicios fiables, probados y de uso fácil;

| 2. | Informar a los usuarios correctamente sobre los riesgos de seguridad asociados a los productos y servicios y sobre cómo poder protegerse; |
| --- | --- |

2.

Informar a los usuarios correctamente sobre los riesgos de seguridad asociados a los productos y servicios y sobre cómo poder protegerse;

| 3. | Tomar todas las medidas técnicas y organizativas adecuadas para salvaguardar la continuidad, la integridad y la confidencialidad de las redes y servicios de comunicación electrónica; |
| --- | --- |

3.

Tomar todas las medidas técnicas y organizativas adecuadas para salvaguardar la continuidad, la integridad y la confidencialidad de las redes y servicios de comunicación electrónica;

| 4. | Continuar trabajando sobre la normalización en materia de seguridad de las redes y de la información para conseguir hallar soluciones armonizadas e interoperativas; |
| --- | --- |

4.

Continuar trabajando sobre la normalización en materia de seguridad de las redes y de la información para conseguir hallar soluciones armonizadas e interoperativas;

| 5. | Participar con los Estados miembros en los ejercicios encaminados a facilitar respuestas adecuadas a las emergencias. |
| --- | --- |

5.

Participar con los Estados miembros en los ejercicios encaminados a facilitar respuestas adecuadas a las emergencias.

---

(1)  La Comisión sugiere que se añada aquí «posiblemente».

---

II Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/5

---

Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE

Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 321/02

| Fecha de adopción de la decisión | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Número de referencia de ayuda estatal | N 370/09 |
| Estado miembro | Finlandia |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Base jurídica | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Tipo de medida | Ayuda individual |
| Objetivo | Protección del medio ambiente |
| Forma de la ayuda | Desgravación fiscal |
| Presupuesto | Importe total de la ayuda prevista 2,69 millones EUR |
| Intensidad | — |
| Duración | 1.4.2009-31.3.2011 |
| Sectores económicos | Energía |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Fecha de adopción de la decisión

30.10.2009

Número de referencia de ayuda estatal

N 370/09

Estado miembro

Finlandia

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Base jurídica

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Tipo de medida

Ayuda individual

Objetivo

Protección del medio ambiente

Forma de la ayuda

Desgravación fiscal

Presupuesto

Importe total de la ayuda prevista 2,69 millones EUR

Intensidad

—

Duración

1.4.2009-31.3.2011

Sectores económicos

Energía

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Información adicional

—

El texto de la decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_es.htm

| Fecha de adopción de la decisión | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Número de referencia de ayuda estatal | N 522/09 |
| Estado miembro | Austria |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Base jurídica | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Tipo de medida | Régimen de ayudas |
| Objetivo | Reestructuración de empresas en crisis |
| Forma de la ayuda | Garantía |
| Presupuesto | Gasto anual previsto 4 millones EUR; Importe total de la ayuda prevista 12 millones EUR |
| Intensidad | Medida no constitutiva de ayuda |
| Duración | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Sectores económicos | Hostelería (Turismo), Todos los servicios |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Fecha de adopción de la decisión

26.10.2009

Número de referencia de ayuda estatal

N 522/09

Estado miembro

Austria

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Base jurídica

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Tipo de medida

Régimen de ayudas

Objetivo

Reestructuración de empresas en crisis

Forma de la ayuda

Garantía

Presupuesto

Gasto anual previsto 4 millones EUR; Importe total de la ayuda prevista 12 millones EUR

Intensidad

Medida no constitutiva de ayuda

Duración

10.10.2009-9.10.2012

Sectores económicos

Hostelería (Turismo), Todos los servicios

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Información adicional

—

El texto de la decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_es.htm

| Fecha de adopción de la decisión | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Número de referencia de ayuda estatal | N 523/09 |
| Estado miembro | Lituania |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Base jurídica | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Tipo de medida | Régimen de ayudas |
| Objetivo | Remedio de una perturbación grave de la economía |
| Forma de la ayuda | Subvención directa |
| Presupuesto | Importe total de la ayuda prevista: 345 808 974 LTL |
| Intensidad | — |
| Duración | Hasta el 31.12.2010 |
| Sectores económicos | Todos los sectores |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Fecha de adopción de la decisión

13.11.2009

Número de referencia de ayuda estatal

N 523/09

Estado miembro

Lituania

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Base jurídica

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Tipo de medida

Régimen de ayudas

Objetivo

Remedio de una perturbación grave de la economía

Forma de la ayuda

Subvención directa

Presupuesto

Importe total de la ayuda prevista: 345 808 974 LTL

Intensidad

—

Duración

Hasta el 31.12.2010

Sectores económicos

Todos los sectores

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Información adicional

—

El texto de la decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_es.htm

| Fecha de adopción de la decisión | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Número de referencia de ayuda estatal | N 534/09 |
| Estado miembro | Austria |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Base jurídica | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Tipo de medida | Régimen de ayudas |
| Objetivo | Reestructuración de empresas en crisis |
| Forma de la ayuda | Bonificación de intereses, Garantía, Crédito blando |
| Presupuesto | Gasto anual previsto 1,2 millones EUR; Importe total de la ayuda prevista 3,6 millones EUR |
| Intensidad | — |
| Duración | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Sectores económicos | Todos los sectores |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Niederösterreich |
| Información adicional | — |

Fecha de adopción de la decisión

17.11.2009

Número de referencia de ayuda estatal

N 534/09

Estado miembro

Austria

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Base jurídica

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Tipo de medida

Régimen de ayudas

Objetivo

Reestructuración de empresas en crisis

Forma de la ayuda

Bonificación de intereses, Garantía, Crédito blando

Presupuesto

Gasto anual previsto 1,2 millones EUR; Importe total de la ayuda prevista 3,6 millones EUR

Intensidad

—

Duración

10.10.2009-9.10.2012

Sectores económicos

Todos los sectores

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Niederösterreich

Información adicional

—

El texto de la decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_es.htm

| Fecha de adopción de la decisión | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Número de referencia de ayuda estatal | N 548/09 |
| Estado miembro | Austria |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Base jurídica | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Tipo de medida | Régimen de ayudas |
| Objetivo | Salvamento de empresas en crisis, Reestructuración de empresas en crisis |
| Forma de la ayuda | Garantía, Crédito blando, Subvención directa |
| Presupuesto | Gasto anual previsto 1 millón EUR; Importe total de la ayuda prevista 3 millones EUR |
| Intensidad | — |
| Duración | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Sectores económicos | Todos los sectores |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Fecha de adopción de la decisión

17.11.2009

Número de referencia de ayuda estatal

N 548/09

Estado miembro

Austria

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Base jurídica

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Tipo de medida

Régimen de ayudas

Objetivo

Salvamento de empresas en crisis, Reestructuración de empresas en crisis

Forma de la ayuda

Garantía, Crédito blando, Subvención directa

Presupuesto

Gasto anual previsto 1 millón EUR; Importe total de la ayuda prevista 3 millones EUR

Intensidad

—

Duración

10.10.2009-9.10.2012

Sectores económicos

Todos los sectores

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Información adicional

—

El texto de la decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_es.htm

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/9

---

No oposición a una concentración notificada

(Asunto COMP/M.5719 — Oaktree/SGD)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 321/03

El 17 de diciembre de 2009, la Comisión decidió no oponerse a la concentración notificada que se cita en el encabezamiento y declararla compatible con el mercado común. Esta decisión se basa en el artículo 6, apartado 1, letra b) del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo. El texto íntegro de la decisión solo está disponible en inglés y se hará público una vez que se elimine cualquier secreto comercial que pueda contener. Estará disponible:

| — | en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad, |
| --- | --- |

—

en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad,

| — | en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32009M5719. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea. |
| --- | --- |

—

en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32009M5719. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea.

---

IV Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/10

---

Tipo de cambio del euro (1)

28 de diciembre de 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Moneda | Tipo de cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dólar estadounidense | 1,4405 |
| JPY | yen japonés | 131,86 |
| DKK | corona danesa | 7,4429 |
| GBP | libra esterlina | 0,90143 |
| SEK | corona sueca | 10,3965 |
| CHF | franco suizo | 1,4888 |
| ISK | corona islandesa | |
| NOK | corona noruega | 8,3440 |
| BGN | lev búlgaro | 1,9558 |
| CZK | corona checa | 26,418 |
| EEK | corona estonia | 15,6466 |
| HUF | forint húngaro | 273,30 |
| LTL | litas lituana | 3,4528 |
| LVL | lats letón | 0,7085 |
| PLN | zloty polaco | 4,1610 |
| RON | leu rumano | 4,2020 |
| TRY | lira turca | 2,1777 |
| AUD | dólar australiano | 1,6222 |
| CAD | dólar canadiense | 1,5069 |
| HKD | dólar de Hong Kong | 11,1713 |
| NZD | dólar neozelandés | 2,0312 |
| SGD | dólar de Singapur | 2,0256 |
| KRW | won de Corea del Sur | 1 682,66 |
| ZAR | rand sudafricano | 10,8203 |
| CNY | yuan renminbi | 9,8386 |
| HRK | kuna croata | 7,3140 |
| IDR | rupia indonesia | 13 615,30 |
| MYR | ringgit malayo | 4,9409 |
| PHP | peso filipino | 66,735 |
| RUB | rublo ruso | 42,7550 |
| THB | baht tailandés | 48,103 |
| BRL | real brasileño | 2,4994 |
| MXN | peso mexicano | 18,4989 |
| INR | rupia india | 67,0850 |

Moneda

Tipo de cambio

USD

dólar estadounidense

1,4405

JPY

yen japonés

131,86

DKK

corona danesa

7,4429

GBP

libra esterlina

0,90143

SEK

corona sueca

10,3965

CHF

franco suizo

1,4888

ISK

corona islandesa

NOK

corona noruega

8,3440

BGN

lev búlgaro

1,9558

CZK

corona checa

26,418

EEK

corona estonia

15,6466

HUF

forint húngaro

273,30

LTL

litas lituana

3,4528

LVL

lats letón

0,7085

PLN

zloty polaco

4,1610

RON

leu rumano

4,2020

TRY

lira turca

2,1777

AUD

dólar australiano

1,6222

CAD

dólar canadiense

1,5069

HKD

dólar de Hong Kong

11,1713

NZD

dólar neozelandés

2,0312

SGD

dólar de Singapur

2,0256

KRW

won de Corea del Sur

1 682,66

ZAR

rand sudafricano

10,8203

CNY

yuan renminbi

9,8386

HRK

kuna croata

7,3140

IDR

rupia indonesia

13 615,30

MYR

ringgit malayo

4,9409

PHP

peso filipino

66,735

RUB

rublo ruso

42,7550

THB

baht tailandés

48,103

BRL

real brasileño

2,4994

MXN

peso mexicano

18,4989

INR

rupia india

67,0850

---

(1)  Fuente: tipo de cambio de referencia publicado por el Banco Central Europeo.

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/11

---

Dictamen del Comité consultivo en materia de prácticas restrictivas y posiciones dominantes, de 14 de septiembre de 2007, en relación con un proyecto de Decisión relativa al asunto COMP/38710 — Betún España

2009/C 321/05

| 1. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión Europea en la evaluación de los hechos como constitutivos de un acuerdo o práctica concertada con arreglo al artículo 81 del Tratado CE. |
| --- | --- |

1.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión Europea en la evaluación de los hechos como constitutivos de un acuerdo o práctica concertada con arreglo al artículo 81 del Tratado CE.

| 2. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea sobre el producto y el territorio geográfico afectados por el cartel. |
| --- | --- |

2.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea sobre el producto y el territorio geográfico afectados por el cartel.

| 3. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que el cartel constituye una infracción única y continua. |
| --- | --- |

3.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que el cartel constituye una infracción única y continua.

| 4. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que los acuerdos o prácticas concertadas entre los proveedores de betún de España eran susceptibles de tener un efecto apreciable en el comercio entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

4.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que los acuerdos o prácticas concertadas entre los proveedores de betún de España eran susceptibles de tener un efecto apreciable en el comercio entre los Estados miembros.

| 5. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que Repsol y Cepsa desempeñaron un papel de liderazgo en el cartel. |
| --- | --- |

5.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que Repsol y Cepsa desempeñaron un papel de liderazgo en el cartel.

| 6. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que Nynäs y Petrogal participaron en menor medida en determinados aspectos del cartel. |
| --- | --- |

6.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que Nynäs y Petrogal participaron en menor medida en determinados aspectos del cartel.

| 7. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que las solicitudes se presentaron con arreglo a la Comunicación de Clemencia de 2002. |
| --- | --- |

7.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea de que las solicitudes se presentaron con arreglo a la Comunicación de Clemencia de 2002.

| 8. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea sobre los destinatarios del proyecto de Decisión, concretamente en lo que respecta a la imputación de la responsabilidad a las empresas matrices de los grupos afectados. |
| --- | --- |

8.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la evaluación de la Comisión Europea sobre los destinatarios del proyecto de Decisión, concretamente en lo que respecta a la imputación de la responsabilidad a las empresas matrices de los grupos afectados.

| 9. | Los miembros del Comité consultivo recomiendan que el dictamen de este último se publique en el Diario Oficial de la Unión Europea. |
| --- | --- |

9.

Los miembros del Comité consultivo recomiendan que el dictamen de este último se publique en el Diario Oficial de la Unión Europea.

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/12

---

Dictamen del Comité consultivo en materia de prácticas restrictivas y posiciones dominantes emitido en su reunión de 28 de septiembre de 2007 en relación con un proyecto de Decisión relativa al asunto COMP/38710 — Betún España (2)

Ponente: Letonia

2009/C 321/06

| 1. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a los importes básicos de las multas. |
| --- | --- |

1.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a los importes básicos de las multas.

| 2. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto al incremento del importe básico de las multas con el fin de dotarlas de suficiente efecto disuasorio. |
| --- | --- |

2.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto al incremento del importe básico de las multas con el fin de dotarlas de suficiente efecto disuasorio.

| 3. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto al incremento del importe básico de las multas dadas las circunstancias agravantes. |
| --- | --- |

3.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto al incremento del importe básico de las multas dadas las circunstancias agravantes.

| 4. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a la reducción del importe básico de las multas dadas las circunstancias atenuantes. |
| --- | --- |

4.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a la reducción del importe básico de las multas dadas las circunstancias atenuantes.

| 5. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a la reducción de las multas en aplicación de la Comunicación de Clemencia de 2002. |
| --- | --- |

5.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a la reducción de las multas en aplicación de la Comunicación de Clemencia de 2002.

| 6. | Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a los importes finales de las multas. |
| --- | --- |

6.

Los miembros del Comité consultivo coinciden con la Comisión en cuanto a los importes finales de las multas.

| 7. | Los miembros del Comité consultivo recomiendan que el dictamen de este último se publique en el Diario Oficial de la Unión Europea. |
| --- | --- |

7.

Los miembros del Comité consultivo recomiendan que el dictamen de este último se publique en el Diario Oficial de la Unión Europea.

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/13

---

Informe final del Consejero Auditor en el asunto COMP/38710 — Betún España

(con arreglo a los artículos 15 y 16 de la Decisión 2001/462/CE, CECA de la Comisión, de 23 de mayo de 2001, relativa al mandato de los consejeros auditores en determinados procedimientos de competencia — DO L 162 de 19.6.2001, p. 21)

2009/C 321/07

El proyecto de Decisión en el presente asunto merece las observaciones siguientes:

La investigación se inició a raíz de una solicitud de dispensa presentada por BP el 20 de junio de 2002 con arreglo a la nueva Comunicación de la Comisión relativa a la dispensa del pago de las multas y la reducción de su importe en casos de cártel (Comunicación sobre clemencia) (1). La solicitud se refería a un presunto comportamiento anticompetitivo en el mercado del betún en los Países Bajos, Bélgica y España (2). El 19 de julio de 2002, la Comisión concedió a BP una dispensa condicional.

El 1 y 2 de octubre de 2002 se llevaron a cabo inspecciones no anunciadas en los locales de BP España SA, Composán Construcción SA, Nynäs Petróleo SA, Petrogal Española SA, Petrogal SA, Galp Energia, SGPS SA, Productos Asfálticos SA, Probisa Tecnología y Construcción SA y Repsol YFP Lubricantes y Especialidades SA.

A continuación, Repsol y Proas solicitaron sendas dispensas con arreglo a la Comunicación sobre clemencia; por cartas de [...] (3), los servicios competentes de la Comisión informaron a estas dos empresas de su intención de aplicarles una reducción de la multa dentro de las franjas establecidas en el punto 23 de la Comunicación sobre clemencia.

El 22 de agosto de 2006, la Comisión adoptó un pliego de cargos, que se envió a trece personas jurídicas pertenecientes a cinco empresas distintas (Repsol, Proas, BP, Nynäs y Petrogal). En el pliego de cargos, la Comisión sostuvo con carácter preliminar que, por lo menos desde el 1 de marzo de 1991 hasta por lo menos el 1 de octubre de 2002, las empresas concernidas habían participado en una única infracción compleja y continuada del artículo 81, apartado 1, del Tratado CE, y anunció su intención de adoptar una decisión sobre la infracción y de imponer multas. Según la Comisión, las partes habían acordado la fijación de cuotas de mercado y la asignación de volúmenes y clientes y habían intercambiado información sensible sobre el mercado, establecido un mecanismo de compensación y concertado precios. La infracción cubría el territorio español (excluidas las Islas Canarias). Por otra parte, en el pliego de cargos la Comisión consideró que BP había incumplido sus obligaciones con arreglo a la Comunicación sobre clemencia y que en la Decisión final se determinaría con carácter concluyente si la Comisión concedería o no una dispensa a esta empresa.

Proas, Petrogal y Nynäs pidieron una ampliación del plazo de respuesta al pliego de cargos. Mientras que accedí parcialmente a las peticiones de Proas y Nynäs, denegué la de Petrogal, pues no la justificó adecuadamente. Todas las partes respondieron dentro de los plazos.

Se concedió a los destinatarios del pliego de cargos acceso al expediente en forma de CD-ROM. Se les facilitó acceso en los locales de la Comisión a las declaraciones verbales y los documentos remitidos a la Comisión en aplicación de la Comunicación sobre clemencia.

Petrogal y Nynäs pidieron también acceso a documentos no accesibles del expediente relacionados con productos similares/vecinos y/u otros mercados geográficos que no entraban en el ámbito de las objeciones formuladas en el pliego de cargos.

En mi opinión, el acceso al expediente es una herramienta concebida para garantizar que se respeta plenamente el derecho de defensa de las partes y, por tanto, sólo puede referirse a información relacionada con las circunstancias de hecho y de Derecho contenidas en el pliego de cargos en el que la Comisión basa sus objeciones. Tras examinar las peticiones de Petrogal y Nynäs concluí que los documentos solicitados no tenían objetivamente relación alguna con los elementos de hecho y de Derecho contenidos en el pliego de cargos y que, por lo tanto, el acceso a estos documentos no era necesario para el ejercicio adecuado de su derecho de defensa.

Por otra parte, Nynäs se quejó de las condiciones prácticas en las que se facilitó el acceso al expediente en los locales de la Comisión, alegando que obstaculizaban el ejercicio adecuado de su derecho de defensa. En particular, Nynäs adujo que las transcripciones de entrevistas eran inexactas, ya que se omitían algunas partes, por lo que no eran fiables.

En una carta con fecha de 31 de octubre de 2006 informé a Nynäs de que, en mi opinión, el acceso al expediente en los locales de la Comisión, tratándose de documentos particularmente sensibles presentados por los solicitantes de clemencia, se había organizado de tal manera que se protegía el interés legítimo de los solicitantes de clemencia al tiempo que se preservaba el derecho de Nynäs a ser oída. Por lo que se refiere a las supuestas transcripciones inexactas, tomé nota de que más adelante Nynäs había tenido acceso a las cintas originales y que, por tanto, el problema de las debidas garantías procesales se había resuelto. Por consiguiente, concluí que las condiciones de acceso no habían obstaculizado el ejercicio adecuado del derecho de defensa de Nynäs.

A petición de las partes, el 12 de diciembre de 2006 se celebró una audiencia con arreglo al artículo 12 del Reglamento (CE) no 773/2004 de la Comisión. Asistieron a ella todos los destinatarios del pliego de cargos excepto Cepsa, Repsol YFP SA y Repsol Petróleo SA.

A la luz de las respuestas escritas al pliego de cargos y de lo expuesto en la audiencia, se ha reducido la duración de la participación de Petrogal en la infracción respecto a lo indicado en el pliego de cargos. Además, tras la presentación de material adicional por parte de BP en respuesta al pliego de cargos, la Comisión ha concluido que BP ha cumplido todas las condiciones establecidas en la Comunicación sobre clemencia y, por tanto, reúne los requisitos para obtener una dispensa de cualesquiera multas que en principio se le habrían impuesto.

En mi opinión, el proyecto de Decisión se refiere solamente a cargos con respecto a los cuales se ha brindado a las partes la oportunidad de dar a conocer su opinión.

Considero que en el presente caso se ha respetado el derecho a ser oídas de todas las partes que han participado en el procedimiento.

Bruselas, 20 de septiembre de 2007.

Serge DURANDE

---

(1)  DO C 45 de 19.2.2002, p. 3.

1

(2)  Inicialmente, las supuestas actividades anticompetitivas fueron investigadas en común. Sin embargo, durante la investigación se puso de manifiesto que no había una relación objetiva entre las actividades desarrolladas en cada uno de los tres Estados miembros en cuestión, de modo que la investigación se dividió en tres asuntos distintos.

2

(3)  2 de agosto de 2006 (corrigendum — 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/15

---

Resumen de la Decisión de la Comisión

de 3 de octubre de 2007

relativa a un procedimiento de conformidad con el artículo 81 del Tratado CE

(Asunto COMP/38710 — Betún España)

[notificada con el número C(2007) 4441 final]

(Los textos en lenguas inglesa y española son los únicos auténticos)

2009/C 321/08

El 3 de octubre de 2007, la Comisión adoptó una Decisión relativa a un procedimiento de conformidad con el artículo 81 del Tratado CE. Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 30 del Reglamento (CE) n

  o

  1/2003 del Consejo
   (1)
  , la Comisión publica a continuación los nombres de las partes y el contenido principal de la Decisión, incluidas las sanciones impuestas, teniendo en cuenta el interés legítimo de las empresas por que no se revelen sus secretos comerciales. Una versión no confidencial del texto completo de la Decisión en las lenguas auténticas del asunto podrá consultarse en la página web de la Dirección General de Competencia:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_es.html

1.   INTRODUCCIÓN

| (1) | La Decisión impone una multa a cinco empresas por haber infringido el artículo 81 del Tratado. Desde 1991 hasta 2002, estas empresas participaron en acuerdos de reparto del mercado y coordinación de precios del betún de penetración en el mercado español. |
| --- | --- |

(1)

La Decisión impone una multa a cinco empresas por haber infringido el artículo 81 del Tratado. Desde 1991 hasta 2002, estas empresas participaron en acuerdos de reparto del mercado y coordinación de precios del betún de penetración en el mercado español.

2.   DESCRIPCIÓN DEL ASUNTO

2.1.   Resumen de la infracción

| (2) | La Decisión se refiere a una infracción única y continua del artículo 81 del Tratado que consistió en el reparto del mercado y la coordinación de precios en el mercado del betún de penetración. Por su propia naturaleza, la infracción se encuentra entre las infracciones más perniciosas del artículo 81 del Tratado. |
| --- | --- |

(2)

La Decisión se refiere a una infracción única y continua del artículo 81 del Tratado que consistió en el reparto del mercado y la coordinación de precios en el mercado del betún de penetración. Por su propia naturaleza, la infracción se encuentra entre las infracciones más perniciosas del artículo 81 del Tratado.

| (3) | La infracción tuvo lugar al menos desde el mes de marzo de 1991 hasta el mes de octubre de 2002. La infracción cubría el territorio español (excluidas las Islas Canarias). |
| --- | --- |

(3)

La infracción tuvo lugar al menos desde el mes de marzo de 1991 hasta el mes de octubre de 2002. La infracción cubría el territorio español (excluidas las Islas Canarias).

| (4) | El valor del mercado español del betún de penetración en 2001, último año completo de la infracción, se estima en unos 286 millones EUR. |
| --- | --- |

(4)

El valor del mercado español del betún de penetración en 2001, último año completo de la infracción, se estima en unos 286 millones EUR.

| (5) | Las empresas destinatarias de la Decisión (cinco empresas, trece personas jurídicas) son Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (BP), Nynäs y Petrogal-Galp. Durante el período de la infracción, dichas empresas controlaban conjuntamente más del 90 % del mercado español del betún de penetración. |
| --- | --- |

(5)

Las empresas destinatarias de la Decisión (cinco empresas, trece personas jurídicas) son Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (BP), Nynäs y Petrogal-Galp. Durante el período de la infracción, dichas empresas controlaban conjuntamente más del 90 % del mercado español del betún de penetración.

| (6) | El betún es un producto derivado obtenido en la destilación del petróleo. Aproximadamente el 85 % del betún producido en la UE se utiliza para la construcción de carreteras, como adhesivo en la fabricación de asfalto, en el que se utiliza para ligar las piedras entre sí. El 15 % restante se utiliza en otras áreas de la construcción, por ejemplo en aplicaciones industriales tales como cubiertas. Aproximadamente el 80 % del betún utilizado en la construcción de carreteras no está sometido a ningún proceso posterior: es el denominado betún de penetración. El restante 20 % del betún utilizado en la construcción de carreteras es betún que ha sido sometido a un proceso posterior, como las emulsiones bituminosas y el betún modificado. El producto objeto de la Decisión es el betún de penetración: betún que se utiliza en la construcción de carreteras sin haber sido sometido a ningún proceso posterior. |
| --- | --- |

(6)

El betún es un producto derivado obtenido en la destilación del petróleo. Aproximadamente el 85 % del betún producido en la UE se utiliza para la construcción de carreteras, como adhesivo en la fabricación de asfalto, en el que se utiliza para ligar las piedras entre sí. El 15 % restante se utiliza en otras áreas de la construcción, por ejemplo en aplicaciones industriales tales como cubiertas. Aproximadamente el 80 % del betún utilizado en la construcción de carreteras no está sometido a ningún proceso posterior: es el denominado betún de penetración. El restante 20 % del betún utilizado en la construcción de carreteras es betún que ha sido sometido a un proceso posterior, como las emulsiones bituminosas y el betún modificado. El producto objeto de la Decisión es el betún de penetración: betún que se utiliza en la construcción de carreteras sin haber sido sometido a ningún proceso posterior.

| (7) | Las destinatarias de la Decisión participaron en grados diferentes en un cártel en el que:






  — | establecieron cuotas de mercado, |
| --- | --- | --- |

(7)

Las destinatarias de la Decisión participaron en grados diferentes en un cártel en el que:

—

establecieron cuotas de mercado,

| — | basándose en las cuotas de mercado, asignaron volúmenes y clientes a cada participante, |
| --- | --- |

—

basándose en las cuotas de mercado, asignaron volúmenes y clientes a cada participante,

| — | controlaron la aplicación de los acuerdos de reparto de mercado y clientes y, para ello, intercambiaron información sensible sobre el mercado, |
| --- | --- |

—

controlaron la aplicación de los acuerdos de reparto de mercado y clientes y, para ello, intercambiaron información sensible sobre el mercado,

| — | establecieron un mecanismo de compensación para corregir las desviaciones de los acuerdos de reparto de mercado y clientes, |
| --- | --- |

—

establecieron un mecanismo de compensación para corregir las desviaciones de los acuerdos de reparto de mercado y clientes,

| — | concertaron la variación de los precios del betún y el momento en el que se aplicarían los nuevos precios. |
| --- | --- |

—

concertaron la variación de los precios del betún y el momento en el que se aplicarían los nuevos precios.

| (8) | Las actividades de coordinación de precios se llevaban a cabo en apoyo de los acuerdos de reparto del mercado, pues garantizaban que las diferencias de precios entre proveedores no distorsionarían la asignación de volúmenes y clientes acordada. |
| --- | --- |

(8)

Las actividades de coordinación de precios se llevaban a cabo en apoyo de los acuerdos de reparto del mercado, pues garantizaban que las diferencias de precios entre proveedores no distorsionarían la asignación de volúmenes y clientes acordada.

| (9) | Las conversaciones sobre el reparto del mercado y la variación de los precios tenían lugar en el marco de la denominada «mesa del asfalto», en la que los miembros del cártel participaban de forma bilateral o multilateral. |
| --- | --- |

(9)

Las conversaciones sobre el reparto del mercado y la variación de los precios tenían lugar en el marco de la denominada «mesa del asfalto», en la que los miembros del cártel participaban de forma bilateral o multilateral.

| (10) | Cada año se entablaban conversaciones sobre el reparto del mercado para estimar y repartir el mercado del año siguiente. Una vez concluidas las negociaciones anuales de la «mesa del asfalto», el documento que reflejaba el acuerdo de reparto del mercado con asignación de cantidades y clientes a cada participante se denominaba «PTT» o «Petete». |
| --- | --- |

(10)

Cada año se entablaban conversaciones sobre el reparto del mercado para estimar y repartir el mercado del año siguiente. Una vez concluidas las negociaciones anuales de la «mesa del asfalto», el documento que reflejaba el acuerdo de reparto del mercado con asignación de cantidades y clientes a cada participante se denominaba «PTT» o «Petete».

| (11) | Por lo que se refiere a las variaciones de precios y la fecha de su aplicación, eran Repsol y Proas los que normalmente las acordaban e informaban posteriormente al resto de participantes en el cártel de las decisiones adoptadas. |
| --- | --- |

(11)

Por lo que se refiere a las variaciones de precios y la fecha de su aplicación, eran Repsol y Proas los que normalmente las acordaban e informaban posteriormente al resto de participantes en el cártel de las decisiones adoptadas.

2.2.   Destinatarias y duración de la infracción

| (12) | A continuación se relacionan las destinatarias de la Decisión y la duración de su participación en la infracción:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades SA (Rylesa): | 1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo SA: | 1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002 |
| Repsol YPF SA: | 1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002 |
| Productos Asfálticos SA (Proas): | 1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002 |
| Compañía Española de Petróleos SA (CEPSA): | 1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002 |
| BP Oil España SA: | 1 de agosto de 1991- 20 de junio de 2002 |
| BP España SA: | 1 de agosto de 1991- 20 de junio de 2002 |
| BP plc: | 1 de agosto de 1991- 20 de junio de 2002 |
| Nynäs Petróleo SA: | 1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22 de mayo de 1991- 1 de octubre de 2002 |
| Galp Energia España SA: | 31 de enero de 1995- 1 de octubre de 2002 |
| Petróleos de Portugal SA: | 31 de enero de 1995- 1 de octubre de 2002 |
| Galp Energia, SGPS, SA: | 22 de abril de 1999- 1 de octubre de 2002 |

(12)

A continuación se relacionan las destinatarias de la Decisión y la duración de su participación en la infracción:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades SA (Rylesa):

1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002

Repsol Petróleo SA:

1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002

Repsol YPF SA:

1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002

Productos Asfálticos SA (Proas):

1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002

Compañía Española de Petróleos SA (CEPSA):

1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002

BP Oil España SA:

1 de agosto de 1991- 20 de junio de 2002

BP España SA:

1 de agosto de 1991- 20 de junio de 2002

BP plc:

1 de agosto de 1991- 20 de junio de 2002

Nynäs Petróleo SA:

1 de marzo de 1991- 1 de octubre de 2002

AB Nynäs Petroleum:

22 de mayo de 1991- 1 de octubre de 2002

Galp Energia España SA:

31 de enero de 1995- 1 de octubre de 2002

Petróleos de Portugal SA:

31 de enero de 1995- 1 de octubre de 2002

Galp Energia, SGPS, SA:

22 de abril de 1999- 1 de octubre de 2002

2.3.   Soluciones

2.3.1.   Importe de base de las multas

2.3.1.1.   Gravedad

| (13) | La infracción se limita a un Estado miembro, que no obstante constituye una parte sustancial del mercado interior. Aunque no es posible medir el impacto real de la infracción en el mercado, la infracción se califica de muy grave atendiendo a su naturaleza. |
| --- | --- |

(13)

La infracción se limita a un Estado miembro, que no obstante constituye una parte sustancial del mercado interior. Aunque no es posible medir el impacto real de la infracción en el mercado, la infracción se califica de muy grave atendiendo a su naturaleza.

2.3.1.2.   Trato diferenciado

| (14) | Dado que existen diferencias considerables entre las cifras de ventas en el mercado español del betún de las distintas empresas que participaron en el cártel, se aplica un trato diferenciado por categorías a fin de tener en cuenta la capacidad económica efectiva de cada una de ellas de causar daños en la competencia. |
| --- | --- |

(14)

Dado que existen diferencias considerables entre las cifras de ventas en el mercado español del betún de las distintas empresas que participaron en el cártel, se aplica un trato diferenciado por categorías a fin de tener en cuenta la capacidad económica efectiva de cada una de ellas de causar daños en la competencia.

| (15) | A estos efectos, se clasifica a las empresas en tres categorías en función de su cuota de mercado (determinada a partir de las cifras de ventas) del producto en cuestión en España en 2001, último año completo de la infracción. |
| --- | --- |

(15)

A estos efectos, se clasifica a las empresas en tres categorías en función de su cuota de mercado (determinada a partir de las cifras de ventas) del producto en cuestión en España en 2001, último año completo de la infracción.

2.3.1.3.   Efecto disuasorio suficiente

| (16) | Con vistas a fijar el importe de la multa a un nivel que garantice un efecto disuasorio suficiente, se aplica un factor de multiplicación a las multas impuestas a BP (1,8) y a Repsol (1,2), en atención al tamaño global de estas empresas. |
| --- | --- |

(16)

Con vistas a fijar el importe de la multa a un nivel que garantice un efecto disuasorio suficiente, se aplica un factor de multiplicación a las multas impuestas a BP (1,8) y a Repsol (1,2), en atención al tamaño global de estas empresas.

2.3.1.4.   Duración

| (17) | Se aplican incrementos porcentuales individualizados en función de la duración de la participación de cada persona jurídica en la infracción, arriba mencionada. |
| --- | --- |

(17)

Se aplican incrementos porcentuales individualizados en función de la duración de la participación de cada persona jurídica en la infracción, arriba mencionada.

2.3.2.   Circunstancias agravantes: papel de responsable

| (18) | Repsol y Proas fueron importantes fuerzas motrices del cártel, y lideraron conjuntamente el mismo. Esta circunstancia motiva un incremento del 30 %, en concepto de liderazgo, en el importe de base de la multa individual a imponer a cada una de estas dos empresas. |
| --- | --- |

(18)

Repsol y Proas fueron importantes fuerzas motrices del cártel, y lideraron conjuntamente el mismo. Esta circunstancia motiva un incremento del 30 %, en concepto de liderazgo, en el importe de base de la multa individual a imponer a cada una de estas dos empresas.

2.3.3.   Circunstancias atenuantes: menor implicación en determinados aspectos de la infracción

| (19) | Nynäs y Petrogal alegaron como circunstancia atenuante que solo habían desempeñado una función pasiva o subordinada en el cártel. La Decisión rechaza esta alegación, ya que estas empresas participaron efectivamente en las conversaciones anuales para el reparto del mercado del año siguiente. No obstante, la Decisión aplica una reducción de la multa del 10 % para tomar en consideración el hecho de que la participación de Nynäs y Petrogal en determinados aspectos de la infracción, en concreto en los mecanismos de seguimiento y compensación y en las actividades de coordinación de precios, fue menos habitual y activa que las de los demás participantes. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs y Petrogal alegaron como circunstancia atenuante que solo habían desempeñado una función pasiva o subordinada en el cártel. La Decisión rechaza esta alegación, ya que estas empresas participaron efectivamente en las conversaciones anuales para el reparto del mercado del año siguiente. No obstante, la Decisión aplica una reducción de la multa del 10 % para tomar en consideración el hecho de que la participación de Nynäs y Petrogal en determinados aspectos de la infracción, en concreto en los mecanismos de seguimiento y compensación y en las actividades de coordinación de precios, fue menos habitual y activa que las de los demás participantes.

2.3.4.   Aplicación del límite del 10 % del volumen de negocios

| (20) | El límite del 10 % del volumen de negocios mundial establecido en el artículo 23, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1/2003 ha sido aplicado como corresponde en el cálculo de las multas. |
| --- | --- |

(20)

El límite del 10 % del volumen de negocios mundial establecido en el artículo 23, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1/2003 ha sido aplicado como corresponde en el cálculo de las multas.

2.3.5.   Aplicación de la Comunicación sobre clemencia de 2002

2.3.5.1.   Dispensa

| (21) | El asunto se inició a raíz de una solicitud de dispensa presentada por BP en virtud de la Comunicación sobre clemencia (2). En el pliego de cargos dirigido a BP, la Comisión estableció de forma provisional que BP no había cumplido con sus obligaciones de cooperación conforme al punto 11, letra a), de la Comunicación sobre clemencia y que la conclusión sobre si la Comisión concedería o no la dispensa a BP se incluiría en la Decisión final que eventualmente se adoptara. |
| --- | --- |

(21)

El asunto se inició a raíz de una solicitud de dispensa presentada por BP en virtud de la Comunicación sobre clemencia (2). En el pliego de cargos dirigido a BP, la Comisión estableció de forma provisional que BP no había cumplido con sus obligaciones de cooperación conforme al punto 11, letra a), de la Comunicación sobre clemencia y que la conclusión sobre si la Comisión concedería o no la dispensa a BP se incluiría en la Decisión final que eventualmente se adoptara.

| (22) | A la vista de las circunstancias del asunto, la Decisión concluye finalmente que BP cooperó de forma genuina, plena, continuada y diligente a lo largo de todo el procedimiento administrativo y que proporcionó a la Comisión todas las pruebas de la infracción tan pronto como dispuso de ellas, por lo que cumplió los requisitos establecidos en el punto 11, letra a), de la Comunicación sobre clemencia. BP también cumplió los requisitos del punto 11, letras b) y c), de la Comunicación sobre clemencia, ya que dejó de participar en la infracción a más tardar en el momento en que presentó las pruebas a que se refiere el punto 8, letra a), de la Comunicación sobre clemencia y no tomó medidas para obligar a otras empresas a participar en la infracción. |
| --- | --- |

(22)

A la vista de las circunstancias del asunto, la Decisión concluye finalmente que BP cooperó de forma genuina, plena, continuada y diligente a lo largo de todo el procedimiento administrativo y que proporcionó a la Comisión todas las pruebas de la infracción tan pronto como dispuso de ellas, por lo que cumplió los requisitos establecidos en el punto 11, letra a), de la Comunicación sobre clemencia. BP también cumplió los requisitos del punto 11, letras b) y c), de la Comunicación sobre clemencia, ya que dejó de participar en la infracción a más tardar en el momento en que presentó las pruebas a que se refiere el punto 8, letra a), de la Comunicación sobre clemencia y no tomó medidas para obligar a otras empresas a participar en la infracción.

| (23) | En consecuencia, la Decisión considera que BP cumplió todas las condiciones del punto 11 de la Comunicación sobre clemencia y que, por tanto, puede obtener la dispensa del pago de las multas que, de otro modo, se le habrían impuesto. |
| --- | --- |

(23)

En consecuencia, la Decisión considera que BP cumplió todas las condiciones del punto 11 de la Comunicación sobre clemencia y que, por tanto, puede obtener la dispensa del pago de las multas que, de otro modo, se le habrían impuesto.

2.3.5.2.   Reducción de las multas

| (24) | Repsol y Proas presentaron sendas solicitudes de reducción de las multas con arreglo a la Comunicación sobre clemencia. La Comisión concedió a cada una de estas empresas, respectivamente, una reducción de las multas del 40 % y del 25 %. Estos porcentajes de reducción tienen en cuenta que dichas empresas: i) aportaron un valor añadido significativo, pero ii) lo hicieron en una fase avanzada del procedimiento y solo después de que la Comisión les hubiese enviado solicitudes pormenorizadas de información. |
| --- | --- |

(24)

Repsol y Proas presentaron sendas solicitudes de reducción de las multas con arreglo a la Comunicación sobre clemencia. La Comisión concedió a cada una de estas empresas, respectivamente, una reducción de las multas del 40 % y del 25 %. Estos porcentajes de reducción tienen en cuenta que dichas empresas: i) aportaron un valor añadido significativo, pero ii) lo hicieron en una fase avanzada del procedimiento y solo después de que la Comisión les hubiese enviado solicitudes pormenorizadas de información.

3.   DECISIÓN

| (25) | Las siguientes empresas han infringido el artículo 81 del Tratado al participar, durante los períodos indicados, en un conjunto de acuerdos y prácticas concertadas en el negocio del betún de penetración, que abarcó todo el territorio de España (salvo las Islas Canarias) y que consistió en acuerdos de reparto del mercado y coordinación de precios:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades SA, Repsol Petróleo SA y Repsol YPF SA, de 1 de marzo de 1991 a 1 de octubre de 2002;
  Productos Asfálticos SA y Compañía Española de Petróleos SA, de 1 de marzo de 1991 a 1 de octubre de 2002;
  BP Oil España SA, BP España SA y BP plc, de 1 de agosto de 1991 a 20 de junio de 2002;
  Nynäs Petróleo SA, de 1 de marzo de 1991 a 1 de octubre de 2002; AB Nynäs Petroleum, de 22 de mayo de 1991 a 1 de octubre de 2002;
  Galp Energia España SA y Petróleos de Portugal SA, de 31 de enero de 1995 a 1 de octubre de 2002; Galp Energia, SGPS, SA, de 22 de abril de 1999 a 1 de octubre de 2002. |
| --- | --- |

(25)

Las siguientes empresas han infringido el artículo 81 del Tratado al participar, durante los períodos indicados, en un conjunto de acuerdos y prácticas concertadas en el negocio del betún de penetración, que abarcó todo el territorio de España (salvo las Islas Canarias) y que consistió en acuerdos de reparto del mercado y coordinación de precios:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades SA, Repsol Petróleo SA y Repsol YPF SA, de 1 de marzo de 1991 a 1 de octubre de 2002;

Productos Asfálticos SA y Compañía Española de Petróleos SA, de 1 de marzo de 1991 a 1 de octubre de 2002;

BP Oil España SA, BP España SA y BP plc, de 1 de agosto de 1991 a 20 de junio de 2002;

Nynäs Petróleo SA, de 1 de marzo de 1991 a 1 de octubre de 2002; AB Nynäs Petroleum, de 22 de mayo de 1991 a 1 de octubre de 2002;

Galp Energia España SA y Petróleos de Portugal SA, de 31 de enero de 1995 a 1 de octubre de 2002; Galp Energia, SGPS, SA, de 22 de abril de 1999 a 1 de octubre de 2002.

| (26) | Por la citada infracción , se imponen las siguientes multas:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades SA, Repsol Petróleo SA y Repsol YPF SA, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 80 496 000 EUR;
  Productos Asfálticos SA y Compañía Española de Petróleos SA, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 83 850 000 EUR;
  BP Oil España SA, BP España SA y BP plc, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 0 EUR;
  Nynäs Petróleo SA: 10 642 500 EUR; de los cuales AB Nynäs Petroleum, conjunta y solidariamente responsable del pago de la suma de 10 395 000 EUR;
  Galp Energia España SA y Petróleos de Portugal SA, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 8 662 500 EUR; de los cuales Galp Energia, SGPS, SA, conjunta y solidariamente responsable del pago de la suma de 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Por la citada infracción , se imponen las siguientes multas:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades SA, Repsol Petróleo SA y Repsol YPF SA, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 80 496 000 EUR;

Productos Asfálticos SA y Compañía Española de Petróleos SA, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 83 850 000 EUR;

BP Oil España SA, BP España SA y BP plc, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 0 EUR;

Nynäs Petróleo SA: 10 642 500 EUR; de los cuales AB Nynäs Petroleum, conjunta y solidariamente responsable del pago de la suma de 10 395 000 EUR;

Galp Energia España SA y Petróleos de Portugal SA, conjunta y solidariamente responsables del pago de la suma de 8 662 500 EUR; de los cuales Galp Energia, SGPS, SA, conjunta y solidariamente responsable del pago de la suma de 6 435 000 EUR.

| (27) | Se ordena a las empresas antes citadas que pongan fin inmediatamente a la infracción, en el caso de que aún no lo hubieran hecho, y que se abstengan de repetir cualquier acto o conducta como los descritos en la Decisión y de adoptar cualquier medida que tenga un objeto o efecto equivalente. |
| --- | --- |

(27)

Se ordena a las empresas antes citadas que pongan fin inmediatamente a la infracción, en el caso de que aún no lo hubieran hecho, y que se abstengan de repetir cualquier acto o conducta como los descritos en la Decisión y de adoptar cualquier medida que tenga un objeto o efecto equivalente.

---

(1)  DO L 1 de 4.1.2003, p. 1.

(2)  DO C 45 de 19.2.2002, p. 3.

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/18

---

Comunicación de la Comisión en el marco de la aplicación de la Directiva 2006/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, relativa a las máquinas y por la que se modifica la Directiva 95/16/CE (refundición)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

(Publicación de títulos y referencias de normas armonizadas conforme a la directiva)

2009/C 321/09

| OEN (2) | Referencia y título de la norma
  (y documento de referencia) | Primera publicación DO | Referencia de la norma retirada y sustituida | Fecha límite para obtener presunción de conformidad respecto a la norma sustituida
  Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Vehículos para la recogida de residuos y sus dispositivos de elevación asociados — Requisitos generales y requisitos de seguridad — Parte 1: vehículos para la recogida de residuos de carga posterior | Esta es la primera publicación | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Vehículos para la recogida de residuos y sus dispositivos de elevación asociados — Requisitos generales y requisitos de seguridad — Parte 2: Vehículos para la recogida de residuos de carga lateral | Esta es la primera publicación | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Seguridad de las máquinas — Partes de los sistemas de mando relativas a la seguridad — Parte 1: Principios generales para el diseño (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

OEN (2)

Referencia y título de la norma

(y documento de referencia)

Primera publicación DO

Referencia de la norma retirada y sustituida

Fecha límite para obtener presunción de conformidad respecto a la norma sustituida

Nota 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Vehículos para la recogida de residuos y sus dispositivos de elevación asociados — Requisitos generales y requisitos de seguridad — Parte 1: vehículos para la recogida de residuos de carga posterior

Esta es la primera publicación

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Vehículos para la recogida de residuos y sus dispositivos de elevación asociados — Requisitos generales y requisitos de seguridad — Parte 2: Vehículos para la recogida de residuos de carga lateral

Esta es la primera publicación

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Seguridad de las máquinas — Partes de los sistemas de mando relativas a la seguridad — Parte 1: Principios generales para el diseño (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Nota 1: | Generalmente la fecha límite para obtener presunción de conformidad será la fecha de la retirada («dow»), indicada por el organismo europeo de normalización, pero se llama la atención de los usuarios de estas normas sobre el hecho de que en ciertas ocasiones excepcionales pudiera ser otro el caso. |
| --- | --- |

Nota 1:

Generalmente la fecha límite para obtener presunción de conformidad será la fecha de la retirada («dow»), indicada por el organismo europeo de normalización, pero se llama la atención de los usuarios de estas normas sobre el hecho de que en ciertas ocasiones excepcionales pudiera ser otro el caso.

Aviso:

| — | Todas las informaciones sobre la disponibilidad de las normas pueden obtenerse o en los organismos europeos de normalización o en los organismos nacionales de normalización, podrán encontrar una lista que figura en anexo de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo 98/34/CE modificada por la Directiva 98/48/CE. |
| --- | --- |

—

Todas las informaciones sobre la disponibilidad de las normas pueden obtenerse o en los organismos europeos de normalización o en los organismos nacionales de normalización, podrán encontrar una lista que figura en anexo de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo 98/34/CE modificada por la Directiva 98/48/CE.

| — | La publicación de las referencias en el Diario Oficial de la Unión Europea no implica que las normas estén disponibles en todos los idiomas comunitarios. |
| --- | --- |

—

La publicación de las referencias en el Diario Oficial de la Unión Europea no implica que las normas estén disponibles en todos los idiomas comunitarios.

Para obtener más información consulte la dirección siguiente:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  La fecha límite para obtener presunción de conformidad respecto a la norma sustituida, inicialmente fijada al 28.12.2009, ha sido pospuesta de dos años.

(2)  OEN: Organismo Europeo de Normalización:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Anuncios

PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS

Consejo

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/19

---

Prórroga del período de validez de las listas de aptitud

2009/C 321/10

Por decisión del Secretario General Adjunto del Consejo de la Unión Europea, se prorroga el plazo de validez de las listas de aptitud resultantes de las siguientes oposiciones generales:

Artículo 1: hasta el 31 de diciembre de 2010:

| Consejo/A/393 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores de lengua griega, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 98 del 6 de abril de 2000; |
| --- | --- |
| Consejo/A/394 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores de lengua portuguesa, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 99 del 7 de abril de 2000; |
| Consejo/A/397 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores en el ámbito de la ingeniería de seguridad y en el ámbito de la averiguación y la habilitación, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 169 A del 13 de junio de 2001; |
| Consejo/A/400 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores en el Servicio de seguridad — Unidad de seguridad física, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre 2001; |
| Consejo/A/401 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores en el Servicio de seguridad — Unidad de auditoría de seguridad informática y acreditación, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre 2001; |
| Consejo/A/406 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores principales en la Oficina de seguridad de los sistemas de información (Infosec) — Asistentes del responsable de la Oficina Infosec, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre de 2001; |
| Consejo/A/408 | para establecer una lista de reserva para la contratación la contratación de administradores principales en el Servicio de Política Inmobiliaria y Proyectos de la División «Inmuebles», cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 315 A del 9 de noviembre de 2001; |
| Consejo/A/415 | para establecer una lista de reserva para el puesto de Responsable del Servicio para la prevención en materia de salud y de seguridad en el lugar de trabajo, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 A del 16 de julio de 2002; |
| Consejo/LA/398 | para establecer una lista de reserva para la contratación de traductores de lengua inglesa, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 198 del 13 de julio de 2001; |
| Consejo/C/413 | para establecer una lista de reserva para la contratación de secretarias/os de lengua finesa, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 49 del 2 de febrero de 2002; |
| Consejo/C/407 | para establecer una lista de reserva para la contratación de oficiales adjuntos en la Oficina de seguridad de los sistemas de información (Infosec), cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre de 2001; |
| Consejo/420/AD5 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores adjuntos en el ámbito de la seguridad (Gabinete/Seguridad: servicio de seguridad externa/protección de misiones, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005; |
| Consejo/421/AD5 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores adjuntos en el ámbito de la seguridad (Gabinete/Seguridad: servicio de protección interna, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005; |
| Consejo/422/AST3 | para establecer una lista de reserva para la contratación de asistentes en el ámbito de la seguridad (Gabinete/Seguridad: servicio de protección interna, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005; |
| Consejo/425/AD9 | para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores confirmados en el ámbito de las tecnologías de la información (Dirección SIC: unidad «soluciones de producción»), cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005; |
| Consejo/427/AD8 | para cubrir la vacante de un puesto de administrador en el ámbito de la Política Europea de Seguridad y Defensa (PESD), cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 108 A de 12 de mayo de 2007; |
| Consejo/428/AD12 | para cubrir la vacante de un puesto de Jefe de Unidad en el ámbito de la seguridad, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 150 A de 4 de julio de 2007. |

Consejo/A/393

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores de lengua griega, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 98 del 6 de abril de 2000;

Consejo/A/394

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores de lengua portuguesa, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 99 del 7 de abril de 2000;

Consejo/A/397

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores en el ámbito de la ingeniería de seguridad y en el ámbito de la averiguación y la habilitación, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 169 A del 13 de junio de 2001;

Consejo/A/400

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores en el Servicio de seguridad — Unidad de seguridad física, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre 2001;

Consejo/A/401

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores en el Servicio de seguridad — Unidad de auditoría de seguridad informática y acreditación, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre 2001;

Consejo/A/406

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores principales en la Oficina de seguridad de los sistemas de información (Infosec) — Asistentes del responsable de la Oficina Infosec, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre de 2001;

Consejo/A/408

para establecer una lista de reserva para la contratación la contratación de administradores principales en el Servicio de Política Inmobiliaria y Proyectos de la División «Inmuebles», cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 315 A del 9 de noviembre de 2001;

Consejo/A/415

para establecer una lista de reserva para el puesto de Responsable del Servicio para la prevención en materia de salud y de seguridad en el lugar de trabajo, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 A del 16 de julio de 2002;

Consejo/LA/398

para establecer una lista de reserva para la contratación de traductores de lengua inglesa, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 198 del 13 de julio de 2001;

Consejo/C/413

para establecer una lista de reserva para la contratación de secretarias/os de lengua finesa, cuyo anuncio fue publicado en el
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 49 del 2 de febrero de 2002;

Consejo/C/407

para establecer una lista de reserva para la contratación de oficiales adjuntos en la Oficina de seguridad de los sistemas de información (Infosec), cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 300 A de 26 de octubre de 2001;

Consejo/420/AD5

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores adjuntos en el ámbito de la seguridad (Gabinete/Seguridad: servicio de seguridad externa/protección de misiones, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005;

Consejo/421/AD5

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores adjuntos en el ámbito de la seguridad (Gabinete/Seguridad: servicio de protección interna, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005;

Consejo/422/AST3

para establecer una lista de reserva para la contratación de asistentes en el ámbito de la seguridad (Gabinete/Seguridad: servicio de protección interna, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005;

Consejo/425/AD9

para establecer una lista de reserva para la contratación de administradores confirmados en el ámbito de las tecnologías de la información (Dirección SIC: unidad «soluciones de producción»), cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 316 A de 13 de diciembre de 2005;

Consejo/427/AD8

para cubrir la vacante de un puesto de administrador en el ámbito de la Política Europea de Seguridad y Defensa (PESD), cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 108 A de 12 de mayo de 2007;

Consejo/428/AD12

para cubrir la vacante de un puesto de Jefe de Unidad en el ámbito de la seguridad, cuyo anuncio fue publicado en del
  Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 150 A de 4 de julio de 2007.

---

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/21

---

AYUDA ESTATAL — RUMANÍA

Ayuda estatal C 28/09 (ex N 433/09) — Medidas de apoyo en favor de Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 321/11

Por carta de 15 de septiembre de 2009, reproducida en la versión lingüística auténtica en las páginas siguientes al presente resumen, la Comisión notificó a Rumanía su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con la medida antes citada.

Los interesados podrán presentar sus observaciones sobre la medida respecto de la cual la Comisión ha incoado el procedimiento en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación del presente resumen y de la carta siguiente, enviándolas a:

| Comisión Europea |
| --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Ayudas Estatales |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Ayudas Estatales

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dichas observaciones serán comunicadas a Rumanía. Los interesados que presenten observaciones podrán solicitar por escrito, exponiendo los motivos de su solicitud, que su identidad sea tratada de forma confidencial.

TEXTO DEL RESUMEN

I.   PROCEDIMIENTO

| 1. | Por notificación electrónica de 17 de julio de 2009, las autoridades rumanas informaron a la Comisión de su intención de adoptar dos medidas de apoyo en favor de Oltchim SA Râmnicu Vâlcea («Oltchim»), una empresa petroquímica en la que el Estado rumano posee una participación mayoritaria del 54,8 %. |
| --- | --- |

1.

Por notificación electrónica de 17 de julio de 2009, las autoridades rumanas informaron a la Comisión de su intención de adoptar dos medidas de apoyo en favor de Oltchim SA Râmnicu Vâlcea («Oltchim»), una empresa petroquímica en la que el Estado rumano posee una participación mayoritaria del 54,8 %.

II.   DESCRIPCIÓN

| 2. | Oltchim es una de las mayores empresas petroquímicas de Rumanía y del sureste de Europa. A finales de 2007, la deuda total de Oltchim con el Estado rumano ascendía a 538 millones RON (aproximadamente 135 millones EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim es una de las mayores empresas petroquímicas de Rumanía y del sureste de Europa. A finales de 2007, la deuda total de Oltchim con el Estado rumano ascendía a 538 millones RON (aproximadamente 135 millones EUR).

| 3. | Las dos medidas notificadas son i) una capitalización de deuda por valor de 135 millones EUR; y ii) una garantía del Estado que cubre hasta el 80 % de un préstamo comercial por valor de 424 millones EUR, en relación con las inversiones necesarias para la puesta en práctica del plan de desarrollo de la empresa. |
| --- | --- |

3.

Las dos medidas notificadas son i) una capitalización de deuda por valor de 135 millones EUR; y ii) una garantía del Estado que cubre hasta el 80 % de un préstamo comercial por valor de 424 millones EUR, en relación con las inversiones necesarias para la puesta en práctica del plan de desarrollo de la empresa.

| 4. | Según las autoridades rumanas, ninguna de las dos medidas constituye una ayuda estatal, dado que el Estado actúa en calidad de operador de economía de mercado. |
| --- | --- |

4.

Según las autoridades rumanas, ninguna de las dos medidas constituye una ayuda estatal, dado que el Estado actúa en calidad de operador de economía de mercado.

III.   EVALUACIÓN

| 5. | La Comisión no está segura de que estas dos medidas estatales no constituyan una ayuda estatal a tenor de lo dispuesto en el artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

5.

La Comisión no está segura de que estas dos medidas estatales no constituyan una ayuda estatal a tenor de lo dispuesto en el artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

| 6. | La Comisión ha de examinar si las dos medidas previstas satisfacen la prueba de operador privado, como sostiene Rumanía. En concreto, la Comisión ha de establecer si el apoyo prestado por el Estado a Oltchim en su calidad de principal accionista y de principal acreedor es comparable a lo que un operador privado decidiría hacer en circunstancias similares. |
| --- | --- |

6.

La Comisión ha de examinar si las dos medidas previstas satisfacen la prueba de operador privado, como sostiene Rumanía. En concreto, la Comisión ha de establecer si el apoyo prestado por el Estado a Oltchim en su calidad de principal accionista y de principal acreedor es comparable a lo que un operador privado decidiría hacer en circunstancias similares.

| 7. | Por lo que se refiere a la compatibilidad, la Comisión considera, en esta fase del procedimiento, que las dos medidas en cuestión no pueden considerarse compatibles ni en virtud de las Directrices sobre las ayudas de finalidad regional (1), ni de las Directrices de salvamento y reestructuración (2), ni del marco temporal (3). |
| --- | --- |

7.

Por lo que se refiere a la compatibilidad, la Comisión considera, en esta fase del procedimiento, que las dos medidas en cuestión no pueden considerarse compatibles ni en virtud de las Directrices sobre las ayudas de finalidad regional (1), ni de las Directrices de salvamento y reestructuración (2), ni del marco temporal (3).

IV.   CONCLUSIÓN

| 8. | A la vista de las consideraciones expuestas, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con las medidas descritas. |
| --- | --- |

8.

A la vista de las consideraciones expuestas, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con las medidas descritas.

TEXTO DE LA CARTA

«Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.» |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.»

---

(1)  Directrices sobre las ayudas de Estado de finalidad regional para el periodo 2007-2013, DO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

1

(2)  Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

2

(3)  Comunicación de la Comisión; Marco temporal comunitario aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera, DO C 83 de 7.4.2009, p. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/36

---

Notificación previa de una operación de concentración

(Asunto COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 321/12

| 1. | El 10 de diciembre de 2009, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Liberty Global Europe N.V. («LGE», Países Bajos) perteneciente a Liberty Global Inc. («LGI», EE.UU.) adquiere el control, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento, de la totalidad de Unitymedia GmbH («Unitymedia», Alemania) mediante adquisición de acciones. |
| --- | --- |

1.

El 10 de diciembre de 2009, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Liberty Global Europe N.V. («LGE», Países Bajos) perteneciente a Liberty Global Inc. («LGI», EE.UU.) adquiere el control, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento, de la totalidad de Unitymedia GmbH («Unitymedia», Alemania) mediante adquisición de acciones.

| 2. | Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:






  — | LGE: operador de redes de cable en nueve Estados miembros de la UE y activo, a través de una filial, en la producción de contenidos televisivos, |
| --- | --- | --- |

2.

Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:

—

LGE: operador de redes de cable en nueve Estados miembros de la UE y activo, a través de una filial, en la producción de contenidos televisivos,

| — | Unitymedia: operador de redes regionales de cable de banda ancha en los Estados federados de Alemania de Renania del Norte-Westfalia y Hesse. |
| --- | --- |

—

Unitymedia: operador de redes regionales de cable de banda ancha en los Estados federados de Alemania de Renania del Norte-Westfalia y Hesse.

| 3. | Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 139/2004. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto. |
| --- | --- |

3.

Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 139/2004. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto.

| 4. | La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.
  Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301 o 22967244) o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia, a la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Concentraciones |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.

Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301 o 22967244) o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia, a la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Concentraciones

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  DO L 24 de 29.1.2004, p. 1.

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/37

---

Notificación previa de una operación de concentración

(Asunto COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2009/C 321/13

| 1. | El 16 de diciembre de 2009, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Deutsche Bank AG adquiere el control, a tenor de los dipuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento, de la totalidad de Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A. |
| --- | --- |

1.

El 16 de diciembre de 2009, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Deutsche Bank AG adquiere el control, a tenor de los dipuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento, de la totalidad de Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A.

| 2. | Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:






  — | Deutsche Bank AG: operaciones de depósito y de crédito, servicios de depósito de activos y de custodia, gestión de medios de pago, actividades de banca privada, gestión de activos y banca de inversión privada, de empresas e institucional, |
| --- | --- | --- |

2.

Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:

—

Deutsche Bank AG: operaciones de depósito y de crédito, servicios de depósito de activos y de custodia, gestión de medios de pago, actividades de banca privada, gestión de activos y banca de inversión privada, de empresas e institucional,

| — | Sal. Oppenheim: operaciones de depósito y de crédito, banca privada, gestión de activos, banca de inversión, servicios de depósito de activos y de custodia y financiación de la exportación para clientes privados, empresas y clientes institucionales. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: operaciones de depósito y de crédito, banca privada, gestión de activos, banca de inversión, servicios de depósito de activos y de custodia y financiación de la exportación para clientes privados, empresas y clientes institucionales.

| 3. | Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 139/2004. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto. |
| --- | --- |

3.

Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 139/2004. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto.

| 4. | La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.
  Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301 o 22967244) o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, a la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Concentraciones |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.

Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301 o 22967244) o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim, a la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Concentraciones

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  DO L 24 de 29.1.2004, p. 1.

---

OTROS ACTOS

Comisión

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/38

---

Publicación de la solicitud de reconocimiento de un término tradicional prevista en el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión (1)

2009/C 321/14

De acuerdo con el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión, una solicitud de reconocimiento de un término tradicional debe publicarse en el Diario Oficial, serie C, con el fin de informar a terceras partes de la existencia de dicha solicitud, a efectos de una posible oposición al reconocimiento y a la protección del término tradicional objeto de la solicitud.

PUBLICACIÓN DE UNA SOLICITUD DE RECONOCIMIENTO DE UN TÉRMINO TRADICIONAL DE ACUERDO CON EL ARTÍCULO 33 DEL REGLAMENTO (CE) No 607/2009 DE LA COMISIÓN

| Fecha de recepción | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Número de páginas | 1 |
| Lengua de la solicitud | Inglés |
| Número de expediente | TDT/CZ/N003 |

Fecha de recepción

30.11.2009

Número de páginas

1

Lengua de la solicitud

Inglés

Número de expediente

TDT/CZ/N003

Solicitante:

| Autoridad competente del Estado miembro | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Autoridad competente del Estado miembro

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Denominación: CLARET

Término tradicional en virtud del artículo 118 duovicies, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 1234/2007

Lengua:

| — | Artículo 31, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión |
| --- | --- |

—

Artículo 31, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión

Lista de denominaciones de origen o indicaciones geográficas protegidas en cuestión:

| — | Todas las denominaciones de origen protegidas checas que figuran en el Registro |
| --- | --- |

—

Todas las denominaciones de origen protegidas checas que figuran en el Registro

Categorías de productos vitícolas:

| — | Vino [anexo XI ter del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo] |
| --- | --- |

—

Vino [anexo XI ter del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo]

Definición:

| — | Vino producido a partir de uvas tintas sin vinificación en tinto. |
| --- | --- |

—

Vino producido a partir de uvas tintas sin vinificación en tinto.

---

(1)  DO L 193 de 24.7.2009, p. 60.

---

| 29.12.2009 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 321/40

---

Publicación de la solicitud de reconocimiento de un término tradicional prevista en el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión (1)

2009/C 321/15

De acuerdo con el artículo 33 del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión, una solicitud de reconocimiento de un término tradicional debe publicarse en el Diario Oficial, serie C, con el fin de informar a terceras partes de la existencia de dicha solicitud, a efectos de una posible oposición al reconocimiento y a la protección del término tradicional objeto de la solicitud.

PUBLICACIÓN DE UNA SOLICITUD DE RECONOCIMIENTO DE UN TÉRMINO TRADICIONAL DE ACUERDO CON EL ARTÍCULO 33 DEL REGLAMENTO (CE) No 607/2009 DE LA COMISIÓN

| Fecha de recepción | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Número de páginas | 1 |
| Lengua de la solicitud | Inglés |
| Número de expediente | TDT/CZ/N002 |

Fecha de recepción

30.11.2009

Número de páginas

1

Lengua de la solicitud

Inglés

Número de expediente

TDT/CZ/N002

Solicitante:

| Autoridad competente del Estado miembro | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Autoridad competente del Estado miembro

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Denominación: SUR LIE

Término tradicional en virtud del artículo 118 duovicies, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 1234/2007

Lengua:

| — | Artículo 31, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión |
| --- | --- |

—

Artículo 31, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 607/2009 de la Comisión

Lista de denominaciones de origen o indicaciones geográficas protegidas en cuestión:

| — | Todas las denominaciones de origen protegidas checas que figuran en el Registro |
| --- | --- |

—

Todas las denominaciones de origen protegidas checas que figuran en el Registro

Categorías de productos vitícolas:

| — | Vino [anexo XI ter del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo] |
| --- | --- |

—

Vino [anexo XI ter del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo]

Definición:

| — | Durante la producción, el vino se deja sobre las lías durante un período mínimo de seis meses. |
| --- | --- |

—

Durante la producción, el vino se deja sobre las lías durante un período mínimo de seis meses.

---

(1)  DO L 193 de 24.7.2009, p. 60.

---