# Europeiska unionens C 294E/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2009.294.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 294E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången3 december 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2009.294.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 294E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången3 december 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 8–10 juli 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 256 E, 9.10.2008. |
| | |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 8 juli 2008 |
| 2009/C 294E/01 | Försvaret av Europaparlamentets rättigheter inför nationella domstolarEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om skydd av Europaparlamentets rättigheter i nationella domstolar (2007/2205(INI)) | 1 |
| 2009/C 294E/02 | Miljökonsekvenser av den gasledning som planeras i ÖstersjönEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om miljökonsekvenserna av den planerade gasledningen i Östersjön mellan Ryssland och Tyskland (framställningarna 0614/2007och 0952/2006) (2007/2118(INI)) | 3 |
| 2009/C 294E/03 | Stabiliseringen av Afghanistan: utmaningar för EU och världssamfundetEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om stabiliseringen av Afghanistan: utmaningar för EU och världssamfundet (2007/2208(INI)) | 11 |
| | Onsdag 9 juli 2008 |
| 2009/C 294E/04 | Årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina (2008)Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om förslaget till kommissionens beslut om inrättande av årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina för 2008 | 19 |
| 2009/C 294E/05 | EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 63:e sessionEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 9 juli 2008 om EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 63:e session (2008/2111(INI)) | 20 |
| 2009/C 294E/06 | Den nationelle domarens roll i det europeiska rättssystemetEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om den nationelle domarens roll i det europeiska rättssystemet (2007/2027(INI)) | 27 |
| 2009/C 294E/07 | WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och BoeingEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och Boeing | 33 |
| 2009/C 294E/08 | En europeisk strategisk plan för energiteknikEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om den europeiska strategiska planen för energiteknik (2008/2005(INI)) | 35 |
| 2009/C 294E/09 | EU:s hantering av nationella placeringsfonderEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om nationella placeringsfonder | 41 |
| 2009/C 294E/10 | Mot en ny kultur för rörlighet i städerEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om temat Mot en ny kultur för rörlighet i städer (2008/2041(INI)) | 42 |
| 2009/C 294E/11 | ECB:s årsrapport för 2007Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om ECB:s årsrapport för 2007 (2008/2107(INI)) | 49 |
| | Torsdag 10 juli 2008 |
| 2009/C 294E/12 | Upprättande av en fingeravtrycksdatabas för romer i ItalienEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om folkräkningen av romerna i Italien på grundval av etniskt ursprung | 54 |
| 2009/C 294E/13 | Situationen i Kina efter jordbävningen och inför de olympiska spelenEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om om situationen i Kina efter jordbävningen och före OS | 58 |
| 2009/C 294E/14 | Kommissionens strategidokument för utvidgningen från 2007Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om kommissionens strategidokument för utvidgningen från 2007 (2007/2271(INI)) | 60 |
| 2009/C 294E/15 | ZimbabweEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om situationen i Zimbabwe | 64 |
| 2009/C 294E/16 | Världsrymden och säkerhetenEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om världsrymden och säkerheten (2008/2030(INI)) | 69 |
| 2009/C 294E/17 | KashmirEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om den förmodade förekomsten av massgravar i den del av Kashmir som administreras av Indien | 75 |
| 2009/C 294E/18 | BangladeshEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om Bangladesh | 77 |
| 2009/C 294E/19 | Dödsstraffet, särskilt i fallet Troy DavisEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om dödsstraffet, särskilt i fallet Troy Davis | 80 |
| | |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 8 juli 2008 |
| 2009/C 294E/20 | Begäran om upphävande av Witold Tomczaks immunitetEuropaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om begäran om upphävande av Witold Tomczaks immunitet (2008/2078(IMM)) | 81 |
| 2009/C 294E/21 | Godkännande av kommissionen (ändringar i parlamentets arbetsordning)Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om att ändra Europaparlamentets arbetsordning i fråga om godkännande av kommissionen (2007/2128(REG)) | 82 |
| 2009/C 294E/22 | Arbetet i kammaren och användningen av initiativbetänkanden (ändring av arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning mot bakgrund av de förslag som arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder har lagt fram när det gäller arbetet i kammaren och användningen av initiativbetänkanden (2007/2272(REG)) | 86 |
| | Onsdag 9 juli 2008 |
| 2009/C 294E/23 | Bildande av politiska grupper (ändring av artikel 29 i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 9 juli 2008 om att ändra artikel 29 i Europaparlamentets arbetsordning – Bildande av politiska grupper (2006/2201(REG)) | 91 |
| | |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 8 juli 2008 |
| 2009/C 294E/24 | Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument: allmänna bestämmelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1638/2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (KOM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD)) | 92 |
| 2009/C 294E/25 | System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS)) | 93 |
| 2009/C 294E/26 | Minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (KOM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD)) | 93 |
| 2009/C 294E/27 | Bevarande av vilda fåglar (anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av kommissionens genomförandebefogenheter enligt rådets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar (KOM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD)) | 94 |
| 2009/C 294E/28 | Gemensamt system för mervärdesskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (KOM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS)) | 95 |
| 2009/C 294E/29 | Protokoll om strategisk miljöbedömning till UNECE:s konvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang som undertecknades i Esbo 1991 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om godkännande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om strategiska miljöbedömningar till FN/ECE:s Esbokonvention från 1991 om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (KOM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS)) | 98 |
| 2009/C 294E/30 | Liechtensteins anslutning till avtalet EU/EG/Schweiz om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (KOM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS)) | 99 |
| 2009/C 294E/31 | Liechtensteins anslutning till avtalet EG/Schweiz om att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (KOM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS)) | 100 |
| 2009/C 294E/32 | Protokoll mellan EG, Schweiz och Liechtenstein till avtalet EG/Schweiz för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz eller Liechtenstein *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiz och Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz eller Liechtenstein (KOM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS)) | 101 |
| 2009/C 294E/33 | Numrering av viseringar *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar när det gäller numrering av viseringar (KOM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS)) | 102 |
| 2009/C 294E/34 | Förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (16681/2007 – KOM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS)) | 103 |
| 2009/C 294E/35 | Enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD)) | 105 |
| P6_TC2-COD(2006)0143Europaparlamentet ståndunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer | 106 |
| 2009/C 294E/36 | Livsmedelstillsatser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelstillsatser (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2006)0145Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om livsmedelstillsatser | 106 |
| 2009/C 294E/37 | Aromer och livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 1576/89 och (EEG) nr 1601/91, förordning (EG) nr 2232/96 samt direktiv 2000/13/EG (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD)) | 107 |
| P6_TC2-COD(2006)0147Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, förordningarna (EG) nr 2232/96 och (EG) nr 110/2008 samt direktiv 2000/13/EG | 107 |
| 2009/C 294E/38 | Livsmedelsenzymer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv 83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv 2000/13/EG, rådets direktiv 2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97 (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD)) | 108 |
| P6_TC2-COD(2006)0144Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv 83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv 2000/13/EG, rådets direktiv 2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97 | 108 |
| 2009/C 294E/39 | Ändring av direktiv 2003/87/EG för att integrera luftfartsverksamheten i gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD)) | 109 |
| P6_TC2-COD(2006)0304Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen | 109 |
| 2009/C 294E/40 | 2009 års budget: Första synpunkterna på det preliminära förslaget till budget för 2009 och mandatet för medlingenEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om 2009 års budget: Första synpunkterna på det preliminära förslaget till budget för 2009 och mandatet för medlingen, Avsnitt III – kommissionen (2008/2025(BUD)) | 110 |
| | Onsdag 9 juli 2008 |
| 2009/C 294E/41 | Ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD)) | 121 |
| P6_TC2-COD(2006)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet) | 121 |
| 2009/C 294E/42 | Ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD)) | 122 |
| P6_TC2-COD(2006)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) | 122 |
| 2009/C 294E/43 | Gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD)) | 123 |
| 2009/C 294E/44 | Program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) (KOM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) | 124 |
| 2009/C 294E/45 | Batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer beträffande artikel 6.2 om utsläppande på marknaden av batterier och ackumulatorer (KOM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0081Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av batterier och ackumulatorer | 125 |
| 2009/C 294E/46 | Begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metylendifenyldiisocyanat, cyklohexan och ammoniumnitrat (KOM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0200Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG vad gäller begränsning av användning och utsläppande på marknaden av 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metylendifenyldiisocyanat, cyklohexan och ammoniumnitrat | 126 |
| 2009/C 294E/47 | Villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1775/2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (KOM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0199Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 1775/2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten | 127 |
| 2009/C 294E/48 | Den inre marknaden för naturgas ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (KOM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD)) | 142 |
| P6_TC1-COD(2007)0196Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas | 142 |
| 2009/C 294E/49 | Samordning av socialförsäkringssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2006)0006Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om upphävande av förordning (EEG) nr 574/72 | 181 |
| BILAGA ITillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner som fortfarande gäller och nya tillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner | 225 |
| BILAGA IISärskilda system för offentligt anställda | 225 |
| BILAGA IIIMedlemsstater som återbetalar kostnader för förmåner på grundval av schablonbelopp | 225 |
| BILAGA IVBehöriga myndigheter och institutioner, institutioner på bosättnings- och vistelseorten, kontaktpunkter samt institutioner och organ utsedda av de behöriga myndigheterna | 225 |
| 2009/C 294E/50 | Samordning av socialförsäkringssystemen: bilaga XI ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilaga XI (KOM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD)) | 226 |
| P6_TC1-COD(2006)0008Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna | 226 |
| BILAGA | 231 |
| 2009/C 294E/51 | Utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 till att gälla de tredjelandsmedborgare som inte omfattas av dessa bestämmelser *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr [ ...] till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (KOM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS)) | 259 |
| | Torsdag 10 juli 2008 |
| 2009/C 294E/52 | Gemensamma konsulära anvisningar:biometriska kännetecken och viseringsansökningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar (KOM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD)) | 260 |
| P6_TC1-COD(2006)0088Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar | 260 |
| 2009/C 294E/53 | Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskaps- avtalet om fiske mellan EG och Mauretanien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 augusti 2008–31 juli 2012 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien (KOM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS)) | 271 |
| 2009/C 294E/54 | Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om införande av en tillfällig särskild åtgärd för att främja omstruktureringen av Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen (KOM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS)) | 273 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 8–10 juli 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 256 E, 9.10.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 8 juli 2008

2009/C 294E/01

Försvaret av Europaparlamentets rättigheter inför nationella domstolarEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om skydd av Europaparlamentets rättigheter i nationella domstolar (2007/2205(INI))

1

2009/C 294E/02

Miljökonsekvenser av den gasledning som planeras i ÖstersjönEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om miljökonsekvenserna av den planerade gasledningen i Östersjön mellan Ryssland och Tyskland (framställningarna 0614/2007och 0952/2006) (2007/2118(INI))

3

2009/C 294E/03

Stabiliseringen av Afghanistan: utmaningar för EU och världssamfundetEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om stabiliseringen av Afghanistan: utmaningar för EU och världssamfundet (2007/2208(INI))

11

Onsdag 9 juli 2008

2009/C 294E/04

Årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina (2008)Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om förslaget till kommissionens beslut om inrättande av årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina för 2008

19

2009/C 294E/05

EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 63:e sessionEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 9 juli 2008 om EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 63:e session (2008/2111(INI))

20

2009/C 294E/06

Den nationelle domarens roll i det europeiska rättssystemetEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om den nationelle domarens roll i det europeiska rättssystemet (2007/2027(INI))

27

2009/C 294E/07

WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och BoeingEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och Boeing

33

2009/C 294E/08

En europeisk strategisk plan för energiteknikEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om den europeiska strategiska planen för energiteknik (2008/2005(INI))

35

2009/C 294E/09

EU:s hantering av nationella placeringsfonderEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om nationella placeringsfonder

41

2009/C 294E/10

Mot en ny kultur för rörlighet i städerEuropaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om temat Mot en ny kultur för rörlighet i städer (2008/2041(INI))

42

2009/C 294E/11

ECB:s årsrapport för 2007Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om ECB:s årsrapport för 2007 (2008/2107(INI))

49

Torsdag 10 juli 2008

2009/C 294E/12

Upprättande av en fingeravtrycksdatabas för romer i ItalienEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om folkräkningen av romerna i Italien på grundval av etniskt ursprung

54

2009/C 294E/13

Situationen i Kina efter jordbävningen och inför de olympiska spelenEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om om situationen i Kina efter jordbävningen och före OS

58

2009/C 294E/14

Kommissionens strategidokument för utvidgningen från 2007Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om kommissionens strategidokument för utvidgningen från 2007 (2007/2271(INI))

60

2009/C 294E/15

ZimbabweEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om situationen i Zimbabwe

64

2009/C 294E/16

Världsrymden och säkerhetenEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om världsrymden och säkerheten (2008/2030(INI))

69

2009/C 294E/17

KashmirEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om den förmodade förekomsten av massgravar i den del av Kashmir som administreras av Indien

75

2009/C 294E/18

BangladeshEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om Bangladesh

77

2009/C 294E/19

Dödsstraffet, särskilt i fallet Troy DavisEuropaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om dödsstraffet, särskilt i fallet Troy Davis

80

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 8 juli 2008

2009/C 294E/20

Begäran om upphävande av Witold Tomczaks immunitetEuropaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om begäran om upphävande av Witold Tomczaks immunitet (2008/2078(IMM))

81

2009/C 294E/21

Godkännande av kommissionen (ändringar i parlamentets arbetsordning)Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om att ändra Europaparlamentets arbetsordning i fråga om godkännande av kommissionen (2007/2128(REG))

82

2009/C 294E/22

Arbetet i kammaren och användningen av initiativbetänkanden (ändring av arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning mot bakgrund av de förslag som arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder har lagt fram när det gäller arbetet i kammaren och användningen av initiativbetänkanden (2007/2272(REG))

86

Onsdag 9 juli 2008

2009/C 294E/23

Bildande av politiska grupper (ändring av artikel 29 i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 9 juli 2008 om att ändra artikel 29 i Europaparlamentets arbetsordning – Bildande av politiska grupper (2006/2201(REG))

91

Europaparlamentet

Tisdag 8 juli 2008

2009/C 294E/24

Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument: allmänna bestämmelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1638/2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (KOM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD))

92

2009/C 294E/25

System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS))

93

2009/C 294E/26

Minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (KOM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD))

93

2009/C 294E/27

Bevarande av vilda fåglar (anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av kommissionens genomförandebefogenheter enligt rådets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar (KOM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD))

94

2009/C 294E/28

Gemensamt system för mervärdesskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (KOM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS))

95

2009/C 294E/29

Protokoll om strategisk miljöbedömning till UNECE:s konvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang som undertecknades i Esbo 1991 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om godkännande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om strategiska miljöbedömningar till FN/ECE:s Esbokonvention från 1991 om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (KOM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS))

98

2009/C 294E/30

Liechtensteins anslutning till avtalet EU/EG/Schweiz om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (KOM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS))

99

2009/C 294E/31

Liechtensteins anslutning till avtalet EG/Schweiz om att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (KOM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS))

100

2009/C 294E/32

Protokoll mellan EG, Schweiz och Liechtenstein till avtalet EG/Schweiz för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz eller Liechtenstein *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiz och Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz eller Liechtenstein (KOM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS))

101

2009/C 294E/33

Numrering av viseringar *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar när det gäller numrering av viseringar (KOM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS))

102

2009/C 294E/34

Förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (16681/2007 – KOM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS))

103

2009/C 294E/35

Enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD))

105

P6_TC2-COD(2006)0143Europaparlamentet ståndunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer

106

2009/C 294E/36

Livsmedelstillsatser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelstillsatser (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD))

106

P6_TC2-COD(2006)0145Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om livsmedelstillsatser

106

2009/C 294E/37

Aromer och livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 1576/89 och (EEG) nr 1601/91, förordning (EG) nr 2232/96 samt direktiv 2000/13/EG (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD))

107

P6_TC2-COD(2006)0147Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, förordningarna (EG) nr 2232/96 och (EG) nr 110/2008 samt direktiv 2000/13/EG

107

2009/C 294E/38

Livsmedelsenzymer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv 83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv 2000/13/EG, rådets direktiv 2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97 (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD))

108

P6_TC2-COD(2006)0144Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv 83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv 2000/13/EG, rådets direktiv 2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97

108

2009/C 294E/39

Ändring av direktiv 2003/87/EG för att integrera luftfartsverksamheten i gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD))

109

P6_TC2-COD(2006)0304Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen

109

2009/C 294E/40

2009 års budget: Första synpunkterna på det preliminära förslaget till budget för 2009 och mandatet för medlingenEuropaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om 2009 års budget: Första synpunkterna på det preliminära förslaget till budget för 2009 och mandatet för medlingen, Avsnitt III – kommissionen (2008/2025(BUD))

110

Onsdag 9 juli 2008

2009/C 294E/41

Ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD))

121

P6_TC2-COD(2006)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet)

121

2009/C 294E/42

Ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD))

122

P6_TC2-COD(2006)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen)

122

2009/C 294E/43

Gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD))

123

2009/C 294E/44

Program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) (KOM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet)

124

2009/C 294E/45

Batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer beträffande artikel 6.2 om utsläppande på marknaden av batterier och ackumulatorer (KOM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0081Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av batterier och ackumulatorer

125

2009/C 294E/46

Begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metylendifenyldiisocyanat, cyklohexan och ammoniumnitrat (KOM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0200Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG vad gäller begränsning av användning och utsläppande på marknaden av 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metylendifenyldiisocyanat, cyklohexan och ammoniumnitrat

126

2009/C 294E/47

Villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1775/2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (KOM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0199Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 1775/2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten

127

2009/C 294E/48

Den inre marknaden för naturgas ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (KOM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD))

142

P6_TC1-COD(2007)0196Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas

142

2009/C 294E/49

Samordning av socialförsäkringssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD))

181

P6_TC1-COD(2006)0006Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om upphävande av förordning (EEG) nr 574/72

181

BILAGA ITillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner som fortfarande gäller och nya tillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner

225

BILAGA IISärskilda system för offentligt anställda

225

BILAGA IIIMedlemsstater som återbetalar kostnader för förmåner på grundval av schablonbelopp

225

BILAGA IVBehöriga myndigheter och institutioner, institutioner på bosättnings- och vistelseorten, kontaktpunkter samt institutioner och organ utsedda av de behöriga myndigheterna

225

2009/C 294E/50

Samordning av socialförsäkringssystemen: bilaga XI ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilaga XI (KOM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD))

226

P6_TC1-COD(2006)0008Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna

226

BILAGA

231

2009/C 294E/51

Utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 till att gälla de tredjelandsmedborgare som inte omfattas av dessa bestämmelser *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr [ ...] till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (KOM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS))

259

Torsdag 10 juli 2008

2009/C 294E/52

Gemensamma konsulära anvisningar:biometriska kännetecken och viseringsansökningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar (KOM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD))

260

P6_TC1-COD(2006)0088Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar

260

2009/C 294E/53

Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskaps- avtalet om fiske mellan EG och Mauretanien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 augusti 2008–31 juli 2012 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien (KOM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS))

271

2009/C 294E/54

Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om införande av en tillfällig särskild åtgärd för att främja omstruktureringen av Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen (KOM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS))

273

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 8–10 juli 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 256 E, 9.10.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 8 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/1

---

Tisdag 8 juli 2008Försvaret av Europaparlamentets rättigheter inför nationella domstolar

P6_TA(2008)0327

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om skydd av Europaparlamentets rättigheter inationella domstolar (2007/2205(INI))

2009/C 294 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0222/2008), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet är inte en juridisk person och hindras därför ofta från att i nationella domstolar skydda sina rättigheter från problem som hänger samman med parlamentets särdrag. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet är inte en juridisk person och hindras därför ofta från att i nationella domstolar skydda sina rättigheter från problem som hänger samman med parlamentets särdrag.

| B. | Parlamentet respekterar kommissionens initiativrätt men slår vakt om sin egen rätt enligt artikel 192 i EG-fördraget att anmoda kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet respekterar kommissionens initiativrätt men slår vakt om sin egen rätt enligt artikel 192 i EG-fördraget att anmoda kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag.

| C. | Europaparlamentet förfogar i detta avseende enligt fördraget över flera rättsmedel som garanterar skyddet av dess rättigheter gentemot de övriga gemenskapsinstitutionerna, som exempelvis passivitetstalan (artikel 232 i EG-fördraget) eller talan avseende ogiltighetsförklaring av gemenskapens rättsakter (artikel 230 i EG-fördraget). |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet förfogar i detta avseende enligt fördraget över flera rättsmedel som garanterar skyddet av dess rättigheter gentemot de övriga gemenskapsinstitutionerna, som exempelvis passivitetstalan (artikel 232 i EG-fördraget) eller talan avseende ogiltighetsförklaring av gemenskapens rättsakter (artikel 230 i EG-fördraget).

| D. | Enligt EG-domstolens rättspraxis är medlemsstaterna ansvariga för att uppfylla sina skyldigheter enligt fördragen, oavsett vilken statlig myndighet som genom sitt handlande eller sin försummelse har orsakat ett misslyckande med att uppfylla skyldigheterna, även i de fall då den berörda myndigheten är en författningsmässigt oberoende institution (1). |
| --- | --- |

D.

Enligt EG-domstolens rättspraxis är medlemsstaterna ansvariga för att uppfylla sina skyldigheter enligt fördragen, oavsett vilken statlig myndighet som genom sitt handlande eller sin försummelse har orsakat ett misslyckande med att uppfylla skyldigheterna, även i de fall då den berörda myndigheten är en författningsmässigt oberoende institution (1).

| E. | Europaparlamentet förfogar emellertid inte över samma direkta instrument för att skydda sina rättigheter i nationella domstolar, framför allt då dess rättigheter åsidosätts genom en dom av en nationell domstol, eftersom parlamentet varken kan vara part i de nationella rättsliga förfarandena eller direkt anhängiggöra EG-domstolen för att försvara sina egna beslut. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet förfogar emellertid inte över samma direkta instrument för att skydda sina rättigheter i nationella domstolar, framför allt då dess rättigheter åsidosätts genom en dom av en nationell domstol, eftersom parlamentet varken kan vara part i de nationella rättsliga förfarandena eller direkt anhängiggöra EG-domstolen för att försvara sina egna beslut.

| F. | Europaparlamentet kan inte ens som sista utväg inleda överträdelseförfaranden (enligt artikel 226 i EG-fördraget) mot en medlemsstat, eftersom detta faller under kommissionens exklusiva behörighet. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet kan inte ens som sista utväg inleda överträdelseförfaranden (enligt artikel 226 i EG-fördraget) mot en medlemsstat, eftersom detta faller under kommissionens exklusiva behörighet.

| G. | Avsaknaden av lämpliga instrument för att effektivt försvara parlamentets egna beslut riskerar att hindra Europaparlamentet från att verka som ett effektivt politiskt och lagstiftande organ. |
| --- | --- |

G.

Avsaknaden av lämpliga instrument för att effektivt försvara parlamentets egna beslut riskerar att hindra Europaparlamentet från att verka som ett effektivt politiskt och lagstiftande organ.

| H. | Enligt principerna om lojalt samarbete mellan EU:s institutioner och om god förvaltning måste gemenskapsorganens verksamheter följa vissa öppenhets- och begriplighetskriterier, så att det tydligt framgår varför en särskild åtgärd vidtagits eller varför ingen åtgärd vidtagits. |
| --- | --- |

H.

Enligt principerna om lojalt samarbete mellan EU:s institutioner och om god förvaltning måste gemenskapsorganens verksamheter följa vissa öppenhets- och begriplighetskriterier, så att det tydligt framgår varför en särskild åtgärd vidtagits eller varför ingen åtgärd vidtagits.

| I. | För att lösa problemen ovan borde möjligheterna att skydda parlamentets rättigheter stärkas, inte genom en ändring av EG-fördraget, utan genom att mot bakgrund av de nationella parlamentens erfarenheter försöka forma rättsmedel som är anpassade till Europaparlamentets specifika behov. |
| --- | --- |

I.

För att lösa problemen ovan borde möjligheterna att skydda parlamentets rättigheter stärkas, inte genom en ändring av EG-fördraget, utan genom att mot bakgrund av de nationella parlamentens erfarenheter försöka forma rättsmedel som är anpassade till Europaparlamentets specifika behov.

| J. | Resultatet av studien i detta syfte av ett stort urval medlemsstater visar tydligt att merparten av de nationella rättssystemen tillerkänner de nationella parlamenten rättsmedel som syftar till att garantera skyddet av inte bara parlamentets allmänna intressen, utan också av individuella ledamöters intressen. |
| --- | --- |

J.

Resultatet av studien i detta syfte av ett stort urval medlemsstater visar tydligt att merparten av de nationella rättssystemen tillerkänner de nationella parlamenten rättsmedel som syftar till att garantera skyddet av inte bara parlamentets allmänna intressen, utan också av individuella ledamöters intressen.

| K. | Medlemsstaterna omfattas av den princip om uppriktigt och lojalt samarbete som framgår av artikel 10 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och enligt EG-domstolens rättspraxis ankommer det på medlemsstaterna ”att inrätta ett system för rättslig prövning som gör det möjligt att säkerställa rätten till ett verksamt rättsligt skydd” (2). |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaterna omfattas av den princip om uppriktigt och lojalt samarbete som framgår av artikel 10 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och enligt EG-domstolens rättspraxis ankommer det på medlemsstaterna ”att inrätta ett system för rättslig prövning som gör det möjligt att säkerställa rätten till ett verksamt rättsligt skydd” (2).

| L. | Europaparlamentet borde ges likadana eller åtminstone snarlika instrument för att kunna skydda sina rättigheter inför domstolsväsendet, oavsett om det gäller EG-domstolen eller de nationella domstolarna, i analogi med de skyddsinstrument som föreskrivs för de nationella parlamenten i medlemsstaternas rättssystem. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet borde ges likadana eller åtminstone snarlika instrument för att kunna skydda sina rättigheter inför domstolsväsendet, oavsett om det gäller EG-domstolen eller de nationella domstolarna, i analogi med de skyddsinstrument som föreskrivs för de nationella parlamenten i medlemsstaternas rättssystem.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta Europaparlamentets krav på inledande av överträdelseförfaranden mot medlemsstater som har åsidosatt parlamentets rättigheter. Om kommissionskollegiet beslutar att inte vidta de åtgärder som krävts bör den behöriga kommissionsledamoten ge parlamentet en utförlig förklaring av skälen till detta beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta Europaparlamentets krav på inledande av överträdelseförfaranden mot medlemsstater som har åsidosatt parlamentets rättigheter. Om kommissionskollegiet beslutar att inte vidta de åtgärder som krävts bör den behöriga kommissionsledamoten ge parlamentet en utförlig förklaring av skälen till detta beslut.

| 2. | Europaparlamentet föreslår att EG-domstolens stadga ska ändras så att Europaparlamentet garanteras rätten att inkomma med synpunkter till domstolen i samtliga fall då dess rättigheter, direkt eller indirekt, står på spel, så att det inte längre är upp till EG-domstolen att besluta huruvida om Europaparlamentet ska ges möjlighet att delta då parlamentet inte officiellt är part i målet, liksom för närvarande föreskrivs i artikel 24 andra stycket i domstolens stadga. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet föreslår att EG-domstolens stadga ska ändras så att Europaparlamentet garanteras rätten att inkomma med synpunkter till domstolen i samtliga fall då dess rättigheter, direkt eller indirekt, står på spel, så att det inte längre är upp till EG-domstolen att besluta huruvida om Europaparlamentet ska ges möjlighet att delta då parlamentet inte officiellt är part i målet, liksom för närvarande föreskrivs i artikel 24 andra stycket i domstolens stadga.

| 3. | Europaparlamentet föreslår att det ska genomföras en grundlig utredning av huruvida den rättsliga mekanism som fastställs i artikel 300.6 i EG-fördraget kan tillämpas i fall då Europaparlamentets rättigheter allvarligt hotas, så att parlamentet ska kunna uppmana EG-domstolen att yttra sig om en nationell rättsakts förenlighet med gemenskapens primärrätt, utan att det inverkar på kommissionens exklusiva behörighet att besluta om den ska inleda ett överträdelseförfarande mot en medlemsstat som eventuellt har gjort sig skyldig till en överträdelse. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet föreslår att det ska genomföras en grundlig utredning av huruvida den rättsliga mekanism som fastställs i artikel 300.6 i EG-fördraget kan tillämpas i fall då Europaparlamentets rättigheter allvarligt hotas, så att parlamentet ska kunna uppmana EG-domstolen att yttra sig om en nationell rättsakts förenlighet med gemenskapens primärrätt, utan att det inverkar på kommissionens exklusiva behörighet att besluta om den ska inleda ett överträdelseförfarande mot en medlemsstat som eventuellt har gjort sig skyldig till en överträdelse.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar det ansvariga utskottet att utarbeta ett förslag till ändring av artikel 121 i parlamentets arbetsordning så att den gäller för alla rättsliga förfarandena som kan inledas inför domstol och anger ett förenklat förfarande som kan användas i mål där talan väckts i EG-domstolen genom ett påskyndat eller brådskande förfarande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar det ansvariga utskottet att utarbeta ett förslag till ändring av artikel 121 i parlamentets arbetsordning så att den gäller för alla rättsliga förfarandena som kan inledas inför domstol och anger ett förenklat förfarande som kan användas i mål där talan väckts i EG-domstolen genom ett påskyndat eller brådskande förfarande.

| 5. | Europaparlamentet anser att dess samarbete med de nationella domstolarna borde uppmuntras, i linje med vad som redan tycks ge goda resultat i vissa medlemsstater, genom en utveckling av den förfarandemässiga praxis som tillåter Europaparlamentet att vara part i rättsliga förfaranden som rör parlamentets rättigheter i nationella domstolar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att dess samarbete med de nationella domstolarna borde uppmuntras, i linje med vad som redan tycks ge goda resultat i vissa medlemsstater, genom en utveckling av den förfarandemässiga praxis som tillåter Europaparlamentet att vara part i rättsliga förfaranden som rör parlamentets rättigheter i nationella domstolar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämplig lagstiftning för att se till att parlamentets rättsliga försvar av sina rättigheter får fullständig verkan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämplig lagstiftning för att se till att parlamentets rättsliga försvar av sina rättigheter får fullständig verkan.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Mål 8/70, kommissionen mot Italien (REG 1970, s. 961).

(2)  Mål C-50/00 P, Unión de Pequeños Agricultores mot Europeiska unionens råd (REG. 2002, s. I-6677).

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/3

---

Tisdag 8 juli 2008Miljökonsekvenser av den gasledning som planeras i Östersjön

P6_TA(2008)0336

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om miljökonsekvenserna av den planerade gasledningen i Östersjön mellan Ryssland och Tyskland (framställningarna 0614/2007 och 0952/2006) (2007/2118(INI))

2009/C 294 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av framställning 0614/2007 från Radvile Morkunaite och undertecknad av ytterligare 20 000 personer, framställning 0952/2006 från Krzysztof Mączkowski och andra framställningar som lagts fram om den fråga som behandlas i denna resolution,

med beaktande av Lissabonfördraget som undertecknades av samtliga medlemsstater den 13 december 2007,

med beaktande av meddelandet från kommissionen om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (KOM(2005)0504),

med beaktande av Europeiska gemenskapens sjätte handlingsprogram för miljön (1),

med beaktande av rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (2) samt direktiven 92/43/EEG (3) och 79/409/EEG (4) där de senare direktiven bildar lagstiftningspaketet för Natura 2000,

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2006 om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (5),

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2006 om en strategi för Östersjöområdet för den nordliga dimensionen (6),

med beaktande av konventionen om skydd för Östersjöns marina miljö (Helsingforskonventionen),

med beaktande av rekommendationerna från Helsingforskommissionen (HELCOM), särskilt rekommendation 17/3 av den 12 mars 1996 som innehåller en beskrivning av kravet på en miljökonsekvensbeskrivning och på samråd med stater som kan drabbas negativt av ett föreslaget projekt,

med beaktande av konventionen om utvärdering av gränsöverskridande återverkningar på miljön av den 25 februari 1991 (Esbo-konventionen),

med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen),

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention (UNCLOS),

med beaktande av försiktighetsprincipen, som enligt EG-domstolens rättspraxis är en av de allmänna principerna i EU:s regelverk och en av dimensionerna av hållbar utveckling enligt gemenskapsrätt och internationell rätt,

med beaktande av principen om sunda styrelseformer, som är en av gemenskapsrättens allmänna principer,

med beaktande av verksamheterna i Europaparlamentets tvärgrupp för Östersjön och Europa,

med beaktande av förslagen från den offentliga utfrågningen den 29 januari 2008,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1364/2006/EG av den 6 september 2006 om riktlinjer för transeuropeiska energinät, i vilket det fastställs att Nord Stream är ett projekt av europeiskt intresse (7),

med beaktande av den handlingsplan för Östersjön som antogs vid ett möte med Östersjöstaternas miljöministrar i Kraków den 15 november 2007,

med beaktande av artikel 10 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, enligt vilken medlemsstaterna har en lojalitetsplikt gentemot gemenskapen,

med beaktande av artikel 192.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0225/2008), och av följande skäl:

| A. | Östersjön är ett område som omges av så många som åtta medlemsstater i Europeiska unionen och 80 procent av dess kustlinje tillhör Europeiska unionens territorium. OAO Gazprom är majoritetsaktieägare i Nord Stream, |
| --- | --- |

A.

Östersjön är ett område som omges av så många som åtta medlemsstater i Europeiska unionen och 80 procent av dess kustlinje tillhör Europeiska unionens territorium. OAO Gazprom är majoritetsaktieägare i Nord Stream,

| B. | Omsorgen om Östersjöns marina miljö är ett av huvudmålen inom unionens Nordliga dimension, vilket har bekräftats upprepade gånger i kommissionens meddelanden och parlamentets resolutioner. |
| --- | --- |

B.

Omsorgen om Östersjöns marina miljö är ett av huvudmålen inom unionens Nordliga dimension, vilket har bekräftats upprepade gånger i kommissionens meddelanden och parlamentets resolutioner.

| C. | Jordbruket och industrin i alla kustmedlemsstaterna och Ryssland är de största förorenarna av Östersjön och orsakar de största problemen med den ekologiska balansen. |
| --- | --- |

C.

Jordbruket och industrin i alla kustmedlemsstaterna och Ryssland är de största förorenarna av Östersjön och orsakar de största problemen med den ekologiska balansen.

| D. | Unionen har ett särskilt åtagande om miljöskydd, bland annat havsmiljöskydd. |
| --- | --- |

D.

Unionen har ett särskilt åtagande om miljöskydd, bland annat havsmiljöskydd.

| E. | Vid rättsliga förfaranden i EG-domstolen har kommissionen upprepade gånger bekräftat att miljöskydd är ett av gemenskapens huvudmål, och domstolen har erkänt gemenskapens behörighet i fråga om skydd och bevarande av den marina miljön. |
| --- | --- |

E.

Vid rättsliga förfaranden i EG-domstolen har kommissionen upprepade gånger bekräftat att miljöskydd är ett av gemenskapens huvudmål, och domstolen har erkänt gemenskapens behörighet i fråga om skydd och bevarande av den marina miljön.

| F. | Det finns för närvarande en mängd planer på infrastrukturprojekt i Östersjön (Nord Stream, vindkraftverksanläggningar, Scanled Baltic Pipe, en gasledning mellan Finland och Estland, elkablar mellan Sverige och Litauen, LNG-terminaler i Świnoujścje, etc.). |
| --- | --- |

F.

Det finns för närvarande en mängd planer på infrastrukturprojekt i Östersjön (Nord Stream, vindkraftverksanläggningar, Scanled Baltic Pipe, en gasledning mellan Finland och Estland, elkablar mellan Sverige och Litauen, LNG-terminaler i Świnoujścje, etc.).

| G. | Europa måste finna lösningar för att besvara den grundläggande frågan om säkerhet i energiförsörjningen. |
| --- | --- |

G.

Europa måste finna lösningar för att besvara den grundläggande frågan om säkerhet i energiförsörjningen.

| H. | Den ökande andelen naturgas i energibalansen i Europa har, särskilt sedan 1990, varit den största enskilda källan till minskningen av koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

H.

Den ökande andelen naturgas i energibalansen i Europa har, särskilt sedan 1990, varit den största enskilda källan till minskningen av koldioxidutsläppen.

| I. | Enligt försiktighetsprincipen som föreskrivs i artikel 174.2 i EG-fördraget måste alla aktörer vidta erforderliga åtgärder för att göra en miljökonsekvensbedömning av vilka effekter som nya beslut eller nya arbeten kan få och vidta lämpliga förebyggande åtgärder när det finns en rimlig sannolikhet för ett miljöhot. |
| --- | --- |

I.

Enligt försiktighetsprincipen som föreskrivs i artikel 174.2 i EG-fördraget måste alla aktörer vidta erforderliga åtgärder för att göra en miljökonsekvensbedömning av vilka effekter som nya beslut eller nya arbeten kan få och vidta lämpliga förebyggande åtgärder när det finns en rimlig sannolikhet för ett miljöhot.

| J. | I enlighet med principen om att miljöskyddskraven bör integreras i sektorsspecifika strategier bör vederbörlig hänsyn tas till sådana krav vid genomförandet av gemenskapens verksamhet och för att uppfylla dess mål. |
| --- | --- |

J.

I enlighet med principen om att miljöskyddskraven bör integreras i sektorsspecifika strategier bör vederbörlig hänsyn tas till sådana krav vid genomförandet av gemenskapens verksamhet och för att uppfylla dess mål.

| K. | I artikel 194 i det framtida fördraget om Europeiska unionens funktion, som införs genom Lissabonfördraget, sägs uttryckligen att EU:s energipolitik ska bedrivas i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och med hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön. |
| --- | --- |

K.

I artikel 194 i det framtida fördraget om Europeiska unionens funktion, som införs genom Lissabonfördraget, sägs uttryckligen att EU:s energipolitik ska bedrivas i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och med hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön.

| L. | Östersjöns särskilda känslighet för miljöhot har bekräftats av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), som har erkänt Östersjön som ett ”ytterst sårbart område”. |
| --- | --- |

L.

Östersjöns särskilda känslighet för miljöhot har bekräftats av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), som har erkänt Östersjön som ett ”ytterst sårbart område”.

| M. | Östersjön är i dag ett av världens mest förorenade havsområden, och framför allt är koncentrationen av farliga ämnen, såväl i vattnet som i de levande organismerna, fortfarande onaturligt stor. |
| --- | --- |

M.

Östersjön är i dag ett av världens mest förorenade havsområden, och framför allt är koncentrationen av farliga ämnen, såväl i vattnet som i de levande organismerna, fortfarande onaturligt stor.

| N. | Östersjön är ett typiskt innanhav liksom ett grunt havsområde, och tillsammans med Svarta havet är dess cykel för vattenutbyte med världshavet den längsta i världen, ungefär 30 år. |
| --- | --- |

N.

Östersjön är ett typiskt innanhav liksom ett grunt havsområde, och tillsammans med Svarta havet är dess cykel för vattenutbyte med världshavet den längsta i världen, ungefär 30 år.

| O. | Livslängden för gasledningen är uppskattad till 50 år och arbetet med att montera ned den kommer att vara ungefär lika omfattande som arbetet med den planerade installationen. När man överväger projektets miljömässiga och ekonomiska följder måste denna aspekt vägas mot den tid som krävs för att växt- och djurlivet ska bli fullt återställt till sitt ursprungliga stadium. |
| --- | --- |

O.

Livslängden för gasledningen är uppskattad till 50 år och arbetet med att montera ned den kommer att vara ungefär lika omfattande som arbetet med den planerade installationen. När man överväger projektets miljömässiga och ekonomiska följder måste denna aspekt vägas mot den tid som krävs för att växt- och djurlivet ska bli fullt återställt till sitt ursprungliga stadium.

| P. | Exponeringen för tungmetaller, gifter och andra skadliga ämnen medför risker och effekter för livsmedelskedjan som måste utredas. |
| --- | --- |

P.

Exponeringen för tungmetaller, gifter och andra skadliga ämnen medför risker och effekter för livsmedelskedjan som måste utredas.

| Q. | Ett antal faktorer, bland annat långa vattendämningstider, den stratifierade vattenpelaren och det vidsträckta, industrialiserade avrinningsområdet och den särskilt ökade intensifieringsgraden inom jordbruket i Östersjöområdet, gör Östersjöns miljö särskilt sårbar. |
| --- | --- |

Q.

Ett antal faktorer, bland annat långa vattendämningstider, den stratifierade vattenpelaren och det vidsträckta, industrialiserade avrinningsområdet och den särskilt ökade intensifieringsgraden inom jordbruket i Östersjöområdet, gör Östersjöns miljö särskilt sårbar.

| R. | Den verksamhet som bedrivs under de särskilda förhållanden som råder i Östersjön kan leda till en plötslig ökning av algbeståndet vilket särskilt skulle kunna drabba Finland, Sverige och Tyskland och de baltiska staterna. |
| --- | --- |

R.

Den verksamhet som bedrivs under de särskilda förhållanden som råder i Östersjön kan leda till en plötslig ökning av algbeståndet vilket särskilt skulle kunna drabba Finland, Sverige och Tyskland och de baltiska staterna.

| S. | Ytterligare en viktig miljöriskfaktor är att det finns ca 80 000 ton krigsmateriel som dumpades på Östersjöns havsbotten efter andra världskriget, vilka innehåller giftiga substanser som senapsgas, svavelsenapsgas, kvävesenapsgas, lewisit, Clark I, Clark II och adamsit, som utgör en fara för såväl Östersjöns marina miljö som människors liv och hälsa. |
| --- | --- |

S.

Ytterligare en viktig miljöriskfaktor är att det finns ca 80 000 ton krigsmateriel som dumpades på Östersjöns havsbotten efter andra världskriget, vilka innehåller giftiga substanser som senapsgas, svavelsenapsgas, kvävesenapsgas, lewisit, Clark I, Clark II och adamsit, som utgör en fara för såväl Östersjöns marina miljö som människors liv och hälsa.

| T. | Ett antal stater fortsatte att dumpa behållare med krigsmateriel från 1945 till slutet av 1960-talet. |
| --- | --- |

T.

Ett antal stater fortsatte att dumpa behållare med krigsmateriel från 1945 till slutet av 1960-talet.

| U. | Krigsmaterielbehållarna är dessutom i ett kritiskt skick – enligt uppskattningar har de frätts sönder till 80 procent – och exakt var de finns kan vara svårt att fastställa. |
| --- | --- |

U.

Krigsmaterielbehållarna är dessutom i ett kritiskt skick – enligt uppskattningar har de frätts sönder till 80 procent – och exakt var de finns kan vara svårt att fastställa.

| V. | Den handlingsplan för Östersjön som antogs den 15 november 2007 i Kraków kräver samtidigt att stater som gränsar till Östersjön ska se till att gamla kemikalielager och apparater som innehåller farliga ämnen förvaras säkert. |
| --- | --- |

V.

Den handlingsplan för Östersjön som antogs den 15 november 2007 i Kraków kräver samtidigt att stater som gränsar till Östersjön ska se till att gamla kemikalielager och apparater som innehåller farliga ämnen förvaras säkert.

| W. | Gasledningen kan komma att få konsekvenser för Östersjöns miljö och de stater som gränsar till Östersjön. |
| --- | --- |

W.

Gasledningen kan komma att få konsekvenser för Östersjöns miljö och de stater som gränsar till Östersjön.

| X. | En ökad trafik med oljetankfartyg och andra fartyg i Östersjön skulle kunna medföra brandrisker och en risk för att fartyg förlorar flytförmågan och sjunker på grund av ett allvarligt brott i gasledningen under dess konstruktion, installation och drift, och man måste beakta de potentiella mänskliga, ekonomiska och miljömässiga följderna av detta. |
| --- | --- |

X.

En ökad trafik med oljetankfartyg och andra fartyg i Östersjön skulle kunna medföra brandrisker och en risk för att fartyg förlorar flytförmågan och sjunker på grund av ett allvarligt brott i gasledningen under dess konstruktion, installation och drift, och man måste beakta de potentiella mänskliga, ekonomiska och miljömässiga följderna av detta.

| Y. | Nord Stream planerar att bygga en 1 200 km lång och ca 2 km bred undervattensled, och den kommer således att bli världens största undervattensbyggplats. |
| --- | --- |

Y.

Nord Stream planerar att bygga en 1 200 km lång och ca 2 km bred undervattensled, och den kommer således att bli världens största undervattensbyggplats.

| Z. | Fiske, turism och sjöfart kan påverkas negativt av projektets konstruktion, installation och drift, och därmed utgöra ett allvarligt hot mot ekonomin i kustområdena. |
| --- | --- |

Z.

Fiske, turism och sjöfart kan påverkas negativt av projektets konstruktion, installation och drift, och därmed utgöra ett allvarligt hot mot ekonomin i kustområdena.

| AA. | Enligt artikel 123 i FN:s havsrättskonvention, som är en väsentlig del av EU:s regelverk, ska stater som gränsar till hav delvis omringade av land samarbeta med varandra när de utnyttjar sina rättigheter och fullgör sina skyldigheter och samordna utövandet av sina rättigheter och skyldigheter med respekt för skyddet och bevarandet av den marina miljön. |
| --- | --- |

AA.

Enligt artikel 123 i FN:s havsrättskonvention, som är en väsentlig del av EU:s regelverk, ska stater som gränsar till hav delvis omringade av land samarbeta med varandra när de utnyttjar sina rättigheter och fullgör sina skyldigheter och samordna utövandet av sina rättigheter och skyldigheter med respekt för skyddet och bevarandet av den marina miljön.

| AB. | Enligt artikel 2.1 i Esbokonventionen krävs att parterna till denna, antingen enskilt eller gemensamt, vidtar alla lämpliga och effektiva åtgärder för att förhindra, minska och kontrollera viktiga negativa gränsöverskridande miljöeffekter av föreslagna aktiviteter. |
| --- | --- |

AB.

Enligt artikel 2.1 i Esbokonventionen krävs att parterna till denna, antingen enskilt eller gemensamt, vidtar alla lämpliga och effektiva åtgärder för att förhindra, minska och kontrollera viktiga negativa gränsöverskridande miljöeffekter av föreslagna aktiviteter.

| AC. | Enligt artikel 5a i Esbokonventionen kan samråd med parter som utsätts för skadeverkningar till följd av gränsöverskridande projekt innebära alternativa förslag till ett planerat projekt och även nedläggning av projektet. |
| --- | --- |

AC.

Enligt artikel 5a i Esbokonventionen kan samråd med parter som utsätts för skadeverkningar till följd av gränsöverskridande projekt innebära alternativa förslag till ett planerat projekt och även nedläggning av projektet.

| AD. | Enligt artikel 12 i Helsingforskonventionen krävs att parterna till denna vidtar alla åtgärder för att förhindra den förorening av Östersjöområdets marina miljö som beror på utforskning eller exploatering av havsbottnen eller närliggande verksamheter. |
| --- | --- |

AD.

Enligt artikel 12 i Helsingforskonventionen krävs att parterna till denna vidtar alla åtgärder för att förhindra den förorening av Östersjöområdets marina miljö som beror på utforskning eller exploatering av havsbottnen eller närliggande verksamheter.

| AE. | Den föreslagna sträckningen för den nordeuropeiska gasledningen kommer att gå genom områden som ingår i Natura 2000-programmet och som enligt direktiv 92/43/EEG klassificeras som särskilda bevarandeområden. |
| --- | --- |

AE.

Den föreslagna sträckningen för den nordeuropeiska gasledningen kommer att gå genom områden som ingår i Natura 2000-programmet och som enligt direktiv 92/43/EEG klassificeras som särskilda bevarandeområden.

| AF. | Enligt artikel 6.2 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att undvika en försämring av naturliga livsmiljöer och livsmiljöer för arter i särskilda bevarandeområden. |
| --- | --- |

AF.

Enligt artikel 6.2 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att undvika en försämring av naturliga livsmiljöer och livsmiljöer för arter i särskilda bevarandeområden.

| AG. | Enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna göra en lämplig bedömning av konsekvenserna av alla planer eller projekt som inte har direkt samband med eller är nödvändiga för skötseln av ett bevarandeområde, men som sannolikt har en betydande effekt på området med hänsyn till dess bevarandemål. |
| --- | --- |

AG.

Enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna göra en lämplig bedömning av konsekvenserna av alla planer eller projekt som inte har direkt samband med eller är nödvändiga för skötseln av ett bevarandeområde, men som sannolikt har en betydande effekt på området med hänsyn till dess bevarandemål.

| AH. | Enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG ska de behöriga nationella myndigheterna, mot bakgrund av slutsatserna av ovan nämnda bedömning, godkänna planen eller projektet först efter att ha försäkrat sig om att det berörda området inte kommer att skadas och, om lämpligt, efter att ha inhämtat allmänhetens åsikter. |
| --- | --- |

AH.

Enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG ska de behöriga nationella myndigheterna, mot bakgrund av slutsatserna av ovan nämnda bedömning, godkänna planen eller projektet först efter att ha försäkrat sig om att det berörda området inte kommer att skadas och, om lämpligt, efter att ha inhämtat allmänhetens åsikter.

| AI. | Den föreslagna gasledningen skulle bli världens längsta dubbla gasledning under vatten, och den grundaste, vilket gör den särskilt utsatt för eventuella skador. |
| --- | --- |

AI.

Den föreslagna gasledningen skulle bli världens längsta dubbla gasledning under vatten, och den grundaste, vilket gör den särskilt utsatt för eventuella skador.

| AJ. | I beslut nr 1364/2006/EG ingick den nordeuropeiska gasledningen bland prioriterade projekt av europeiskt intresse. |
| --- | --- |

AJ.

I beslut nr 1364/2006/EG ingick den nordeuropeiska gasledningen bland prioriterade projekt av europeiskt intresse.

| AK. | Varje storskalig teknisk anläggning som byggs i havsvatten måste, på grund av de förenade riskerna, genomgå en särskilt grundlig och omfattande analys och miljökonsekvensbeskrivning, vilket föreskrivs i Esbokonventionen, HELCOM-konventionen och all annan relevant gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

AK.

Varje storskalig teknisk anläggning som byggs i havsvatten måste, på grund av de förenade riskerna, genomgå en särskilt grundlig och omfattande analys och miljökonsekvensbeskrivning, vilket föreskrivs i Esbokonventionen, HELCOM-konventionen och all annan relevant gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning.

| AL. | Enligt Esbokonventionen bör varje projekt av detta slag föregås av en analys av alternativen, särskilt vad gäller genomförandekostnader och miljösäkerhet, i det här fallet en analys av sträckningar på land för gasledningen. |
| --- | --- |

AL.

Enligt Esbokonventionen bör varje projekt av detta slag föregås av en analys av alternativen, särskilt vad gäller genomförandekostnader och miljösäkerhet, i det här fallet en analys av sträckningar på land för gasledningen.

| AM. | Delar av den planerade gasledningen har redan transporterats till staden Kotka i Finland för bearbetning. |
| --- | --- |

AM.

Delar av den planerade gasledningen har redan transporterats till staden Kotka i Finland för bearbetning.

| AN. | Enligt artikel 1 i Århuskonventionen ska varje part till denna garantera rättigheterna till tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

AN.

Enligt artikel 1 i Århuskonventionen ska varje part till denna garantera rättigheterna till tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor.

| AO. | Det finns rättsliga krav på utarbetande av en korrekt miljökonsekvensbeskrivning som beaktar alla nämnda risker. |
| --- | --- |

AO.

Det finns rättsliga krav på utarbetande av en korrekt miljökonsekvensbeskrivning som beaktar alla nämnda risker.

| AP. | Det är dessutom nödvändigt med en analys av terroristhotet och kapaciteten för effektiva motåtgärder. |
| --- | --- |

AP.

Det är dessutom nödvändigt med en analys av terroristhotet och kapaciteten för effektiva motåtgärder.

| 1. | Europaparlamentet anser att gasledningen Nord Stream är ett infrastrukturprojekt med en bred politisk och strategisk dimension för både EU och Ryssland. Parlamentet förstår de farhågor som EU:s medlemsstater har gett uttryck för när det gäller byggandet och underhållet av ledningen. Parlamentet understryker att små kuststaters möjlighet att agera för att se till att det finns säkerhet i Östersjöregionen inte får betraktas som en isolerad fråga i förhållande till EU:s förmåga att agera som en enhet och tala med en röst i energifrågor och påminner om sin resolution av den 26 september 2007 om en gemensam europeisk utrikespolitik för energi (8). Parlamentet understryker att i beslut 1364/2006/EG (om riktlinjer för transeuropeiska energinät) erkänns Nord Stream som ett projekt av europeiskt intresse som skulle kunna bidra till att tillgodose EU:s framtida energibehov. Parlamentet betonar att detta projekt, tillsammans med andra kompletterande rörledningar, såsom Yamal II och Amber, bör planeras med den gemensamma utrikespolitiken för energi i åtanke och fullt ut beakta effekterna på miljön och medlemsstaternas säkerhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att gasledningen Nord Stream är ett infrastrukturprojekt med en bred politisk och strategisk dimension för både EU och Ryssland. Parlamentet förstår de farhågor som EU:s medlemsstater har gett uttryck för när det gäller byggandet och underhållet av ledningen. Parlamentet understryker att små kuststaters möjlighet att agera för att se till att det finns säkerhet i Östersjöregionen inte får betraktas som en isolerad fråga i förhållande till EU:s förmåga att agera som en enhet och tala med en röst i energifrågor och påminner om sin resolution av den 26 september 2007 om en gemensam europeisk utrikespolitik för energi (8). Parlamentet understryker att i beslut 1364/2006/EG (om riktlinjer för transeuropeiska energinät) erkänns Nord Stream som ett projekt av europeiskt intresse som skulle kunna bidra till att tillgodose EU:s framtida energibehov. Parlamentet betonar att detta projekt, tillsammans med andra kompletterande rörledningar, såsom Yamal II och Amber, bör planeras med den gemensamma utrikespolitiken för energi i åtanke och fullt ut beakta effekterna på miljön och medlemsstaternas säkerhet.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att det, med tanke på EU:s ökande beroende av ett begränsat antal energikällor, leverantörer och transportrutter, är nödvändigt att stödja initiativ som syftar till diversifiering av energikällor, både geografiskt och genom utveckling av hållbara alternativ. Parlamentet framhåller i synnerhet behovet av att stödja utvecklingen av infrastruktur för bränslehantering i hamnarna. Parlamentet påminner om att Nord Stream bara är ett av många gasinfrastrukturprojekt, t.ex. rörledningar och LNG-anläggningar, som kommer att behövas för att tillfredsställa gemenskapens behov av naturgas som, enligt flera studier, kommer att öka väsentligt under kommande år och ersätta mindre miljöanpassade fossila bränslen. Parlamentet anser att man måste bedöma de långsiktiga miljöeffekterna av den nya gasinfrastrukturen för att kunna garantera en stabil gasförsörjning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att det, med tanke på EU:s ökande beroende av ett begränsat antal energikällor, leverantörer och transportrutter, är nödvändigt att stödja initiativ som syftar till diversifiering av energikällor, både geografiskt och genom utveckling av hållbara alternativ. Parlamentet framhåller i synnerhet behovet av att stödja utvecklingen av infrastruktur för bränslehantering i hamnarna. Parlamentet påminner om att Nord Stream bara är ett av många gasinfrastrukturprojekt, t.ex. rörledningar och LNG-anläggningar, som kommer att behövas för att tillfredsställa gemenskapens behov av naturgas som, enligt flera studier, kommer att öka väsentligt under kommande år och ersätta mindre miljöanpassade fossila bränslen. Parlamentet anser att man måste bedöma de långsiktiga miljöeffekterna av den nya gasinfrastrukturen för att kunna garantera en stabil gasförsörjning.

| 3. | Europaparlamentet stöder förslaget i sin ovannämnda resolution av den 14 november 2006 om att EU:s framtida marina strategi måste resultera i bindande överstatliga skyldigheter som kan innefatta gemensamma åtaganden i tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder förslaget i sin ovannämnda resolution av den 14 november 2006 om att EU:s framtida marina strategi måste resultera i bindande överstatliga skyldigheter som kan innefatta gemensamma åtaganden i tredjeländer.

| 4. | Europaparlamentet understryker att tryggad energiförsörjning måste betraktas som en grundläggande beståndsdel i Europeiska unionens övergripande säkerhet. Definitionen av tryggad energiförsörjning bör alltså inte begränsas till att handla om bristen på inhemsk produktion inom EU, utan bör också ta hänsyn till de geopolitiska aspekterna av importberoende och de därmed sammanhängande riskerna för politiskt motiverade avbrott. Det tredje energipaketet kommer att minska varje medlemsstats energiberoende, eftersom inget land kan klara sig utan leverantörer från tredjeländer på en helt liberaliserad och integrerad energimarknad. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att tryggad energiförsörjning måste betraktas som en grundläggande beståndsdel i Europeiska unionens övergripande säkerhet. Definitionen av tryggad energiförsörjning bör alltså inte begränsas till att handla om bristen på inhemsk produktion inom EU, utan bör också ta hänsyn till de geopolitiska aspekterna av importberoende och de därmed sammanhängande riskerna för politiskt motiverade avbrott. Det tredje energipaketet kommer att minska varje medlemsstats energiberoende, eftersom inget land kan klara sig utan leverantörer från tredjeländer på en helt liberaliserad och integrerad energimarknad.

| 5. | Europaparlamentet anser att utmaningen att trygga energiförsörjningen samtidigt som man respekterar EU:s åtaganden i samband med miljöskydd och hållbar utveckling gör det nödvändigt att införa en sammanhållen och samordnad gemenskapspolitik för naturgasförsörjning, baserad på en noggrann utvärdering på gemenskapsnivå av de olika alternativa lösningarnas miljöaspekter och på ömsesidig solidaritet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att utmaningen att trygga energiförsörjningen samtidigt som man respekterar EU:s åtaganden i samband med miljöskydd och hållbar utveckling gör det nödvändigt att införa en sammanhållen och samordnad gemenskapspolitik för naturgasförsörjning, baserad på en noggrann utvärdering på gemenskapsnivå av de olika alternativa lösningarnas miljöaspekter och på ömsesidig solidaritet mellan medlemsstaterna.

| 6. | Europaparlamentet beklagar den marginella roll som EU, särskilt kommissionen, spelar i detta projekt. Ett större engagemang från EU:s sida skulle minska den osäkerhet som många medlemsstater känner inför Nord Stream-projektet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar den marginella roll som EU, särskilt kommissionen, spelar i detta projekt. Ett större engagemang från EU:s sida skulle minska den osäkerhet som många medlemsstater känner inför Nord Stream-projektet.

| 7. | Europaparlamentet noterar det motstånd som vissa medlemsstater har gett uttryck för mot det ledningsprojekt som planeras för Östersjöområdet, som är en gemensam tillgång för de stater som gränsar till Östersjön, och inte en fråga om bilaterala förbindelser mellan stater. Därför bör projektet realiseras i samarbete med var och en av länderna runt Östersjön i enlighet med Esbokonventionen, Helsingforskonventionen och andra relevanta rättsliga instrument. Parlamentet understryker vikten av att Ryssland slutför ratificeringen av Esbokonventionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar det motstånd som vissa medlemsstater har gett uttryck för mot det ledningsprojekt som planeras för Östersjöområdet, som är en gemensam tillgång för de stater som gränsar till Östersjön, och inte en fråga om bilaterala förbindelser mellan stater. Därför bör projektet realiseras i samarbete med var och en av länderna runt Östersjön i enlighet med Esbokonventionen, Helsingforskonventionen och andra relevanta rättsliga instrument. Parlamentet understryker vikten av att Ryssland slutför ratificeringen av Esbokonventionen.

| 8. | Europaparlamentet motsätter sig i detta sammanhang investeringar i den omfattning som föreslagits innan en positiv miljökonsekvensbedömning har gjorts. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet motsätter sig i detta sammanhang investeringar i den omfattning som föreslagits innan en positiv miljökonsekvensbedömning har gjorts.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin övertygelse om att energiprojekt som involverar EU:s medlemsstater och tredjeländer bör vara av gemensamt europeiskt intresse och en angelägenhet för hela Europeiska unionen och dess medborgare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin övertygelse om att energiprojekt som involverar EU:s medlemsstater och tredjeländer bör vara av gemensamt europeiskt intresse och en angelägenhet för hela Europeiska unionen och dess medborgare.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att Nord Stream har genomfört den pågående miljökonsekvensbeskrivningen som ska lämnas till de, enligt Esbokonventionen, så kallade ursprungsländerna (Ryssland, Finland, Sverige, Danmark och Tyskland) för godkännande. Parlamentet uppmanar företaget att se till så att inte endast dessa länder, utan även HELCOM och alla kuststater andra berörda parter kan få tillgång till resultaten av studierna och alla uppgifter som samlas in under de miljöundersökningar som utförs av oberoende uppdragstagare om den ekologiska situationen på platsen för den planerade gasledningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att Nord Stream har genomfört den pågående miljökonsekvensbeskrivningen som ska lämnas till de, enligt Esbokonventionen, så kallade ursprungsländerna (Ryssland, Finland, Sverige, Danmark och Tyskland) för godkännande. Parlamentet uppmanar företaget att se till så att inte endast dessa länder, utan även HELCOM och alla kuststater andra berörda parter kan få tillgång till resultaten av studierna och alla uppgifter som samlas in under de miljöundersökningar som utförs av oberoende uppdragstagare om den ekologiska situationen på platsen för den planerade gasledningen.

| 11. | Europaparlamentet betonar att en långsiktigt hållbar lösning kräver full insyn för alla parter i såväl byggnadsskedet som när det gäller driften, och att förtroendet för detta viktiga projekt stärks om länderna kring Östersjön kan övervaka verksamheten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att en långsiktigt hållbar lösning kräver full insyn för alla parter i såväl byggnadsskedet som när det gäller driften, och att förtroendet för detta viktiga projekt stärks om länderna kring Östersjön kan övervaka verksamheten.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att fullt ut åta sig att analysera miljökonsekvensen av byggandet av den nordeuropeiska gasledningen, särskilt i situationer där avvägningar kräver ett yttrande från kommissionen, såsom föreskrivs i artikel 6.4 i direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att fullt ut åta sig att analysera miljökonsekvensen av byggandet av den nordeuropeiska gasledningen, särskilt i situationer där avvägningar kräver ett yttrande från kommissionen, såsom föreskrivs i artikel 6.4 i direktiv 92/43/EEG.

| 13. | Europaparlamentet betonar att ömsesidighetsprincipen måste respekteras fullt ut när det gäller investeringar om Rysslands och EU:s ömsesidiga beroende ska kunna utvecklas till ett partnerskap. Europaparlamentet noterar att fördelarna med Europas öppna marknad i stor utsträckning kommer tredjeland till del, men också att motsvarande förmåner inte erbjuds europeiska investerare i Ryssland. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att ömsesidighetsprincipen måste respekteras fullt ut när det gäller investeringar om Rysslands och EU:s ömsesidiga beroende ska kunna utvecklas till ett partnerskap. Europaparlamentet noterar att fördelarna med Europas öppna marknad i stor utsträckning kommer tredjeland till del, men också att motsvarande förmåner inte erbjuds europeiska investerare i Ryssland.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte godtog förslaget i parlamentets resolution av den 16 november 2006 om att kommissionen ska utarbeta objektiva miljökonsekvensbeskrivningar av föreslagna projekt, och upprepar samtidigt sitt krav på att en sådan bedömning utarbetas av ett oberoende organ som ska utses med hänsyn tagen till alla kuststaters synpunkter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte godtog förslaget i parlamentets resolution av den 16 november 2006 om att kommissionen ska utarbeta objektiva miljökonsekvensbeskrivningar av föreslagna projekt, och upprepar samtidigt sitt krav på att en sådan bedömning utarbetas av ett oberoende organ som ska utses med hänsyn tagen till alla kuststaters synpunkter.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra en grundlig utvärdering av huruvida genomförandet av projektet är i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen och internationell rätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra en grundlig utvärdering av huruvida genomförandet av projektet är i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen och internationell rätt.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för Nord Streams tidsplan för projektet. Om denna tidsplan följs kommer de berörda staterna, de icke-statliga organisationerna och HELCOM-experterna inte att kunna göra en grundlig analys av resultaten av miljökonsekvensbeskrivningen. En lämplig tidsplan är en förutsättning för en grundlig analys av resultaten av miljökonsekvensbeskrivningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för Nord Streams tidsplan för projektet. Om denna tidsplan följs kommer de berörda staterna, de icke-statliga organisationerna och HELCOM-experterna inte att kunna göra en grundlig analys av resultaten av miljökonsekvensbeskrivningen. En lämplig tidsplan är en förutsättning för en grundlig analys av resultaten av miljökonsekvensbeskrivningen.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att utförandet av arbete i ett område på nästan 2 400 km2 i Östersjön, som kräver ett stort antal fartyg och annan utrustning, skulle kunna utgöra ett allvarligt hot mot den biologiska mångfalden och antalet livsmiljöer samt mot säkerheten och en friktionsfri sjöfart i regionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att utförandet av arbete i ett område på nästan 2 400 km2 i Östersjön, som kräver ett stort antal fartyg och annan utrustning, skulle kunna utgöra ett allvarligt hot mot den biologiska mångfalden och antalet livsmiljöer samt mot säkerheten och en friktionsfri sjöfart i regionen.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att den störning av havsbottnen som eventuellt uppstår under uppbyggnadsfasen kommer att ingå i miljökonsekvensbeskrivningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att den störning av havsbottnen som eventuellt uppstår under uppbyggnadsfasen kommer att ingå i miljökonsekvensbeskrivningen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar byggherren att ta med fullständiga projektuppgifter i sitt utkast till miljökonsekvensbedömning genom att tydligt beskriva de rådande miljöförhållandena på platsen och göra en tredimensionell beskrivning av dess geomorfologi. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar byggherren att ta med fullständiga projektuppgifter i sitt utkast till miljökonsekvensbedömning genom att tydligt beskriva de rådande miljöförhållandena på platsen och göra en tredimensionell beskrivning av dess geomorfologi.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker djup oro för uppgifter om att investeraren före beställningen av gasledningen planerar att använda den mycket giftiga föreningen glutaraldehyd. Parlamentet uppmanar investeraren att avstå från att använda detta ämne. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uttrycker djup oro för uppgifter om att investeraren före beställningen av gasledningen planerar att använda den mycket giftiga föreningen glutaraldehyd. Parlamentet uppmanar investeraren att avstå från att använda detta ämne.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en tillförlitlig och oberoende miljöstudie där man undersöker utsläppen från jordbruket och industrin som förorenar Östersjön, och att utvärdera läget i relation till eventuella miljöhot från de ledningar som för närvarande korsar Östersjön. Kommissionen uppmanas också att utvärdera den ytterligare påverkan på Östersjön som Nord Stream-projektet innebär. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en tillförlitlig och oberoende miljöstudie där man undersöker utsläppen från jordbruket och industrin som förorenar Östersjön, och att utvärdera läget i relation till eventuella miljöhot från de ledningar som för närvarande korsar Östersjön. Kommissionen uppmanas också att utvärdera den ytterligare påverkan på Östersjön som Nord Stream-projektet innebär.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar konstruktören att se till att byggandet och driften av ledningen på Östersjöns havsbotten inte hotar många fisk- och fågelarter liksom en population av endast 600 tumlare, som är en unik art för denna geografiska region. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar konstruktören att se till att byggandet och driften av ledningen på Östersjöns havsbotten inte hotar många fisk- och fågelarter liksom en population av endast 600 tumlare, som är en unik art för denna geografiska region.

| 23. | Europaparlamentet anser att skyddet av Östersjöns marina miljö är en central del av EU:s Nordliga dimension samt att det även, när så är lämpligt, bör tas upp till behandling i samband med Östersjöstrategin. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att skyddet av Östersjöns marina miljö är en central del av EU:s Nordliga dimension samt att det även, när så är lämpligt, bör tas upp till behandling i samband med Östersjöstrategin.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att välståndet och ekonomiernas konkurrenskraft i kustregionerna i hög grad påverkas och hotas av förstörda kustområden och försämring av havsmiljön. Med tanke på i vilken utsträckning som kustregionerna påverkas av havsrelaterad verksamhet och havspolitik, är en långsiktigt hållbar miljö ett absolut villkor för skydd av deras ekonomiska, sociala och miljömässiga välstånd. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att välståndet och ekonomiernas konkurrenskraft i kustregionerna i hög grad påverkas och hotas av förstörda kustområden och försämring av havsmiljön. Med tanke på i vilken utsträckning som kustregionerna påverkas av havsrelaterad verksamhet och havspolitik, är en långsiktigt hållbar miljö ett absolut villkor för skydd av deras ekonomiska, sociala och miljömässiga välstånd.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att det helt och hållet saknas en strategi för att hantera strukturella misslyckanden och externa hot mot ledningens säkerhet. Parlamentet understryker hur viktigt det är att tydligt definiera alla aspekter i samband med säkerhets- och nödåtgärder, inklusive ekonomiska resurser, aktörer, roller och rutiner. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att det helt och hållet saknas en strategi för att hantera strukturella misslyckanden och externa hot mot ledningens säkerhet. Parlamentet understryker hur viktigt det är att tydligt definiera alla aspekter i samband med säkerhets- och nödåtgärder, inklusive ekonomiska resurser, aktörer, roller och rutiner.

| 26. | Europaparlamentet understryker att med tanke på den ökande efterfrågan på gas i EU bör alternativa sträckningar av gasledningen analyseras och främjas, med beaktande av miljöaspekter och ekonomiska aspekter, inklusive tidsplaneringen för sådana sträckningar. Parlamentet konstaterar att Nord Stream i miljökonsekvensbeskrivningen är skyldigt att presentera en bedömning av alternativen till den dragning som valts. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att med tanke på den ökande efterfrågan på gas i EU bör alternativa sträckningar av gasledningen analyseras och främjas, med beaktande av miljöaspekter och ekonomiska aspekter, inklusive tidsplaneringen för sådana sträckningar. Parlamentet konstaterar att Nord Stream i miljökonsekvensbeskrivningen är skyldigt att presentera en bedömning av alternativen till den dragning som valts.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en sådan analys i dialog med berörda kuststater, investeraren och HELCOM, och att därvidlag beakta synpunkter från relevanta icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en sådan analys i dialog med berörda kuststater, investeraren och HELCOM, och att därvidlag beakta synpunkter från relevanta icke-statliga organisationer.

| 28. | Europaparlamentet understryker att frågan om ekonomisk ersättning vid eventuella fel eller haverier måste vara helt klarlagd innan arbetet överhuvudtaget kan påbörjas. Parlamentet påpekar att ett större fel på ledningen kan leda till komplikationer för länderna kring Östersjön och skulle kunna vara förödande för den marina miljön. Parlamentet anser att det fulla ersättningsansvaret i så fall bör ligga på Nord Stream. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att frågan om ekonomisk ersättning vid eventuella fel eller haverier måste vara helt klarlagd innan arbetet överhuvudtaget kan påbörjas. Parlamentet påpekar att ett större fel på ledningen kan leda till komplikationer för länderna kring Östersjön och skulle kunna vara förödande för den marina miljön. Parlamentet anser att det fulla ersättningsansvaret i så fall bör ligga på Nord Stream.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en ingående utvärdering av de olika ekonomiska, budgetmässiga och insynsrelaterade aspekterna av Nord Stream-projektet och de företag som är inblandade i detta projekt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en ingående utvärdering av de olika ekonomiska, budgetmässiga och insynsrelaterade aspekterna av Nord Stream-projektet och de företag som är inblandade i detta projekt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för partnerskapet för den Nordliga dimensionen undersöka möjligheterna att kräva motsvarigheten till ”planvinster” (planning gain) från Nord Stream i samband med eventuella förnyelseprojekt i det finsk-ryska gränsområdet där ledningen är planerad att börja, eller inom ramen för Östersjöstrategin. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för partnerskapet för den Nordliga dimensionen undersöka möjligheterna att kräva motsvarigheten till ”planvinster” (planning gain) från Nord Stream i samband med eventuella förnyelseprojekt i det finsk-ryska gränsområdet där ledningen är planerad att börja, eller inom ramen för Östersjöstrategin.

| 31. | Europaparlamentet noterar följande beslut av myndigheterna i medlemsstaterna:






  — | Den svenska regeringens beslut av den 12 februari 2008 att begära ytterligare dokumentation från Nord Stream AG på grund av betydande brister i förfaranden och innehåll, särskilt bristen på analys av en alternativ sträckning och av valet att inte bygga ledningen. |
| --- | --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar följande beslut av myndigheterna i medlemsstaterna:

—

Den svenska regeringens beslut av den 12 februari 2008 att begära ytterligare dokumentation från Nord Stream AG på grund av betydande brister i förfaranden och innehåll, särskilt bristen på analys av en alternativ sträckning och av valet att inte bygga ledningen.

| — | Det litauiska parlamentets ståndpunkt av den 27 mars 2007 som pekar på behovet av att skjuta upp storskaliga infrastrukturprojekt i Östersjön i väntan på en grundlig analys av alternativa lösningar tillsammans med oberoende och allomfattande miljökonsekvensbeskrivningar. |
| --- | --- |

—

Det litauiska parlamentets ståndpunkt av den 27 mars 2007 som pekar på behovet av att skjuta upp storskaliga infrastrukturprojekt i Östersjön i väntan på en grundlig analys av alternativa lösningar tillsammans med oberoende och allomfattande miljökonsekvensbeskrivningar.

| — | Den estniska regeringens beslut av den 21 september 2007 om att vägra tillstånd att genomföra undervattensstudier inom Estlands exklusiva ekonomiska zon på grund av osäkerheten kring dessa studiers räckvidd och omfattning. |
| --- | --- |

—

Den estniska regeringens beslut av den 21 september 2007 om att vägra tillstånd att genomföra undervattensstudier inom Estlands exklusiva ekonomiska zon på grund av osäkerheten kring dessa studiers räckvidd och omfattning.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att grönboken ”Unionens framtida havspolitik” inte tar upp problemet med storskaliga projekt såsom undervattensledningar. Parlamentet beklagar att kommissionen i de rättsakter och meddelanden om marina strategier som den tar initiativ till förbigår problemet med undervattensledningar, vilket är centralt både med hänsyn till miljöskyddet och till EU:s energisäkerhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att grönboken ”Unionens framtida havspolitik” inte tar upp problemet med storskaliga projekt såsom undervattensledningar. Parlamentet beklagar att kommissionen i de rättsakter och meddelanden om marina strategier som den tar initiativ till förbigår problemet med undervattensledningar, vilket är centralt både med hänsyn till miljöskyddet och till EU:s energisäkerhet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar till beställning av en oberoende miljökonsekvensbedömning som görs tillgänglig för ingående samråd med behöriga myndigheter och allmänheten i samtliga kuststater. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar till beställning av en oberoende miljökonsekvensbedömning som görs tillgänglig för ingående samråd med behöriga myndigheter och allmänheten i samtliga kuststater.

| 34. | Europaparlamentet påpekar hur viktigt det är att utarbeta en tydlig kommunikationsstrategi i flera steg avseende resultaten från miljökonsekvensbedömningarna, och att aktivt kommunicera dessa resultat till alla EU-medlemsstater, särskilt de baltiska kuststaterna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar hur viktigt det är att utarbeta en tydlig kommunikationsstrategi i flera steg avseende resultaten från miljökonsekvensbedömningarna, och att aktivt kommunicera dessa resultat till alla EU-medlemsstater, särskilt de baltiska kuststaterna.

| 35. | Europaparlamentet upprepar därför uppmaningen i sin ovannämnda resolution av den 14 november 2006 om ett förslag till en obligatorisk mekanism för förhandlingar mellan medlemsstaterna och betoningen av att rådet bör vidta åtgärder på internationell nivå för att utveckla obligatoriska miljökonsekvensbeskrivningar i förbindelserna mellan EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet upprepar därför uppmaningen i sin ovannämnda resolution av den 14 november 2006 om ett förslag till en obligatorisk mekanism för förhandlingar mellan medlemsstaterna och betoningen av att rådet bör vidta åtgärder på internationell nivå för att utveckla obligatoriska miljökonsekvensbeskrivningar i förbindelserna mellan EU och tredjeländer.

| 36. | Europaparlamentet noterar att en sträckning av den nordeuropeiska gasledningen bör uppfylla de strategiska och ekonomiska målen i beslut nr 1364/2006/EG och undvika alla miljöskador. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar att en sträckning av den nordeuropeiska gasledningen bör uppfylla de strategiska och ekonomiska målen i beslut nr 1364/2006/EG och undvika alla miljöskador.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att se till att Nord Stream-gasledningen helt är förenlig med EU:s lagstiftning om miljökonsekvensbeskrivningar och alla internationella överenskommelser. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att se till att Nord Stream-gasledningen helt är förenlig med EU:s lagstiftning om miljökonsekvensbeskrivningar och alla internationella överenskommelser.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att se till att bygget följer bestämmelserna i de handlingar som tidigare nämnts, dvs. FN:s havsrättskonvention, Helsingforskonventionen, Esbokonventionen, Århuskonventionen samt direktiven 85/337/EEG, 97/11/EG, 92/43/EEG och 79/409/EEG, liksom artikel 10 i EG-fördraget, försiktighetsprincipen och principen om hållbar utveckling, och att inleda förfaranden enligt artikel 226 i EG-fördraget om nämnda skyldigheter inte skulle fullgöras. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att se till att bygget följer bestämmelserna i de handlingar som tidigare nämnts, dvs. FN:s havsrättskonvention, Helsingforskonventionen, Esbokonventionen, Århuskonventionen samt direktiven 85/337/EEG, 97/11/EG, 92/43/EEG och 79/409/EEG, liksom artikel 10 i EG-fördraget, försiktighetsprincipen och principen om hållbar utveckling, och att inleda förfaranden enligt artikel 226 i EG-fördraget om nämnda skyldigheter inte skulle fullgöras.

| 39. | Europaparlamentet anser, mot bakgrund av Rysslands aktuella politiska situation och geopolitiska ambitioner, att det är mycket viktigt att landet visar att det är villigt att samarbeta om den europeiska energipolitiken. Parlamentet betonar vikten av att Ryssland ratificerar energistadgefördraget och transitprotokollet till detta, eftersom detta kommer att minska risken för konflikter om Nord Stream och liknande projekt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser, mot bakgrund av Rysslands aktuella politiska situation och geopolitiska ambitioner, att det är mycket viktigt att landet visar att det är villigt att samarbeta om den europeiska energipolitiken. Parlamentet betonar vikten av att Ryssland ratificerar energistadgefördraget och transitprotokollet till detta, eftersom detta kommer att minska risken för konflikter om Nord Stream och liknande projekt.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin behörighet utvärdera hur konkurrenssituationen på marknaden skulle påverkas av ett eventuellt färdigställande av Nord Stream-ledningen, och att om nödvändigt vidta åtgärder för att hindra Gazprom från att få en dominerande roll på de europeiska gasmarknaderna utan garantier om EU-företags motsvarande rättigheter att få tillträde till den ryska energimarknaden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin behörighet utvärdera hur konkurrenssituationen på marknaden skulle påverkas av ett eventuellt färdigställande av Nord Stream-ledningen, och att om nödvändigt vidta åtgärder för att hindra Gazprom från att få en dominerande roll på de europeiska gasmarknaderna utan garantier om EU-företags motsvarande rättigheter att få tillträde till den ryska energimarknaden.

| 41. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett system för gemensam övervakning av ledningen, som inkluderar alla Östersjöstater. Parlamentet föreslår vidare att ersättningsansvaret för miljöskador bör ligga helt och hållet hos Nord Stream. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett system för gemensam övervakning av ledningen, som inkluderar alla Östersjöstater. Parlamentet föreslår vidare att ersättningsansvaret för miljöskador bör ligga helt och hållet hos Nord Stream.

| 42. | Europaparlamentet noterar bristen på institutionella strukturer som kan reagera adekvat på de miljöfrågor och frågor i samband med den geopolitiska säkerheten som är förbundna med detta projekt. Därför föreslår parlamentet att kommissionen skapar en lämplig post med ansvar för nuvarande och framtida projekt som ska agera under överinseende av den nyinrättade höge representanten för utrikes- och säkerhetspolitik samt kommissionens vice ordförande. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar bristen på institutionella strukturer som kan reagera adekvat på de miljöfrågor och frågor i samband med den geopolitiska säkerheten som är förbundna med detta projekt. Därför föreslår parlamentet att kommissionen skapar en lämplig post med ansvar för nuvarande och framtida projekt som ska agera under överinseende av den nyinrättade höge representanten för utrikes- och säkerhetspolitik samt kommissionens vice ordförande.

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Se Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT L 242, 10.9.2002, s. 1).

(2)  EGT L 73, 14.3.1997, s. 5.

(3)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(4)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(5)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 131.

(6)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 330.

(7)  EUT L 262, 22.9.2006, s. 1.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0413.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/11

---

Tisdag 8 juli 2008Stabiliseringen av Afghanistan: utmaningar för EU och världssamfundet

P6_TA(2008)0337

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om stabiliseringen av Afghanistan: utmaningar för EU och världssamfundet (2007/2208(INI))

2009/C 294 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina många tidigare resolutioner om Afghanistan och, nu senast, sin resolution av den 18 januari 2006 (1),

med beaktande av Afghanistanöverenskommelsen från konferensen i London den 1 februari 2006 och den afghanska regeringens och världssamfundets erkännande att det krävs ett kraftfullt politiskt, säkerhetsmässigt och finansiellt åtagande för att nå fram till riktmärkena enligt överenskommen tidsplan och att det krävs en effektiv samordnings- och övervakningsmekanism för att överenskommelsen ska kunna krönas med framgång,

med beaktande av deklarationen från stats- regeringscheferna i de länder som medverkar till den internationella säkerhetsstyrkan Isaf, en deklaration som presenterades på Natos toppmöte i Bukarest den 3 april 2008,

med beaktande av rapporterna av den 21 september 2007 och den 6 mars 2008 från FN:s generalsekreterare om situationen i Afghanistan och dess följder för världsfreden och den globala säkerheten,

med beaktande av resultaten från Internationella stödkonferensen om Afghanistan, vilken hölls i Paris den 12 juni 2008,

med beaktande av Afghanistans regerings nationella narkotikastrategi som upprättades vid den ovannämnda Londonkonferensen,

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 25 oktober 2007 om opiumproduktion för medicinska ändamål i Afghanistan (2),

med beaktande av rådets alla relevanta slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser), särskilt slutsatserna av den 10 mars 2008, 29 april 2008 och 26–27 maj 2008,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2007/369/GUSP av den 30 maj 2007 om inrättande av Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN) (3) och rådets gemensamma åtgärd 2007/733/GUSP av den 13 november 2007 om ändring av gemensam åtgärd 2007/369/GUSP (4),

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 (5),

med beaktande av kommissionens nationella vägledande program där 610 000 000 euro avsätts till Islamiska republiken Afghanistan för budgetåren 2007–2010,

med beaktande av det besök som delegationen från det afghanska parlamentets underhus (Wolesi Jirga) gjorde vid Europaparlamentet den 26–30 november 2007,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0269/2008), och av följande skäl:

| A. | Afghanistan står vid en skiljeväg, vilket framgår av de alltfler terroristattackerna och våldsutbrotten, ett allt allvarligare säkerhetsläge, den ökade opiumproduktionen och det växande folkliga missnöjet med korruptionen och regeringens vanstyre. Trots världssamfundets insatser och de framsteg som delvis gjorts när det gäller den civila återuppbyggnaden har levnadsvillkoren för stora delar av det afghanska folket inte förbättrats. Det hot som Afghanistan idag står inför kräver kortsiktiga åtgärder, men det enda sättet att hitta långsiktiga lösningar är att radikalt förbättra styrelseformerna och skapa en starkare stat. |
| --- | --- |

A.

Afghanistan står vid en skiljeväg, vilket framgår av de alltfler terroristattackerna och våldsutbrotten, ett allt allvarligare säkerhetsläge, den ökade opiumproduktionen och det växande folkliga missnöjet med korruptionen och regeringens vanstyre. Trots världssamfundets insatser och de framsteg som delvis gjorts när det gäller den civila återuppbyggnaden har levnadsvillkoren för stora delar av det afghanska folket inte förbättrats. Det hot som Afghanistan idag står inför kräver kortsiktiga åtgärder, men det enda sättet att hitta långsiktiga lösningar är att radikalt förbättra styrelseformerna och skapa en starkare stat.

| B. | Den 7 oktober 2001 inledde Förenta staterna, med stöd av Förenade kungariket, Operation Enduring Freedom. Fyra andra EU-medlemsstater, nämligen Frankrike, Polen, Rumänien och Tjeckien, ingår i de koalitionsstyrkor som deltar i operationen. Förutom Cypern och Malta bidrar alla EU-medlemsstater med soldater till det Natoledda Isaf-uppdraget med totalt mer än 21 500 man. De första regionala grupperna för återuppbyggnad inledde sitt arbete i slutet av 2001, och det finns för tillfället ungefär 25 sådana grupper i hela landet. |
| --- | --- |

B.

Den 7 oktober 2001 inledde Förenta staterna, med stöd av Förenade kungariket, Operation Enduring Freedom. Fyra andra EU-medlemsstater, nämligen Frankrike, Polen, Rumänien och Tjeckien, ingår i de koalitionsstyrkor som deltar i operationen. Förutom Cypern och Malta bidrar alla EU-medlemsstater med soldater till det Natoledda Isaf-uppdraget med totalt mer än 21 500 man. De första regionala grupperna för återuppbyggnad inledde sitt arbete i slutet av 2001, och det finns för tillfället ungefär 25 sådana grupper i hela landet.

| C. | Världssamfundet betalar ut avsevärt mycket mer pengar till militära operationer än till den civila återuppbyggnaden och de humanitära hjälpinsatserna. |
| --- | --- |

C.

Världssamfundet betalar ut avsevärt mycket mer pengar till militära operationer än till den civila återuppbyggnaden och de humanitära hjälpinsatserna.

| D. | Mer än hälften av Afghanistans invånare lever under fattigdomsgränsen, och landets ekonomi är en av de sämst utvecklade i världen med en arbetslöshetsnivå på 40 procent. |
| --- | --- |

D.

Mer än hälften av Afghanistans invånare lever under fattigdomsgränsen, och landets ekonomi är en av de sämst utvecklade i världen med en arbetslöshetsnivå på 40 procent.

| E. | Afghanistans sjuk- och hälsovårdssystem har för första gången börjat visa lovande resultat. Till exempel har spädbarnsdödligheten minskat med 24 procent sedan talibanregimens fall. Fler barn blir nu äldre än ett år gamla, och en högre andel av den afghanska befolkningen har direkt tillgång till primärvården. |
| --- | --- |

E.

Afghanistans sjuk- och hälsovårdssystem har för första gången börjat visa lovande resultat. Till exempel har spädbarnsdödligheten minskat med 24 procent sedan talibanregimens fall. Fler barn blir nu äldre än ett år gamla, och en högre andel av den afghanska befolkningen har direkt tillgång till primärvården.

| F. | Afghanistans utbildningssystem börjar utvecklas i rätt riktning, exempelvis genom att alltfler barn (särskilt flickor), ungdomar och lärare har återvänt till skolorna och att skolorna rustas upp och att lärarna fortbildas. |
| --- | --- |

F.

Afghanistans utbildningssystem börjar utvecklas i rätt riktning, exempelvis genom att alltfler barn (särskilt flickor), ungdomar och lärare har återvänt till skolorna och att skolorna rustas upp och att lärarna fortbildas.

| G. | Det finns inga officiella uppgifter om hur många civila som har dödats i Afghanistan, men i FN:s generalsekreterares rapport av den 6 mars 2008 om situationen i Afghanistan påpekas att det under 2007 skedde en kraftig ökning av rebell- och terrorverksamheten jämfört med föregående år. I genomsnitt registrerades 566 incidenter per månad under 2007, jämfört med 425 under det föregående året. Av de över 8 000 konfliktrelaterade dödsoffren 2007 var över 1 500 civila. Detta är det högsta antalet dödsoffer sedan talibanregimens fall 2001. |
| --- | --- |

G.

Det finns inga officiella uppgifter om hur många civila som har dödats i Afghanistan, men i FN:s generalsekreterares rapport av den 6 mars 2008 om situationen i Afghanistan påpekas att det under 2007 skedde en kraftig ökning av rebell- och terrorverksamheten jämfört med föregående år. I genomsnitt registrerades 566 incidenter per månad under 2007, jämfört med 425 under det föregående året. Av de över 8 000 konfliktrelaterade dödsoffren 2007 var över 1 500 civila. Detta är det högsta antalet dödsoffer sedan talibanregimens fall 2001.

| H. | Afghanistans nya konstitution garanterar inte fullständig religionsfrihet, då det fortfarande är straffbart att avvika från islam. |
| --- | --- |

H.

Afghanistans nya konstitution garanterar inte fullständig religionsfrihet, då det fortfarande är straffbart att avvika från islam.

| I. | Det gemensamma samordnings- och övervakningsorganet för Afghanistan, som möttes i Tokyo den 5–6 februari 2008, började förbereda en internationell konferens för att gå igenom de framsteg som gjorts i genomförandet av Afghanistanöverenskommelsen som antogs av Londonkonferensen. |
| --- | --- |

I.

Det gemensamma samordnings- och övervakningsorganet för Afghanistan, som möttes i Tokyo den 5–6 februari 2008, började förbereda en internationell konferens för att gå igenom de framsteg som gjorts i genomförandet av Afghanistanöverenskommelsen som antogs av Londonkonferensen.

| J. | FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) bekräftar i sin tidiga sammanfattning av opiumutvärderingen för vintern 2008 den utveckling man konstaterade i 2007 års utvärdering, nämligen att antalet opiumfria områden i landets norra och centrala delar kan komma att öka men att odlingsnivån i landets södra och västra delar förväntas stiga. I rapporten från 2007 upprepas å ena sidan missuppfattningen att områden med liten eller ingen odling av opiumvallmo är ”opiumfria”, men å andra sidan betonas sambandet mellan bristen på säkerhet och narkotikatillverkning. De huvudsakliga verktygen för att bekämpa narkotika är utrotning av och förbud mot att odla narkotikagrödor (vilket är mycket mer komplicerat än att arrestera narkotikasmugglare) och utveckling av grödor (alternativa livsuppehällen), vilka används parallellt. |
| --- | --- |

J.

FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) bekräftar i sin tidiga sammanfattning av opiumutvärderingen för vintern 2008 den utveckling man konstaterade i 2007 års utvärdering, nämligen att antalet opiumfria områden i landets norra och centrala delar kan komma att öka men att odlingsnivån i landets södra och västra delar förväntas stiga. I rapporten från 2007 upprepas å ena sidan missuppfattningen att områden med liten eller ingen odling av opiumvallmo är ”opiumfria”, men å andra sidan betonas sambandet mellan bristen på säkerhet och narkotikatillverkning. De huvudsakliga verktygen för att bekämpa narkotika är utrotning av och förbud mot att odla narkotikagrödor (vilket är mycket mer komplicerat än att arrestera narkotikasmugglare) och utveckling av grödor (alternativa livsuppehällen), vilka används parallellt.

| K. | Hundratals afghanska fångar som internerats inom ramen för Förenta staternas program för hemliga interneringar sitter fortfarande i olika fängelser som till exempel på militärbasen Bagram och på Guantánamo, vilket strider mot internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning. Fångarna i de afghanska interneringslägren måste fortfarande tampas med ett brottsbekämpningssystem som inte uppfyller minimistandarderna för rättsstatsprincipen och som inte respekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

K.

Hundratals afghanska fångar som internerats inom ramen för Förenta staternas program för hemliga interneringar sitter fortfarande i olika fängelser som till exempel på militärbasen Bagram och på Guantánamo, vilket strider mot internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning. Fångarna i de afghanska interneringslägren måste fortfarande tampas med ett brottsbekämpningssystem som inte uppfyller minimistandarderna för rättsstatsprincipen och som inte respekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet anser att Afghanistan under de senaste 30 åren, som kännetecknats av den sovjetiska ockupationen, strider mellan olika Mujaheddin-fraktioner och förtrycket under talibanregimen, har inlett en viktig och komplicerad återuppbyggnad av sitt samhälle och måste fortsätta att stärka sina institutioner och bättre tillgodose sina medborgares grundläggande behov på områden såsom utbildning, bostäder, hälsovård, näringslära och allmän säkerhet. Parlamentet välkomnar de ansträngningar och framsteg som det afghanska folket har gjort sedan 2002 mot att införa rättsstatsprincipen och demokrati och uppnå stabilitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att Afghanistan under de senaste 30 åren, som kännetecknats av den sovjetiska ockupationen, strider mellan olika Mujaheddin-fraktioner och förtrycket under talibanregimen, har inlett en viktig och komplicerad återuppbyggnad av sitt samhälle och måste fortsätta att stärka sina institutioner och bättre tillgodose sina medborgares grundläggande behov på områden såsom utbildning, bostäder, hälsovård, näringslära och allmän säkerhet. Parlamentet välkomnar de ansträngningar och framsteg som det afghanska folket har gjort sedan 2002 mot att införa rättsstatsprincipen och demokrati och uppnå stabilitet.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att landet har blivit ett testfall för det internationella utvecklingsbiståndet och det bilaterala och multilaterala samarbetet. Parlamentet framhåller vikten av att världssamfundet fortsätter att arbeta med den afghanska regeringen och det afghanska folket för att visa sin förmåga att bryta den onda cirkeln av våld och fattigdom och ge landet utsikter för hållbar fred och utveckling. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram ett initiativ till ett internationellt råd som omfattar de största givarna och FN-organisationerna, eventuellt under ledning av FN:s stöduppdrag i Afghanistan och med utgångspunkt från FN:s fredsbevarande kommission i syfte att harmonisera de olika återuppbyggnadsinsatserna i Afghanistan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att landet har blivit ett testfall för det internationella utvecklingsbiståndet och det bilaterala och multilaterala samarbetet. Parlamentet framhåller vikten av att världssamfundet fortsätter att arbeta med den afghanska regeringen och det afghanska folket för att visa sin förmåga att bryta den onda cirkeln av våld och fattigdom och ge landet utsikter för hållbar fred och utveckling. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram ett initiativ till ett internationellt råd som omfattar de största givarna och FN-organisationerna, eventuellt under ledning av FN:s stöduppdrag i Afghanistan och med utgångspunkt från FN:s fredsbevarande kommission i syfte att harmonisera de olika återuppbyggnadsinsatserna i Afghanistan.

| 3. | Europaparlamentet påminner om de bestående följderna av de krig som härjat i landet, de miljontals offren, de lemlästade, flyktingarna och de fördrivna personerna samt de materiella kostnader som uppkommit på grund av förstörelsen av nästan all infrastruktur. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om de bestående följderna av de krig som härjat i landet, de miljontals offren, de lemlästade, flyktingarna och de fördrivna personerna samt de materiella kostnader som uppkommit på grund av förstörelsen av nästan all infrastruktur.

| 4. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag terroristattacken mot Indiens ambassad i Kabul den 7 juli 2008, i vilken 40 människor omkom, inbegripet 4 anställda vid ambassaden. Parlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga, de skadade och Afghanistans och Indiens regeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag terroristattacken mot Indiens ambassad i Kabul den 7 juli 2008, i vilken 40 människor omkom, inbegripet 4 anställda vid ambassaden. Parlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga, de skadade och Afghanistans och Indiens regeringar.

| 5. | Europaparlamentet anser att förhållandet mellan Afghanistan och Pakistan i hög grad ligger bakom det instabila läget i regionen, och drar därför slutsatsen att en stabilisering av regionen förutsätter en omfattande politik som är inriktad på att förbättra detta förhållande. Förhoppningen är att regeringsskiftet i Pakistan kommer att ge det bilaterala förhållandet ny luft under vingarna. Parlamentet anser emellertid att de båda länderna inte kommer att kunna ta sig ur det svåra bilaterala förhållandet utan aktiva insatser och stöd från världssamfundet. Parlamentet inser att säkerheten i Afghanistan i mycket stor utsträckning är beroende av demokratiseringen av Pakistan. Parlamentet uppmanar med kraft världssamfundet att inleda och stödja åtgärder för att minska spänningarna mellan Afghanistan och Pakistan, inbegripet genom ett långsiktigt program för att stabilisera och utveckla gränsområdet, inom vilket intressenter från båda sidor deltar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att förhållandet mellan Afghanistan och Pakistan i hög grad ligger bakom det instabila läget i regionen, och drar därför slutsatsen att en stabilisering av regionen förutsätter en omfattande politik som är inriktad på att förbättra detta förhållande. Förhoppningen är att regeringsskiftet i Pakistan kommer att ge det bilaterala förhållandet ny luft under vingarna. Parlamentet anser emellertid att de båda länderna inte kommer att kunna ta sig ur det svåra bilaterala förhållandet utan aktiva insatser och stöd från världssamfundet. Parlamentet inser att säkerheten i Afghanistan i mycket stor utsträckning är beroende av demokratiseringen av Pakistan. Parlamentet uppmanar med kraft världssamfundet att inleda och stödja åtgärder för att minska spänningarna mellan Afghanistan och Pakistan, inbegripet genom ett långsiktigt program för att stabilisera och utveckla gränsområdet, inom vilket intressenter från båda sidor deltar.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar och de framsteg som det afghanska folket och landets institutioner uppnått sedan 2002 när det gäller att införa rättsstatsprincipen och demokrati och uppnå stabilitet. Parlamentet betraktar dessa framsteg som synnerligen viktiga för att ta itu med de strukturproblem med bristande iakttagande av legalitetsprincipen och bristande respekt för den mänskliga värdigheten som var kännetecknande för Afghanistan under Sovjetstyret och talibanregimen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar och de framsteg som det afghanska folket och landets institutioner uppnått sedan 2002 när det gäller att införa rättsstatsprincipen och demokrati och uppnå stabilitet. Parlamentet betraktar dessa framsteg som synnerligen viktiga för att ta itu med de strukturproblem med bristande iakttagande av legalitetsprincipen och bristande respekt för den mänskliga värdigheten som var kännetecknande för Afghanistan under Sovjetstyret och talibanregimen.

| 7. | Europaparlamentet anser särskilt att befolkningens massiva deltagande i landets olika val vittnar om viljan hos afghanska kvinnor och män att bidra till skapandet av ett land som grundar sig på principerna för en aktiv demokrati och deltagandedemokrati. Parlamentet betonar att dessa val utgjort ett föredöme i regionen och för utvecklingsländer som genomgår svåra väpnade konflikter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser särskilt att befolkningens massiva deltagande i landets olika val vittnar om viljan hos afghanska kvinnor och män att bidra till skapandet av ett land som grundar sig på principerna för en aktiv demokrati och deltagandedemokrati. Parlamentet betonar att dessa val utgjort ett föredöme i regionen och för utvecklingsländer som genomgår svåra väpnade konflikter.

| 8. | Parlamentet betonar vikten av att de afghanska institutionerna fortsätter kampen mot all form av korruption och inför en effektiv politik för att förbättra befolkningens sociala förhållanden. |
| --- | --- |

8.

Parlamentet betonar vikten av att de afghanska institutionerna fortsätter kampen mot all form av korruption och inför en effektiv politik för att förbättra befolkningens sociala förhållanden.

| 9. | Europaparlamentet noterar att man i Afghanistan främst betraktar Europeiska unionen som en humanitär organisation, men anser att unionen även behöver framstå som en politiskt mer inflytelserik aktör. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå strategier för att, med respekt för det afghanska folkets naturliga suveränitet, göra EU mer synligt i arbetet med att öka självständigheten för det civila, politiska och byråkratiska systemet så att den politiska infrastrukturen blir mer stabil och beständig. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att man i Afghanistan främst betraktar Europeiska unionen som en humanitär organisation, men anser att unionen även behöver framstå som en politiskt mer inflytelserik aktör. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå strategier för att, med respekt för det afghanska folkets naturliga suveränitet, göra EU mer synligt i arbetet med att öka självständigheten för det civila, politiska och byråkratiska systemet så att den politiska infrastrukturen blir mer stabil och beständig.

| 10. | Europaparlamentet betonar behovet av att världssamfundet samordnar sina insatser på ett bättre sätt för tillhandahållandet av ett effektivt och hållbart civilt bistånd. Parlamentet efterlyser därför vidare en balanserad budget för anslag av tillräckliga medel för civil återuppbyggnad och humanitärt bistånd eftersom det är av största vikt att skapa säkerhet och respekt för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar behovet av att världssamfundet samordnar sina insatser på ett bättre sätt för tillhandahållandet av ett effektivt och hållbart civilt bistånd. Parlamentet efterlyser därför vidare en balanserad budget för anslag av tillräckliga medel för civil återuppbyggnad och humanitärt bistånd eftersom det är av största vikt att skapa säkerhet och respekt för rättsstatsprincipen.

| 11. | Europaparlamentet gläds åt att den internationella stödkonferensen för Afghanistan, vilken hölls i Paris den 12 juni 2008, inte bara utlovade ytterligare 21 000 000 000 USD i bistånd utan även såg över förfarandena för att göra det internationella biståndet mer effektivt och målinriktat och för att bekämpa korruption. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläds åt att den internationella stödkonferensen för Afghanistan, vilken hölls i Paris den 12 juni 2008, inte bara utlovade ytterligare 21 000 000 000 USD i bistånd utan även såg över förfarandena för att göra det internationella biståndet mer effektivt och målinriktat och för att bekämpa korruption.

| 12. | 12 Europaparlamentet betonar att det krävs en mer genomgripande förstärkning av den politiska viljan och de politiska åtagandena. Detta bör följas upp av dels ytterligare stridstrupper i de oroligaste områdena, utan begränsningar på grund av nationella invändningar, dels akuta och förstärkta civila återuppbyggnadsinsatser, med målet att konsolidera praktiska militära framsteg och att ge det afghanska folket en ny möjlighet att se framtiden an med tillförsikt på ett långsiktigt och varaktigt sätt. Parlamentet anser framför allt att Operation Enduring Freedom kan uppfattas som kontraproduktiv om de militära påtryckningarna mot rebellerna inte samordnas med ett förstärkt politiskt förfarande som gör det möjligt för de afghanska myndigheterna att nå ut till alla de grupper i befolkningen som erkänner konstitutionen och lägger ner sina vapen. Parlamentet noterar även i detta sammanhang att det humanitära samfundet – vilket omfattar FN och icke-statliga organisationer – behöver förbättra samordningen, undvika tillfälliga initiativ och utveckla beredskapen och beredskapsplaneringen. |
| --- | --- |

12.

12 Europaparlamentet betonar att det krävs en mer genomgripande förstärkning av den politiska viljan och de politiska åtagandena. Detta bör följas upp av dels ytterligare stridstrupper i de oroligaste områdena, utan begränsningar på grund av nationella invändningar, dels akuta och förstärkta civila återuppbyggnadsinsatser, med målet att konsolidera praktiska militära framsteg och att ge det afghanska folket en ny möjlighet att se framtiden an med tillförsikt på ett långsiktigt och varaktigt sätt. Parlamentet anser framför allt att Operation Enduring Freedom kan uppfattas som kontraproduktiv om de militära påtryckningarna mot rebellerna inte samordnas med ett förstärkt politiskt förfarande som gör det möjligt för de afghanska myndigheterna att nå ut till alla de grupper i befolkningen som erkänner konstitutionen och lägger ner sina vapen. Parlamentet noterar även i detta sammanhang att det humanitära samfundet – vilket omfattar FN och icke-statliga organisationer – behöver förbättra samordningen, undvika tillfälliga initiativ och utveckla beredskapen och beredskapsplaneringen.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionen bör använda sig av den erfarenhet och sakkunskap som uppnåtts vid EU-uppdrag och som finns i de medlemsstater som redan är militärt och civilt närvarande i Afghanistan för att stabilisera och återuppbygga landet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionen bör använda sig av den erfarenhet och sakkunskap som uppnåtts vid EU-uppdrag och som finns i de medlemsstater som redan är militärt och civilt närvarande i Afghanistan för att stabilisera och återuppbygga landet.

| 14. | Europaparlamentet stöder Natostyrkornas ansträngningar att förbättra säkerheten i landet och bekämpa lokal och internationell terrorism. Parlamentet anser att styrkornas närvaro är synnerligen viktig för att säkra landets framtid. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder Natostyrkornas ansträngningar att förbättra säkerheten i landet och bekämpa lokal och internationell terrorism. Parlamentet anser att styrkornas närvaro är synnerligen viktig för att säkra landets framtid.

| 15. | Europarlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att stödja insatserna för att bekämpa terrorism, religiös extremism, etnisk extremism, etnisk separatism och all verksamhet som syftar till att bryta ned Afghanistans territoriella integritet, statliga sammanhållning och nationella suveränitet. |
| --- | --- |

15.

Europarlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att stödja insatserna för att bekämpa terrorism, religiös extremism, etnisk extremism, etnisk separatism och all verksamhet som syftar till att bryta ned Afghanistans territoriella integritet, statliga sammanhållning och nationella suveränitet.

| 16. | Europaparlamentet uppmärksammar idén att EU och dess medlemsstater bör stödja Afghanistan i uppbyggnaden av den egna staten med starkare demokratiska institutioner som kan säkerställa nationell suveränitet, statens sammanhållning, territoriell integritet, hållbar ekonomisk utveckling och det afghanska folkets välstånd, och som respekterar de historiska, religiösa, andliga och kulturella traditionerna hos samtliga etniska och religiösa grupper inom hela det afghanska territoriet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmärksammar idén att EU och dess medlemsstater bör stödja Afghanistan i uppbyggnaden av den egna staten med starkare demokratiska institutioner som kan säkerställa nationell suveränitet, statens sammanhållning, territoriell integritet, hållbar ekonomisk utveckling och det afghanska folkets välstånd, och som respekterar de historiska, religiösa, andliga och kulturella traditionerna hos samtliga etniska och religiösa grupper inom hela det afghanska territoriet.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att återuppbyggnadsbehoven är betydande överallt i Afghanistan, men att problemen med fördelningen av stöd och säkerheten är specifika för den pashtundominerade delen, och parlamentet kräver därför att återuppbyggnadsarbetet i södra Afghanistan påskyndas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att återuppbyggnadsbehoven är betydande överallt i Afghanistan, men att problemen med fördelningen av stöd och säkerheten är specifika för den pashtundominerade delen, och parlamentet kräver därför att återuppbyggnadsarbetet i södra Afghanistan påskyndas.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar den omständigheten att EU bör uppmuntra och hjälpa europeiska investerare att engagera sig i återuppbyggandet av Afghanistan, att vara närvarande på plats och att utveckla företag i landet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar den omständigheten att EU bör uppmuntra och hjälpa europeiska investerare att engagera sig i återuppbyggandet av Afghanistan, att vara närvarande på plats och att utveckla företag i landet.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att de främsta problem som landet står inför är att återupprätta säkerheten och att etablera en fungerande stat. Afghanistans säkerhetsproblem består inte bara i att bekämpa terrorismen. Problemen är mer komplexa än så och kräver därför något mer än en militär lösning. Parlamentet påpekar att säkerhet och rättsstatsprincipen är beroende av varandra, vilket i sin tur skapar en grogrund för mänsklig utveckling. Att stärka rättsstatsprincipen är också nödvändigt för att öka landets medborgares möjligheter att göra ekonomiska och sociala val som gör det lättare för dem att leva meningsfulla och hälsosamma liv, om detta åtföljs av åtgärder för att återinrätta en fungerande stat och därmed skydda rättsstatsprincipen, säkerställa tillgången till grundläggande offentliga tjänster och säkerställa lika möjligheter för landets befolkning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att de främsta problem som landet står inför är att återupprätta säkerheten och att etablera en fungerande stat. Afghanistans säkerhetsproblem består inte bara i att bekämpa terrorismen. Problemen är mer komplexa än så och kräver därför något mer än en militär lösning. Parlamentet påpekar att säkerhet och rättsstatsprincipen är beroende av varandra, vilket i sin tur skapar en grogrund för mänsklig utveckling. Att stärka rättsstatsprincipen är också nödvändigt för att öka landets medborgares möjligheter att göra ekonomiska och sociala val som gör det lättare för dem att leva meningsfulla och hälsosamma liv, om detta åtföljs av åtgärder för att återinrätta en fungerande stat och därmed skydda rättsstatsprincipen, säkerställa tillgången till grundläggande offentliga tjänster och säkerställa lika möjligheter för landets befolkning.

| 20. | Europaparlamentet ser positivt på det åtagande som gjordes i Afghanistanöverenskommelsen om att arbeta mot ett stabilt och välmående Afghanistan som kännetecknas av god samhällsstyrning och som låter alla sina medborgare omfattas av mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att i brist på tydliga prioriteringar eller en klar tågordning borde Afghanistanöverenskommelsen ha fastställt riktlinjer om hur man kan uppnå dessa ambitiösa mål och betonar därför att det finns ett behov av att givarna ser till att deras program anpassas efter dessa prioriteringar och att de medel som anslås är tillräckliga och utbetalas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ser positivt på det åtagande som gjordes i Afghanistanöverenskommelsen om att arbeta mot ett stabilt och välmående Afghanistan som kännetecknas av god samhällsstyrning och som låter alla sina medborgare omfattas av mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att i brist på tydliga prioriteringar eller en klar tågordning borde Afghanistanöverenskommelsen ha fastställt riktlinjer om hur man kan uppnå dessa ambitiösa mål och betonar därför att det finns ett behov av att givarna ser till att deras program anpassas efter dessa prioriteringar och att de medel som anslås är tillräckliga och utbetalas på ett effektivt sätt.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta en väl avvägd och hållbar strategi för reform av säkerhetssektorn genom att inrätta en nationell yrkesarmé och polismyndighet. Parlamentet betonar att det afghanska rättssystemet är i prekärt behov av investeringar och att man snarast möjligt måste förbättra dess kapacitet och förmåga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta en väl avvägd och hållbar strategi för reform av säkerhetssektorn genom att inrätta en nationell yrkesarmé och polismyndighet. Parlamentet betonar att det afghanska rättssystemet är i prekärt behov av investeringar och att man snarast möjligt måste förbättra dess kapacitet och förmåga.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att de senaste fem årens insatser för att reformera polisen visserligen har inneburit några framsteg men att det generella resultatet har varit en besvikelse och det påvisar vilka allvarliga svårigheter världssamfundet möter på fältet när det gäller att bygga institutioner. Världssamfundet i allmänhet och EU:s polisuppdrag i synnerhet uppmanas med kraft att fullfölja sitt arbete med att utveckla Afghanistans egen polisstyrka, som bör kännetecknas av mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att de senaste fem årens insatser för att reformera polisen visserligen har inneburit några framsteg men att det generella resultatet har varit en besvikelse och det påvisar vilka allvarliga svårigheter världssamfundet möter på fältet när det gäller att bygga institutioner. Världssamfundet i allmänhet och EU:s polisuppdrag i synnerhet uppmanas med kraft att fullfölja sitt arbete med att utveckla Afghanistans egen polisstyrka, som bör kännetecknas av mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att Eupol har till uppgift att ”stödja kopplingarna mellan polisen och rättsstatsprincipen i stort”. Rådet och kommissionen uppmanas därför att fortsätta att nära samordna sina respektive verksamheter för att se till att EU:s politik blir mer konsekvent och effektiv. Parlamentet anser att det är lika viktigt att EU kraftigt ökar de medel som avsätts för Eupol, både när det gäller personal och finansiering. En omfattande reform av det afghanska inrikesministeriet är nödvändig och detta är först och främst är en politisk uppgift och i mindre utsträckning ett tekniskt problem. Utan en sådan reform kommer nämligen åtgärderna för att reformera polisväsendet att misslyckas. Parlamentet lägger därför stor vikt vid ett annat mål för Eupol, vilket är att övervaka, vägleda, råda och tillhandahålla utbildning inom det afghanska inrikesministeriet samt på regional nivå och provinsnivå. Parlamentet stöder det program på 2 500 000 euro som inom ramen för stabilitetsinstrumentet (6) är inriktat på att reformera utnämningarna av domare och åklagare. Detta pilotprojekt förväntas bidra till utvecklingen av ett betydande långsiktigt reformprogram för rättsväsendet för 2009. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att Eupol har till uppgift att ”stödja kopplingarna mellan polisen och rättsstatsprincipen i stort”. Rådet och kommissionen uppmanas därför att fortsätta att nära samordna sina respektive verksamheter för att se till att EU:s politik blir mer konsekvent och effektiv. Parlamentet anser att det är lika viktigt att EU kraftigt ökar de medel som avsätts för Eupol, både när det gäller personal och finansiering. En omfattande reform av det afghanska inrikesministeriet är nödvändig och detta är först och främst är en politisk uppgift och i mindre utsträckning ett tekniskt problem. Utan en sådan reform kommer nämligen åtgärderna för att reformera polisväsendet att misslyckas. Parlamentet lägger därför stor vikt vid ett annat mål för Eupol, vilket är att övervaka, vägleda, råda och tillhandahålla utbildning inom det afghanska inrikesministeriet samt på regional nivå och provinsnivå. Parlamentet stöder det program på 2 500 000 euro som inom ramen för stabilitetsinstrumentet (6) är inriktat på att reformera utnämningarna av domare och åklagare. Detta pilotprojekt förväntas bidra till utvecklingen av ett betydande långsiktigt reformprogram för rättsväsendet för 2009.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att Eupol ännu inte har en fulltalig personalstyrka mer än ett år efter inledandet den 15 juni 2007. Även när den kommer att vara fulltalig kommer den att bestå av enbart 195 anställda som ska övervaka beslut på hög nivå i Kabul och på provinsnivå. Afghanistans utrikesminister sade nyligen att landet är i akut behov av 700 extra utbildare. Denna brist har bidragit till att dödligheten är betydligt högre inom polisen än i armén. Den tyska regeringen har erbjudit sig att bidra med 120 i stället för 60 utbildare om andra EU-länder åtar sig att göra detsamma. Parlamentet efterlyser större samordning mellan EU:s och Förenta staternas insatser för att utbilda den afghanska civilpolisen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att Eupol ännu inte har en fulltalig personalstyrka mer än ett år efter inledandet den 15 juni 2007. Även när den kommer att vara fulltalig kommer den att bestå av enbart 195 anställda som ska övervaka beslut på hög nivå i Kabul och på provinsnivå. Afghanistans utrikesminister sade nyligen att landet är i akut behov av 700 extra utbildare. Denna brist har bidragit till att dödligheten är betydligt högre inom polisen än i armén. Den tyska regeringen har erbjudit sig att bidra med 120 i stället för 60 utbildare om andra EU-länder åtar sig att göra detsamma. Parlamentet efterlyser större samordning mellan EU:s och Förenta staternas insatser för att utbilda den afghanska civilpolisen.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att med hjälp av stödprogrammet för Afghanistan verka för att reformera rättssystemet och höja kompetensen inom det afghanska rättsväsendet genom dess främsta institutioner, särskilt högsta domstolen, allmänna åklagarmyndigheten och justitieministeriet, i syfte att skydda de åtalades rättigheter, ge nödvändigt rättsligt stöd till utsatta grupper och garantera rätten till försvar. Parlamentet kräver att efterlevnaden av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för dödsstraff prioriteras i EU:s insatser för att reformera Afghanistans rättssystem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att med hjälp av stödprogrammet för Afghanistan verka för att reformera rättssystemet och höja kompetensen inom det afghanska rättsväsendet genom dess främsta institutioner, särskilt högsta domstolen, allmänna åklagarmyndigheten och justitieministeriet, i syfte att skydda de åtalades rättigheter, ge nödvändigt rättsligt stöd till utsatta grupper och garantera rätten till försvar. Parlamentet kräver att efterlevnaden av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för dödsstraff prioriteras i EU:s insatser för att reformera Afghanistans rättssystem.

| 26. | Europaparlamentet hävdar bestämt att de regionala grupperna för återuppbyggnad bör vara inriktade på särskilda mål såsom säkerhet, utbildning och samarbete med den afghanska polisen och militären. Grupperna bör även stödja centralregeringens verksamhet i osäkra områden. Parlamentet betonar vikten av att omdefiniera rollen för de regionala grupperna för återuppbyggnad, särskilt när det gäller samordningen och utbytet av bästa metoder mellan dessa grupper. Parlamentet är övertygat om att säkerheten och utvecklingen är beroende av varandra i Afghanistan men att man bör behålla den tydliga skiljelinje som finns mellan militära och humanitära insatser. De aktörer som är involverade i insatserna för att skapa säkerhet och utveckling bör därför fullt ut använda sina styrkor och sina sakkunskaper. Fler afghaner bör involveras i grupperna för återuppbyggnad, och det lokala ansvaret bör stärkas i så hög grad som möjligt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet hävdar bestämt att de regionala grupperna för återuppbyggnad bör vara inriktade på särskilda mål såsom säkerhet, utbildning och samarbete med den afghanska polisen och militären. Grupperna bör även stödja centralregeringens verksamhet i osäkra områden. Parlamentet betonar vikten av att omdefiniera rollen för de regionala grupperna för återuppbyggnad, särskilt när det gäller samordningen och utbytet av bästa metoder mellan dessa grupper. Parlamentet är övertygat om att säkerheten och utvecklingen är beroende av varandra i Afghanistan men att man bör behålla den tydliga skiljelinje som finns mellan militära och humanitära insatser. De aktörer som är involverade i insatserna för att skapa säkerhet och utveckling bör därför fullt ut använda sina styrkor och sina sakkunskaper. Fler afghaner bör involveras i grupperna för återuppbyggnad, och det lokala ansvaret bör stärkas i så hög grad som möjligt.

| 27. | Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till det angelägna arbetet med att stärka det framväxande civila samhället i Afghanistan. Mycket tid och kraft krävs om man successivt ska kunna skapa en bred medvetenhet om vikten av mänskliga rättigheter, demokrati och grundläggande rättigheter och särskilt jämställdhet, utbildning och skydd av minoriteter. Ett starkt civilt samhälle kan växa fram endast i en politisk miljö med stabila och effektiva institutioner och välorganiserade politiska partier. För att få ett slut på den nuvarande våldskulturen inom det afghanska samhället bör det internationella givarsamfundet ge ekonomiskt och tekniskt stöd till lokala försoningsinriktade projekt. Parlamentet anser att EU i högre utsträckning måste stödja det afghanska civila samhället. Parlamentet betonar vikten av att det afghanska parlamentet och det civila samhället engageras fullt ut i planeringen av EU:s utvecklingssamarbete och särskilt i utarbetandet av landstrategirapporterna och de årliga handlingsplanerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till det angelägna arbetet med att stärka det framväxande civila samhället i Afghanistan. Mycket tid och kraft krävs om man successivt ska kunna skapa en bred medvetenhet om vikten av mänskliga rättigheter, demokrati och grundläggande rättigheter och särskilt jämställdhet, utbildning och skydd av minoriteter. Ett starkt civilt samhälle kan växa fram endast i en politisk miljö med stabila och effektiva institutioner och välorganiserade politiska partier. För att få ett slut på den nuvarande våldskulturen inom det afghanska samhället bör det internationella givarsamfundet ge ekonomiskt och tekniskt stöd till lokala försoningsinriktade projekt. Parlamentet anser att EU i högre utsträckning måste stödja det afghanska civila samhället. Parlamentet betonar vikten av att det afghanska parlamentet och det civila samhället engageras fullt ut i planeringen av EU:s utvecklingssamarbete och särskilt i utarbetandet av landstrategirapporterna och de årliga handlingsplanerna.

| 28. | Europaparlamentet anser att förstärkningen av det afghanska civila samhället kan lyckas endast om alla de etniska och religiösa grupperna är representerade och får komma till tals. Det innebär att man även måste samarbeta med traditionella stamhövdingar (vilket man redan gör i de så kallade Tribal Liaison Offices). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att förstärkningen av det afghanska civila samhället kan lyckas endast om alla de etniska och religiösa grupperna är representerade och får komma till tals. Det innebär att man även måste samarbeta med traditionella stamhövdingar (vilket man redan gör i de så kallade Tribal Liaison Offices).

| 29. | Europaparlamentet betonar att mediefrihet är av avgörande betydelse när man skapar ett demokratiskt samhälle. Parlamentet är mycket oroat över det tilltagande antalet attacker mot journalister och uppmanar de afghanska myndigheterna att noggrant utreda dessa brott. Parlamentet välkomnar de oberoende mediernas arbete i Afghanistan, vilka har återupprättat en informationsmångfald i landet efter årtionden då yttrandefrihet saknades. Parlamentet anser att pressfrihet och yttrandefrihet är grundförutsättningar för landets sociala utveckling och för förbindelserna mellan Afghanistan och Europeiska unionen. Parlamentet är oroat över att president Karzai den 15 december 2007 vägrade att underteckna utkastet till en ny medielag efter att den godkänts av parlamentets båda kammare. Presidenten uppmanas att klargöra den föreslagna medielagens status. Parlamentet erinrar om att regeringen i Afghanistanöverenskommelsen har åtagit sig att verka för oberoende och pluralistiska medier. Parlamentet är bekymrat över situationen för yttrandefriheten, som hotas av de domar som avkunnats mot oberoende journalister och bloggare. Den afghanska regeringen uppmanas att, med utgångspunkt i försvaret av friheten på Internet, garantera en effektiv yttrandefrihet för alla landets medborgare. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att mediefrihet är av avgörande betydelse när man skapar ett demokratiskt samhälle. Parlamentet är mycket oroat över det tilltagande antalet attacker mot journalister och uppmanar de afghanska myndigheterna att noggrant utreda dessa brott. Parlamentet välkomnar de oberoende mediernas arbete i Afghanistan, vilka har återupprättat en informationsmångfald i landet efter årtionden då yttrandefrihet saknades. Parlamentet anser att pressfrihet och yttrandefrihet är grundförutsättningar för landets sociala utveckling och för förbindelserna mellan Afghanistan och Europeiska unionen. Parlamentet är oroat över att president Karzai den 15 december 2007 vägrade att underteckna utkastet till en ny medielag efter att den godkänts av parlamentets båda kammare. Presidenten uppmanas att klargöra den föreslagna medielagens status. Parlamentet erinrar om att regeringen i Afghanistanöverenskommelsen har åtagit sig att verka för oberoende och pluralistiska medier. Parlamentet är bekymrat över situationen för yttrandefriheten, som hotas av de domar som avkunnats mot oberoende journalister och bloggare. Den afghanska regeringen uppmanas att, med utgångspunkt i försvaret av friheten på Internet, garantera en effektiv yttrandefrihet för alla landets medborgare.

| 30. | Europaparlamentet framhäver vikten av en framåtblickande medielag för ett mer inkluderande, tolerant och demokratiskt samhälle som tar hänsyn till landets religiösa och kulturella värden utan att inskränka mediernas verksamhet och oberoende under förevändning av den nationella säkerheten eller av religion och kultur. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhäver vikten av en framåtblickande medielag för ett mer inkluderande, tolerant och demokratiskt samhälle som tar hänsyn till landets religiösa och kulturella värden utan att inskränka mediernas verksamhet och oberoende under förevändning av den nationella säkerheten eller av religion och kultur.

| 31. | Europaparlamentet är bekymrat över Malalai Joyas (medlem i Wolesi Jirga) fysiska integritet och uppmanar de afghanska myndigheterna att garanterat skydda henne. De afghanska myndigheterna uppmanas att frige Latif Pedram, grundare av Afghanistans nationella kongressparti, från hans husarrest och att lägga ner åtalet mot honom och garantera hans säkerhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet är bekymrat över Malalai Joyas (medlem i Wolesi Jirga) fysiska integritet och uppmanar de afghanska myndigheterna att garanterat skydda henne. De afghanska myndigheterna uppmanas att frige Latif Pedram, grundare av Afghanistans nationella kongressparti, från hans husarrest och att lägga ner åtalet mot honom och garantera hans säkerhet.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar återigen de afghanska myndigheterna att införa ett moratorium för dödsstraff. Parlamentet är starkt oroat över situationen för Perwiz Kambakhsh och de dussintals andra personer som är dömda till döden i ett rättssystem som ännu inte kan säkerställa rättvisa rättegångar. President Karzai uppmanas att omvandla straffen för dessa personer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar återigen de afghanska myndigheterna att införa ett moratorium för dödsstraff. Parlamentet är starkt oroat över situationen för Perwiz Kambakhsh och de dussintals andra personer som är dömda till döden i ett rättssystem som ännu inte kan säkerställa rättvisa rättegångar. President Karzai uppmanas att omvandla straffen för dessa personer.

| 33. | Europaparlamentet ser positivt på Afghanistans framsteg på vägen mot att förbättra kvinnornas politiska representation. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med alla kvinnor i landet som kämpar för att försvara och främja sina rättigheter. Parlamentet är fortfarande oroat över de enorma inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor, den mycket låga andelen läskunniga kvinnor och den kulturbetingade orättvisa behandlingen av kvinnor och flickor, såväl när det gäller att både familjemedlemmar och myndigheter nekar dem tillträde till grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning och sysselsättning som när det gäller att de ofta utsätts för våld i hemmet och diskriminering. Parlamentet betonar att det finns ett trängande behov av att åtgärder för att skydda kvinnors rättigheter tas med i den rättsliga och politiska reformen. Rådet och kommissionen uppmanas att ge aktivt stöd till detta initiativ och att avsätta medel för åtgärder som till exempel aktiva insatser för att öka antalet inskrivna flickor i skolorna och rekryteringen av kvinnliga lärare. Detta kommer att bidra till landets förmåga att skydda kvinnors, flickors och barns rättigheter, eftersom även barn är offer för våld i hemmet, kulturbetingat sexuellt utnyttjande, exploatering på arbetsmarknaden och människohandel. Parlamentet efterlyser även särskilda åtgärder för att ta itu med de problem som de afghanska kvinnornas står inför på sjuk- och hälsovårdsområdet och på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ser positivt på Afghanistans framsteg på vägen mot att förbättra kvinnornas politiska representation. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med alla kvinnor i landet som kämpar för att försvara och främja sina rättigheter. Parlamentet är fortfarande oroat över de enorma inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor, den mycket låga andelen läskunniga kvinnor och den kulturbetingade orättvisa behandlingen av kvinnor och flickor, såväl när det gäller att både familjemedlemmar och myndigheter nekar dem tillträde till grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning och sysselsättning som när det gäller att de ofta utsätts för våld i hemmet och diskriminering. Parlamentet betonar att det finns ett trängande behov av att åtgärder för att skydda kvinnors rättigheter tas med i den rättsliga och politiska reformen. Rådet och kommissionen uppmanas att ge aktivt stöd till detta initiativ och att avsätta medel för åtgärder som till exempel aktiva insatser för att öka antalet inskrivna flickor i skolorna och rekryteringen av kvinnliga lärare. Detta kommer att bidra till landets förmåga att skydda kvinnors, flickors och barns rättigheter, eftersom även barn är offer för våld i hemmet, kulturbetingat sexuellt utnyttjande, exploatering på arbetsmarknaden och människohandel. Parlamentet efterlyser även särskilda åtgärder för att ta itu med de problem som de afghanska kvinnornas står inför på sjuk- och hälsovårdsområdet och på utbildningsområdet.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att FN:s flyktingkommissariat sedan mars 2002 har hjälpt 3,69 miljoner afghanska flyktingar att återvända till Afghanistan. Aldrig tidigare har flyktingkommissariatet hjälpt så många flyktingar att återvända till sina hemländer. Trots det finns det fortfarande ungefär 3,5 miljoner registrerade och oregistrerade afghaner i Pakistan och Iran. Parlamentet är bekymrat över de minskade anslagen till de afghanska flyktingarna, och poängterar att det förmodligen kommer att bli dyrare att behålla ett framgångsrikt återvändandeprogram eftersom de flyktingar som bor kvar i Pakistan och Iran har mindre resurser och svagare band till Afghanistan än dem som återvände tidigare. Ett säkert och frivilligt återvändande av afghanska flyktingar och fördrivna personer bör även fortsättningsvis stå högt på dagordningen för Afghanistan och världssamfundet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att höja anslagen för flyktingars återintegrering. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att FN:s flyktingkommissariat sedan mars 2002 har hjälpt 3,69 miljoner afghanska flyktingar att återvända till Afghanistan. Aldrig tidigare har flyktingkommissariatet hjälpt så många flyktingar att återvända till sina hemländer. Trots det finns det fortfarande ungefär 3,5 miljoner registrerade och oregistrerade afghaner i Pakistan och Iran. Parlamentet är bekymrat över de minskade anslagen till de afghanska flyktingarna, och poängterar att det förmodligen kommer att bli dyrare att behålla ett framgångsrikt återvändandeprogram eftersom de flyktingar som bor kvar i Pakistan och Iran har mindre resurser och svagare band till Afghanistan än dem som återvände tidigare. Ett säkert och frivilligt återvändande av afghanska flyktingar och fördrivna personer bör även fortsättningsvis stå högt på dagordningen för Afghanistan och världssamfundet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att höja anslagen för flyktingars återintegrering.

| 35. | Europaparlamentet är mycket oroat över att odlingarna av och handeln med opium ökar alltmer, vilket har allvarliga konsekvenser för politiken och den nationella säkerheten i Afghanistan och grannländerna. Den opiumbaserade ekonomin har gett upphov till korruption och urholkar de offentliga institutionerna, särskilt på säkerhetsområdet och inom rättsväsendet. Eftersom det inte finns någon uppenbar enkel lösning, och eftersom repressiva åtgärder som syftar till utrotning av grödorna inte har gett de resultat som man hoppats på, uppmanas världssamfundet och den afghanska regeringen att ta fram en långsiktig strategi som i första hand är inriktad på en omfattande landsbygdsutveckling, inbgripet genom upprättande av nödvändig infrastruktur och fungerande administrativa institutioner. Parlamentet välkomnar en ökad dialog mellan Afghanistan, Iran och världssamfundet om möjligheterna att begränsa produktionen och exporten av opium. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är mycket oroat över att odlingarna av och handeln med opium ökar alltmer, vilket har allvarliga konsekvenser för politiken och den nationella säkerheten i Afghanistan och grannländerna. Den opiumbaserade ekonomin har gett upphov till korruption och urholkar de offentliga institutionerna, särskilt på säkerhetsområdet och inom rättsväsendet. Eftersom det inte finns någon uppenbar enkel lösning, och eftersom repressiva åtgärder som syftar till utrotning av grödorna inte har gett de resultat som man hoppats på, uppmanas världssamfundet och den afghanska regeringen att ta fram en långsiktig strategi som i första hand är inriktad på en omfattande landsbygdsutveckling, inbgripet genom upprättande av nödvändig infrastruktur och fungerande administrativa institutioner. Parlamentet välkomnar en ökad dialog mellan Afghanistan, Iran och världssamfundet om möjligheterna att begränsa produktionen och exporten av opium.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas regering att överge sin grödutrotningspolitik och särskilt sina besprutningar med bekämpningsmedlet ”Roundup”, ett ämne som är mycket miljö- och hälsofarligt. Om insatserna riktar sig mot vallmoodlarna kommer nämligen motståndet mot de internationella styrkornas närvaro att underblåsas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas regering att överge sin grödutrotningspolitik och särskilt sina besprutningar med bekämpningsmedlet ”Roundup”, ett ämne som är mycket miljö- och hälsofarligt. Om insatserna riktar sig mot vallmoodlarna kommer nämligen motståndet mot de internationella styrkornas närvaro att underblåsas.

| 37. | Europaparlamentet är oroat över de stora sociala problem och hälsoproblem som narkotikaberoende orsakar i allmänhet och över de sociala och ekonomiska följderna för afghanska narkotikaberoende kvinnor i synnerhet. Parlamentet hänvisar till en undersökning från 2005 gjord av UNODC som visar att det fanns 920 000 narkotikaanvändare i Afghanistan av vilka 120 000 var kvinnor. Parlamentet framhåller uppgiften i den undersökningen om att Afghanistan ser narkotikaberoende som ett individuellt problem i stället för ett socialt problem och att många kvinnor använder narkotika av medicinska skäl för att lindra och bota vissa fysiska och psykologiska problem. Parlamentet påpekar att även om det finns stränga straff för odling, smuggling och användning av narkotika, kan Afghanistans regering fortfarande inte se till att lagarna efterlevs i det avseendet. Parlamentet uppmanar med kraft den afghanska regeringen och världssamfundet att ta fram, finansiera och genomföra lämpliga program, aktiviteter och informationskampanjer för narkotikaberoende kvinnor och deras familjer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är oroat över de stora sociala problem och hälsoproblem som narkotikaberoende orsakar i allmänhet och över de sociala och ekonomiska följderna för afghanska narkotikaberoende kvinnor i synnerhet. Parlamentet hänvisar till en undersökning från 2005 gjord av UNODC som visar att det fanns 920 000 narkotikaanvändare i Afghanistan av vilka 120 000 var kvinnor. Parlamentet framhåller uppgiften i den undersökningen om att Afghanistan ser narkotikaberoende som ett individuellt problem i stället för ett socialt problem och att många kvinnor använder narkotika av medicinska skäl för att lindra och bota vissa fysiska och psykologiska problem. Parlamentet påpekar att även om det finns stränga straff för odling, smuggling och användning av narkotika, kan Afghanistans regering fortfarande inte se till att lagarna efterlevs i det avseendet. Parlamentet uppmanar med kraft den afghanska regeringen och världssamfundet att ta fram, finansiera och genomföra lämpliga program, aktiviteter och informationskampanjer för narkotikaberoende kvinnor och deras familjer.

| 38. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att hjälpa Afghanistan och uppmanar kommissionen att regelbundet utvärdera effektiviteten i Europeiska unionens ekonomiska bistånd, särskilt kommissionens bidrag till förvaltningsfonderna, så att större insyn säkerställs. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hålla parlamentet tillräckligt informerat om resultaten från denna utvärdering. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att hjälpa Afghanistan och uppmanar kommissionen att regelbundet utvärdera effektiviteten i Europeiska unionens ekonomiska bistånd, särskilt kommissionens bidrag till förvaltningsfonderna, så att större insyn säkerställs. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hålla parlamentet tillräckligt informerat om resultaten från denna utvärdering.

| 39. | Europaparlamentet påminner om sitt initiativ, som ingår i budgeten för 2008, om att stödja demokratisk uppbyggnad med parlament i tredjeländer och föresätter sig att använda det för kapacitetsuppbyggnad och tekniskt stöd i syfte att förbättra det afghanska parlamentets förmåga att lagstifta och kontrollera de verkställande myndigheterna, särskilt genom att upprätthålla rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna och kvinnors rättigheter i synnerhet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om sitt initiativ, som ingår i budgeten för 2008, om att stödja demokratisk uppbyggnad med parlament i tredjeländer och föresätter sig att använda det för kapacitetsuppbyggnad och tekniskt stöd i syfte att förbättra det afghanska parlamentets förmåga att lagstifta och kontrollera de verkställande myndigheterna, särskilt genom att upprätthålla rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna och kvinnors rättigheter i synnerhet.

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och Natos generalsekreterare och till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Islamiska republiken Afghanistans regering och parlament. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och Natos generalsekreterare och till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Islamiska republiken Afghanistans regering och parlament.

---

(1)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 176.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0485.

(3)  EUT L 139, 31.5.2007, s. 33.

(4)  EUT L 295, 14.11.2007, s. 31.

(5)  EUT L 71, 14.3.2008.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument (EUT L 327, 24.11.2006, s. 1).

---

Onsdag 9 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/19

---

Onsdag 9 juli 2008Årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina (2008)

P6_TA(2008)0338

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om förslaget till kommissionens beslut om inrättande av årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina för 2008

2009/C 294 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (1),

med beaktande av förslaget till kommissionens beslut om inrättande av årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina för 2008 (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01),

med beaktande av det yttrande som avgavs den 10 juni 2008 av den kommitté som avses i artikel 35.1 i förordning (EG) nr 1905/2006 (”förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete”),

med beaktande av artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

med beaktande av avtalet mellan Europaparlamentet och kommissionen av den 3 juni 2008 om tilllämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, ändrat genom beslut 2006/512/EG (3),

med beaktande av artikel 81 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 10 juni 2008 antog förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete förslaget till årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina för 2008 (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01). |
| --- | --- |

A.

Den 10 juni 2008 antog förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete förslaget till årliga handlingsprogram för Brasilien och Argentina för 2008 (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01).

| B. | I enlighet med artikel 7.3 i beslut 1999/468/EG och artikel 1 i det ovannämnda avtalet av den 3 juni 2008 mellan parlamentet och kommissionen mottog Europaparlamentet det förslag till genomförandeåtgärd som lagts fram för förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete samt resultatet av omröstningen. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 7.3 i beslut 1999/468/EG och artikel 1 i det ovannämnda avtalet av den 3 juni 2008 mellan parlamentet och kommissionen mottog Europaparlamentet det förslag till genomförandeåtgärd som lagts fram för förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete samt resultatet av omröstningen.

| C. | I artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1905/2006 fastslås att ”det främsta och övergripande målet för ett sådant samarbete enligt denna förordning skall vara att utrota fattigdomen i partnerländer och partnerregioner inom ramen för en hållbar utveckling.” |
| --- | --- |

C.

I artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1905/2006 fastslås att ”det främsta och övergripande målet för ett sådant samarbete enligt denna förordning skall vara att utrota fattigdomen i partnerländer och partnerregioner inom ramen för en hållbar utveckling.”

| D. | I artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1905/2006 fastslås att ”de åtgärder som avses i artikel 1.1 (4) skall utformas på ett sådant sätt att de uppfyller de kriterier för officiellt utvecklingsbistånd (ODA) som OECD/DAC har infört.” |
| --- | --- |

D.

I artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1905/2006 fastslås att ”de åtgärder som avses i artikel 1.1 (4) skall utformas på ett sådant sätt att de uppfyller de kriterier för officiellt utvecklingsbistånd (ODA) som OECD/DAC har infört.”

| E. | I sina rapporteringsanvisningar (Reporting Directives for the Creditor Reporting System) (DCD/DAC(2002)21) definierar OECD/DAC ODA som ekonomiska flöden till de länder som ingår i DAC:s förteckning över stödmottagare, varvid varje transaktion ska ha främjandet av ekonomisk utveckling och välfärd i utvecklingsländerna som huvudmål. |
| --- | --- |

E.

I sina rapporteringsanvisningar (Reporting Directives for the Creditor Reporting System) (DCD/DAC(2002)21) definierar OECD/DAC ODA som ekonomiska flöden till de länder som ingår i DAC:s förteckning över stödmottagare, varvid varje transaktion ska ha främjandet av ekonomisk utveckling och välfärd i utvecklingsländerna som huvudmål.

Brasilien

| 1. | Europaparlamentet noterar att förslaget till årligt handlingsprogram för Brasilien för 2008 innehåller ett studentutbytesprogram (Academic Mobility Programme) för Brasilien 2008–2010 (vilket är Erasmus Mundus externa samarbete med Brasilien) som enda åtgärd, och att denna åtgärd hamnar i landstrategidokumentets nyckelsektor I om främjande av bilaterala förbindelser, åtgärd 2 med program inom högre utbildning för Brasilien, och att finansieringen av utbyten av EU:s nationella studenter och akademiska personal (upp till 30 procent av den totala finansieringen av enskilda utbyten för studenter och personal) är en viktig del av det årliga handlingsprogrammet för Brasilien för 2008. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att förslaget till årligt handlingsprogram för Brasilien för 2008 innehåller ett studentutbytesprogram (Academic Mobility Programme) för Brasilien 2008–2010 (vilket är Erasmus Mundus externa samarbete med Brasilien) som enda åtgärd, och att denna åtgärd hamnar i landstrategidokumentets nyckelsektor I om främjande av bilaterala förbindelser, åtgärd 2 med program inom högre utbildning för Brasilien, och att finansieringen av utbyten av EU:s nationella studenter och akademiska personal (upp till 30 procent av den totala finansieringen av enskilda utbyten för studenter och personal) är en viktig del av det årliga handlingsprogrammet för Brasilien för 2008.

Argentina

| 2. | Europaparlamentet noterar att förslaget till årligt handlingsprogram för Argentina för 2008 har Erasmus Mundus externa samarbete med Argentina som enda åtgärd, och att denna åtgärd återfinns inom landstrategidokumentets nyckelsektor om att stärka de bilaterala förbindelserna och den ömsesidiga förståelsen mellan EG och Argentina, och att finansieringen av utbyten för EU:s nationella studenter och akademiska personal (upp till 30 procent av den totala finansieringen av enskilda utbyten för studenter och personal) är en viktig del av det årliga handlingsprogrammet för Argentina för 2008. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att förslaget till årligt handlingsprogram för Argentina för 2008 har Erasmus Mundus externa samarbete med Argentina som enda åtgärd, och att denna åtgärd återfinns inom landstrategidokumentets nyckelsektor om att stärka de bilaterala förbindelserna och den ömsesidiga förståelsen mellan EG och Argentina, och att finansieringen av utbyten för EU:s nationella studenter och akademiska personal (upp till 30 procent av den totala finansieringen av enskilda utbyten för studenter och personal) är en viktig del av det årliga handlingsprogrammet för Argentina för 2008.

*

* *

| 3. | Europaparlamentet anser att kommissionen därmed överskrider sina genomförandebefogenheter enligt den grundläggande rättsakten genom att i det årliga handlingsprogrammet för 2008 för Brasilien och det årliga handlingsprogrammet 2008 för Argentina inkludera dessa inslag, vilka inte är förenliga med artikel 2.1 och 2.4 i förordning (EG) nr 1905/2006 eftersom det främsta målet i dessa inslag inte är att utrota fattigdomen och eftersom OECD/DAC:s kriterier för officiellt utvecklingssamarbete inte uppfylls (5). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att kommissionen därmed överskrider sina genomförandebefogenheter enligt den grundläggande rättsakten genom att i det årliga handlingsprogrammet för 2008 för Brasilien och det årliga handlingsprogrammet 2008 för Argentina inkludera dessa inslag, vilka inte är förenliga med artikel 2.1 och 2.4 i förordning (EG) nr 1905/2006 eftersom det främsta målet i dessa inslag inte är att utrota fattigdomen och eftersom OECD/DAC:s kriterier för officiellt utvecklingssamarbete inte uppfylls (5).

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag till beslut om årliga handlingsprogram för Brasilien 2008 och för Argentina för 2008 och att för förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete lägga fram nya förslag till beslut som är helt förenliga med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1905/2006. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag till beslut om årliga handlingsprogram för Brasilien 2008 och för Argentina för 2008 och att för förvaltningskommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete lägga fram nya förslag till beslut som är helt förenliga med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1905/2006.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  EUT C 143, 10.6.2008, s. 1.

(4)  Artikel 1.1: Gemenskapen skall finansiera åtgärder som syftar till att främja samarbete med de utvecklingsländer, territorier och regioner (...).

(5)  Enligt vilka ”varje transaktion skall ha främjandet av ekonomisk utveckling och välfärd i utvecklingsländerna som huvudmål” – OECD/DAC:s faktablad (Fact Sheet), oktober 2006: ”Is it ODA?”, s. 1.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/20

---

Onsdag 9 juli 2008EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 63:e session

P6_TA(2008)0339

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 9 juli 2008 om EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 63:e session (2008/2111(INI))

2009/C 294 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

med beaktande av förslaget från Alexander Lambsdorff och Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen till rekommendation till rådet om FN:s generalförsamlings 63:e session (B6-0176/2008),

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport från 2005 med titeln ”In larger freedom”, den efterföljande resolution 60/1 från FN:s generalförsamling om slutdokumentet från världstoppmötet 2005 och FN:s generalsekreterares rapport av den 7 mars 2006 med titeln ”Investing in the United Nations: for a stronger organization worldwide”,

med beaktande av EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 62:a session,

med beaktande av sina resolutioner av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna (1), den 9 juni 2005 om reformen av Förenta nationerna (2) och den 29 september 2005 om resultaten från Förenta nationernas världstoppmöte (den 14–16 september 2005) (3),

med beaktande av den preliminära listan över punkter på dagordningen för generalförsamlingens 63:e session av den 11 februari 2008 och särskilt punkterna ”Upprätthållande av internationell fred och säkerhet”, ”Afrikas utveckling”, ”Främjande av de mänskliga rättigheterna” och ”Förvaltningsreform”,

med beaktande av resultaten från den nionde partskonferensen (COP9) till FN:s konvention om biologisk mångfald som hölls den 19–30 maj 2008 i Bonn,

med beaktande av konferensen om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen 2009,

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 90 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0265/2008), och av följande skäl:

| A. | EU:s utrikespolitik bygger på ett starkt och odelat stöd för effektiv multilateralism i enlighet med FN-stadgan. |
| --- | --- |

A.

EU:s utrikespolitik bygger på ett starkt och odelat stöd för effektiv multilateralism i enlighet med FN-stadgan.

| B. | För FN är EU en mycket viktig politisk och ekonomisk partner när det gäller att bekämpa fattigdom, främja ekonomisk och social utveckling, tillhandahålla kollektiv säkerhet, inbegripet att skydda hotade befolkningsgruppers försörjningsmöjligheter, och försvara de mänskliga rättigheterna i hela världen. |
| --- | --- |

B.

För FN är EU en mycket viktig politisk och ekonomisk partner när det gäller att bekämpa fattigdom, främja ekonomisk och social utveckling, tillhandahålla kollektiv säkerhet, inbegripet att skydda hotade befolkningsgruppers försörjningsmöjligheter, och försvara de mänskliga rättigheterna i hela världen.

| C. | FN:s reformprogram, som omfattar inrättandet av nya organ, en radikal översyn av andra organ, en omstrukturerad ledning för FN:s fältinsatser, en omorganisering av FN:s tillhandahållande av bistånd och en djupgående reform av dess sekretariat, är oerhört ambitiöst och kräver kontinuerligt politiskt stöd, särskilt med tanke på att genomförandeskedet har inletts till följd av att nya politiska ramar fastställts. |
| --- | --- |

C.

FN:s reformprogram, som omfattar inrättandet av nya organ, en radikal översyn av andra organ, en omstrukturerad ledning för FN:s fältinsatser, en omorganisering av FN:s tillhandahållande av bistånd och en djupgående reform av dess sekretariat, är oerhört ambitiöst och kräver kontinuerligt politiskt stöd, särskilt med tanke på att genomförandeskedet har inletts till följd av att nya politiska ramar fastställts.

| D. | Två nya centrala organ, rådet för mänskliga rättigheter och den fredsbyggande kommissionen, har trätt in i en avgörande fas under vilken de måste bevisa sin förmåga att nå de respektive mål som FN:s medlemsstater ställt upp för dem. |
| --- | --- |

D.

Två nya centrala organ, rådet för mänskliga rättigheter och den fredsbyggande kommissionen, har trätt in i en avgörande fas under vilken de måste bevisa sin förmåga att nå de respektive mål som FN:s medlemsstater ställt upp för dem.

| E. | Den kraftigt försenade reformeringen av FN:s säkerhetsråd har ännu inte genomförts, på grund av de berörda frågornas känsliga natur och konflikten mellan ökad ansvarsskyldighet och bättre geopolitisk balans å ena sidan, och behovet av att säkerställa säkerhetsrådets effektivitet och verkningsförmåga å andra sidan. |
| --- | --- |

E.

Den kraftigt försenade reformeringen av FN:s säkerhetsråd har ännu inte genomförts, på grund av de berörda frågornas känsliga natur och konflikten mellan ökad ansvarsskyldighet och bättre geopolitisk balans å ena sidan, och behovet av att säkerställa säkerhetsrådets effektivitet och verkningsförmåga å andra sidan.

| F. | År 2008 är ett avgörande år för insatserna att utrota fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen i hela världen till 2015 och EU:s medlemsstater måste visa prov på globalt ledarskap inför de viktiga möten som ska hållas under andra halvåret detta år. |
| --- | --- |

F.

År 2008 är ett avgörande år för insatserna att utrota fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen i hela världen till 2015 och EU:s medlemsstater måste visa prov på globalt ledarskap inför de viktiga möten som ska hållas under andra halvåret detta år.

| G. | EU:s insatser fungerar som en viktig katalysator och ett exempel för andra bidragsgivare när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen, men om situationen inte ändras kommer det att saknas 75 000 000 000 euro för att nå EU:s åtaganden för det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) till 2010. |
| --- | --- |

G.

EU:s insatser fungerar som en viktig katalysator och ett exempel för andra bidragsgivare när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen, men om situationen inte ändras kommer det att saknas 75 000 000 000 euro för att nå EU:s åtaganden för det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) till 2010.

| H. | Många länder i Afrika söder om Sahara kommer inte att lyckas uppfylla något av millennieutvecklingsmålen och det finns regioner och etniska grupper med miljontals människor även i många medelinkomstländer som inte gör tillfredsställande framsteg för att nå målen. |
| --- | --- |

H.

Många länder i Afrika söder om Sahara kommer inte att lyckas uppfylla något av millennieutvecklingsmålen och det finns regioner och etniska grupper med miljontals människor även i många medelinkomstländer som inte gör tillfredsställande framsteg för att nå målen.

| I. | De ständigt stigande livsmedelspriserna och dämpningen av den globala tillväxten hotar att försena framstegen med att uppnå millennieutvecklingsmålen med uppskattningsvis sju år om inte ytterligare investeringar görs i utvecklingsländernas jordbrukssektorer och livsmedelsindustrier. |
| --- | --- |

I.

De ständigt stigande livsmedelspriserna och dämpningen av den globala tillväxten hotar att försena framstegen med att uppnå millennieutvecklingsmålen med uppskattningsvis sju år om inte ytterligare investeringar görs i utvecklingsländernas jordbrukssektorer och livsmedelsindustrier.

| J. | FN:s generalförsamling beslutade att genomföra en högnivådialog om interreligiöst och interkulturellt samarbete den 4–5 oktober 2007 för att främja tolerans, förståelse och allmän respekt för religions- eller trosfrihet och kulturell mångfald i samverkan med andra liknande initiativ på detta område. |
| --- | --- |

J.

FN:s generalförsamling beslutade att genomföra en högnivådialog om interreligiöst och interkulturellt samarbete den 4–5 oktober 2007 för att främja tolerans, förståelse och allmän respekt för religions- eller trosfrihet och kulturell mångfald i samverkan med andra liknande initiativ på detta område.

| K. | År 2008 är Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

K.

År 2008 är Europeiska året för interkulturell dialog.

| L. | FN:s generalförsamlings dagordning är ännu inte tillräckligt koncis och koncentrerad för att kunna göra generalförsamlingens verksamhet mer konsekvent och för att underlätta uppföljningen av dess resolutioner. |
| --- | --- |

L.

FN:s generalförsamlings dagordning är ännu inte tillräckligt koncis och koncentrerad för att kunna göra generalförsamlingens verksamhet mer konsekvent och för att underlätta uppföljningen av dess resolutioner.

| M. | FN:s avdelning för fredsbevarande insatser leder för närvarande 20 fältinsatser med över 100 000 soldater, varav hälften är utplacerade i Afrika. |
| --- | --- |

M.

FN:s avdelning för fredsbevarande insatser leder för närvarande 20 fältinsatser med över 100 000 soldater, varav hälften är utplacerade i Afrika.

| N. | Samordningen av EU-medlemsstaternas ståndpunkter inom FN varierar mellan olika organ och olika politikområden. |
| --- | --- |

N.

Samordningen av EU-medlemsstaternas ståndpunkter inom FN varierar mellan olika organ och olika politikområden.

| O. | Sådan samordning bör inte eftersträvas om det inverkar negativt på förhandlingarna med länder från andra geopolitiska block, vilka är en viktig förutsättning för att kunna upprätta nödvändiga allianser inom FN. |
| --- | --- |

O.

Sådan samordning bör inte eftersträvas om det inverkar negativt på förhandlingarna med länder från andra geopolitiska block, vilka är en viktig förutsättning för att kunna upprätta nödvändiga allianser inom FN.

| P. | Sådan samordning kräver ett närmare samarbete mellan rådets relevanta arbetsgrupper baserade i Bryssel och EU-kontor och medlemsstaternas ständiga representationer i New York och Genève. |
| --- | --- |

P.

Sådan samordning kräver ett närmare samarbete mellan rådets relevanta arbetsgrupper baserade i Bryssel och EU-kontor och medlemsstaternas ständiga representationer i New York och Genève.

| Q. | Enligt Lissabonfördraget blir EU en juridisk person, en nymodighet som kommer att få betydande återverkningar för hur EU företräds inom FN. |
| --- | --- |

Q.

Enligt Lissabonfördraget blir EU en juridisk person, en nymodighet som kommer att få betydande återverkningar för hur EU företräds inom FN.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:


  EU i FN och ratificeringen av Lissabonfördraget








  a) | Europaparlamentet önskar, inför FN:s generalförsamlings nästa session, att EU:s politiska prioriteringar ska diskuteras ingående och brett mellan parlamentet, rådet och kommissionen, och att dessa prioriteringar sedan ska uttryckas i form av en formell ståndpunkt från EU. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

EU i FN och ratificeringen av Lissabonfördraget

a)

Europaparlamentet önskar, inför FN:s generalförsamlings nästa session, att EU:s politiska prioriteringar ska diskuteras ingående och brett mellan parlamentet, rådet och kommissionen, och att dessa prioriteringar sedan ska uttryckas i form av en formell ståndpunkt från EU.

| b) | Europaparlamentet anser att EU-medlemsstaternas ständiga representationer i New York ska betrakta rådets formella ståndpunkt omprioriteringarna för FN:s generalförsamling som en bindande politisk plattform som ska användas i förhandlingar med andra länder. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentet anser att EU-medlemsstaternas ständiga representationer i New York ska betrakta rådets formella ståndpunkt omprioriteringarna för FN:s generalförsamling som en bindande politisk plattform som ska användas i förhandlingar med andra länder.

| c) | Europaparlamentet anser att samordningen av EU-medlemsstaternas ståndpunkter inom FN i regel ska påbörjas i rådets relevanta arbetsgrupper, vilket skulle göra det lättare för diplomaterna i New York att nå en gemensam ståndpunkt om särskilda frågor i FN:s organ och ge mer tid för samråd och förhandlingar med andra regionala grupperingar eller länder som hör till sådana grupperingar. |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentet anser att samordningen av EU-medlemsstaternas ståndpunkter inom FN i regel ska påbörjas i rådets relevanta arbetsgrupper, vilket skulle göra det lättare för diplomaterna i New York att nå en gemensam ståndpunkt om särskilda frågor i FN:s organ och ge mer tid för samråd och förhandlingar med andra regionala grupperingar eller länder som hör till sådana grupperingar.

| d) | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att omorganisera och utöka sina kontor i New York och Genève med anledning av de ökade befogenheter och ansvarsuppgifter som EU:s företrädare kommer att förväntas utöva efter ratificeringen av Lissabonfördraget, vilket skulle leda till en optimal samordning och synergi mellan gemenskapspolitiken, gemenskapsprogrammen och gemenskapsfonderna och instrumenten och uppdragen inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att omorganisera och utöka sina kontor i New York och Genève med anledning av de ökade befogenheter och ansvarsuppgifter som EU:s företrädare kommer att förväntas utöva efter ratificeringen av Lissabonfördraget, vilket skulle leda till en optimal samordning och synergi mellan gemenskapspolitiken, gemenskapsprogrammen och gemenskapsfonderna och instrumenten och uppdragen inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

| e) | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att noggrant undersöka vilka följder Lissabonfördraget får för EU:s i framtiden företräds inom FN. Parlamentet uppmanar också EU:s medlemsstater att klart och odelat förbinda sig att vidta alla åtgärder för att säkerställa att EU framträder i tillräcklig utsträckning och åtnjuter tillräcklig auktoritet inom olika FN-organ och forum. |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att noggrant undersöka vilka följder Lissabonfördraget får för EU:s i framtiden företräds inom FN. Parlamentet uppmanar också EU:s medlemsstater att klart och odelat förbinda sig att vidta alla åtgärder för att säkerställa att EU framträder i tillräcklig utsträckning och åtnjuter tillräcklig auktoritet inom olika FN-organ och forum.

| f) | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt förhandla om och fastställa den operativa karaktär som EU:s ”observatörstatus” ska ha i FN. |
| --- | --- |

f)

Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt förhandla om och fastställa den operativa karaktär som EU:s ”observatörstatus” ska ha i FN.

| g) | Europaparlamentet uppmanar även medlemsstaterna att eftersträva en översyn av den nuvarande strukturen för de regionala grupperingarna inom FN för att se till att denna natur återspeglar EU:s medlemskap efter den senaste utvidgningen. |
| --- | --- |

g)

Europaparlamentet uppmanar även medlemsstaterna att eftersträva en översyn av den nuvarande strukturen för de regionala grupperingarna inom FN för att se till att denna natur återspeglar EU:s medlemskap efter den senaste utvidgningen.

| h) | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att regelbundet informera parlamentet om följderna, inbegripet för budgeten, av alla eventuella steg mot en omorganisation av EU:s representation inom FN:s olika beståndsdelar, inbegripet sekretariatet, fonderna och programmen. |
| --- | --- |

h)

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att regelbundet informera parlamentet om följderna, inbegripet för budgeten, av alla eventuella steg mot en omorganisation av EU:s representation inom FN:s olika beståndsdelar, inbegripet sekretariatet, fonderna och programmen.

EU:s bidrag till reformeringen av FN

| i) | Europaparlamentet välkomnar att arbetsgruppen för vitaliseringen av FN:s generalförsamling har återupptagit sitt arbete. Gruppen har fått i uppdrag att fastställa sätt att främja generalförsamlingens roll, dess auktoritet, effektivitet och verkningsförmåga. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att i detta sammanhang främja en stärkt roll för generalförsamlingens ordförande, samt avsätta tillräckliga finansiella, personalrelaterade och infrastrukturrelaterade resurser och inrätta ett mer systematiskt samarbete mellan generalförsamlingen, generalsekreteraren och FN:s säkerhetsråd för att öka säkerhetsrådets ansvarsskyldighet och legitimitet. |
| --- | --- |

i)

Europaparlamentet välkomnar att arbetsgruppen för vitaliseringen av FN:s generalförsamling har återupptagit sitt arbete. Gruppen har fått i uppdrag att fastställa sätt att främja generalförsamlingens roll, dess auktoritet, effektivitet och verkningsförmåga. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att i detta sammanhang främja en stärkt roll för generalförsamlingens ordförande, samt avsätta tillräckliga finansiella, personalrelaterade och infrastrukturrelaterade resurser och inrätta ett mer systematiskt samarbete mellan generalförsamlingen, generalsekreteraren och FN:s säkerhetsråd för att öka säkerhetsrådets ansvarsskyldighet och legitimitet.

| j) | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fortsätta att kräva den efterlängtade mandatöversynen som ska stärka och uppdatera FN:s verksamhetsprogram så att det motsvarar medlemsstaternas aktuella krav genom en översyn av alla mandat som är äldre än fem år och som bygger på resolutioner från generalförsamlingen och andra organ. |
| --- | --- |

j)

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fortsätta att kräva den efterlängtade mandatöversynen som ska stärka och uppdatera FN:s verksamhetsprogram så att det motsvarar medlemsstaternas aktuella krav genom en översyn av alla mandat som är äldre än fem år och som bygger på resolutioner från generalförsamlingen och andra organ.

| k) | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om åtagandena från världstoppmötet 2005 om att stärka FN genom ett antal reformer av dess förvaltning och sekretariat. Parlamentet uppmanar rådet att stödja dessa reformer som syftar till att öka ansvarsskyldigheten och tillsynen, förbättra förvaltningskvaliteten och öka insynen, samt förbättra etiken, effektiviteten och den organisatoriska kapaciteten, först och främst genom en reformering av sekretariatets struktur. |
| --- | --- |

k)

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om åtagandena från världstoppmötet 2005 om att stärka FN genom ett antal reformer av dess förvaltning och sekretariat. Parlamentet uppmanar rådet att stödja dessa reformer som syftar till att öka ansvarsskyldigheten och tillsynen, förbättra förvaltningskvaliteten och öka insynen, samt förbättra etiken, effektiviteten och den organisatoriska kapaciteten, först och främst genom en reformering av sekretariatets struktur.

| l) | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att se till att personalstyrkan vid FN:s avdelning för fredsbevarande insatser och FN:s politiska avdelning är proportionerlig mot deras uppdrag och ansvarsområden och att stödja generalsekreterarens åtgärder i detta hänseende. |
| --- | --- |

l)

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att se till att personalstyrkan vid FN:s avdelning för fredsbevarande insatser och FN:s politiska avdelning är proportionerlig mot deras uppdrag och ansvarsområden och att stödja generalsekreterarens åtgärder i detta hänseende.

| m) | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stödja FN:s generalsekreterares insatser för att genomföra konceptet ”ansvar att skydda”, som godkändes vid världstoppmötet 2005, och uppmanar medlemsstaterna att aktivt delta i denna process. |
| --- | --- |

m)

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stödja FN:s generalsekreterares insatser för att genomföra konceptet ”ansvar att skydda”, som godkändes vid världstoppmötet 2005, och uppmanar medlemsstaterna att aktivt delta i denna process.

| n) | Europaparlamentet uppmanar rådet att fullt ut stödja återupptagandet av förhandlingarna i syfte att genomföra rekommendationerna från de sakkunniga i högnivågruppen för ett enhetligt FN-system, och rekommenderar EU-medlemsstaterna att aktivt samarbeta med de utvecklingsländer som tar emot bistånd från EU eller medlemsstaterna och att använda EU:s kollektiva inflytande såväl som EU-medlemsstaternas egna inflytande för att säkerställa dessa länders stöd för översynen av tillhandahållandet av FN:s bistånd och främja en större samstämmighet mellan FN:s olika politiska linjer på plats. |
| --- | --- |

n)

Europaparlamentet uppmanar rådet att fullt ut stödja återupptagandet av förhandlingarna i syfte att genomföra rekommendationerna från de sakkunniga i högnivågruppen för ett enhetligt FN-system, och rekommenderar EU-medlemsstaterna att aktivt samarbeta med de utvecklingsländer som tar emot bistånd från EU eller medlemsstaterna och att använda EU:s kollektiva inflytande såväl som EU-medlemsstaternas egna inflytande för att säkerställa dessa länders stöd för översynen av tillhandahållandet av FN:s bistånd och främja en större samstämmighet mellan FN:s olika politiska linjer på plats.

| o) | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att försöka nå en mer samstämd ståndpunkt om reformeringen av FN:s säkerhetsråd – en ståndpunkt som, samtidigt som det slutliga målet med ett permanent mandat för Europeiska unionen inom ett reformerat FN kvarstår, under tiden syftar till att öka EU:s inflytande på ett sätt som motsvarar EU:s bidrag till FN:s fredsbevarande insatser och FN:s utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

o)

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att försöka nå en mer samstämd ståndpunkt om reformeringen av FN:s säkerhetsråd – en ståndpunkt som, samtidigt som det slutliga målet med ett permanent mandat för Europeiska unionen inom ett reformerat FN kvarstår, under tiden syftar till att öka EU:s inflytande på ett sätt som motsvarar EU:s bidrag till FN:s fredsbevarande insatser och FN:s utvecklingsbistånd.

| p) | Europaparlamentet påminner i detta hänseende EU-medlemsstaterna om att det är av yttersta vikt att se till att EU-medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd uttrycker och upprätthåller EU:s officiella ståndpunkter, vederbörligen informerar de andra EU-medlemsstaterna om de diskussioner som förs i säkerhetsrådet och aktivt samordnar sina ståndpunkter med de relevanta rådsarbetsgrupperna. |
| --- | --- |

p)

Europaparlamentet påminner i detta hänseende EU-medlemsstaterna om att det är av yttersta vikt att se till att EU-medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd uttrycker och upprätthåller EU:s officiella ståndpunkter, vederbörligen informerar de andra EU-medlemsstaterna om de diskussioner som förs i säkerhetsrådet och aktivt samordnar sina ståndpunkter med de relevanta rådsarbetsgrupperna.

| q) | Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att stödja ordföranden i FN:s generalförsamling Srgjan Kerims arbetsgrupp för en reform av säkerhetsrådet. Parlamentet välkomnar i detta hänseende drivkraften för en reform av säkerhetsrådet tack vare det initiativ som kallas den övergripande processen. Parlamentet uppmuntrar rådet att främja en diskussion om gemensamma punkter i syfte att göra konkreta framsteg i detta hänseende. |
| --- | --- |

q)

Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att stödja ordföranden i FN:s generalförsamling Srgjan Kerims arbetsgrupp för en reform av säkerhetsrådet. Parlamentet välkomnar i detta hänseende drivkraften för en reform av säkerhetsrådet tack vare det initiativ som kallas den övergripande processen. Parlamentet uppmuntrar rådet att främja en diskussion om gemensamma punkter i syfte att göra konkreta framsteg i detta hänseende.

EU och FN:s råd för mänskliga rättigheter

| r) | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s medlemsstater, särskilt Frankrike och Slovakien som nyvalda medlemmar i FN:s råd för mänskliga rättigheter, att dubblera sina ansträngningar för att se till att FN:s råd för mänskliga rättigheter fungerar väl för att skydda och främja de allmänna rättigheterna. Parlamentet kräver i detta sammanhang större ansvarsskyldighet i förfarandet för att inrätta och förnya särskilda förfaranden och för nominering av mandatinnehavare, vilket borde bygga på principerna om insyn och verklig konkurrens. |
| --- | --- |

r)

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s medlemsstater, särskilt Frankrike och Slovakien som nyvalda medlemmar i FN:s råd för mänskliga rättigheter, att dubblera sina ansträngningar för att se till att FN:s råd för mänskliga rättigheter fungerar väl för att skydda och främja de allmänna rättigheterna. Parlamentet kräver i detta sammanhang större ansvarsskyldighet i förfarandet för att inrätta och förnya särskilda förfaranden och för nominering av mandatinnehavare, vilket borde bygga på principerna om insyn och verklig konkurrens.

| s) | Europaparlamentet betonar vikten av att civilsamhället deltar i arbetet inom FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmanar med kraft de EU-medlemsstater som deltar i detta råds arbete att införa effektiva metoder och instrument som möjliggör civilsamhällets deltagande i FN:s råd för mänskliga rättigheter, med målsättningen att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna i världen och positivt bidra till att det råder insyn i denna institution. |
| --- | --- |

s)

Europaparlamentet betonar vikten av att civilsamhället deltar i arbetet inom FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmanar med kraft de EU-medlemsstater som deltar i detta råds arbete att införa effektiva metoder och instrument som möjliggör civilsamhällets deltagande i FN:s råd för mänskliga rättigheter, med målsättningen att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna i världen och positivt bidra till att det råder insyn i denna institution.

| t) | Europaparlamentet uppmanar rådet att fortsätta sina insatser för att öka FN-staternas ansvarsskyldighet på människorättsområdet genom att göra förfarandet för allmänna återkommande utvärderingar (Universal Periodic Review) mer effektivt, särskilt genom att skärpa förfarandena för att undvika avsiktligt förhindrande eller avledande taktik. |
| --- | --- |

t)

Europaparlamentet uppmanar rådet att fortsätta sina insatser för att öka FN-staternas ansvarsskyldighet på människorättsområdet genom att göra förfarandet för allmänna återkommande utvärderingar (Universal Periodic Review) mer effektivt, särskilt genom att skärpa förfarandena för att undvika avsiktligt förhindrande eller avledande taktik.

| u) | Europaparlamentet är oroat över kritiken nyligen av det arbete som utförs i kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att stödja kontoret, särskilt i generalförsamlingens femte kommitté, för att kunna garantera att det inte sker någon inblandning i kontorets oberoende och att kontoret beviljas alla finansiella medel som det behöver för att kunna utöva sitt mandat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att noga övervaka det pågående förfarandet för nominering av den nya högkommissarien eftersom den nuvarande kommissariens, Louise Arbor, mandat löpte ut i juni 2008. |
| --- | --- |

u)

Europaparlamentet är oroat över kritiken nyligen av det arbete som utförs i kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att stödja kontoret, särskilt i generalförsamlingens femte kommitté, för att kunna garantera att det inte sker någon inblandning i kontorets oberoende och att kontoret beviljas alla finansiella medel som det behöver för att kunna utöva sitt mandat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att noga övervaka det pågående förfarandet för nominering av den nya högkommissarien eftersom den nuvarande kommissariens, Louise Arbor, mandat löpte ut i juni 2008.

| v) | Europaparlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater att fortsätta att delta i förberedelserna inför 2009 års konferens för översyn av åtagandena från Durban och se till att konferensen blir ett tillfälle för alla aktörer att förnya sin beslutsamhet och sitt åtagande att bekämpa rasism, rasdiskriminering, och diskriminering på grund av kasttillhörighet, främlingsfientlighet och alla andra former av intolerans och att anta konkreta riktlinjer i syfte att undanröja rasism, på grundval av och med fullständig respekt för Durbanförklaringen och handlingsprogrammet. |
| --- | --- |

v)

Europaparlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater att fortsätta att delta i förberedelserna inför 2009 års konferens för översyn av åtagandena från Durban och se till att konferensen blir ett tillfälle för alla aktörer att förnya sin beslutsamhet och sitt åtagande att bekämpa rasism, rasdiskriminering, och diskriminering på grund av kasttillhörighet, främlingsfientlighet och alla andra former av intolerans och att anta konkreta riktlinjer i syfte att undanröja rasism, på grundval av och med fullständig respekt för Durbanförklaringen och handlingsprogrammet.

| w) | Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att de negativa händelser som förknippas med den första konferensen i Durban inte upprepas. Parlamentet uppmanar samtliga EU-medlemsstater att säkerställa civilsamhällets deltagande i konferensen 2009 för översyn av åtagandena från Durban i Genève, i enlighet med FN-stadgan och resolution 1996/31 av den 25 juli 1996 från FN:s ekonomiska och sociala råd. |
| --- | --- |

w)

Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att de negativa händelser som förknippas med den första konferensen i Durban inte upprepas. Parlamentet uppmanar samtliga EU-medlemsstater att säkerställa civilsamhällets deltagande i konferensen 2009 för översyn av åtagandena från Durban i Genève, i enlighet med FN-stadgan och resolution 1996/31 av den 25 juli 1996 från FN:s ekonomiska och sociala råd.

| x) | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s medlemsstater att främja och skydda barns rättigheter genom att stödja integreringen av barns rättigheter i all verksamhet inom de berörda organen och mekanismerna i FN-systemet. |
| --- | --- |

x)

Europaparlamentet uppmanar alla EU:s medlemsstater att främja och skydda barns rättigheter genom att stödja integreringen av barns rättigheter i all verksamhet inom de berörda organen och mekanismerna i FN-systemet.

EU och FN:s fredsbevarande kommission

| y) | Europaparlament anser att EU-medlemsstaterna kollektivt bör stödja en stärkt roll för den fredsbevarande kommissionen i relation till FN-systemet och se till att dess rekommendationer vederbörligen beaktas av relevanta FN-organ och förespråka ökade synergier mellan den fredsbevarande kommissionen och FN:s byråer, fonder och program. Parlamentet betonar vikten av närmare samarbete mellan den fredsbevarande kommissionen och de internationella finansiella institutioner som är verksamma i länder som håller på att ta sig ur en konflikt. |
| --- | --- |

y)

Europaparlament anser att EU-medlemsstaterna kollektivt bör stödja en stärkt roll för den fredsbevarande kommissionen i relation till FN-systemet och se till att dess rekommendationer vederbörligen beaktas av relevanta FN-organ och förespråka ökade synergier mellan den fredsbevarande kommissionen och FN:s byråer, fonder och program. Parlamentet betonar vikten av närmare samarbete mellan den fredsbevarande kommissionen och de internationella finansiella institutioner som är verksamma i länder som håller på att ta sig ur en konflikt.

| z) | Europaparlamentet uppmanar rådet och EU-medlemsstaterna att uppmuntra bidrag till FN:s fond för fredsbyggande för att se till att den förses med tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

z)

Europaparlamentet uppmanar rådet och EU-medlemsstaterna att uppmuntra bidrag till FN:s fond för fredsbyggande för att se till att den förses med tillräckliga resurser.

| aa) | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-medlemsstaterna i säkerhetsrådet att underlätta samråd med den fredsbevarande kommissionen om hänskjutande av nya länder till denna kommission och om mandatet för integrerade fredsskapande insatser, särskilt för att säkerställa en smidig övergång från fredsbevarande till fredsbyggande insatser i sinom tid. Parlamentet välkomnar i detta avseende att stödkontoret för fredsbyggande arbete är knutet till den integrerade uppdragsplaneringsprocessen. |
| --- | --- |

aa)

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-medlemsstaterna i säkerhetsrådet att underlätta samråd med den fredsbevarande kommissionen om hänskjutande av nya länder till denna kommission och om mandatet för integrerade fredsskapande insatser, särskilt för att säkerställa en smidig övergång från fredsbevarande till fredsbyggande insatser i sinom tid. Parlamentet välkomnar i detta avseende att stödkontoret för fredsbyggande arbete är knutet till den integrerade uppdragsplaneringsprocessen.

| ab) | Utöver att förbättra samordningen mellan aktörerna, att säkerställa en förutsebar finansiering och att öka den internationella uppmärksamheten på länder efter konflikter, anser Europaparlamentet det viktigt att den fredsbevarande kommissionen tillsammans med de relevanta FN-avdelningarna också tar itu med behovet av att förbättra organisationens inlärningsförmåga på området för fredsbyggande arbete. |
| --- | --- |

ab)

Utöver att förbättra samordningen mellan aktörerna, att säkerställa en förutsebar finansiering och att öka den internationella uppmärksamheten på länder efter konflikter, anser Europaparlamentet det viktigt att den fredsbevarande kommissionen tillsammans med de relevanta FN-avdelningarna också tar itu med behovet av att förbättra organisationens inlärningsförmåga på området för fredsbyggande arbete.

| ac) | Mot bakgrund av ovanstående betonar Europaparlamentet behovet av att se till att den fredsbevarande kommissionens personalresurser och finansiella resurser står i proportion till FN-organens och mottagarländernas uppdrag och förväntningar, och uppmanar EU-medlemsstaterna att diskutera denna fråga i den relevanta kommittén i FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

ac)

Mot bakgrund av ovanstående betonar Europaparlamentet behovet av att se till att den fredsbevarande kommissionens personalresurser och finansiella resurser står i proportion till FN-organens och mottagarländernas uppdrag och förväntningar, och uppmanar EU-medlemsstaterna att diskutera denna fråga i den relevanta kommittén i FN:s generalförsamling.

EU och millennieutvecklingsmålen

| ad) | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att stödja kommissionsordförande José Manuel Barrosos och kommissionsledamot Louis Michels uppmaning till EU-medlemsstaterna att utarbeta tydliga och bindande nationella tidsplaner och budgetar för att öka det reella biståndet för att nå det gemensamma målet på 0,56 procent av bruttonationalinkomsten 2010 och 0,7 procent 2015. |
| --- | --- |

ad)

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att stödja kommissionsordförande José Manuel Barrosos och kommissionsledamot Louis Michels uppmaning till EU-medlemsstaterna att utarbeta tydliga och bindande nationella tidsplaner och budgetar för att öka det reella biståndet för att nå det gemensamma målet på 0,56 procent av bruttonationalinkomsten 2010 och 0,7 procent 2015.

| ae) | Europaparlamentet påminner EU-medlemsstaterna om att inga nya löften och förfaranden behövs nu för att uppnå millennieutvecklingsmålen, och att man i stället måste inrikta sig på att uppfylla de löften och åtaganden som redan har ingåtts och trappa upp de befintliga förfarandena. |
| --- | --- |

ae)

Europaparlamentet påminner EU-medlemsstaterna om att inga nya löften och förfaranden behövs nu för att uppnå millennieutvecklingsmålen, och att man i stället måste inrikta sig på att uppfylla de löften och åtaganden som redan har ingåtts och trappa upp de befintliga förfarandena.

| af) | Europaparlamentet konstaterar att det krävs fortsatta insatser för att hantera krisen i den offentliga finansieringen av hälsovårdstjänster om de tre millennieutvecklingsmålen på hälsoområdet ska kunna nås genom lämplig och förutsägbar regelbunden finansiering av personal, tillgång till läkemedel och en decentraliserad och deltagarvänlig förvaltning. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att göra allt som står i deras makt för att förstärka allmänna, integrerade hälsovårdssystem som tillgodoser de lokala behoven och gradvis integrera sjukdomsspecifika program (millenniemål nr 6). |
| --- | --- |

af)

Europaparlamentet konstaterar att det krävs fortsatta insatser för att hantera krisen i den offentliga finansieringen av hälsovårdstjänster om de tre millennieutvecklingsmålen på hälsoområdet ska kunna nås genom lämplig och förutsägbar regelbunden finansiering av personal, tillgång till läkemedel och en decentraliserad och deltagarvänlig förvaltning. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att göra allt som står i deras makt för att förstärka allmänna, integrerade hälsovårdssystem som tillgodoser de lokala behoven och gradvis integrera sjukdomsspecifika program (millenniemål nr 6).

| ag) | Europaparlamentet anser att jämställdhet mellan kvinnor och män (millenniemål nr 3) spelar en central roll i insatserna för att uppnå millennieutvecklingsmålen och rekommenderar EU:s medlemsstater att brådskande ta itu med det globala finansieringsunderskottet för att nå millenniemål nr 3. Parlamentet konstaterar att kvinnors egenmakt tillsammans med utbildning avsevärt bidrar till att nå millenniemål nr 4 om att minska barnadödligheten och mål nr 5 om mödrahälsa, som är avgörande indikatorer på de övergripande framstegen i utvecklingen. |
| --- | --- |

ag)

Europaparlamentet anser att jämställdhet mellan kvinnor och män (millenniemål nr 3) spelar en central roll i insatserna för att uppnå millennieutvecklingsmålen och rekommenderar EU:s medlemsstater att brådskande ta itu med det globala finansieringsunderskottet för att nå millenniemål nr 3. Parlamentet konstaterar att kvinnors egenmakt tillsammans med utbildning avsevärt bidrar till att nå millenniemål nr 4 om att minska barnadödligheten och mål nr 5 om mödrahälsa, som är avgörande indikatorer på de övergripande framstegen i utvecklingen.

| ah) | Europaparlamentet konstaterar att cirka 93 miljoner barn i grundskoleåldern, av vilka de flesta var flickor, fortfarande inte deltog i skolundervisning 2006, trots de betydande framsteg som har gjorts när det gäller den allmänna grundskoleutbildningen under de senaste åren. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta itu med de ökande finansiella behoven för att stödja utbildning, bl.a. i konfliktdrabbade svaga stater. |
| --- | --- |

ah)

Europaparlamentet konstaterar att cirka 93 miljoner barn i grundskoleåldern, av vilka de flesta var flickor, fortfarande inte deltog i skolundervisning 2006, trots de betydande framsteg som har gjorts när det gäller den allmänna grundskoleutbildningen under de senaste åren. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta itu med de ökande finansiella behoven för att stödja utbildning, bl.a. i konfliktdrabbade svaga stater.

| ai) | Europaparlamentet påminner om EU:s åtaganden för att främja politisk samstämdhet för utveckling och rekommenderar att rådet och EU-medlemsstaterna verkar för att en FN-omfattande diskussion ska föras om hur det ska kunna säkerställas att insatserna och målen när det gäller klimatförändringen förstärker arbetet för att nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet konstaterar att mycket större bidrag till anpassningsfonder krävs för en ”klimatsäker” utveckling i de fattigaste länderna.aj) Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att aktivt delta i högnivåmötet om ett nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad) som ska hållas den 22 september 2008 och i FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen som ska hållas den 25 september 2008 i New York. |
| --- | --- |

ai)

Europaparlamentet påminner om EU:s åtaganden för att främja politisk samstämdhet för utveckling och rekommenderar att rådet och EU-medlemsstaterna verkar för att en FN-omfattande diskussion ska föras om hur det ska kunna säkerställas att insatserna och målen när det gäller klimatförändringen förstärker arbetet för att nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet konstaterar att mycket större bidrag till anpassningsfonder krävs för en ”klimatsäker” utveckling i de fattigaste länderna.aj) Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att aktivt delta i högnivåmötet om ett nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad) som ska hållas den 22 september 2008 och i FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen som ska hållas den 25 september 2008 i New York.

| aj) | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att aktivt delta i högnivåmötet om ett nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad) som ska hållas den 22 september 2008 och i FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen som ska hållas den 25 september 2008 i New York. |
| --- | --- |

aj)

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att aktivt delta i högnivåmötet om ett nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad) som ska hållas den 22 september 2008 och i FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen som ska hållas den 25 september 2008 i New York.

| ak) | Europaparlamentet rekommenderar rådet och EU:s medlemsstater att återuppta diskussionerna om skuldlättnad på FN-nivå för att omvärdera kriterierna för hållbara skulder i syfte att främja framsteg med utvecklingsmålen snarare än skuldåterbetalning. |
| --- | --- |

ak)

Europaparlamentet rekommenderar rådet och EU:s medlemsstater att återuppta diskussionerna om skuldlättnad på FN-nivå för att omvärdera kriterierna för hållbara skulder i syfte att främja framsteg med utvecklingsmålen snarare än skuldåterbetalning.

| al) | Europaparlamentet anser att mödradödligheten förblir oacceptabelt hög i många utvecklingsländer, där över 500 000 kvinnor dör varje år av komplikationer i samband med graviditet och förlossning som är möjliga att behandla och förebygga. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU:s medlemsstater att kraftigt öka insatserna och finansieringen för att säkerställa allmän tillgång till och information om tjänster som rör sexuell och reproduktiv hälsa, vilket är avgörande för att nå millennieutvecklingsmålen om hälsa, jämställdhet och kamp mot fattigdomen. |
| --- | --- |

al)

Europaparlamentet anser att mödradödligheten förblir oacceptabelt hög i många utvecklingsländer, där över 500 000 kvinnor dör varje år av komplikationer i samband med graviditet och förlossning som är möjliga att behandla och förebygga. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU:s medlemsstater att kraftigt öka insatserna och finansieringen för att säkerställa allmän tillgång till och information om tjänster som rör sexuell och reproduktiv hälsa, vilket är avgörande för att nå millennieutvecklingsmålen om hälsa, jämställdhet och kamp mot fattigdomen.

| am) | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och EU:s medlemsstater att vidta åtgärder för att minska snedvridningen av handeln mot bakgrund av den nuvarande livsmedelskrisen. |
| --- | --- |

am)

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och EU:s medlemsstater att vidta åtgärder för att minska snedvridningen av handeln mot bakgrund av den nuvarande livsmedelskrisen.

Ett förbättrat samarbete mellan EU och FN i praktiken

| an) | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-medlemsstaterna och kommissionen att stödja FN:s demokratifond, både politiskt och finansiellt. |
| --- | --- |

an)

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-medlemsstaterna och kommissionen att stödja FN:s demokratifond, både politiskt och finansiellt.

| ao) | Europaparlamentet uppmanar rådet och särskilt de EU-medlemsstater som är permanenta eller icke-permanenta medlemmar i FN:s säkerhetsråd att förespråka en översyn av FN:s sanktionssystem (svarta listor över terrorister) för att bringa det i överensstämmelse med skyldigheterna enligt FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt genom att inrätta lämpliga förfaranden för delgivning och överklagande. Som ett första steg i rätt riktning välkomnar parlamentet i detta sammanhang att FN:s säkerhetsråd antagit resolution 1730 (2006) som fastställer ett förförande för avförande från förteckningar och en kontaktpunkt vid FN:s sekretariat för förfrågningar om att avföras från förteckningar. |
| --- | --- |

ao)

Europaparlamentet uppmanar rådet och särskilt de EU-medlemsstater som är permanenta eller icke-permanenta medlemmar i FN:s säkerhetsråd att förespråka en översyn av FN:s sanktionssystem (svarta listor över terrorister) för att bringa det i överensstämmelse med skyldigheterna enligt FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt genom att inrätta lämpliga förfaranden för delgivning och överklagande. Som ett första steg i rätt riktning välkomnar parlamentet i detta sammanhang att FN:s säkerhetsråd antagit resolution 1730 (2006) som fastställer ett förförande för avförande från förteckningar och en kontaktpunkt vid FN:s sekretariat för förfrågningar om att avföras från förteckningar.

| ap) | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att före den ovannämnda översynskonferensen inleda en debatt inom FN om de utmaningar som Internationella brottmålsdomstolen står inför, vilka kan undergräva domstolens effektivitet för att nå ett avtal om den ännu olösta frågan om en definition av brottet aggression och villkoren för hur domstolen får utöva sin jurisdiktion enligt artikel 5.2 i Romstadgan. |
| --- | --- |

ap)

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att före den ovannämnda översynskonferensen inleda en debatt inom FN om de utmaningar som Internationella brottmålsdomstolen står inför, vilka kan undergräva domstolens effektivitet för att nå ett avtal om den ännu olösta frågan om en definition av brottet aggression och villkoren för hur domstolen får utöva sin jurisdiktion enligt artikel 5.2 i Romstadgan.

| aq) | Europaparlamentet anser mot bakgrund av de uppenbara följderna av klimatförändringen för miljontals människor att EU aktivt bör uppmuntra parterna i FN:s ramkonvention om klimatförändringar att fortsätta förhandlingarna för att få till stånd ett internationellt klimatförändringsavtal före slutet av 2009. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att gå i täten för sådana omfattande globala förhandlingar. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft EU-medlemsstaterna att i detta sammanhang främja förnybara och koldioxidneutrala energiresurser. Parlamentet anser slutligen att EU-medlemsstaterna bör överväga att rekommendera att det inrättas en katastrofrådgivningsenhet på FN-nivå, som skulle ge regeringarna systematiska råd om effektiv katastrofberedskap. |
| --- | --- |

aq)

Europaparlamentet anser mot bakgrund av de uppenbara följderna av klimatförändringen för miljontals människor att EU aktivt bör uppmuntra parterna i FN:s ramkonvention om klimatförändringar att fortsätta förhandlingarna för att få till stånd ett internationellt klimatförändringsavtal före slutet av 2009. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att gå i täten för sådana omfattande globala förhandlingar. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft EU-medlemsstaterna att i detta sammanhang främja förnybara och koldioxidneutrala energiresurser. Parlamentet anser slutligen att EU-medlemsstaterna bör överväga att rekommendera att det inrättas en katastrofrådgivningsenhet på FN-nivå, som skulle ge regeringarna systematiska råd om effektiv katastrofberedskap.

| ar) | Europaparlamentet uppmanar aktörerna inom såväl EU som FN att generellt överväga ett samarbete mellan EU och Afrikanska unionen för att skapa fred och säkerhet på den afrikanska kontinenten, och särskilt fundera över hur FN kan förbättra kvaliteten i sina uppdrag genom att utnyttja EU:s kompletterande kapacitet. Parlamentet rekommenderar att man noga överväger en sammanslagning av resurserna i syfte att skapa synergier inte bara i fråga om teknik och militär utrustning, utan också med hänsyn till mandatets legitimitet och erkännande, samt dess kostnadseffektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

ar)

Europaparlamentet uppmanar aktörerna inom såväl EU som FN att generellt överväga ett samarbete mellan EU och Afrikanska unionen för att skapa fred och säkerhet på den afrikanska kontinenten, och särskilt fundera över hur FN kan förbättra kvaliteten i sina uppdrag genom att utnyttja EU:s kompletterande kapacitet. Parlamentet rekommenderar att man noga överväger en sammanslagning av resurserna i syfte att skapa synergier inte bara i fråga om teknik och militär utrustning, utan också med hänsyn till mandatets legitimitet och erkännande, samt dess kostnadseffektivitet och ändamålsenlighet.

| as) | Europaparlamentet uppmanar rådet att även i fortsättningen starkt prioritera uppbyggandet av framgångsrika tvärregionala partnerskap och särskilt att arbeta med partner i alla världens regioner, för att säkerställa ett effektivt genomförande av resolution 62/149 från FN:s generalförsamling, där säkerhetsrådet uppmanar till ett världsomfattande moratorium för avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

as)

Europaparlamentet uppmanar rådet att även i fortsättningen starkt prioritera uppbyggandet av framgångsrika tvärregionala partnerskap och särskilt att arbeta med partner i alla världens regioner, för att säkerställa ett effektivt genomförande av resolution 62/149 från FN:s generalförsamling, där säkerhetsrådet uppmanar till ett världsomfattande moratorium för avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet.

| at) | Europaparlamentet noterar att FN:s generalsekreterare beslutat att omstrukturera FN:s uppdrag i Kosovo och tilldelar EU sålunda en större operationell roll på området för rättsstatsprincipen och uppmanar EU:s medlemsstater, som enhälligt har ställt sig bakom inrättandet av EU:s rättsstatsuppdrag (Eulex Kosovo), att noga övervaka att beslutet tillämpas på fältet. |
| --- | --- |

at)

Europaparlamentet noterar att FN:s generalsekreterare beslutat att omstrukturera FN:s uppdrag i Kosovo och tilldelar EU sålunda en större operationell roll på området för rättsstatsprincipen och uppmanar EU:s medlemsstater, som enhälligt har ställt sig bakom inrättandet av EU:s rättsstatsuppdrag (Eulex Kosovo), att noga övervaka att beslutet tillämpas på fältet.

| au) | Europaparlamentet uttrycker oro över dödläget i förhandlingarna om nedrustning om sådana frågor som ett fördrag om förbud mot tillverkning av klyvbart material för vapenändamål, ett kontrollprotokoll för konventionen om biologiska vapen samt den passiva inställningen till ratificeringen av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. Parlamentet anser emellertid att FN:s generalförsamlings 63:e session ger EU en utmärkt möjlighet att visa ledarskap i främjandet av ratificering och allmän spridning av det nyligen överenskomna fördraget om förbud mot klustervapen och inledandet av förhandlingar för att sluta ett internationellt fördrag om vapenhandel och ett internationellt fördrag för att införa ett globalt förbud mot vapen som innehåller utarmat uran. Parlamentet uppmanar EU och FN att fortsätta sina insatser för att stärka FN:s handlingsprogram om olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och utöka tillämpningsområdet för Ottawakonventionen om förbud mot truppminor. |
| --- | --- |

au)

Europaparlamentet uttrycker oro över dödläget i förhandlingarna om nedrustning om sådana frågor som ett fördrag om förbud mot tillverkning av klyvbart material för vapenändamål, ett kontrollprotokoll för konventionen om biologiska vapen samt den passiva inställningen till ratificeringen av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. Parlamentet anser emellertid att FN:s generalförsamlings 63:e session ger EU en utmärkt möjlighet att visa ledarskap i främjandet av ratificering och allmän spridning av det nyligen överenskomna fördraget om förbud mot klustervapen och inledandet av förhandlingar för att sluta ett internationellt fördrag om vapenhandel och ett internationellt fördrag för att införa ett globalt förbud mot vapen som innehåller utarmat uran. Parlamentet uppmanar EU och FN att fortsätta sina insatser för att stärka FN:s handlingsprogram om olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och utöka tillämpningsområdet för Ottawakonventionen om förbud mot truppminor.

| av) | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-medlemsstaterna att göra nödvändiga insatser för att säkra ett internationellt samförstånd för att kunna slutföra förhandlingarna om en övergripande konvention om internationell terrorism. |
| --- | --- |

av)

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-medlemsstaterna att göra nödvändiga insatser för att säkra ett internationellt samförstånd för att kunna slutföra förhandlingarna om en övergripande konvention om internationell terrorism.

| aw) | Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmuntra alla åtgärder för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla aspekter av FN:s verksamhet och lämplig finansiering för detta. |
| --- | --- |

aw)

Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmuntra alla åtgärder för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla aspekter av FN:s verksamhet och lämplig finansiering för detta.

| ax) | Europaparlamentet uppmanar rådet att stödja alla åtgärder för att bekämpa utrotning av arter och för att skydda miljön samt att mobilisera de nödvändiga finansiella resurserna. |
| --- | --- |

ax)

Europaparlamentet uppmanar rådet att stödja alla åtgärder för att bekämpa utrotning av arter och för att skydda miljön samt att mobilisera de nödvändiga finansiella resurserna.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen.

---

(1)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

(2)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

(3)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 582.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/27

---

Onsdag 9 juli 2008Den nationelle domarens roll idet europeiska rättssystemet

P6_TA(2008)0352

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om den nationelle domarens roll idet europeiska rättssystemet (2007/2027(INI))

2009/C 294 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av artikel 61 i EG-fördraget, enligt vilken ett område med frihet, säkerhet och rättvisa gradvis ska upprättas, däribland åtgärder som rör civil- och straffrättsligt samarbete,

med beaktande av Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (1), antaget av Europeiska rådet i Bryssel den 5 november 2004, och kommissionens meddelande av den 10 maj 2005 om ”Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren” (KOM(2005)0184),

med beaktande av den uppmaning som framfördes vid Europeiska rådets möte i Laeken den 14–15 december 2001, där rådet krävde att det snabbt införs ett europeiskt nätverk för att stimulera utbildning av tjänstemän inom rättsväsendet, vilket kommer att bidra till att utveckla förtroendet mellan aktörerna i det rättsliga samarbetet,

med beaktande av sina resolutioner av den 10 september 1991 om inrättandet av en europeisk rättsakademi (2) och av den 24 september 2002 om ett europeiskt nätverk för rättslig utbildning (3),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2006 om rättslig utbildning i Europeiska unionen (KOM(2006)0356), av den 5 september 2007 om en europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten (KOM(2007)0502) och av den 4 februari 2008 om inrättande av ett forum för diskussion om EU:s politik och praxis på rättsområdet (KOM(2008)0038),

med beaktande av rådets beslut 2008/79/EG, Euratom av den 20 december 2007 om ändring av protokollet om domstolens stadga (4), och de påföljande ändringarna av EG-domstolens stadga för att införa ett förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande,

med beaktande av artiklarna 81.2 h och 82.1 c i det framtida fördraget om Europeiska unionens funktion, som införs genom Lissabonfördraget, för att inrätta en rättslig grund för åtgärder för stöd till utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0224/2008), och av följande skäl:

| A. | I en undersökning som genomfördes under andra halvåret 2007 som underlag för detta betänkande framkom följande uppgifter:






  — | De nationella domarnas kunskaper om gemenskapsrätten (5) varierar stort inom EU, och kännedomen om den är ibland mycket begränsad. |
| --- | --- | --- |

A.

I en undersökning som genomfördes under andra halvåret 2007 som underlag för detta betänkande framkom följande uppgifter:

—

De nationella domarnas kunskaper om gemenskapsrätten (5) varierar stort inom EU, och kännedomen om den är ibland mycket begränsad.

| — | Det är viktigt att snabbt öka de nationella domarnas allmänna kunskaper i främmande språk. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att snabbt öka de nationella domarnas allmänna kunskaper i främmande språk.

| — | De nationella domarna har svårt att få tillgång till specifik och aktuell information om EG-rätten. |
| --- | --- |

—

De nationella domarna har svårt att få tillgång till specifik och aktuell information om EG-rätten.

| — | Det är nödvändigt att förbättra och utöka grund- och vidareutbildning om EG-rätten för de nationella domarna. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att förbättra och utöka grund- och vidareutbildning om EG-rätten för de nationella domarna.

| — | Domarna är relativt dåligt insatta i förfarandet för förhandsavgörande och dialogen mellan de nationella domarna och EG-domstolen måste förstärkas. |
| --- | --- |

—

Domarna är relativt dåligt insatta i förfarandet för förhandsavgörande och dialogen mellan de nationella domarna och EG-domstolen måste förstärkas.

| — | Många domare uppfattar EG-rätten som överdrivet komplicerad och oklar. |
| --- | --- |

—

Många domare uppfattar EG-rätten som överdrivet komplicerad och oklar.

| — | Det är nödvändigt att se till att EG-rätten lättare kan tillämpas av de nationella domarna. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att se till att EG-rätten lättare kan tillämpas av de nationella domarna.

| B. | Det är medlemsstaterna som har det främsta ansvaret för den rättsliga utbildningen, inklusive EG-rätten. Det ovannämnda Haagprogrammet återger ett uttalande från Europeiska rådet i vilket det förklarar att ”en EU-komponent systematiskt bör införas i utbildningen för rättsliga myndigheter” (6). Utbildningen av domarkåren i varje medlemsstat är emellertid en fråga av allmänt intresse för EU-institutionerna och alla medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Det är medlemsstaterna som har det främsta ansvaret för den rättsliga utbildningen, inklusive EG-rätten. Det ovannämnda Haagprogrammet återger ett uttalande från Europeiska rådet i vilket det förklarar att ”en EU-komponent systematiskt bör införas i utbildningen för rättsliga myndigheter” (6). Utbildningen av domarkåren i varje medlemsstat är emellertid en fråga av allmänt intresse för EU-institutionerna och alla medlemsstater.

| C. | Gemenskapsrätten får inte uppfattas som ett område som är reserverat för en elit av specialister, och utbildningsmöjligheterna inom detta område får inte begränsas till domare vid de högre domstolsinstanserna utan ska erbjudas på lika villkor till domare på rättssystemets alla nivåer. |
| --- | --- |

C.

Gemenskapsrätten får inte uppfattas som ett område som är reserverat för en elit av specialister, och utbildningsmöjligheterna inom detta område får inte begränsas till domare vid de högre domstolsinstanserna utan ska erbjudas på lika villkor till domare på rättssystemets alla nivåer.

| D. | Vissa organ som stöds finansiellt av gemenskapen blir alltmer framgångsrika och utbildar redan ett stort antal domare och statsåklagare. |
| --- | --- |

D.

Vissa organ som stöds finansiellt av gemenskapen blir alltmer framgångsrika och utbildar redan ett stort antal domare och statsåklagare.

| E. | Kunskap i främmande språk är av central vikt för att kunna garantera ett lämpligt rättsligt samarbete, särskilt på privaträttens område, inom områden där domarna har en direkt kontakt med varandra och för att garantera tillgång till ett utbytesprogram för domare. |
| --- | --- |

E.

Kunskap i främmande språk är av central vikt för att kunna garantera ett lämpligt rättsligt samarbete, särskilt på privaträttens område, inom områden där domarna har en direkt kontakt med varandra och för att garantera tillgång till ett utbytesprogram för domare.

| F. | De nuvarande genomsnittliga handläggningstiderna för förfarandet för förhandsavgörande är fortfarande alltför långa, trots ständiga ansträngningar från EG-domstolens sida, vilket gör förfarandet avsevärt mindre attraktivt bland de nationella domarna. |
| --- | --- |

F.

De nuvarande genomsnittliga handläggningstiderna för förfarandet för förhandsavgörande är fortfarande alltför långa, trots ständiga ansträngningar från EG-domstolens sida, vilket gör förfarandet avsevärt mindre attraktivt bland de nationella domarna.

| G. | EG-domstolen har förklarat att det ankommer på medlemsstaterna att inrätta ett system för rättslig prövning som gör det möjligt att garantera rätten till ett verksamt rättsligt skydd. (7) |
| --- | --- |

G.

EG-domstolen har förklarat att det ankommer på medlemsstaterna att inrätta ett system för rättslig prövning som gör det möjligt att garantera rätten till ett verksamt rättsligt skydd. (7)

| H. | Inget av det som sägs i denna resolution ska uppfattas som att det påverkar domarnas eller de nationella rättsordningarnas oberoende, i enlighet med rekommendation nr R(94)12 från Europarådets ministerkommitté och europeiska stadgan om regler för domarnas rättsställning från 1998. |
| --- | --- |

H.

Inget av det som sägs i denna resolution ska uppfattas som att det påverkar domarnas eller de nationella rättsordningarnas oberoende, i enlighet med rekommendation nr R(94)12 från Europarådets ministerkommitté och europeiska stadgan om regler för domarnas rättsställning från 1998.

De nationella domarna som gemenskapsrättens ”första domare”

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska gemenskapen är en rättsgemenskap (8). Parlamentet konstaterar att gemenskapsrätten förblir en död bokstav om den inte tillämpas korrekt i medlemsstaterna, däribland av de nationella domarna, vilka därför utgör hörnstenen i EU:s rättsliga system och vilka spelar en mycket viktig och nödvändig roll när det gäller att inrätta en enda europeisk rättsordning, inte minst med tanke på vad gemenskapslagstiftaren (9) nyligen uppnått i fråga om att i högre grad involvera de nationella domarna vid genomförandet av EG-rätten och ge dem ett större ansvar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska gemenskapen är en rättsgemenskap (8). Parlamentet konstaterar att gemenskapsrätten förblir en död bokstav om den inte tillämpas korrekt i medlemsstaterna, däribland av de nationella domarna, vilka därför utgör hörnstenen i EU:s rättsliga system och vilka spelar en mycket viktig och nödvändig roll när det gäller att inrätta en enda europeisk rättsordning, inte minst med tanke på vad gemenskapslagstiftaren (9) nyligen uppnått i fråga om att i högre grad involvera de nationella domarna vid genomförandet av EG-rätten och ge dem ett större ansvar.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens erkännande av att de nationella domarna spelar en viktig roll för att se till att gemenskapsrätten respekteras, till exempel genom principerna om gemenskapsrättens företräde, direkt effekt, konsekvent tolkning och staternas ansvar för överträdelser av EG-rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område, utöver de sektorsinitiativ som redan finns, och uppmanar dessutom kommissionen att utan dröjsmål offentliggöra ett informationsmeddelande om skadeståndtalan vid nationella myndigheters överträdelser av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens erkännande av att de nationella domarna spelar en viktig roll för att se till att gemenskapsrätten respekteras, till exempel genom principerna om gemenskapsrättens företräde, direkt effekt, konsekvent tolkning och staternas ansvar för överträdelser av EG-rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område, utöver de sektorsinitiativ som redan finns, och uppmanar dessutom kommissionen att utan dröjsmål offentliggöra ett informationsmeddelande om skadeståndtalan vid nationella myndigheters överträdelser av gemenskapsrätten.

Språkfrågor

| 3. | Europaparlamentet anser att språk är rättsutövarnas främsta arbetsverktyg och att den nuvarande utbildningsnivån i främmande språk bland de nationella domarna, liksom deras faktiska kunskapsnivå i fråga om gemenskapslagstiftningen, inte bara begränsar möjligheterna till rättsligt samarbete om vissa instrument, utan även begränsar utvecklingen av ett ömsesidigt förtroende, lämplig tillämpning av den s.k. acte clair-doktrinen och deltagande i utbytesprogram. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer inom rättslig utbildning att särskilt uppmärksamma utbildning i främmande språk för domare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att språk är rättsutövarnas främsta arbetsverktyg och att den nuvarande utbildningsnivån i främmande språk bland de nationella domarna, liksom deras faktiska kunskapsnivå i fråga om gemenskapslagstiftningen, inte bara begränsar möjligheterna till rättsligt samarbete om vissa instrument, utan även begränsar utvecklingen av ett ömsesidigt förtroende, lämplig tillämpning av den s.k. acte clair-doktrinen och deltagande i utbytesprogram. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer inom rättslig utbildning att särskilt uppmärksamma utbildning i främmande språk för domare.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att tillämpningen av EG-rätten ställer stora krav på de nationella domarna, särskilt i de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen i maj 2004 eller senare, och att åtgärderna för att främja domarutbildningen i dessa medlemsstater därför måste förbättras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att tillämpningen av EG-rätten ställer stora krav på de nationella domarna, särskilt i de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen i maj 2004 eller senare, och att åtgärderna för att främja domarutbildningen i dessa medlemsstater därför måste förbättras.

| 5. | Europaparlamentet anser dessutom att man inom gemenskapsrätten, genom att anta en rad föreskrifter om regler vid lagkonflikter, har gjort ett politiskt val som bl.a. innebär att nationella domare sannolikt kommer att tillämpa utländsk rätt, eventuellt även genom att tillämpa ett komparativt tillvägagångssätt. Parlamentet anser att dessa faktorer tillsammans ytterligare understryker vikten av utbildning i främmande språk. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser dessutom att man inom gemenskapsrätten, genom att anta en rad föreskrifter om regler vid lagkonflikter, har gjort ett politiskt val som bl.a. innebär att nationella domare sannolikt kommer att tillämpa utländsk rätt, eventuellt även genom att tillämpa ett komparativt tillvägagångssätt. Parlamentet anser att dessa faktorer tillsammans ytterligare understryker vikten av utbildning i främmande språk.

| 6. | Europaparlamentet anser att det ligger i allmänhetens intresse att öka språkkunskaperna inom medlemsstaternas rättsväsenden, och uppmanar därför medlemsstaterna att se till att språkutbildning är kostnadsfri och lätt tillgänglig samt att undersöka möjligheten att låta domare studera ett främmande språk i det land där det talas, exempelvis som led i ett utbytesprogram för domarkåren. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det ligger i allmänhetens intresse att öka språkkunskaperna inom medlemsstaternas rättsväsenden, och uppmanar därför medlemsstaterna att se till att språkutbildning är kostnadsfri och lätt tillgänglig samt att undersöka möjligheten att låta domare studera ett främmande språk i det land där det talas, exempelvis som led i ett utbytesprogram för domarkåren.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att domarna har tillgång till akademisk litteratur om gemenskapsrätten på sitt modersmål för att de ska förstå den, och konstaterar att det finns en märkbar brist på specialiserad facklitteratur om EG-rätten på vissa av EU:s officiella språk, till exempel om internationella privaträttsliga frågor. Parlamentet konstaterar att detta eventuellt kan få allvarliga följder för inrättandet av en gemensam rättsordning som avspeglar mångfalden i de olika rättsliga traditionerna, och uppmanar därför kommissionen att stödja utarbetandet av sådan litteratur, särskilt på de mindre officiella språken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att domarna har tillgång till akademisk litteratur om gemenskapsrätten på sitt modersmål för att de ska förstå den, och konstaterar att det finns en märkbar brist på specialiserad facklitteratur om EG-rätten på vissa av EU:s officiella språk, till exempel om internationella privaträttsliga frågor. Parlamentet konstaterar att detta eventuellt kan få allvarliga följder för inrättandet av en gemensam rättsordning som avspeglar mångfalden i de olika rättsliga traditionerna, och uppmanar därför kommissionen att stödja utarbetandet av sådan litteratur, särskilt på de mindre officiella språken.

Tillgång till relevanta rättskällor

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att många nationella domare inte har tillgång till fullständig och aktuell information om gemenskapsrätten på ett systematiskt och lämpligt sätt och att EG-rätten ibland är dåligt representerad i inrikes officiella tidningar, lagsamlingar, kommentarer, tidskrifter och läroböcker, därtill ofta i översättningar av ojämn kvalitet, och uppmanar därför medlemsstaterna att förnya sina insatser på detta område. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att många nationella domare inte har tillgång till fullständig och aktuell information om gemenskapsrätten på ett systematiskt och lämpligt sätt och att EG-rätten ibland är dåligt representerad i inrikes officiella tidningar, lagsamlingar, kommentarer, tidskrifter och läroböcker, därtill ofta i översättningar av ojämn kvalitet, och uppmanar därför medlemsstaterna att förnya sina insatser på detta område.

| 9. | Europaparlamentet anser att ett verkligt europeiskt rättsligt område med effektivt rättsligt samarbete inte bara kräver kunskap om EU-lagstiftningen, utan även ömsesidig allmän kunskap om rättssystemen i andra medlemsstater. Parlamentet betonar den bristande konsekvensen i behandlingen av utländsk rätt inom EU och anser att man måste inrikta sig på denna viktiga fråga i framtiden. Parlamentet noterar i detta avseende kommissionens kommande genomgripande undersökning om behandlingen av utländsk rätt på privaträttens område och de pågående undersökningarna inom ramen för Haagkonferensen för internationell privaträtt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att ett verkligt europeiskt rättsligt område med effektivt rättsligt samarbete inte bara kräver kunskap om EU-lagstiftningen, utan även ömsesidig allmän kunskap om rättssystemen i andra medlemsstater. Parlamentet betonar den bristande konsekvensen i behandlingen av utländsk rätt inom EU och anser att man måste inrikta sig på denna viktiga fråga i framtiden. Parlamentet noterar i detta avseende kommissionens kommande genomgripande undersökning om behandlingen av utländsk rätt på privaträttens område och de pågående undersökningarna inom ramen för Haagkonferensen för internationell privaträtt.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att stödja förbättrad tillgång till nationella databaser över nationella domstolsutslag som rör gemenskapsrätten och anser att dessa databaser måste vara så fullständiga och användarvänliga som möjligt. Parlamentet anser dessutom särskilt att det skulle vara lämpligt att upprätta en europeisk databas över konventionerna och förordningen om behörighet och verkställande av domar på privaträttens område, med tanke på att de ofta används av nationella domare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att stödja förbättrad tillgång till nationella databaser över nationella domstolsutslag som rör gemenskapsrätten och anser att dessa databaser måste vara så fullständiga och användarvänliga som möjligt. Parlamentet anser dessutom särskilt att det skulle vara lämpligt att upprätta en europeisk databas över konventionerna och förordningen om behörighet och verkställande av domar på privaträttens område, med tanke på att de ofta används av nationella domare.

| 11. | Europaparlamentet anser att alla nationella domare bör ha tillgång till databaser över oavgjorda begäran om förhandsavgöranden från alla medlemsstater och att information om slutliga avgöranden från hänskjutande domstolar som tillämpar förfarandet för förhandsavgörande dessutom bör offentliggöras i större utsträckning, en fråga som redan har tagits upp i EG-domstolens informationsmeddelande om begäran om förhandsavgörande från nationella domstolar. (10) |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att alla nationella domare bör ha tillgång till databaser över oavgjorda begäran om förhandsavgöranden från alla medlemsstater och att information om slutliga avgöranden från hänskjutande domstolar som tillämpar förfarandet för förhandsavgörande dessutom bör offentliggöras i större utsträckning, en fråga som redan har tagits upp i EG-domstolens informationsmeddelande om begäran om förhandsavgörande från nationella domstolar. (10)

| 12. | Europaparlamentet anser att domarnas utbildning inte bara ska omfatta innehållet i gemenskapsrätten utan att de även bör få information om hur de kan få tillgång till aktuella rättsliga källor på ett effektivt sätt, med tanke på den stora mängd information som finns tillgänglig på Internet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att domarnas utbildning inte bara ska omfatta innehållet i gemenskapsrätten utan att de även bör få information om hur de kan få tillgång till aktuella rättsliga källor på ett effektivt sätt, med tanke på den stora mängd information som finns tillgänglig på Internet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att offentliggöra sammanfattningar av EG-rättsakter för medborgarna, och anser att sådana icke-formalistiska sammanfattningar även skulle hjälpa rättsutövare att snabbare få tillgång till relevant information. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att offentliggöra sammanfattningar av EG-rättsakter för medborgarna, och anser att sådana icke-formalistiska sammanfattningar även skulle hjälpa rättsutövare att snabbare få tillgång till relevant information.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av Internetbaserade verktyg och initiativ inom ramen för e-lärande, som visserligen inte fullständigt täcker alla utbildningsbehov, men som bör ses som ett komplement till den personliga kontakten mellan domare och utbildare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingen av Internetbaserade verktyg och initiativ inom ramen för e-lärande, som visserligen inte fullständigt täcker alla utbildningsbehov, men som bör ses som ett komplement till den personliga kontakten mellan domare och utbildare.

Mot en mer strukturerad ram för rättslig utbildning i Europeiska unionen

| 15. | Europaparlamentet uppmanar till att EU-komponenten i den rättsliga utbildningen av alla rättsutövare på nationell nivå ska






  — | systematiskt inbegripas i utbildning för och inträdesprov till juridiska yrken, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar till att EU-komponenten i den rättsliga utbildningen av alla rättsutövare på nationell nivå ska

—

systematiskt inbegripas i utbildning för och inträdesprov till juridiska yrken,

| — | förstärkas ytterligare på ett så tidigt stadium som möjligt och framåt, med ökad inriktning på praktiska aspekter, |
| --- | --- |

—

förstärkas ytterligare på ett så tidigt stadium som möjligt och framåt, med ökad inriktning på praktiska aspekter,

| — | omfatta tolkningsmetoder och rättsliga principer som kan vara okända i de nationella rättsordningarna, men som fyller en viktig funktion i EG-rätten. |
| --- | --- |

—

omfatta tolkningsmetoder och rättsliga principer som kan vara okända i de nationella rättsordningarna, men som fyller en viktig funktion i EG-rätten.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att utbytesprogrammet för rättsutövare blir allt populärare och uppmuntrar Europeiska nätverket för rättslig utbildning att se till att programmet blir tillgängligt för så många domare som möjligt och att domare med civilrättslig, handelsrättslig och förvaltningsrättslig bakgrund deltar på lämpligt sätt. Parlamentet välkomnar nätverkets verksamhet på språkutbildningsområdet och att utbytesprogrammet har utökats till att omfatta EG-domstolen, Eurojust och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att utbytesprogrammet för rättsutövare blir allt populärare och uppmuntrar Europeiska nätverket för rättslig utbildning att se till att programmet blir tillgängligt för så många domare som möjligt och att domare med civilrättslig, handelsrättslig och förvaltningsrättslig bakgrund deltar på lämpligt sätt. Parlamentet välkomnar nätverkets verksamhet på språkutbildningsområdet och att utbytesprogrammet har utökats till att omfatta EG-domstolen, Eurojust och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen).

| 17. | Europaparlamentet anser att de nationella domarnas möjligheter att delta i grundläggande och avancerad utbildning är en viktig logistisk och finansiell fråga för medlemsstaterna och anser i princip att domarna inte ska behöva bekosta sin utbildning i gemenskapsrätt. Kommissionen uppmanas att överlämna till parlamentet uppskattningar av kostnaderna för varje medlemsstat för att tillfälligt ersätta domare som deltar i utbytesprogram. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att de nationella domarnas möjligheter att delta i grundläggande och avancerad utbildning är en viktig logistisk och finansiell fråga för medlemsstaterna och anser i princip att domarna inte ska behöva bekosta sin utbildning i gemenskapsrätt. Kommissionen uppmanas att överlämna till parlamentet uppskattningar av kostnaderna för varje medlemsstat för att tillfälligt ersätta domare som deltar i utbytesprogram.

| 18. | Europaparlamentet noterar kommissionens bedömning att det europeiska nätverket för rättslig utbildning har ett faktiskt monopol för att driva utbytesprogrammet för domarkåren. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de förfaranden som det europeiska nätverket för rättslig utbildning använder för att ansöka om medel till utbytesprogrammet återspeglar denna monopolsituation. Förfarandena måste göras smidigare för att garantera att medel ställs till förfogande i tid, så att det europeiska nätverket för rättslig utbildning kan organisera och genomföra ett effektivt program som motsvarar förväntningarna hos och åtagandena gentemot deltagande nationella skolor, internationella organ samt domare och åklagare. Om detta inte görs kan trovärdigheten i utbytesprogrammet ifrågasättas, till skada både för nationella domare och åklagare som är intresserade av att delta, och för ökat ömsesidigt förtroende mellan europeiska rättsutövare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar kommissionens bedömning att det europeiska nätverket för rättslig utbildning har ett faktiskt monopol för att driva utbytesprogrammet för domarkåren. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de förfaranden som det europeiska nätverket för rättslig utbildning använder för att ansöka om medel till utbytesprogrammet återspeglar denna monopolsituation. Förfarandena måste göras smidigare för att garantera att medel ställs till förfogande i tid, så att det europeiska nätverket för rättslig utbildning kan organisera och genomföra ett effektivt program som motsvarar förväntningarna hos och åtagandena gentemot deltagande nationella skolor, internationella organ samt domare och åklagare. Om detta inte görs kan trovärdigheten i utbytesprogrammet ifrågasättas, till skada både för nationella domare och åklagare som är intresserade av att delta, och för ökat ömsesidigt förtroende mellan europeiska rättsutövare.

| 19. | Europaparlamentet noterar kommissionens bedömning att det lämpligaste alternativet för att främja utbildning inom det europeiska rättsliga området för närvarande är finansiellt stöd till olika organ genom ramprogrammet ”grundläggande rättigheter och rättvisa” för perioden 2007–2013, och att frågan om att finna nya former för de europeiska rättsliga utbildningsstrukturerna kan tas upp igen när programmet har löpt ut. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar kommissionens bedömning att det lämpligaste alternativet för att främja utbildning inom det europeiska rättsliga området för närvarande är finansiellt stöd till olika organ genom ramprogrammet ”grundläggande rättigheter och rättvisa” för perioden 2007–2013, och att frågan om att finna nya former för de europeiska rättsliga utbildningsstrukturerna kan tas upp igen när programmet har löpt ut.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingående utvärdera resultaten av detta ramprogram mot bakgrund av föreliggande resolution och att utarbeta nya förslag för utveckling och diversifiering av åtgärder som syftar till att förbättra domarutbildningen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingående utvärdera resultaten av detta ramprogram mot bakgrund av föreliggande resolution och att utarbeta nya förslag för utveckling och diversifiering av åtgärder som syftar till att förbättra domarutbildningen.

| 21. | Europaparlamentet anser emellertid att tiden är mogen för en pragmatisk institutionell lösning på frågan om rättslig utbildning på EU-nivå, där befintliga strukturer utnyttjas fullt ut, samtidigt som man undviker onödig överlappning av program och strukturer. Parlamentet uppmanar därför till att en europeisk domstolsakademi ska inrättas, bestående av Europeiska nätverket för rättslig utbildning och den europeiska rättsakademin. Parlamentet uppmanar vidare till att relevanta erfarenheter från verksamheten vid Europeiska polisakademin (CEPOL) ska beaktas inom ramen för denna institutionella lösning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser emellertid att tiden är mogen för en pragmatisk institutionell lösning på frågan om rättslig utbildning på EU-nivå, där befintliga strukturer utnyttjas fullt ut, samtidigt som man undviker onödig överlappning av program och strukturer. Parlamentet uppmanar därför till att en europeisk domstolsakademi ska inrättas, bestående av Europeiska nätverket för rättslig utbildning och den europeiska rättsakademin. Parlamentet uppmanar vidare till att relevanta erfarenheter från verksamheten vid Europeiska polisakademin (CEPOL) ska beaktas inom ramen för denna institutionella lösning.

| 22. | Europaparlamentet anser att de nationella domarna inte kan inta en passiv inställning till gemenskapsrätten, vilket EG-domstolen påpekar i sin rättspraxis om nationella domstolar som på eget initiativ beaktar gemenskapsrätten. (11) |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de nationella domarna inte kan inta en passiv inställning till gemenskapsrätten, vilket EG-domstolen påpekar i sin rättspraxis om nationella domstolar som på eget initiativ beaktar gemenskapsrätten. (11)

| 23. | Europaparlamentet anser att utbildningen av domarkandidater ska stärkas i ett så tidigt skede som möjligt och på samma sätt som anges i de förslag ovan som berör nationella domare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att utbildningen av domarkandidater ska stärkas i ett så tidigt skede som möjligt och på samma sätt som anges i de förslag ovan som berör nationella domare.

En förstärkt dialog mellan de nationella domarna och EG-domstolen

| 24. | Europaparlamentet anser att förfarandet för förhandsavgörande är en nödvändig garanti för samstämmigheten hos gemenskapens rättsordning och för en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att förfarandet för förhandsavgörande är en nödvändig garanti för samstämmigheten hos gemenskapens rättsordning och för en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EG-domstolen och alla berörda parter att ytterligare förkorta den genomsnittliga handläggningstiden för förfarandet för förhandsavgörande, vilket skulle göra denna mycket viktiga möjlighet till dialog mer intressant för de nationella domarna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar EG-domstolen och alla berörda parter att ytterligare förkorta den genomsnittliga handläggningstiden för förfarandet för förhandsavgörande, vilket skulle göra denna mycket viktiga möjlighet till dialog mer intressant för de nationella domarna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det finns några nationella processrättliga regler som utgör ett verkligt eller potentiellt hinder för domstolarna eller andra rättsinstanser i medlemsstaterna att begära förhandsavgörande enligt andra stycket i artikel 234 i EG-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett kraftfullt sätt agera mot de överträdelser som sådana hinder utgör. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det finns några nationella processrättliga regler som utgör ett verkligt eller potentiellt hinder för domstolarna eller andra rättsinstanser i medlemsstaterna att begära förhandsavgörande enligt andra stycket i artikel 234 i EG-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett kraftfullt sätt agera mot de överträdelser som sådana hinder utgör.

| 27. | Europaparlamentet anser att begränsningarna av EG-domstolens behörighet, särskilt när det gäller avdelning IV i EG-fördraget, utgör ett onödigt hinder för en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten inom dessa områden och sänder ett negativt budskap till det stora flertalet domare som behandlar sådana ärenden, eftersom dessa begränsningar gör det omöjligt för dem att upprätta direkt kontakt med EG-domstolen och dessutom leder till onödiga förseningar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att begränsningarna av EG-domstolens behörighet, särskilt när det gäller avdelning IV i EG-fördraget, utgör ett onödigt hinder för en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten inom dessa områden och sänder ett negativt budskap till det stora flertalet domare som behandlar sådana ärenden, eftersom dessa begränsningar gör det omöjligt för dem att upprätta direkt kontakt med EG-domstolen och dessutom leder till onödiga förseningar.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att EG-domstolens befogenheter enligt artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser till Lissabonfördraget när det gäller rättsakter avseende samarbetet om civil- och straffrättsliga frågor som antas före Lissabonfördraget träder i kraft, under en övergångsperiod på fem år förblir desamma som i det nuvarande EU-fördraget. Regeringskonferensens förklaring om denna artikel i protokollet välkomnas dock och rådet och kommissionen uppmanas därför att i likhet med parlamentet på nytt anta de rättsakter för samarbetet om civil- och straffrättsliga frågor som har antagits före Lissabonfördraget träder i kraft. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar att EG-domstolens befogenheter enligt artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser till Lissabonfördraget när det gäller rättsakter avseende samarbetet om civil- och straffrättsliga frågor som antas före Lissabonfördraget träder i kraft, under en övergångsperiod på fem år förblir desamma som i det nuvarande EU-fördraget. Regeringskonferensens förklaring om denna artikel i protokollet välkomnas dock och rådet och kommissionen uppmanas därför att i likhet med parlamentet på nytt anta de rättsakter för samarbetet om civil- och straffrättsliga frågor som har antagits före Lissabonfördraget träder i kraft.

| 29. | Europaparlamentet instämmer i rådets uppfattning att det med hänsyn till införandet av ett förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande är viktigt att EG-domstolen tillhandahåller vägledning som domarna kan hänvisa till när de fattar beslut om att begära ett brådskande förhandsavgörande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet instämmer i rådets uppfattning att det med hänsyn till införandet av ett förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande är viktigt att EG-domstolen tillhandahåller vägledning som domarna kan hänvisa till när de fattar beslut om att begära ett brådskande förhandsavgörande.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EG-domstolen att överväga alla tänkbara förbättringar av förfarandet för förhandsavgörande för att se till att de domare som hänskjuter frågor till EG-domstolen blir mer delaktiga i handläggningen, bland annat genom ökade möjligheter till att klargöra begäran och att delta i de muntliga rättegångsförhandlingarna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EG-domstolen att överväga alla tänkbara förbättringar av förfarandet för förhandsavgörande för att se till att de domare som hänskjuter frågor till EG-domstolen blir mer delaktiga i handläggningen, bland annat genom ökade möjligheter till att klargöra begäran och att delta i de muntliga rättegångsförhandlingarna.

| 31. | Europaparlamentet anser att i en decentraliserad och mogen rättsordning inom gemenskapen, får de nationella domarna inte marginaliseras utan bör snarare ges mer ansvar och ytterligare uppmuntras i sin roll som gemenskapsrättens ”första domare”. Parlamentet önskar därför att ett system för ”grönt ljus” övervägs, varigenom nationella domare kan inbegripa sina förslag till svar på de frågor som de hänskjuter till EG-domstolen, som sedan inom en bestämd tidsperiod beslutar om den föreslagna domen ska godtas eller om EG-domstolen ska avge utslag som en appellationsdomstol. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att i en decentraliserad och mogen rättsordning inom gemenskapen, får de nationella domarna inte marginaliseras utan bör snarare ges mer ansvar och ytterligare uppmuntras i sin roll som gemenskapsrättens ”första domare”. Parlamentet önskar därför att ett system för ”grönt ljus” övervägs, varigenom nationella domare kan inbegripa sina förslag till svar på de frågor som de hänskjuter till EG-domstolen, som sedan inom en bestämd tidsperiod beslutar om den föreslagna domen ska godtas eller om EG-domstolen ska avge utslag som en appellationsdomstol.

Lagstiftning som är bättre anpassad för tillämpning av nationella domare

| 32. | Europaparlamentet noterar inrättandet av ett forum för att diskutera rättslig politik och praxis inom EU och uppmanar kommissionen att se till att forumets diskussioner genomförs på ett öppet sätt. Parlamentet konstaterar att kommissionen har åtagit sig att rapportera regelbundet till både parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar inrättandet av ett forum för att diskutera rättslig politik och praxis inom EU och uppmanar kommissionen att se till att forumets diskussioner genomförs på ett öppet sätt. Parlamentet konstaterar att kommissionen har åtagit sig att rapportera regelbundet till både parlamentet och rådet.

| 33. | Europaparlamentet betonar behovet av tydligare språk i gemenskapsrätten och ökad terminologisk samstämmighet mellan de rättsliga instrumenten. Parlamentet stöder i synnerhet genomförandet av projektet om den gemensamma referensramen för europeisk avtalsrätt som ett bättre lagstiftningsinstrument. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar behovet av tydligare språk i gemenskapsrätten och ökad terminologisk samstämmighet mellan de rättsliga instrumenten. Parlamentet stöder i synnerhet genomförandet av projektet om den gemensamma referensramen för europeisk avtalsrätt som ett bättre lagstiftningsinstrument.

| 34. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens krav att medlemsstaterna systematiskt ska tillhandahålla korrelationstabeller som anger hur gemenskapens lagstiftning tillämpas i de nationella bestämmelserna, och instämmer i att sådana tabeller ger värdefull information till en minimal kostnad och arbetsbörda. Parlamentet anser dessutom att korrelationstabellerna bidrar till att öka insynen i genomförandet av EG-rätten och ger nationella domare och parter i rättegångsförfaranden en realistisk möjlighet att se om en viss nationell bestämmelse bygger på gemenskapsrätten, och själva kontrollera om, och i så fall hur, införlivandet har genomförts på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens krav att medlemsstaterna systematiskt ska tillhandahålla korrelationstabeller som anger hur gemenskapens lagstiftning tillämpas i de nationella bestämmelserna, och instämmer i att sådana tabeller ger värdefull information till en minimal kostnad och arbetsbörda. Parlamentet anser dessutom att korrelationstabellerna bidrar till att öka insynen i genomförandet av EG-rätten och ger nationella domare och parter i rättegångsförfaranden en realistisk möjlighet att se om en viss nationell bestämmelse bygger på gemenskapsrätten, och själva kontrollera om, och i så fall hur, införlivandet har genomförts på ett korrekt sätt.

*

* *

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och det ansvariga utskottets betänkande till rådet, kommissionen, EG-domstolen och Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och det ansvariga utskottets betänkande till rådet, kommissionen, EG-domstolen och Europeiska ombudsmannen.

---

(1)  EUT C 53, 3.3.2005, s. 1.

(2)  EGT C 267, 14.10.1991, s. 33.

(3)  EUT C 273 E, 14.11.2003, s. 99.

(4)  EUT L 24, 29.1.2008, s. 42.

(5)  I denna resolution ska hänvisningar till gemenskapsrätten tolkas som att den även inbegriper EU-lagstiftningen.

(6)  EUT C 53, 3.3.2005, s. 1, se s. 12.

(7)  Mål C-50/00 P, UPA, (REG 2002, s. I-6677), punkt 41.

(8)  Mål 294/83, Parti écologiste ”Les Verts” mot Europaparlamentet, (REG 1986, s. 1339), punkt 23, svensk specialutgåva s. 529.

(9)  Se exempelvis rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

(10)  EUT C 143, 11.6.2005, s. 1, punkt 31.

(11)  Mål C-312/93, Peterbroeck (REG 1995, s. I-4599), mål C-473/00, Cofidis (REG 2002, s. I-10875) och mål C-168/05, Mostaza Claro (REG 2006, s. I-10421).

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/33

---

Onsdag 9 juli 2008WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och Boeing

P6_TA(2008)0353

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om WTO-tvisterna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna avseende påstådda subventioner till Airbus och Boeing

2009/C 294 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av tvisterna inför Världshandelsorganisationen (WTO) mellan Europeiska unionen (EU) och Förenta staterna (USA) om påstådda subventioner till Airbus och Boeing,

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (1),

med beaktande av den amerikanska senatens resolution (Res. 632) av den 8 december 2006 där USA och EU uppmanas att arbeta tillsammans för att stärka den transatlantiska marknaden,

med beaktande av toppmöten mellan EU och USA den 30 april 2007,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det transatlantiska partnerskapet mellan EU och USA är mycket värdefullt, och det är viktigt att en rättvis och balanserad handelspolitik stöds generellt. |
| --- | --- |

A.

Det transatlantiska partnerskapet mellan EU och USA är mycket värdefullt, och det är viktigt att en rättvis och balanserad handelspolitik stöds generellt.

| B. | Under det senaste årtiondet har de transatlantiska ekonomiska förbindelserna integrerats på en sätt som saknar historiskt motstycke. Europeiska investeringar i USA utgjorde 75 procent av de ingående investeringarna i USA under 2006, och USA:s investeringar i Europa har ökat till rekordartade 128 miljarder (128 000 000 000) USD 2006, vilket motsvarar 59 procent av USA:s utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

B.

Under det senaste årtiondet har de transatlantiska ekonomiska förbindelserna integrerats på en sätt som saknar historiskt motstycke. Europeiska investeringar i USA utgjorde 75 procent av de ingående investeringarna i USA under 2006, och USA:s investeringar i Europa har ökat till rekordartade 128 miljarder (128 000 000 000) USD 2006, vilket motsvarar 59 procent av USA:s utländska direktinvesteringar.

| C. | Flygplansindustrin har särskilt stor betydelse för sysselsättning och jobbskapande, särskilt i sektorer som kräver höga kvalifikationer och en rad andra branscher, och också för regional utveckling och ett transnationellt industrisamarbete i toppklass. |
| --- | --- |

C.

Flygplansindustrin har särskilt stor betydelse för sysselsättning och jobbskapande, särskilt i sektorer som kräver höga kvalifikationer och en rad andra branscher, och också för regional utveckling och ett transnationellt industrisamarbete i toppklass.

| D. | I den civila flygplansindustrin har både Airbus och Boeing nu kapacitet att designa och bygga stora kommersiella flygplan och det ligger i flygbolagens och deras kunders intresse att upprätthålla en hög nivå av sund konkurrens. |
| --- | --- |

D.

I den civila flygplansindustrin har både Airbus och Boeing nu kapacitet att designa och bygga stora kommersiella flygplan och det ligger i flygbolagens och deras kunders intresse att upprätthålla en hög nivå av sund konkurrens.

| E. | EU och USA undertecknade ett bilateralt avtal 1992 om handel med stora civila flygplan (1992 års avtal) som skapade lika villkor och lika regler för statsstöd. |
| --- | --- |

E.

EU och USA undertecknade ett bilateralt avtal 1992 om handel med stora civila flygplan (1992 års avtal) som skapade lika villkor och lika regler för statsstöd.

| F. | EU har hela tiden följt andan och bokstaven i 1992 års avtal och har regelbundet tillhandahållit dokumentation som styrker att avtalet respekterats. |
| --- | --- |

F.

EU har hela tiden följt andan och bokstaven i 1992 års avtal och har regelbundet tillhandahållit dokumentation som styrker att avtalet respekterats.

| G. | USA har i stor utsträckning åsidosatt sina förpliktelser enligt 1992 års avtal genom att inte rapportera sina subventioner till Boeing och att bevilja subventioner som överstiger de överenskomna gränserna samt att bevilja förbjudna subventioner till Boeing. |
| --- | --- |

G.

USA har i stor utsträckning åsidosatt sina förpliktelser enligt 1992 års avtal genom att inte rapportera sina subventioner till Boeing och att bevilja subventioner som överstiger de överenskomna gränserna samt att bevilja förbjudna subventioner till Boeing.

| H. | Genom 1992 års avtal upprätthölls en stabilitet i sektorn till 2004 då USA ensidigt ville dra sig ur avtalet och tog ett mål till WTO mot EU med åberopande av europeisk återbetalningsskyldig finansiering som dock var helt förenlig med 1992 års avtal och som liknar den som Boeing åtnjuter för utveckling och produktion av stora delar av sin flygplanstyp 787 i Japan och andra länder som deltar i samriskprojektet. |
| --- | --- |

H.

Genom 1992 års avtal upprätthölls en stabilitet i sektorn till 2004 då USA ensidigt ville dra sig ur avtalet och tog ett mål till WTO mot EU med åberopande av europeisk återbetalningsskyldig finansiering som dock var helt förenlig med 1992 års avtal och som liknar den som Boeing åtnjuter för utveckling och produktion av stora delar av sin flygplanstyp 787 i Japan och andra länder som deltar i samriskprojektet.

| I. | Trots många ansträngningar i ärligt uppsåt från EU:s sida har det inte varit möjligt att skapa en rättvis och balanserad grund för en förhandlingslösning. |
| --- | --- |

I.

Trots många ansträngningar i ärligt uppsåt från EU:s sida har det inte varit möjligt att skapa en rättvis och balanserad grund för en förhandlingslösning.

| J. | Kommissionen har som tidigare parlamentets fulla stöd när det gäller kommissionens konsekventa öppenhet när det gäller att nå en förutsättningslös och balanserad förhandlingslösning. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har som tidigare parlamentets fulla stöd när det gäller kommissionens konsekventa öppenhet när det gäller att nå en förutsättningslös och balanserad förhandlingslösning.

| K. | Ett balanserat och rättvist statsstöd för luftfarten på båda sidor av Atlanten har utmynnat i forskning och innovation, ökad säkerhet, förbättrade miljöresultat och ökad effektivitet i flygtransporterna. |
| --- | --- |

K.

Ett balanserat och rättvist statsstöd för luftfarten på båda sidor av Atlanten har utmynnat i forskning och innovation, ökad säkerhet, förbättrade miljöresultat och ökad effektivitet i flygtransporterna.

| L. | Medlemsstaternas finansiering för Airbus är strikt begränsad och återbetalningspliktig med ränta och påverkar helt klart inte Boeings förmåga att konkurrera, eftersom Airbus betalat tillbaka mer än 40 procent mer än vad man fått från medlemsstaternas regeringar sedan 1992 och hittills har man betalat tillbaka mer än 7 miljarder euro. |
| --- | --- |

L.

Medlemsstaternas finansiering för Airbus är strikt begränsad och återbetalningspliktig med ränta och påverkar helt klart inte Boeings förmåga att konkurrera, eftersom Airbus betalat tillbaka mer än 40 procent mer än vad man fått från medlemsstaternas regeringar sedan 1992 och hittills har man betalat tillbaka mer än 7 miljarder euro.

| M. | EU ifrågasätter olika förbjudna och åtalbara subventioner från USA:s federala, delstatsbaserade och lokala instanser till förmån för Boeing, till ett värde av 23,7 miljarder USD i icke återbetalningsskyldiga subventioner under de senaste två årtiondena och fram till 2024. |
| --- | --- |

M.

EU ifrågasätter olika förbjudna och åtalbara subventioner från USA:s federala, delstatsbaserade och lokala instanser till förmån för Boeing, till ett värde av 23,7 miljarder USD i icke återbetalningsskyldiga subventioner under de senaste två årtiondena och fram till 2024.

| N. | Parlamentet bekräftar hur viktigt det är med rättvis och öppen konkurrens vid offentliga upphandlingsförfaranden och ser positivt på kontraktet som beviljats EADS tillsammans med Northrop Grumman för det amerikanska tankflygplansprogrammet, på neutrala kriterier som utformats för att identifiera och leverera den bästa och mest lämpliga utrustningen till det amerikanska luftförsvaret USAF. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet bekräftar hur viktigt det är med rättvis och öppen konkurrens vid offentliga upphandlingsförfaranden och ser positivt på kontraktet som beviljats EADS tillsammans med Northrop Grumman för det amerikanska tankflygplansprogrammet, på neutrala kriterier som utformats för att identifiera och leverera den bästa och mest lämpliga utrustningen till det amerikanska luftförsvaret USAF.

| O. | Parlamentet konstaterar dock mycket oroat de bittra attackerna från Boeing i syfte att försöka framställa EADS:s enheter och vissa medlemsstater som opålitliga affärspartner på luftfartsområdet och en säkerhetsrisk för USA:s militära beredskap, ett budskap som inte har gått obemärkt förbi i Europa. |
| --- | --- |

O.

Parlamentet konstaterar dock mycket oroat de bittra attackerna från Boeing i syfte att försöka framställa EADS:s enheter och vissa medlemsstater som opålitliga affärspartner på luftfartsområdet och en säkerhetsrisk för USA:s militära beredskap, ett budskap som inte har gått obemärkt förbi i Europa.

| P. | Rapporten från den amerikanska revisionsrätten (US Government Accountability Office), som stöder Boeings invändningar mot anbudsförfarandet är att betrakta som en utvärdering av enbart urvalsförfarandet och inte av flygplanets företräden. Parlamentet bekräftar sin övertygelse att det amerikanska försvarsministeriets upphandlingsförfarande ska gälla fullt ut för alla konkurrenter. |
| --- | --- |

P.

Rapporten från den amerikanska revisionsrätten (US Government Accountability Office), som stöder Boeings invändningar mot anbudsförfarandet är att betrakta som en utvärdering av enbart urvalsförfarandet och inte av flygplanets företräden. Parlamentet bekräftar sin övertygelse att det amerikanska försvarsministeriets upphandlingsförfarande ska gälla fullt ut för alla konkurrenter.

| 1. | Europaparlamentet framför följande rekommendationer till kommissionen när den på EU:s vägnar försvarar för medlemsstaternas och EU:s stora flygplansindustris intressen.






  a) | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att alla konkurrensfientliga åtgärder i lagstiftning eller verkställande politik som på ett otillbörligt sätt skulle begränsa EU-företags förmåga att konkurrera i civila eller militära program bemötas på lämpligt sätt från gemenskapen och dess medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet framför följande rekommendationer till kommissionen när den på EU:s vägnar försvarar för medlemsstaternas och EU:s stora flygplansindustris intressen.

a)

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att alla konkurrensfientliga åtgärder i lagstiftning eller verkställande politik som på ett otillbörligt sätt skulle begränsa EU-företags förmåga att konkurrera i civila eller militära program bemötas på lämpligt sätt från gemenskapen och dess medlemsstater.

| b) | Parlamentet står helt och hållet bakom EU:s intressen i det pågående tvistlösningsförfarandet inför WTO och uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område. Parlamentet betvivlar dock att WTO-besluten i sig kommer att skapa den långsiktiga lösning som marknaden kräver som grund för en fredlig och rättvis konkurrens inom denna sektor, något som däremot en förhandlingslösning skulle kunna innebära. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet står helt och hållet bakom EU:s intressen i det pågående tvistlösningsförfarandet inför WTO och uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område. Parlamentet betvivlar dock att WTO-besluten i sig kommer att skapa den långsiktiga lösning som marknaden kräver som grund för en fredlig och rättvis konkurrens inom denna sektor, något som däremot en förhandlingslösning skulle kunna innebära.

| c) | Parlamentet anser att utgångspunkten för alla samtal skulle behöva vara en förutsättningslös diskussion om villkoren för förhandlingarna, där båda sidor visar sin uppriktiga avsikt att komma fram till en pragmatisk balans mellan EU:s civila stöd och USA:s militärindustriella system och där man fastställer de aspekter av statlig inblandning som verkligen hindrar att lika villkor skapas. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet anser att utgångspunkten för alla samtal skulle behöva vara en förutsättningslös diskussion om villkoren för förhandlingarna, där båda sidor visar sin uppriktiga avsikt att komma fram till en pragmatisk balans mellan EU:s civila stöd och USA:s militärindustriella system och där man fastställer de aspekter av statlig inblandning som verkligen hindrar att lika villkor skapas.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Förenta staternas president och kongress. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Förenta staternas president och kongress.

---

(1)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 235.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/35

---

Onsdag 9 juli 2008En europeisk strategisk plan för energiteknik

P6_TA(2008)0354

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om den europeiska strategiska planen för energiteknik (2008/2005(INI))

2009/C 294 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande ”En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-planen): Mot en framtid med låga koldioxidutsläpp” (KOM(2007)0723) (SET-planmeddelandet),

med beaktande av den fullständiga konsekvensbedömningen (SEK(2007)1508), ”Den tekniska planen” (SEK(2007)1510) och ”Kapacitetsplanen” (SEK(2007)1511) som åtföljer SET-planmeddelandet,

med beaktande av kommissionens meddelande ”Mot 20–20 till 2020: Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna” (KOM(2008)0030),

med beaktande av konsekvensbedömningen av paketet med genomförandebestämmelser för EU:s mål i fråga om klimatförändringar och förnybar energi fram till 2020 (SEK(2008)0085),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Stöd till tidig demonstration av hållbar energiutvinning från fossila bränslen” (KOM(2008)0013),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Stöd till el från förnybara energikällor” (SEK(2008)0057),

med beaktande av kommissionens meddelande ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Ekonomiska reformer och konkurrenskraft: det viktigaste i den europeiska konkurrenskraftsrapporten 2006” (KOM(2006)0697),

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av förnybar energi (KOM(2008)0019),

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (KOM(2008)0016),

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, 96/61/EG, direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och förordning (EG) nr 1013/2006 (KOM(2008)0018),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (1),

med beaktande av rådets beslut 2006/976/Euratom av den 19 december 2006 om det särskilda programmet för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (3),

med beaktande av förslaget till rådets förordning om bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (KOM(2007)0571),

med beaktande av sin resolution av den 25 september 2007 om en färdplan för förnybar energi i Europa (4),

med beaktande av sin resolution av den 31 januari 2008 om en handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna (5),

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (6),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 mars 2008 om Europeiska institutet för innovation och teknik (7),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 8–9 mars 2007,

med beaktande av slutsatserna från rådets möte (transport, telekommunikation och energi) den 28 februari 2008 om den europeiska strategiska planen för energiteknik,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 13–14 mars 2008,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0255/2008), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet, rådet och kommissionen har vid flera tillfällen betonat att hantering av klimatförändringarna, förbättring av energitryggheten och förstärkning av den europeiska ekonomins konkurrenskraft är målen för den europeiska energi- och klimatpolitiken. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen har vid flera tillfällen betonat att hantering av klimatförändringarna, förbättring av energitryggheten och förstärkning av den europeiska ekonomins konkurrenskraft är målen för den europeiska energi- och klimatpolitiken.

| B. | Hotet från klimatförändringarna fortsätter att växa och partsmötena COP14 i Poznan och COP15 i Köpenhamn kommer att vara avgörande för att åstadkomma ett internationellt avtal om klimatförändringar som kan ersätta Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

B.

Hotet från klimatförändringarna fortsätter att växa och partsmötena COP14 i Poznan och COP15 i Köpenhamn kommer att vara avgörande för att åstadkomma ett internationellt avtal om klimatförändringar som kan ersätta Kyotoprotokollet.

| C. | I Sternrapporten om klimatförändringarnas kostnader konstateras att det blir betydligt dyrare att inte vidta några åtgärder mot klimatförändringarna än att göra det. |
| --- | --- |

C.

I Sternrapporten om klimatförändringarnas kostnader konstateras att det blir betydligt dyrare att inte vidta några åtgärder mot klimatförändringarna än att göra det.

| D. | EU:s beroende av importerade fossila bränslen kan öka till 65 procent av den totala förbrukningen fram till 2030. |
| --- | --- |

D.

EU:s beroende av importerade fossila bränslen kan öka till 65 procent av den totala förbrukningen fram till 2030.

| E. | Kommissionen har uppskattat att det kommer att kosta EU 70 000 000 000 euro per år till 2020 att genomföra EU:s mål för minskade utsläpp av växthusgaser och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har uppskattat att det kommer att kosta EU 70 000 000 000 euro per år till 2020 att genomföra EU:s mål för minskade utsläpp av växthusgaser och förnybara energikällor.

| F. | Att förbättra energieffektiviteten är en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att minska utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

F.

Att förbättra energieffektiviteten är en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att minska utsläppen av växthusgaser.

| G. | Forskning och teknisk utveckling är nyckeln till att uppnå målen med den europeiska energipolitiken. |
| --- | --- |

G.

Forskning och teknisk utveckling är nyckeln till att uppnå målen med den europeiska energipolitiken.

| H. | En bättre samverkan i EU:s framtida forskning om energiteknik kommer med nödvändighet att stimulera hållbar ekonomisk tillväxt, bidra till den europeiska ekonomins komparativa fördelar, förbättra sysselsättningen och sålunda bidra till att uppnå målen i Lissabonstrategin och motverka klimatförändringarna. |
| --- | --- |

H.

En bättre samverkan i EU:s framtida forskning om energiteknik kommer med nödvändighet att stimulera hållbar ekonomisk tillväxt, bidra till den europeiska ekonomins komparativa fördelar, förbättra sysselsättningen och sålunda bidra till att uppnå målen i Lissabonstrategin och motverka klimatförändringarna.

| I. | I det sjunde ramprogrammet anslås endast 2 300 000 000 euro till energiforskning under den sjuåriga perioden. |
| --- | --- |

I.

I det sjunde ramprogrammet anslås endast 2 300 000 000 euro till energiforskning under den sjuåriga perioden.

| J. | Den privata sektorns investeringar i forskning om energiteknik är mycket begränsade i EU i jämförelse med de satsningar som görs av konkurrenter i tredje länder eller i andra sektorer inom EU. |
| --- | --- |

J.

Den privata sektorns investeringar i forskning om energiteknik är mycket begränsade i EU i jämförelse med de satsningar som görs av konkurrenter i tredje länder eller i andra sektorer inom EU.

| K. | De offentliga och privata energiforskningsbudgetarna inom EU har minskat avsevärt sedan 1980-talet, och EU uppvisar dåliga resultat vid internationella jämförelser av innovationsindikatorer som baseras på utgiftsnivåer för teknisk forskning. |
| --- | --- |

K.

De offentliga och privata energiforskningsbudgetarna inom EU har minskat avsevärt sedan 1980-talet, och EU uppvisar dåliga resultat vid internationella jämförelser av innovationsindikatorer som baseras på utgiftsnivåer för teknisk forskning.

| L. | Det är motiverat och nödvändigt med offentliga åtgärder till stöd för ny, mindre förorenande energiteknik eftersom denna inledningsvis är dyrare än den teknik som ersätts och därför vid marknadsetableringen kanske inte medför några handelsvinster eller leder till bättre priser för konsumenterna. |
| --- | --- |

L.

Det är motiverat och nödvändigt med offentliga åtgärder till stöd för ny, mindre förorenande energiteknik eftersom denna inledningsvis är dyrare än den teknik som ersätts och därför vid marknadsetableringen kanske inte medför några handelsvinster eller leder till bättre priser för konsumenterna.

Behovet av en strategisk plan för energiteknik

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET) och anser att en europeisk energipolitik som får ett tillräckligt finansiellt stöd är avgörande för att uppnå EU:s energi- och klimatförändringsmål för 2020. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET) och anser att en europeisk energipolitik som får ett tillräckligt finansiellt stöd är avgörande för att uppnå EU:s energi- och klimatförändringsmål för 2020.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU måste uppfylla sina mål för minskade utsläpp av växthusgaser, energieffektivitet och förnybar energi senast 2020 och samtidigt upprätthålla en konkurrenskraftig och hållbar ekonomi. Parlamentet anser att innovativ, billig energiteknik med låga koldioxidutsläpp, energieffektivitet och förnybar energi måste utvecklas och tas i bruk för att minska kostnaderna för utsläppsminskning, skapa nya marknader för EU:s industri och säkra ett världsomfattande engagemang för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att EU måste uppfylla sina mål för minskade utsläpp av växthusgaser, energieffektivitet och förnybar energi senast 2020 och samtidigt upprätthålla en konkurrenskraftig och hållbar ekonomi. Parlamentet anser att innovativ, billig energiteknik med låga koldioxidutsläpp, energieffektivitet och förnybar energi måste utvecklas och tas i bruk för att minska kostnaderna för utsläppsminskning, skapa nya marknader för EU:s industri och säkra ett världsomfattande engagemang för att bekämpa klimatförändringarna.

| 3. | Europaparlamentet anser att det för att uppnå dessa mål är nödvändigt att minska kostnaderna för miljövänlig energi och stärka innovationen i energisektorn. Parlamentet anser att man därför måste förbättra tekniköverföringen från forskningscentrum till företag, förkorta tiden för marknadsetablering, råda bot på den nuvarande passiviteten i fråga om teknik och lagstiftning samt förbättra sammanlänkningen av näten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det för att uppnå dessa mål är nödvändigt att minska kostnaderna för miljövänlig energi och stärka innovationen i energisektorn. Parlamentet anser att man därför måste förbättra tekniköverföringen från forskningscentrum till företag, förkorta tiden för marknadsetablering, råda bot på den nuvarande passiviteten i fråga om teknik och lagstiftning samt förbättra sammanlänkningen av näten.

| 4. | Europaparlamentet anser att det också krävs ny teknik, särskilt teknik för förnybar energi och energieffektivitet, för att underlätta diversifieringen av energikällor, minska energiefterfrågan och tillhandahålla renare och säkrare metoder för att använda inhemska resurser i syfte att öka energiförsörjningstryggheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av EU:s energiresurser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det också krävs ny teknik, särskilt teknik för förnybar energi och energieffektivitet, för att underlätta diversifieringen av energikällor, minska energiefterfrågan och tillhandahålla renare och säkrare metoder för att använda inhemska resurser i syfte att öka energiförsörjningstryggheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av EU:s energiresurser.

| 5. | Europaparlamentet anser att SET-planen bör stödja många olika verksamheter som stimulerar en offentlig debatt om fördelarna med olika former av ny energiteknik, främst genom konsumentupplysning och informationskampanjer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att SET-planen bör stödja många olika verksamheter som stimulerar en offentlig debatt om fördelarna med olika former av ny energiteknik, främst genom konsumentupplysning och informationskampanjer.

| 6. | Europaparlamentet anser att billigare och effektivare teknik med låga koldioxidutsläpp kan bidra till att möjliggöra ett nytt internationellt klimatförändringsavtal som kan ersätta Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att billigare och effektivare teknik med låga koldioxidutsläpp kan bidra till att möjliggöra ett nytt internationellt klimatförändringsavtal som kan ersätta Kyotoprotokollet.

Samordning och strategisk planering

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka samordningen av strategisk energiteknik på olika nivåer och mellan olika parter. Parlamentet betonar även vikten av att undvika onödig byråkrati, skapa enkelhet och tydlighet och säkerställa en omfattande delaktighet för alla potentiella partner när samordningen förbättras, exempelvis genom den föreslagna Europeiska gemenskapens styrgrupp om strategiska energitekniker och den föreslagna europeiska alliansen för energiforskning, som borde vara öppna för alla europeiska forskningscentrum oavsett storlek och resurser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar behovet av att öka samordningen av strategisk energiteknik på olika nivåer och mellan olika parter. Parlamentet betonar även vikten av att undvika onödig byråkrati, skapa enkelhet och tydlighet och säkerställa en omfattande delaktighet för alla potentiella partner när samordningen förbättras, exempelvis genom den föreslagna Europeiska gemenskapens styrgrupp om strategiska energitekniker och den föreslagna europeiska alliansen för energiforskning, som borde vara öppna för alla europeiska forskningscentrum oavsett storlek och resurser.

| 8. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en styrgrupp på hög nivå och ett insynsvänligt och lättillgängligt system för information om energiteknik, särskilt för små och medelstora företag, och begär att kommissionen håller parlamentet underrättat såväl om inrättandet av denna grupp och dess insatser som om informationsstrategin. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder inrättandet av en styrgrupp på hög nivå och ett insynsvänligt och lättillgängligt system för information om energiteknik, särskilt för små och medelstora företag, och begär att kommissionen håller parlamentet underrättat såväl om inrättandet av denna grupp och dess insatser som om informationsstrategin.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att de instrument som har utvecklats inom ramprogrammen (ERA-NET, NoE, ETP) kan användas för att stödja det framtida europeiska informationssystemet för energiteknik. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att de instrument som har utvecklats inom ramprogrammen (ERA-NET, NoE, ETP) kan användas för att stödja det framtida europeiska informationssystemet för energiteknik.

| 10. | Europaparlamentet betonar att ett samordnat samarbete med medlemsstaterna är nödvändigt för att uppnå de mål som fastställts samt maximera fördelarna och minska kostnaderna. Parlamentet anser att gemenskapsinstrument på medlemsstatsnivå, som exempelvis strukturfonderna, kan stärka forsknings-, utvecklings- och innovationskapaciteten på dessa områden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att ett samordnat samarbete med medlemsstaterna är nödvändigt för att uppnå de mål som fastställts samt maximera fördelarna och minska kostnaderna. Parlamentet anser att gemenskapsinstrument på medlemsstatsnivå, som exempelvis strukturfonderna, kan stärka forsknings-, utvecklings- och innovationskapaciteten på dessa områden.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det är av avgörande betydelse att samordningen förbättras med tredjeländer och att det internationella samarbetet stärks så att det går att genomföra en samordnad och differentierad strategi för såväl utvecklade ekonomier som utvecklings- och tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det är av avgörande betydelse att samordningen förbättras med tredjeländer och att det internationella samarbetet stärks så att det går att genomföra en samordnad och differentierad strategi för såväl utvecklade ekonomier som utvecklings- och tillväxtekonomier.

| 12. | Europaparlamentet betonar att kapaciteten hos EU:s forskningsbas måste bli större och att vidareutbildning och fortbildning är nödvändigt för att de mänskliga resurserna ska ha den omfattning och kvalitet som krävs för att man fullt ut ska kunna dra nytta av nya tekniska möjligheter. Parlamentet anser att en samlad strategi för alla särskilda program inom det sjunde ramprogrammet skulle kunna bidra till detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att kapaciteten hos EU:s forskningsbas måste bli större och att vidareutbildning och fortbildning är nödvändigt för att de mänskliga resurserna ska ha den omfattning och kvalitet som krävs för att man fullt ut ska kunna dra nytta av nya tekniska möjligheter. Parlamentet anser att en samlad strategi för alla särskilda program inom det sjunde ramprogrammet skulle kunna bidra till detta.

| 13. | Europaparlamentet påpekar risken för att nya initiativ dubblerar varandra och uppmanar kommissionen att överväga hur de nya europeiska näringslivsinitiativen kommer att passa ihop med de befintliga programmen, inklusive det sjunde ramprogrammet, och särskilt med de europeiska teknikplattformarna, de gemensamma teknikinitiativ som inrättats inom ramen för det sjunde ramprogrammet, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och Europeiska institutet för innovation och teknik samt dess kunskaps- och informationsgrupper om klimatförändringar och energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara hur de europeiska näringslivsinitiativen kommer att bidra till synergieffekter mellan gemenskapsnivån och den nationella nivån. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar risken för att nya initiativ dubblerar varandra och uppmanar kommissionen att överväga hur de nya europeiska näringslivsinitiativen kommer att passa ihop med de befintliga programmen, inklusive det sjunde ramprogrammet, och särskilt med de europeiska teknikplattformarna, de gemensamma teknikinitiativ som inrättats inom ramen för det sjunde ramprogrammet, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och Europeiska institutet för innovation och teknik samt dess kunskaps- och informationsgrupper om klimatförändringar och energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara hur de europeiska näringslivsinitiativen kommer att bidra till synergieffekter mellan gemenskapsnivån och den nationella nivån.

| 14. | Europaparlamentet påpekar återigen att SET-planen måste bidra till uppbyggnaden av kapacitet för forskning och innovation på energiområdet på EU-nivå. Parlamentet håller med kommissionen om att alleuropeisk forskningsinfrastruktur är en del av lösningen. Parlamentet ber därför Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur att fastställa behovet av europeisk forskningsinfrastruktur på området för innovativ energiteknik, som exempelvis förnybar energiteknik. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar återigen att SET-planen måste bidra till uppbyggnaden av kapacitet för forskning och innovation på energiområdet på EU-nivå. Parlamentet håller med kommissionen om att alleuropeisk forskningsinfrastruktur är en del av lösningen. Parlamentet ber därför Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur att fastställa behovet av europeisk forskningsinfrastruktur på området för innovativ energiteknik, som exempelvis förnybar energiteknik.

| 15. | Europaparlamentet anser att de transeuropeiska energinäten och de förenklade förfarandena för godkännande inom denna sektor har en grundläggande roll i EU:s strategiska energipolitik. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att de transeuropeiska energinäten och de förenklade förfarandena för godkännande inom denna sektor har en grundläggande roll i EU:s strategiska energipolitik.

Forskning och överföring av teknik

| 16. | Europaparlamentet betonar att den nödvändiga samordningen måste utvidgas till att omfatta de olika vetenskapliga och teknologiska områden som mot bakgrund av sin tvärvetenskapliga natur spelar en roll i forskningen om och utvecklingen av energiteknik. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att stärka forskningen inom grundläggande vetenskaper som exempelvis biologi, informationsteknik, materialvetenskap och makroteknik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att den nödvändiga samordningen måste utvidgas till att omfatta de olika vetenskapliga och teknologiska områden som mot bakgrund av sin tvärvetenskapliga natur spelar en roll i forskningen om och utvecklingen av energiteknik. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att stärka forskningen inom grundläggande vetenskaper som exempelvis biologi, informationsteknik, materialvetenskap och makroteknik.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta möjligheterna att utnyttja energiteknik i de nyligen anslutna medlemsstaterna och att införa stödmekanismer som baserar sig på EU:s strategier. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta möjligheterna att utnyttja energiteknik i de nyligen anslutna medlemsstaterna och att införa stödmekanismer som baserar sig på EU:s strategier.

| 18. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra överföringen av teknik från forskningscentrum till företag. Parlamentet kräver att det nya europeiska institutet för innovation och teknik spelar en roll på detta område. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra överföringen av teknik från forskningscentrum till företag. Parlamentet kräver att det nya europeiska institutet för innovation och teknik spelar en roll på detta område.

| 19. | Europaparlamentet kräver att den privata sektorn investerar mer i forskningen och tar större risker, eftersom detta är en förutsättning för att EU ska bli ledande inom denna sektor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att den privata sektorn investerar mer i forskningen och tar större risker, eftersom detta är en förutsättning för att EU ska bli ledande inom denna sektor.

Europeiska näringslivsinitiativ

| 20. | Europaparlamentet framhåller att stödet till teknik med låga koldioxidutsläpp för demonstrations- och kommersialiseringsfasen för ny decentraliserad förnybar teknik måste ökas och välkomnar därför de föreslagna europeiska näringslivsinitiativen. Parlamentet betonar dock att det också krävs ett ökat stöd till FoU i fråga om teknik som kommer att behövas på längre sikt, med särskild betoning på strategiskt betydelsefull teknik som exempelvis solenergiteknik, som kan leda till att Europa blir energioberoende på lång sikt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller att stödet till teknik med låga koldioxidutsläpp för demonstrations- och kommersialiseringsfasen för ny decentraliserad förnybar teknik måste ökas och välkomnar därför de föreslagna europeiska näringslivsinitiativen. Parlamentet betonar dock att det också krävs ett ökat stöd till FoU i fråga om teknik som kommer att behövas på längre sikt, med särskild betoning på strategiskt betydelsefull teknik som exempelvis solenergiteknik, som kan leda till att Europa blir energioberoende på lång sikt.

| 21. | Europaparlamentet anser att de europeiska näringslivsinitiativen bör inriktas på de områden som har störst potential att bidra till att på en hållbar grund uppnå EU:s mål för klimatförändringar, energieffektivitet och förnybar energi samt att bidra till lägre kostnader och marknadsintroduktion på längre sikt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att de europeiska näringslivsinitiativen bör inriktas på de områden som har störst potential att bidra till att på en hållbar grund uppnå EU:s mål för klimatförändringar, energieffektivitet och förnybar energi samt att bidra till lägre kostnader och marknadsintroduktion på längre sikt.

| 22. | Europaparlamentet begär att man vid fastställandet av vilka europeiska näringslivsinitiativ som ska prioriteras ska ta hänsyn till livscykeln för varje teknik och dess inverkan på miljön i varje skede av produktionsprocessen. Parlamentet begär att man ska beakta möjligheterna att överföra denna teknik till utvecklingsekonomierna för att minska teknikklyftan i förhållande till dessa länder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet begär att man vid fastställandet av vilka europeiska näringslivsinitiativ som ska prioriteras ska ta hänsyn till livscykeln för varje teknik och dess inverkan på miljön i varje skede av produktionsprocessen. Parlamentet begär att man ska beakta möjligheterna att överföra denna teknik till utvecklingsekonomierna för att minska teknikklyftan i förhållande till dessa länder.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en ökad tekniköverföring mellan industriländerna och begär att man inleder vetenskapligt samarbete med andra industriländer i syfte att utveckla ny energiteknik. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser en ökad tekniköverföring mellan industriländerna och begär att man inleder vetenskapligt samarbete med andra industriländer i syfte att utveckla ny energiteknik.

| 24. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att europeiska näringslivsinitiativ ska genomföras på olika sätt beroende på hur tekniken ser ut och anser att den typen av anpassningsmöjlighet skulle göra det möjligt att inrätta strategiska allianser mellan medlemsstater, lokala och regionala myndigheter, forskningscenter och den privata sektorn för att utveckla en viss teknik. Parlamentet uppmanar dessa organ att skyndsamt utveckla förslag till europeiska näringslivsinitiativ tillsammans. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att europeiska näringslivsinitiativ ska genomföras på olika sätt beroende på hur tekniken ser ut och anser att den typen av anpassningsmöjlighet skulle göra det möjligt att inrätta strategiska allianser mellan medlemsstater, lokala och regionala myndigheter, forskningscenter och den privata sektorn för att utveckla en viss teknik. Parlamentet uppmanar dessa organ att skyndsamt utveckla förslag till europeiska näringslivsinitiativ tillsammans.

| 25. | Europaparlamentet stöder helhjärtat förslagen till europeiska näringslivsinitiativ i fråga om vindkraft, solkraft, bioenergi, avskiljning, transport och lagring av koldioxid, elnät och fissionsteknik. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder helhjärtat förslagen till europeiska näringslivsinitiativ i fråga om vindkraft, solkraft, bioenergi, avskiljning, transport och lagring av koldioxid, elnät och fissionsteknik.

| 26. | Europaparlamentet begär att framför allt forskningen om biobränslen intensifieras, för att säkerställa att biobränsleproduktionens samlade miljöeffekt blir entydigt positiv. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet begär att framför allt forskningen om biobränslen intensifieras, för att säkerställa att biobränsleproduktionens samlade miljöeffekt blir entydigt positiv.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att utveckla storskalig omvandling av biomassa till gas för att producera vätgasbränslen och flytande syntetiska bränslen för en hållbar transportteknik. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att utveckla storskalig omvandling av biomassa till gas för att producera vätgasbränslen och flytande syntetiska bränslen för en hållbar transportteknik.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det europeiska näringslivsinitiativet om kärnklyvning bör möjliggöra kontinuitet och omfatta FoU-arbetet med tredje och fjärde generationens teknik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att det europeiska näringslivsinitiativet om kärnklyvning bör möjliggöra kontinuitet och omfatta FoU-arbetet med tredje och fjärde generationens teknik.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att man i den strategiska planen för energiteknik prioriterar åtgärder som inriktas på utbudet och inte tar upp fler åtgärder för att minska efterfrågan på energi, såsom energisparande och energieffektivitet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar att man i den strategiska planen för energiteknik prioriterar åtgärder som inriktas på utbudet och inte tar upp fler åtgärder för att minska efterfrågan på energi, såsom energisparande och energieffektivitet.

| 30. | Europaparlamentet betonar att energieffektivitet bör lyftas fram mer i SET-planen eftersom detta område ger störst potential till kostnadseffektiva utsläppsminskningar på medellång sikt, särskilt inom byggsektorn, som står för 40 procent av EU:s totala energiförbrukning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga till energieffektiv teknik, inklusive kraftvärme och polygenerering, till de områden som omfattas av europeiska näringslivsinitiativ. Parlamentet instämmer i att energieffektivitet bör vara en av de prioriteringar som inbegrips i de europeiska näringslivsinitiativen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att energieffektivitet bör lyftas fram mer i SET-planen eftersom detta område ger störst potential till kostnadseffektiva utsläppsminskningar på medellång sikt, särskilt inom byggsektorn, som står för 40 procent av EU:s totala energiförbrukning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga till energieffektiv teknik, inklusive kraftvärme och polygenerering, till de områden som omfattas av europeiska näringslivsinitiativ. Parlamentet instämmer i att energieffektivitet bör vara en av de prioriteringar som inbegrips i de europeiska näringslivsinitiativen.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utöka de föreslagna europeiska näringslivsinitiativen till andra sektorer med stor potential för utsläppsminskningar, till exempel kraftvärme, vätgas, byggnads- och bostadsbranschen, uppvärmnings- och kylsystem, förbättrad infrastruktur för lagring och distribution av energi samt sammanlänkning av näten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utöka de föreslagna europeiska näringslivsinitiativen till andra sektorer med stor potential för utsläppsminskningar, till exempel kraftvärme, vätgas, byggnads- och bostadsbranschen, uppvärmnings- och kylsystem, förbättrad infrastruktur för lagring och distribution av energi samt sammanlänkning av näten.

| 32. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av tekniken för att avskilja och lagra koldioxid skulle kunna bidra till minskade växthusgasutsläpp, förutsatt att tekniken blir effektiv och säker. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta genomförandet av de tolv föreslagna fullskaliga demonstrationsprojekten för avskiljning och lagring av koldioxid bland de europeiska näringslivsinitiativen. Stödet till ren kolteknik, till exempel omvandling från kol till gas, kommer att göra det enklare och billigare att börja använda teknik för att avskilja och lagra koldioxid och göra det möjligt att i framtiden göra detta obligatoriskt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av tekniken för att avskilja och lagra koldioxid skulle kunna bidra till minskade växthusgasutsläpp, förutsatt att tekniken blir effektiv och säker. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta genomförandet av de tolv föreslagna fullskaliga demonstrationsprojekten för avskiljning och lagring av koldioxid bland de europeiska näringslivsinitiativen. Stödet till ren kolteknik, till exempel omvandling från kol till gas, kommer att göra det enklare och billigare att börja använda teknik för att avskilja och lagra koldioxid och göra det möjligt att i framtiden göra detta obligatoriskt.

Finansiering

| 33. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens meddelande om finansiering av ny teknik med låga koldioxidutsläpp och av teknik för att avskilja och lagra koldioxid, och beklagar att detta meddelande inte offentliggjordes samtidigt som SET-planen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ser fram emot kommissionens meddelande om finansiering av ny teknik med låga koldioxidutsläpp och av teknik för att avskilja och lagra koldioxid, och beklagar att detta meddelande inte offentliggjordes samtidigt som SET-planen.

| 34. | Europaparlamentet betonar att SET-planen inte bör finansieras genom omfördelning av medel som redan har anslagits till energi inom ramen för det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att SET-planen inte bör finansieras genom omfördelning av medel som redan har anslagits till energi inom ramen för det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

| 35. | Med tanke på hur angelägna klimatförändrings- och energifrågorna är anser Europaparlamentet att EU bör anslå betydande extra resurser till teknik för energieffektivitet och förnybar energi, och att dessa bör utnyttjas för att kunna bidra till att uppfylla EU:s mål till 2020. |
| --- | --- |

35.

Med tanke på hur angelägna klimatförändrings- och energifrågorna är anser Europaparlamentet att EU bör anslå betydande extra resurser till teknik för energieffektivitet och förnybar energi, och att dessa bör utnyttjas för att kunna bidra till att uppfylla EU:s mål till 2020.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att snarast se till att det finns tillräcklig finansiering och stöd för FoU, demonstration och kommersialisering av ny teknik med låga koldioxidutsläpp och nollutsläpp av koldioxid så att minst 2 000 000 000 euro per år ur EU:s budget används till stöd för denna teknik från och med 2009, oberoende av det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå ytterligare finansiering vid halvtidsöversynen av finansieringsramen 2007–2013. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att snarast se till att det finns tillräcklig finansiering och stöd för FoU, demonstration och kommersialisering av ny teknik med låga koldioxidutsläpp och nollutsläpp av koldioxid så att minst 2 000 000 000 euro per år ur EU:s budget används till stöd för denna teknik från och med 2009, oberoende av det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå ytterligare finansiering vid halvtidsöversynen av finansieringsramen 2007–2013.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att öka och förbättra användningen av både de ekonomiska och mänskliga resurserna för att påskynda utvecklingen och spridningen av framtida miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att öka och förbättra användningen av både de ekonomiska och mänskliga resurserna för att påskynda utvecklingen och spridningen av framtida miljövänlig teknik.

| 38. | Europaparlamentet understryker att man måste öka EU:s forskningskapacitet och efterlyser därför en höjning av anslagen för mänskliga resurser och utbildning inom energiteknikområdet. Parlamentet efterlyser också en bättre samordning av de ekonomiska instrumenten för utbildning och forskning på gemenskapsnivå och nationell nivå, särskilt sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att man måste öka EU:s forskningskapacitet och efterlyser därför en höjning av anslagen för mänskliga resurser och utbildning inom energiteknikområdet. Parlamentet efterlyser också en bättre samordning av de ekonomiska instrumenten för utbildning och forskning på gemenskapsnivå och nationell nivå, särskilt sjunde ramprogrammet.

| 39. | Mot bakgrund av behovet av en större komplettering mellan EU-medlen stöder Europaparlamentet förslagen i kommissionens meddelande med titeln ”Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation” (KOM(2007)0474). Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens praktiska handledning i samordning av EU-medel från regionala och nationella källor, EU-källor och Europeiska investeringsbanken på området för FoU och innovation. Parlamentet håller med kommissionen om att berörda parter på ett bättre sätt bör informeras om innehållet i artikel 54.5 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (8) om användningen av finansiering från två olika gemenskapskällor för samma stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

39.

Mot bakgrund av behovet av en större komplettering mellan EU-medlen stöder Europaparlamentet förslagen i kommissionens meddelande med titeln ”Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation” (KOM(2007)0474). Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens praktiska handledning i samordning av EU-medel från regionala och nationella källor, EU-källor och Europeiska investeringsbanken på området för FoU och innovation. Parlamentet håller med kommissionen om att berörda parter på ett bättre sätt bör informeras om innehållet i artikel 54.5 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (8) om användningen av finansiering från två olika gemenskapskällor för samma stödberättigande kostnader.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när man presenterar finansieringsplanen, förklara var gemensamma EU-åtgärder tillför mervärde inom de olika tekniksektorerna och beskriva de slutsatser som dragits när det gäller hållbarheten hos olika former av teknisk utveckling. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när man presenterar finansieringsplanen, förklara var gemensamma EU-åtgärder tillför mervärde inom de olika tekniksektorerna och beskriva de slutsatser som dragits när det gäller hållbarheten hos olika former av teknisk utveckling.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att finansieringen måste utnyttjas i partnerskap med näringslivet för att dra fördel av privata investeringar i teknik med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet betonar att det krävs en tydlig långsiktig vision och finansieringsram med stöd från finansiella institutioner som EIB för att ge partner inom den privata sektorn tillräckligt stor trygghet för att göra investeringar. Små och medelstora företag måste också involveras, särskilt i teknik för fjärrenergisystem. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att finansieringen måste utnyttjas i partnerskap med näringslivet för att dra fördel av privata investeringar i teknik med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet betonar att det krävs en tydlig långsiktig vision och finansieringsram med stöd från finansiella institutioner som EIB för att ge partner inom den privata sektorn tillräckligt stor trygghet för att göra investeringar. Små och medelstora företag måste också involveras, särskilt i teknik för fjärrenergisystem.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att enligt den föreslagna revideringen av EU:s system för handel med utsläppsrätter kan auktionsintäkter komma att bli en viktig källa till finansiering av en ökad energiförsörjningtrygghet för EU, samtidigt som man uppnår målen för klimat, energieffektivitet och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att enligt den föreslagna revideringen av EU:s system för handel med utsläppsrätter kan auktionsintäkter komma att bli en viktig källa till finansiering av en ökad energiförsörjningtrygghet för EU, samtidigt som man uppnår målen för klimat, energieffektivitet och förnybara energikällor.

*

* *

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 404.

(3)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0406.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0033.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0096.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2008)0081.

(8)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1989/2006 (EUT L 411, 30.12.2006, s. 6).

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/41

---

Onsdag 9 juli 2008EU:s hantering av nationella placeringsfonder

P6_TA(2008)0355

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om nationella placeringsfonder

2009/C 294 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande ”En gemensam europeisk hållning till nationella placeringsfonder” (KOM(2008)0115),

med beaktande av Internationella valutafondens (IMF) pågående arbete och särskilt arbetet i den internationella arbetsgruppen för nationella placeringsfonder,

med beaktande av den rapport från investeringskommittén inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) som antogs den 4 april 2008,

med beaktande av artiklarna 64 och 65 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (f.d. artiklarna 57 och 58 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Nationella placeringsfonder har varit aktiva på de globala finansmarknaderna i mer än 50 år. |
| --- | --- |

A.

Nationella placeringsfonder har varit aktiva på de globala finansmarknaderna i mer än 50 år.

| B. | Inga störningar på finansmarknaderna kan tillskrivas de nationella placeringsfondernas verksamhet. |
| --- | --- |

B.

Inga störningar på finansmarknaderna kan tillskrivas de nationella placeringsfondernas verksamhet.

| C. | De nationella placeringsfondernas ägarstruktur gör att de inte omfattas av EU:s regelverk för finansmarknaderna. |
| --- | --- |

C.

De nationella placeringsfondernas ägarstruktur gör att de inte omfattas av EU:s regelverk för finansmarknaderna.

| D. | De nationella placeringsfonderna har i sin investeringsstrategi visat att de föredrar långsiktiga stabila investeringar. |
| --- | --- |

D.

De nationella placeringsfonderna har i sin investeringsstrategi visat att de föredrar långsiktiga stabila investeringar.

| E. | Det finns vissa frågetecken när det gäller bristen på insyn och öppenhet inom vissa nationella placeringsfonder avseende deras tillgångar, investeringsstrategier, vinster och styrningsstrukturer. |
| --- | --- |

E.

Det finns vissa frågetecken när det gäller bristen på insyn och öppenhet inom vissa nationella placeringsfonder avseende deras tillgångar, investeringsstrategier, vinster och styrningsstrukturer.

| F. | Under den senaste finanskrisen ingrep nationella placeringsfonder för att rädda vissa större finansinstitut från att gå i konkurs. |
| --- | --- |

F.

Under den senaste finanskrisen ingrep nationella placeringsfonder för att rädda vissa större finansinstitut från att gå i konkurs.

| G. | De nationella placeringsfonderna har en betydande tillväxtpotential. |
| --- | --- |

G.

De nationella placeringsfonderna har en betydande tillväxtpotential.

| H. | Europeiska unionen bör även i fortsättningen fullt och fast förbinda sig att föra en politik för öppenhet när det gäller investeringar och fria kapitalrörelser. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionen bör även i fortsättningen fullt och fast förbinda sig att föra en politik för öppenhet när det gäller investeringar och fria kapitalrörelser.

| 1. | Europaparlamentet anser att de nationella placeringsfonderna inte har förorsakat några störningar på kapitalmarknaderna, men deras struktur, storlek och snabba tillväxt gör att en ordentlig analys av deras roll och inflytande är nödvändig. Parlamentet erkänner att deras syn på transparens och styrning skiljer sig åt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att de nationella placeringsfonderna inte har förorsakat några störningar på kapitalmarknaderna, men deras struktur, storlek och snabba tillväxt gör att en ordentlig analys av deras roll och inflytande är nödvändig. Parlamentet erkänner att deras syn på transparens och styrning skiljer sig åt.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över att bristen på insyn och öppenhet i vissa nationella placeringsfonder eventuellt inte gör det möjligt att ordentligt begripa deras strukturer och drivkrafter. Parlamentet anmodar kommissionen att erkänna det faktum att insyn och redovisning av information utgör en nyckelprincip för att det ska upprättas verkligt likvärdiga förutsättningar på marknaderna och för att marknaderna i allmänhet ska fungera friktionsfritt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är oroat över att bristen på insyn och öppenhet i vissa nationella placeringsfonder eventuellt inte gör det möjligt att ordentligt begripa deras strukturer och drivkrafter. Parlamentet anmodar kommissionen att erkänna det faktum att insyn och redovisning av information utgör en nyckelprincip för att det ska upprättas verkligt likvärdiga förutsättningar på marknaderna och för att marknaderna i allmänhet ska fungera friktionsfritt.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om de nationella placeringsfonderna i vilket vikten av öppna marknader framhålls och kommissionens åtagande om en global lösning bekräftas. Parlamentet noterar de olika initiativen både på nationell nivå och i internationella forum för att öka transparensen och förbättra styrningen samt uppmanar kommissionen till nära samarbete med IMF och OECD för att upprätta en internationell uppförandekodex. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om de nationella placeringsfonderna i vilket vikten av öppna marknader framhålls och kommissionens åtagande om en global lösning bekräftas. Parlamentet noterar de olika initiativen både på nationell nivå och i internationella forum för att öka transparensen och förbättra styrningen samt uppmanar kommissionen till nära samarbete med IMF och OECD för att upprätta en internationell uppförandekodex.

| 4. | Europaparlamentet anser dock att kommissionens meddelande om nationella placeringsfronder bör ses som ett första steg och begär därför att kommissionen ska övervaka de nationella placeringsfondernas verksamhet och spela sin samordnande roll för att se till att nationella initiativ inte strider mot åtagandet om öppenhet för investeringar och inte äventyrar Europeiska unionens ställning på de globala marknaderna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser dock att kommissionens meddelande om nationella placeringsfronder bör ses som ett första steg och begär därför att kommissionen ska övervaka de nationella placeringsfondernas verksamhet och spela sin samordnande roll för att se till att nationella initiativ inte strider mot åtagandet om öppenhet för investeringar och inte äventyrar Europeiska unionens ställning på de globala marknaderna.

| 5. | Europaparlamentet begär att kommissionen ska genomföra en analys av de instrument som står till Europeiska unionens förfogande i fördragen och i befintlig lagstiftning – exempelvis insynskrav, rösträtter, aktieägares rättigheter och gyllene aktier – vilka skulle möjliggöra någon form av åtgärd i händelse av att ägarskapsproblem uppstår till följd av nationella placeringsfonders investeringar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att kommissionen ska genomföra en analys av de instrument som står till Europeiska unionens förfogande i fördragen och i befintlig lagstiftning – exempelvis insynskrav, rösträtter, aktieägares rättigheter och gyllene aktier – vilka skulle möjliggöra någon form av åtgärd i händelse av att ägarskapsproblem uppstår till följd av nationella placeringsfonders investeringar.

| 6. | Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen bedömer det handlingsutrymme som återstår för EU-institutionerna enligt artiklarna 64 och 65 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i syfte att verifiera alternativen för samordnade insatser på EU-nivå, vilka är av grundläggande betydelse för EU-intressena och för att den inre marknaden ska fungera väl. Parlamentet begär att kommissionen ska utarbeta en förteckning över sektorer som skulle kunna omfattas av bestämmelserna i artikel 65 om allmän ordning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen bedömer det handlingsutrymme som återstår för EU-institutionerna enligt artiklarna 64 och 65 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i syfte att verifiera alternativen för samordnade insatser på EU-nivå, vilka är av grundläggande betydelse för EU-intressena och för att den inre marknaden ska fungera väl. Parlamentet begär att kommissionen ska utarbeta en förteckning över sektorer som skulle kunna omfattas av bestämmelserna i artikel 65 om allmän ordning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att genomföra en grundlig analys av hur de globala finansmarknaderna fungerar samt att fastställa och verka för en stark EU-vision, som tar hänsyn till globala initiativ, om de principer och regler som bör styra marknaderna. En gemensam ståndpunkt av detta slag skulle stärka EU:s ställning i internationella forum. Kommissionen anmodas att när så är lämpligt tilllämpa ömsesidighetsprincipen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att genomföra en grundlig analys av hur de globala finansmarknaderna fungerar samt att fastställa och verka för en stark EU-vision, som tar hänsyn till globala initiativ, om de principer och regler som bör styra marknaderna. En gemensam ståndpunkt av detta slag skulle stärka EU:s ställning i internationella forum. Kommissionen anmodas att när så är lämpligt tilllämpa ömsesidighetsprincipen.

| 8. | Europaparlamentet är oroat över oljepriset och dess konsekvenser för eurons växelkurs mot dollarn, eftersom vinsterna från oljan ofta återinvesteras via nationella placeringsfonder i tillgångar i euro och i marknader i euroområdet i allmänhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är oroat över oljepriset och dess konsekvenser för eurons växelkurs mot dollarn, eftersom vinsterna från oljan ofta återinvesteras via nationella placeringsfonder i tillgångar i euro och i marknader i euroområdet i allmänhet.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/42

---

Onsdag 9 juli 2008Mot en ny kultur för rörlighet istäder

P6_TA(2008)0356

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om temat ”Mot en ny kultur för rörlighet istäder” (2008/2041(INI))

2009/C 294 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av grönboken ”Mot en ny kultur för rörlighet i städer” (KOM(2007)0551),

med beaktande av vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (KOM(2001)0370),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Hållbara transporter för ett rörligt Europa – Halvtidsöversyn av EU-kommissionens vitbok från 2001 om den gemensamma transportpolitiken” (KOM(2006)0314),

med beaktande av kommissionens meddelande ”För ett Europa med säkrare, renare och effektivare rörlighet. Första rapporten om initiativet Den intelligenta bilen” (KOM(2007)0541),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet: Kommissionens ställningstagande till slutrapporten från högnivågruppen CARS 21 (Ett bidrag till EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning)” (KOM(2007)0022),

med beaktande av kommissionens meddelande om initiativet ”Den intelligenta bilen”. ”Att öka medvetenheten om IKT:s betydelse för smartare, säkrare och renare fordon” (KOM(2006)0059),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Godslogistik i Europa – Nyckeln till hållbar rörlighet” (KOM(2006)0336),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för godslogistik” (KOM(2007)0607),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om den temainriktade strategin för stadsmiljön” (KOM(2005)0718),

med beaktande av kommissionens förslag och riktlinjer samt Europaparlamentets yttranden avseende strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning,

med beaktande av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (KOM(2007)0817),

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2008 (1),

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om hållbara transporter för ett rörligt Europa (2),

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2008 om CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk (3),

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2007 om Godslogistik i Europa – Nyckeln till hållbar rörlighet (4),

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2006 om den temainriktade strategin för stadsmiljön (5),

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Rörlighet i städer”,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0252/2008), och av följande skäl:

| A. | Stadsområdena (städerna och deras omgivningar) är i många avseenden av yttersta vikt för EU-medborgarnas liv. Trots deras olika storlek och struktur konfronteras stadsområdena med liknande problem och utmaningar när det gäller föroreningar, trafikstockningar, buller och trafiksäkerhet till följd av rörligheten i stadsområdena. |
| --- | --- |

A.

Stadsområdena (städerna och deras omgivningar) är i många avseenden av yttersta vikt för EU-medborgarnas liv. Trots deras olika storlek och struktur konfronteras stadsområdena med liknande problem och utmaningar när det gäller föroreningar, trafikstockningar, buller och trafiksäkerhet till följd av rörligheten i stadsområdena.

| B. | Det finns ett stort behov av nytänkande och innovativa lösningar när det gäller rörligheten i städerna, eftersom stadstrafiken i stor utsträckning bidrar till klimatförändringar, föroreningar och andra miljöproblem och med hänsyn till de relaterade negativa effekterna på livskvaliteten och stadsborna. Dessa problem måste tacklas om en övergripande EU-strategi för att bekämpa klimatförändringen och andra miljöproblem ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

B.

Det finns ett stort behov av nytänkande och innovativa lösningar när det gäller rörligheten i städerna, eftersom stadstrafiken i stor utsträckning bidrar till klimatförändringar, föroreningar och andra miljöproblem och med hänsyn till de relaterade negativa effekterna på livskvaliteten och stadsborna. Dessa problem måste tacklas om en övergripande EU-strategi för att bekämpa klimatförändringen och andra miljöproblem ska bli framgångsrik.

| C. | Det är viktigt att ansvaret delas på lämpligt sätt mellan EU, städerna och kommunerna, och i detta sammanhang bör EU ha en klart definierad roll. I linje med principen om bättre lagstiftning och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör gemenskapsåtgärder på området för rörlighet i städerna endast vidtas när det finns ett tydligt mervärde på EU-nivå. |
| --- | --- |

C.

Det är viktigt att ansvaret delas på lämpligt sätt mellan EU, städerna och kommunerna, och i detta sammanhang bör EU ha en klart definierad roll. I linje med principen om bättre lagstiftning och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör gemenskapsåtgärder på området för rörlighet i städerna endast vidtas när det finns ett tydligt mervärde på EU-nivå.

| D. | Principerna för EU:s inre marknad bör även beaktas på området för rörlighet i städerna. |
| --- | --- |

D.

Principerna för EU:s inre marknad bör även beaktas på området för rörlighet i städerna.

| E. | Europeiska städer och kommuner bör kunna välja mellan många flexibla instrument för att sammanställa en skräddarsydd ”policymix” och ta fram integrerade, hållbara, socialt effektiva och ekonomiskt livskraftiga lösningar på sina rörlighetsproblem. Bättre logistiska lösningar och en övergång till mer hållbara transportslag bör eftersträvas på alla transportområden (fotgängare, cyklister, offentliga och privata passagerartransporter, leverans av varor och tjänster) för att göra stadskärnorna mer lättillgängliga och säkra en flytande trafik, vilket är av största betydelse för boende, besökare, pendlare, producenter och varu- och tjänsteleverantörer, särskilt små och medelstora företag. Det är särskilt viktigt att de valda instrumenten är förenliga med varandra så att myndigheterna i ett senare skede kan utföra en gränsöverskridande övervakning av vägtrafikbrott i stadsområden. |
| --- | --- |

E.

Europeiska städer och kommuner bör kunna välja mellan många flexibla instrument för att sammanställa en skräddarsydd ”policymix” och ta fram integrerade, hållbara, socialt effektiva och ekonomiskt livskraftiga lösningar på sina rörlighetsproblem. Bättre logistiska lösningar och en övergång till mer hållbara transportslag bör eftersträvas på alla transportområden (fotgängare, cyklister, offentliga och privata passagerartransporter, leverans av varor och tjänster) för att göra stadskärnorna mer lättillgängliga och säkra en flytande trafik, vilket är av största betydelse för boende, besökare, pendlare, producenter och varu- och tjänsteleverantörer, särskilt små och medelstora företag. Det är särskilt viktigt att de valda instrumenten är förenliga med varandra så att myndigheterna i ett senare skede kan utföra en gränsöverskridande övervakning av vägtrafikbrott i stadsområden.

| F. | EU:s politik i fråga om stadstransporter måste ta hänsyn till den ekonomiska, sociala, regionala och miljömässiga sammanhållningen. Man bör särskilt beakta de särskilda problemen och förutsättningarna i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

EU:s politik i fråga om stadstransporter måste ta hänsyn till den ekonomiska, sociala, regionala och miljömässiga sammanhållningen. Man bör särskilt beakta de särskilda problemen och förutsättningarna i de nya medlemsstaterna.

| G. | Särskild uppmärksamhet bör fästas vid behoven för arbetstagare (pendlare), personer med funktionshinder, barn (barnvagnar), de minst gynnade befolkningsgrupperna och äldre. Man bör hålla i åtanke att den snabbt åldrande europeiska befolkningen medför demografiska förändringar och nya behov när det gäller rörligheten i samhällena. |
| --- | --- |

G.

Särskild uppmärksamhet bör fästas vid behoven för arbetstagare (pendlare), personer med funktionshinder, barn (barnvagnar), de minst gynnade befolkningsgrupperna och äldre. Man bör hålla i åtanke att den snabbt åldrande europeiska befolkningen medför demografiska förändringar och nya behov när det gäller rörligheten i samhällena.

| H. | Det är mycket viktigt att följa ett nytt tillvägagångssätt i den strategiska planeringen för stadsområdena för att föregripa de utmaningar på området för miljö, energi och rörlighet som kommer att uppstå inom de kommande årtiondena. |
| --- | --- |

H.

Det är mycket viktigt att följa ett nytt tillvägagångssätt i den strategiska planeringen för stadsområdena för att föregripa de utmaningar på området för miljö, energi och rörlighet som kommer att uppstå inom de kommande årtiondena.

| I. | Internaliseringen av externa kostnader är ett viktigt steg på vägen mot ökad kunskap om kostnaderna inom transportsektorn. Man bör undersöka möjligheterna till korssubventionering av hållbara transportkoncept i städerna i syfte att säkra en rättvis behandling av både godstransporter och passagerartransporter och av de olika transportformerna. Det krävs insatser för att utveckla nya finansiella instrument och för att bättre och oftare utnyttja befintliga finansiella instrument såsom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för att hitta lösningar för hållbar rörlighet i städer. |
| --- | --- |

I.

Internaliseringen av externa kostnader är ett viktigt steg på vägen mot ökad kunskap om kostnaderna inom transportsektorn. Man bör undersöka möjligheterna till korssubventionering av hållbara transportkoncept i städerna i syfte att säkra en rättvis behandling av både godstransporter och passagerartransporter och av de olika transportformerna. Det krävs insatser för att utveckla nya finansiella instrument och för att bättre och oftare utnyttja befintliga finansiella instrument såsom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för att hitta lösningar för hållbar rörlighet i städer.

Europeiska unionens roll

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda grönboken som ett lämpligt diskussionsunderlag. Parlamentet välkomnar även att berörda parter i stor utsträckning deltar i opinionsbildningsprocessen och i utarbetandet av EU:s framtida politik för transporter i städerna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda grönboken som ett lämpligt diskussionsunderlag. Parlamentet välkomnar även att berörda parter i stor utsträckning deltar i opinionsbildningsprocessen och i utarbetandet av EU:s framtida politik för transporter i städerna.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att tydligt avgränsa EU:s ansvarsområden i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som fastställs i fördragen. Parlamentet erkänner principen att de lokala myndigheterna är fria att anta sin egen rörlighetspolitik, förutsatt att de inte överskrider befintlig nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. Parlamentet förväntar sig samtidigt – i enlighet med ovannämnda principer – att medlemsstaterna, städerna och kommunerna är medvetna om sitt eget ansvar för att bättre organisera och planera rörligheten i städerna. Parlamentet medger dock att gemensamma åtgärder på området för rörlighet i städerna inom gemenskapen kan medföra ett klart mervärde inom vissa områden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att tydligt avgränsa EU:s ansvarsområden i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som fastställs i fördragen. Parlamentet erkänner principen att de lokala myndigheterna är fria att anta sin egen rörlighetspolitik, förutsatt att de inte överskrider befintlig nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. Parlamentet förväntar sig samtidigt – i enlighet med ovannämnda principer – att medlemsstaterna, städerna och kommunerna är medvetna om sitt eget ansvar för att bättre organisera och planera rörligheten i städerna. Parlamentet medger dock att gemensamma åtgärder på området för rörlighet i städerna inom gemenskapen kan medföra ett klart mervärde inom vissa områden.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU bör utarbeta en allmän strategi för rörlighet i städerna, som leder till en mer rationell användning av privatbilar och främjar en övergång mot hållbara transportslag, i linje med sina åtaganden för miljöskydd och minskning av växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU bör utarbeta en allmän strategi för rörlighet i städerna, som leder till en mer rationell användning av privatbilar och främjar en övergång mot hållbara transportslag, i linje med sina åtaganden för miljöskydd och minskning av växthusgasutsläppen.

| 4. | Europaparlamentet anser att det krävs åtgärder på EU-nivå inom följande områden och kräver






  — | att man utvecklar ett integrerat helhetskoncept för rörlighet i städerna, vilket ska fungera som en gemensam referensram för europeiska, nationella, regionala och lokala aktörer (kommuner, medborgare, näringsliv och industri); konceptet bör grundas på principen om EU:s inre marknad för hållbar rörlighet och bör beakta städernas livskraft och konsekvenserna för demografin (utflyttning från städerna); städerna och stadsområdena bör på så sätt stimuleras till att utforma integrerade och övergripande hållbara planer för rörligheten i städerna, med tonvikten på långsiktig stadsplanering; i detta avseende uppmanas kommissionen att undersöka hur man kan koppla de hållbara planerna för rörligheten i städerna till EU:s samfinansiering av transportprojekt i städer med mer än 100 000 invånare och till EU:s lagstiftning, beslut och mål för minskningen av olyckor, koldioxidutsläpp, lokala avgasutsläpp och buller, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det krävs åtgärder på EU-nivå inom följande områden och kräver

—

att man utvecklar ett integrerat helhetskoncept för rörlighet i städerna, vilket ska fungera som en gemensam referensram för europeiska, nationella, regionala och lokala aktörer (kommuner, medborgare, näringsliv och industri); konceptet bör grundas på principen om EU:s inre marknad för hållbar rörlighet och bör beakta städernas livskraft och konsekvenserna för demografin (utflyttning från städerna); städerna och stadsområdena bör på så sätt stimuleras till att utforma integrerade och övergripande hållbara planer för rörligheten i städerna, med tonvikten på långsiktig stadsplanering; i detta avseende uppmanas kommissionen att undersöka hur man kan koppla de hållbara planerna för rörligheten i städerna till EU:s samfinansiering av transportprojekt i städer med mer än 100 000 invånare och till EU:s lagstiftning, beslut och mål för minskningen av olyckor, koldioxidutsläpp, lokala avgasutsläpp och buller,

| — | att man tar fram och effektivt sprider tillförlitliga och jämförbara uppgifter om alla aspekter som rör rörlighet i och kring städer med hänsyn tagen till framtida förändringar av ramvillkoren (t.ex. demografiska förändringar, ekonomisk tillväxt och klimatförändringar), |
| --- | --- |

—

att man tar fram och effektivt sprider tillförlitliga och jämförbara uppgifter om alla aspekter som rör rörlighet i och kring städer med hänsyn tagen till framtida förändringar av ramvillkoren (t.ex. demografiska förändringar, ekonomisk tillväxt och klimatförändringar),

| — | att man sammanställer en förteckning över gällande gemenskapsbestämmelser som direkt eller indirekt berör rörligheten i städerna, och att man samtidigt undersöker om det finns möjlighet till förbättring och förenkling, |
| --- | --- |

—

att man sammanställer en förteckning över gällande gemenskapsbestämmelser som direkt eller indirekt berör rörligheten i städerna, och att man samtidigt undersöker om det finns möjlighet till förbättring och förenkling,

| — | att man utvärderar medlemsstaternas införlivande och tillämpning av gemenskapslagstiftningen på området för stadstransporter, särskilt passagerartransporter, |
| --- | --- |

—

att man utvärderar medlemsstaternas införlivande och tillämpning av gemenskapslagstiftningen på området för stadstransporter, särskilt passagerartransporter,

| — | att man tar fram en lista över lokala initiativ som har tagits för att hantera vissa av de problem som behandlas i grönboken (t.ex. vägtullar, miljözoner, säkra kollektivtransporter, skydd av cyklister, etc.); parlamentet hoppas att denna lista kan utgöra grunden för ett utbyte av bästa praxis inom dessa områden, |
| --- | --- |

—

att man tar fram en lista över lokala initiativ som har tagits för att hantera vissa av de problem som behandlas i grönboken (t.ex. vägtullar, miljözoner, säkra kollektivtransporter, skydd av cyklister, etc.); parlamentet hoppas att denna lista kan utgöra grunden för ett utbyte av bästa praxis inom dessa områden,

| — | att man övervakar lokala åtgärder med anknytning till tillträdet till stadskärnor, för att undvika nya handelshinder inom EU:s inre marknad, |
| --- | --- |

—

att man övervakar lokala åtgärder med anknytning till tillträdet till stadskärnor, för att undvika nya handelshinder inom EU:s inre marknad,

| — | att man upprättar en ”europeisk plattform för rörlighet i städerna” eller något annat effektivt forum som sammanför alla uppgifter, bästa praxis och politisk information om rörlighet i städerna på ett överskådligt sätt, för att ge medborgare och politiska beslutfattare enkel tillgång till central information som krävs för att utveckla politiken om rörlighet i städerna; parlamentet betonar att en sådan plattform, för att undvika byråkrati, bör i så stor utsträckning som möjligt utnyttja befintliga databaser, resurser och institutioner, |
| --- | --- |

—

att man upprättar en ”europeisk plattform för rörlighet i städerna” eller något annat effektivt forum som sammanför alla uppgifter, bästa praxis och politisk information om rörlighet i städerna på ett överskådligt sätt, för att ge medborgare och politiska beslutfattare enkel tillgång till central information som krävs för att utveckla politiken om rörlighet i städerna; parlamentet betonar att en sådan plattform, för att undvika byråkrati, bör i så stor utsträckning som möjligt utnyttja befintliga databaser, resurser och institutioner,

| — | att man bedömer de externa kostnaderna för olika transportslag samt undersöker möjligheten att internalisera dem. |
| --- | --- |

—

att man bedömer de externa kostnaderna för olika transportslag samt undersöker möjligheten att internalisera dem.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna verka för att övervinna nationella hinder för stadsprojekt, dock utan att föreslå EU-lagstiftning som skulle kunna begränsa den lokala flexibilitet som krävs för att lösa problem med rörlighet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna verka för att övervinna nationella hinder för stadsprojekt, dock utan att föreslå EU-lagstiftning som skulle kunna begränsa den lokala flexibilitet som krävs för att lösa problem med rörlighet.

Lagstiftning

| 6. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att EU tar hänsyn de särskilda krav stadstransporter ställer på de politiska områden där unionen fungerar som lagstiftare (t.ex. budgetpolitik, miljöpolitik, social- och arbetsmarknadspolitik, konkurrenspolitik, industripolitik, regional- och sammanhållningspolitik, transport- och trafiksäkerhetspolitik och energipolitik). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att EU tar hänsyn de särskilda krav stadstransporter ställer på de politiska områden där unionen fungerar som lagstiftare (t.ex. budgetpolitik, miljöpolitik, social- och arbetsmarknadspolitik, konkurrenspolitik, industripolitik, regional- och sammanhållningspolitik, transport- och trafiksäkerhetspolitik och energipolitik).

Standardisering och harmonisering

| 7. | Europaparlamentet kräver särskilda europeiska standardiserings- och harmoniseringsregler och/eller riktlinjer för standardisering och harmonisering, som i första hand omfattar






  — | utformning och utnyttjande av miljözoner och vägtullar; parlamentet anser att beslutet om att införa dessa åtgärder bör fattas på lokal nivå med hänsyn till varje stadsområdes särskilda situation; i enlighet med principen för EU:s inre marknad bör särskild tonvikt läggas vid samverkande strukturer för att möjliggöra ett fritt trafikflöde och undvika avvikande initiativ i olika medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver särskilda europeiska standardiserings- och harmoniseringsregler och/eller riktlinjer för standardisering och harmonisering, som i första hand omfattar

—

utformning och utnyttjande av miljözoner och vägtullar; parlamentet anser att beslutet om att införa dessa åtgärder bör fattas på lokal nivå med hänsyn till varje stadsområdes särskilda situation; i enlighet med principen för EU:s inre marknad bör särskild tonvikt läggas vid samverkande strukturer för att möjliggöra ett fritt trafikflöde och undvika avvikande initiativ i olika medlemsstater,

| — | tekniska och organisatoriska krav på driftskompatibiliteten för olika transportslag, såväl för passagerare som för gods, |
| --- | --- |

—

tekniska och organisatoriska krav på driftskompatibiliteten för olika transportslag, såväl för passagerare som för gods,

| — | rörligheten för personer med funktionshinder, äldre, personer med små barn och de minst gynnade befolkningsgrupperna, |
| --- | --- |

—

rörligheten för personer med funktionshinder, äldre, personer med små barn och de minst gynnade befolkningsgrupperna,

| — | förbättring av trafiksäkerheten i enlighet med europeisk och nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

—

förbättring av trafiksäkerheten i enlighet med europeisk och nationell lagstiftning,

| — | tillgång till och driftskompatibilitet hos teknik för intelligenta transportsystem för användning inom hela EU. |
| --- | --- |

—

tillgång till och driftskompatibilitet hos teknik för intelligenta transportsystem för användning inom hela EU.

Spridning och utbyte av bästa metoder

| 8. | Europaparlamentet efterlyser dessutom lämpliga åtgärder för att främja utbyte av bästa metoder, framför allt när det handlar om






  — | optimering av användningen av befintlig infrastruktur, exempelvis genom flexibla koncept för användningen av vägarna, |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser dessutom lämpliga åtgärder för att främja utbyte av bästa metoder, framför allt när det handlar om

—

optimering av användningen av befintlig infrastruktur, exempelvis genom flexibla koncept för användningen av vägarna,

| — | antagande av kombinerade transport- och rörlighetskoncept (vägar, järnvägar, vattenvägar), |
| --- | --- |

—

antagande av kombinerade transport- och rörlighetskoncept (vägar, järnvägar, vattenvägar),

| — | integrerade biljett- och faktureringssystem som förenklar tillgången till, och olika sätt att använda, olika transportslag, |
| --- | --- |

—

integrerade biljett- och faktureringssystem som förenklar tillgången till, och olika sätt att använda, olika transportslag,

| — | skräddarsydda hållbara rörlighetsplaner och stödåtgärder för fysisk planering och stadsplanering (”de korta avståndens stad”), med deltagande på ett tidigt stadium av alla berörda parter, |
| --- | --- |

—

skräddarsydda hållbara rörlighetsplaner och stödåtgärder för fysisk planering och stadsplanering (”de korta avståndens stad”), med deltagande på ett tidigt stadium av alla berörda parter,

| — | riktlinjer för att säkra interinstitutionellt samarbete mellan alla avdelningar inom lokala och regionala myndigheter och allmännyttiga företag vid planering av projekt i stadsområden, |
| --- | --- |

—

riktlinjer för att säkra interinstitutionellt samarbete mellan alla avdelningar inom lokala och regionala myndigheter och allmännyttiga företag vid planering av projekt i stadsområden,

| — | innovativa lösningar för effektiva godstransporter, särskilt för varudistributionen i städerna, inklusive pålitliga last- och avlastningssystem för att underlätta verksamheten på de sista sträckorna, |
| --- | --- |

—

innovativa lösningar för effektiva godstransporter, särskilt för varudistributionen i städerna, inklusive pålitliga last- och avlastningssystem för att underlätta verksamheten på de sista sträckorna,

| — | hållbara transporttjänster för att säkra rörligheten för turister i stadsområden och förorter, |
| --- | --- |

—

hållbara transporttjänster för att säkra rörligheten för turister i stadsområden och förorter,

| — | riktlinjer för en miljömedveten offentlig upphandlingspolitik, |
| --- | --- |

—

riktlinjer för en miljömedveten offentlig upphandlingspolitik,

| — | bättre utformning av rena kollektiva passagerartransporter med fokus på effektivitet, attraktionskraft, minskning av utsläppen och tillgänglighet, inklusive för funktionshindrade personer och personer med nedsatt rörlighet, samt med fokus på säkerhet, |
| --- | --- |

—

bättre utformning av rena kollektiva passagerartransporter med fokus på effektivitet, attraktionskraft, minskning av utsläppen och tillgänglighet, inklusive för funktionshindrade personer och personer med nedsatt rörlighet, samt med fokus på säkerhet,

| — | främjande av hållbara rörlighetskedjor: gång-cykling-bildelning-samåkning-taxi-kollektiv/offentlig rörlighet, |
| --- | --- |

—

främjande av hållbara rörlighetskedjor: gång-cykling-bildelning-samåkning-taxi-kollektiv/offentlig rörlighet,

| — | organisering av närtransporterna på ett bättre sätt, |
| --- | --- |

—

organisering av närtransporterna på ett bättre sätt,

| — | trafikförvaltningsåtgärder som optimerar logistik- och rörlighetshanteringen för att minska och/eller undvika transporter, t.ex. distansarbete eller flexibla arbets- och undervisningstider, |
| --- | --- |

—

trafikförvaltningsåtgärder som optimerar logistik- och rörlighetshanteringen för att minska och/eller undvika transporter, t.ex. distansarbete eller flexibla arbets- och undervisningstider,

| — | åtgärder för att främja virtuell rörlighet, till exempel e-lärande, e-banktjänster, teleshopping och telekonferenser, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att främja virtuell rörlighet, till exempel e-lärande, e-banktjänster, teleshopping och telekonferenser,

| — | inrättande av miljözoner och vägtullar, |
| --- | --- |

—

inrättande av miljözoner och vägtullar,

| — | regler och rutiner för parkering, såsom införande av parkeringsvägledningssystem, |
| --- | --- |

—

regler och rutiner för parkering, såsom införande av parkeringsvägledningssystem,

| — | förbättring och spridning av användningen av intelligenta transportsystem. |
| --- | --- |

—

förbättring och spridning av användningen av intelligenta transportsystem.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser bredast möjliga spridning av information om frågor som rör rörlighet i städerna, såsom statistik från Eurostat och Care (gemenskapsdatabas för trafikolyckor). Parlamentet kräver att tillgången till Care-databasen öppnas, eftersom denna databas skulle vara ett kraftfullt verktyg för utbyte av information och expertis bland de yrkesverksamma inom transportområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser bredast möjliga spridning av information om frågor som rör rörlighet i städerna, såsom statistik från Eurostat och Care (gemenskapsdatabas för trafikolyckor). Parlamentet kräver att tillgången till Care-databasen öppnas, eftersom denna databas skulle vara ett kraftfullt verktyg för utbyte av information och expertis bland de yrkesverksamma inom transportområdet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de lokala myndigheterna genom att främja pilotprojekt och försöksprojekt, särskilt när det gäller tillämpningen av en integrerad strategi i frågor som gäller rörlighet i städerna, samt ge stöd till forskning om stadsplanering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de lokala myndigheterna genom att främja pilotprojekt och försöksprojekt, särskilt när det gäller tillämpningen av en integrerad strategi i frågor som gäller rörlighet i städerna, samt ge stöd till forskning om stadsplanering.

Forskning och utveckling

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av forskning och utveckling på området för hållbara transporter, särskilt behovet av att främja tekniska framsteg i utvecklingen av ren fordonsteknik. Kommissionen och rådet uppmanas att investera i rena, effektivare, konsumentinriktade och säkra stadstransportsystem, och att vidta åtgärder för att skapa en marknad för sådana system. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar behovet av forskning och utveckling på området för hållbara transporter, särskilt behovet av att främja tekniska framsteg i utvecklingen av ren fordonsteknik. Kommissionen och rådet uppmanas att investera i rena, effektivare, konsumentinriktade och säkra stadstransportsystem, och att vidta åtgärder för att skapa en marknad för sådana system.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att EU måste delta i utvecklingen och främjandet av intelligenta transportsystem och i finansieringen av innovativ teknik, eftersom detta i stor utsträckning kan bidra till att bland annat öka trafiksäkerheten, trafikflödet och den logistiska effektiviteten. Parlamentet anser därför att EU bör stödja vidareutvecklingen av sådana system och framför allt arbeta för att de får en ökad användning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att EU måste delta i utvecklingen och främjandet av intelligenta transportsystem och i finansieringen av innovativ teknik, eftersom detta i stor utsträckning kan bidra till att bland annat öka trafiksäkerheten, trafikflödet och den logistiska effektiviteten. Parlamentet anser därför att EU bör stödja vidareutvecklingen av sådana system och framför allt arbeta för att de får en ökad användning.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta tillgängliga och inbördes förenliga förteckningar över forsknings- och utvecklingsprojekt om rörlighet i städer inom EU:s olika ramprogram, och ange eventuella exempel som tillämpats i praktiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta tillgängliga och inbördes förenliga förteckningar över forsknings- och utvecklingsprojekt om rörlighet i städer inom EU:s olika ramprogram, och ange eventuella exempel som tillämpats i praktiken.

Samordning mellan myndigheter

| 14. | Europaparlamentet understryker att utbyte av bästa praxis för rörlighetshantering och bättre samordning är mycket viktigt för att förbättra stadstransporterna och rörligheten, eftersom man har konstaterat en brist på lämplig ansvarsfördelning, bristande samordning mellan olika lokala, regionala och nationella myndigheter samt otillräcklig samordning vid planering av transportsystem i städer och förorter och på landsbygden. Parlamentet påpekar att dålig samordning mellan lokala myndigheter leder till högre leveranskostnader, mer trafik och därför också mer miljöföroreningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att utbyte av bästa praxis för rörlighetshantering och bättre samordning är mycket viktigt för att förbättra stadstransporterna och rörligheten, eftersom man har konstaterat en brist på lämplig ansvarsfördelning, bristande samordning mellan olika lokala, regionala och nationella myndigheter samt otillräcklig samordning vid planering av transportsystem i städer och förorter och på landsbygden. Parlamentet påpekar att dålig samordning mellan lokala myndigheter leder till högre leveranskostnader, mer trafik och därför också mer miljöföroreningar.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser bättre samordning mellan lokala närmyndigheter för att säkra en viss grad av konsekvens och en hållbar och harmonisk utveckling av lokal och regional transportinfrastruktur i gränsöverskridande områden och på andra platser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser bättre samordning mellan lokala närmyndigheter för att säkra en viss grad av konsekvens och en hållbar och harmonisk utveckling av lokal och regional transportinfrastruktur i gränsöverskridande områden och på andra platser.

Integrerad strategi

| 16. | Europaparlamentet anser att stadsutvecklingen och stadsplaneringen måste utföras på ett integrerat sätt, där man tar hänsyn till aktuella och framtida transportbehov i städer. Inrättandet av snabbtågsförbindelser mellan stadskärnor och båt-, järnvägs- och flygterminaler och särskilt i avsides belägna regioner bör vara en prioritering vid storskalig stadsplanering och modernisering. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att stadsutvecklingen och stadsplaneringen måste utföras på ett integrerat sätt, där man tar hänsyn till aktuella och framtida transportbehov i städer. Inrättandet av snabbtågsförbindelser mellan stadskärnor och båt-, järnvägs- och flygterminaler och särskilt i avsides belägna regioner bör vara en prioritering vid storskalig stadsplanering och modernisering.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att man mot bakgrund av den allt snabbare urbaniseringen i högre grad bör uppmärksamma förorter och stadsområden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att man mot bakgrund av den allt snabbare urbaniseringen i högre grad bör uppmärksamma förorter och stadsområden.

Medborgarnas ansvar

| 18. | Europaparlamentet understryker den enskilde medborgarens ansvar och anser att det är nödvändigt att uppmuntra medborgarna till att kritiskt ifrågasätta sitt beteende som trafikanter och att om möjligt aktivt delta i lokala forum för rörlighet i städerna. Parlamentet anser att de flesta medborgare kan ändra sina vanor, t.ex. när det gäller användningen av privata bilar och alternativa transportsätt (gå, cykla eller kollektivtransporter), och därmed personligen bidra till att göra staden renare och bättre att leva i. Parlamentet kräver att andra rörlighetsalternativ tillhandahålls av nationella, regionala och lokala myndigheter för att underlätta dessa ändringar. De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna uppmanas dessutom att utöka utbildnings- och informationskampanjerna för att göra medborgarna mer medvetna om sitt beteende i trafiken. Parlamentet betonar att utbildningskampanjer är särskilt viktiga för den yngre generationen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker den enskilde medborgarens ansvar och anser att det är nödvändigt att uppmuntra medborgarna till att kritiskt ifrågasätta sitt beteende som trafikanter och att om möjligt aktivt delta i lokala forum för rörlighet i städerna. Parlamentet anser att de flesta medborgare kan ändra sina vanor, t.ex. när det gäller användningen av privata bilar och alternativa transportsätt (gå, cykla eller kollektivtransporter), och därmed personligen bidra till att göra staden renare och bättre att leva i. Parlamentet kräver att andra rörlighetsalternativ tillhandahålls av nationella, regionala och lokala myndigheter för att underlätta dessa ändringar. De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna uppmanas dessutom att utöka utbildnings- och informationskampanjerna för att göra medborgarna mer medvetna om sitt beteende i trafiken. Parlamentet betonar att utbildningskampanjer är särskilt viktiga för den yngre generationen.

| 19. | Europaparlamentet belyser i detta sammanhang den betydelse och den växande framgång som den ”bilfria dagen” har i samband med den europeiska mobilitetsveckan. Under 2007 deltog 1909 städer från 23 medlemsstater i detta initiativ. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att fortsätta uppmuntra detta initiativ och arbeta för att det ska få stor spridning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet belyser i detta sammanhang den betydelse och den växande framgång som den ”bilfria dagen” har i samband med den europeiska mobilitetsveckan. Under 2007 deltog 1909 städer från 23 medlemsstater i detta initiativ. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att fortsätta uppmuntra detta initiativ och arbeta för att det ska få stor spridning.

| 20. | Europaparlamentet anser att en undersökning måste genomföras för att ta fram detaljerad information om alla aspekter av medborgarnas val och möjligheter när det gäller rörlighet i städerna (privat- respektive kollektivtransport). Parlamentet efterlyser ny och standardiserad insamling av uppgifter om frågor som behandlats i mindre utsträckning, såsom fotgängares och cyklisters beteende och medborgarnas motivation för att använda vissa transportslag i stället för andra. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att en undersökning måste genomföras för att ta fram detaljerad information om alla aspekter av medborgarnas val och möjligheter när det gäller rörlighet i städerna (privat- respektive kollektivtransport). Parlamentet efterlyser ny och standardiserad insamling av uppgifter om frågor som behandlats i mindre utsträckning, såsom fotgängares och cyklisters beteende och medborgarnas motivation för att använda vissa transportslag i stället för andra.

Finansiering

| 21. | Europaparlamentet anser att EU i stor utsträckning kan bidra till finansieringen av åtgärder på området för transport av passagerare och gods i städerna, t.ex. med medel från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, och uppmanar kommissionen att axla sitt ansvar på det här området. Parlamentet hänvisar till medlemsstaternas finansieringsansvar enligt gemenskapsrätten för åtgärder på miljö- och transportområdet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att EU i stor utsträckning kan bidra till finansieringen av åtgärder på området för transport av passagerare och gods i städerna, t.ex. med medel från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, och uppmanar kommissionen att axla sitt ansvar på det här området. Parlamentet hänvisar till medlemsstaternas finansieringsansvar enligt gemenskapsrätten för åtgärder på miljö- och transportområdet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla specifika marknadsekonomiska instrument för att skapa en balanserad och fördelaktig ram för hållbar rörlighet i stadsområden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla specifika marknadsekonomiska instrument för att skapa en balanserad och fördelaktig ram för hållbar rörlighet i stadsområden.

| 23. | Europaparlamentet kräver i samband med den kommande översynen av EU:s budget att finansieringen av projekt med EU-medel i framtiden i större utsträckning ska omfattas av villkor och krav avseende hållbara transporter och miljöskydd, och anser att detta är ett lämpligt instrument för att främja miljövänliga och brett tillgängliga transportkoncept. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet kräver i samband med den kommande översynen av EU:s budget att finansieringen av projekt med EU-medel i framtiden i större utsträckning ska omfattas av villkor och krav avseende hållbara transporter och miljöskydd, och anser att detta är ett lämpligt instrument för att främja miljövänliga och brett tillgängliga transportkoncept.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att själv eller tillsammans med t.ex. Europeiska investeringsbanken, undersöka de nuvarande och framtida möjligheterna för att finansiera stadstransporter. Parlamentet föreslår att man utarbetar omfattande riktlinjer som på ett systematiskt sätt redogör för de medel som står till förfogande för stadstransporter. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att undersöka frågan om korssubventioneringar på transportområdet för att säkra en rättvis behandling mellan alla transportslag och mellan passagerar- och godstransporter. Alla aspekter av offentlig-privata partnerskap och deras eventuella bidrag till hållbar rörlighet i städerna bör dessutom utvärderas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att själv eller tillsammans med t.ex. Europeiska investeringsbanken, undersöka de nuvarande och framtida möjligheterna för att finansiera stadstransporter. Parlamentet föreslår att man utarbetar omfattande riktlinjer som på ett systematiskt sätt redogör för de medel som står till förfogande för stadstransporter. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att undersöka frågan om korssubventioneringar på transportområdet för att säkra en rättvis behandling mellan alla transportslag och mellan passagerar- och godstransporter. Alla aspekter av offentlig-privata partnerskap och deras eventuella bidrag till hållbar rörlighet i städerna bör dessutom utvärderas.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Europaparlamentets presidium och dess tjänsteavdelningar att föregå med gott exempel genom att genomföra sina egna beslut och utöka åtgärderna för rörlighetshantering för parlamentsledamöter, tjänstemän och besökare, i syfte att integrera hållbar rörlighet inom ramen för EMAS-förordningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar Europaparlamentets presidium och dess tjänsteavdelningar att föregå med gott exempel genom att genomföra sina egna beslut och utöka åtgärderna för rörlighetshantering för parlamentsledamöter, tjänstemän och besökare, i syfte att integrera hållbar rörlighet inom ramen för EMAS-förordningen.

*

* *

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0057.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0345.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0007.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0375.

(5)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 182.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/49

---

Onsdag 9 juli 2008ECB:s årsrapport för 2007

P6_TA(2008)0357

Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2008 om ECB:s årsrapport för 2007 (2008/2107(INI))

2009/C 294 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) årsrapport 2007,

med beaktande av artikel 113 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 15 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, som bifogas EG-fördraget,

med beaktande av sin resolution av den 2 april 1998 om demokratisk insyn i den tredje etappen av EMU (1),

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (del: allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik): start för den nya treårsperioden (2008–2010) (2),

med beaktande av kommissionens meddelande ”(EMU@10: framsteg och utmaningar efter 10 år av den ekonomiska och monetära unionen)” (KOM(2008)0238),

med beaktande av ECB:s översyn av den finansiella stabiliteten från december 2007 och ECB:s rapport om den finansiella integrationen i Europa från april 2008,

med beaktande av kommissionens ekonomiska vårprognos 2008–2009,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0241/2008), och av följande skäl:

| A. | Under 2007 ökade BNP i euroområdet med 2,6 procent (jämfört med 2,7 procent under 2006) trots ökad osäkerhet på grund av den finansiella oron under andra halvåret. |
| --- | --- |

A.

Under 2007 ökade BNP i euroområdet med 2,6 procent (jämfört med 2,7 procent under 2006) trots ökad osäkerhet på grund av den finansiella oron under andra halvåret.

| B. | Inflationstakten var 2,1 procent, jämfört med 2,2 procent under 2006, trots en ekonomisk situation som präglades av betydande prisökningar. |
| --- | --- |

B.

Inflationstakten var 2,1 procent, jämfört med 2,2 procent under 2006, trots en ekonomisk situation som präglades av betydande prisökningar.

| C. | ECB fortsatte att anpassa räntenivåerna under 2007, till 4,0 procent i juni 2007 från 3,5 procent i december 2006, och behöll denna nivå under andra halvåret. |
| --- | --- |

C.

ECB fortsatte att anpassa räntenivåerna under 2007, till 4,0 procent i juni 2007 från 3,5 procent i december 2006, och behöll denna nivå under andra halvåret.

| D. | Internationella valutafonden och OECD har i uttalanden uppmanat till stor försiktighet när det gäller räntehöjningar inom euroområdet. |
| --- | --- |

D.

Internationella valutafonden och OECD har i uttalanden uppmanat till stor försiktighet när det gäller räntehöjningar inom euroområdet.

| E. | Under 2007 steg eurons växelkurs med 6,3 procent i nominella faktiska termer. Denna ökning var särskilt tydlig i jämförelse med US-dollarn (11,8 procent). |
| --- | --- |

E.

Under 2007 steg eurons växelkurs med 6,3 procent i nominella faktiska termer. Denna ökning var särskilt tydlig i jämförelse med US-dollarn (11,8 procent).

| F. | Finansiell oro och omfattande globala obalanser utgör en risk för den globala ekonomiska tillväxten och växelkursutvecklingen. |
| --- | --- |

F.

Finansiell oro och omfattande globala obalanser utgör en risk för den globala ekonomiska tillväxten och växelkursutvecklingen.

| G. | Euroområdets inflation förväntas öka till mellan 2,0 och 3,0 procent under 2008, vilket i stor utsträckning avspeglar den nuvarande trenden med stigande råvarupriser, innan den faller till en mer dämpad nivå på mellan 1,2 procent och 2,4 procent 2009. |
| --- | --- |

G.

Euroområdets inflation förväntas öka till mellan 2,0 och 3,0 procent under 2008, vilket i stor utsträckning avspeglar den nuvarande trenden med stigande råvarupriser, innan den faller till en mer dämpad nivå på mellan 1,2 procent och 2,4 procent 2009.

| H. | Huvudsyftet med ECB och Europeiska centralbanksystemet (ECBS) enligt artikel 105 i EG-fördraget är att bevara prisstabiliteten samtidigt som man stöder gemenskapens allmänna ekonomiska politik. Europaparlamentet erkänner ECB:s och ECBS:s totala oberoende i det sammanhanget. |
| --- | --- |

H.

Huvudsyftet med ECB och Europeiska centralbanksystemet (ECBS) enligt artikel 105 i EG-fördraget är att bevara prisstabiliteten samtidigt som man stöder gemenskapens allmänna ekonomiska politik. Europaparlamentet erkänner ECB:s och ECBS:s totala oberoende i det sammanhanget.

| I. | ECB:s dilemma är att den måste möta utmaningarna från en stigande inflation och de första tecknen på en ekonomisk avmattning på grund av de senaste månadernas ekonomiska oro. |
| --- | --- |

I.

ECB:s dilemma är att den måste möta utmaningarna från en stigande inflation och de första tecknen på en ekonomisk avmattning på grund av de senaste månadernas ekonomiska oro.

| J. | Parlamentet vill bidra till att stärka ECB:s och euroområdets roll och internationella auktoritet på den internationella arenan. |
| --- | --- |

J.

Parlamentet vill bidra till att stärka ECB:s och euroområdets roll och internationella auktoritet på den internationella arenan.

ECB i dag

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att både ECB och euron tio år efter införandet av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) är högt respekterade och allmänt accepterade i den globala ekonomin och konstaterar att euron har blivit en globalt gångbar valuta som nästan har samma ställning som US-dollarn. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att både ECB och euron tio år efter införandet av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) är högt respekterade och allmänt accepterade i den globala ekonomin och konstaterar att euron har blivit en globalt gångbar valuta som nästan har samma ställning som US-dollarn.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att EG-fördraget uttryckligen skiljer mellan ECB:s prisstabilitetsmål å ena sidan och stödet för den allmänna ekonomiska politiken å den andra, och att de två målen därför inte kan betraktas som utbytbara. Parlamentet erkänner ECB:s totala oberoende när den ska fullgöra detta dubbla mandat, och välkomnar att ECB genom Lissabonfördraget skulle bli en EU-institution som är juridisk person och som har en klart etablerad oberoende politisk och finansiell ställning. Parlamentet anser att erkännandet av ECB som en EU institution ökar det ansvar som åligger parlamentet, och framför allt dess utskott med ansvar för ekonomi och valutafrågor, såsom en institution inför vilken ECB är ansvarsskyldig för sina beslut i penningpolitiska frågor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att EG-fördraget uttryckligen skiljer mellan ECB:s prisstabilitetsmål å ena sidan och stödet för den allmänna ekonomiska politiken å den andra, och att de två målen därför inte kan betraktas som utbytbara. Parlamentet erkänner ECB:s totala oberoende när den ska fullgöra detta dubbla mandat, och välkomnar att ECB genom Lissabonfördraget skulle bli en EU-institution som är juridisk person och som har en klart etablerad oberoende politisk och finansiell ställning. Parlamentet anser att erkännandet av ECB som en EU institution ökar det ansvar som åligger parlamentet, och framför allt dess utskott med ansvar för ekonomi och valutafrågor, såsom en institution inför vilken ECB är ansvarsskyldig för sina beslut i penningpolitiska frågor.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Cypern och Malta till EMU och noterar deras framgångsrika anslutning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar Cypern och Malta till EMU och noterar deras framgångsrika anslutning.

Finansiell stabilitet

| 4. | Europaparlamentet erkänner ECB:s utmärkta insats för att bemöta den finansiella oro som utlösts av Förenta staternas kris på bolånemarknaden, särskilt den operation som inleddes den 9 augusti 2007, som gav marknaderna likviditet till ett belopp av 95 miljarder euro som ett anbud till fast ränta på 4,00 procent enligt samma förfarande som för ECB:s normala marknadsoperationer. Tillsammans med finjusteringstransaktioner och efterföljande omfattande refinansieringstransaktioner på veckobasis lyckades ECB genom denna operation stabilisera den mycket kortfristiga räntan. Detta bekräftar återigen värdet av en gemensam penningpolitik genom ECB, som stabiliserar ekonomin under perioder av instabilitet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner ECB:s utmärkta insats för att bemöta den finansiella oro som utlösts av Förenta staternas kris på bolånemarknaden, särskilt den operation som inleddes den 9 augusti 2007, som gav marknaderna likviditet till ett belopp av 95 miljarder euro som ett anbud till fast ränta på 4,00 procent enligt samma förfarande som för ECB:s normala marknadsoperationer. Tillsammans med finjusteringstransaktioner och efterföljande omfattande refinansieringstransaktioner på veckobasis lyckades ECB genom denna operation stabilisera den mycket kortfristiga räntan. Detta bekräftar återigen värdet av en gemensam penningpolitik genom ECB, som stabiliserar ekonomin under perioder av instabilitet.

| 5. | Europaparlamentet håller med ECB om att de finansiella instrumentens ökande komplexitet och oklarheten kring de finansiella institutionernas exponering kan leda till ökad osäkerhet om graden av risk, vem som i slutändan står för risken och de potentiella förlusternas omfattning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet håller med ECB om att de finansiella instrumentens ökande komplexitet och oklarheten kring de finansiella institutionernas exponering kan leda till ökad osäkerhet om graden av risk, vem som i slutändan står för risken och de potentiella förlusternas omfattning.

| 6. | Europaparlamentet framhåller behovet av att inrätta en EU-ram för finansiell övervakning och understryker att även om EG-fördraget inte ger ECB något direkt ansvar för övervakningen av kreditinstitutionerna och det finansiella systemets stabilitet, så finns det ett behov av att låta ECB delta aktivt i övervakningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller behovet av att inrätta en EU-ram för finansiell övervakning och understryker att även om EG-fördraget inte ger ECB något direkt ansvar för övervakningen av kreditinstitutionerna och det finansiella systemets stabilitet, så finns det ett behov av att låta ECB delta aktivt i övervakningen.

| 7. | Europaparlamentet anser att ECB har stärkts av sin framgångsrika hantering av den nuvarande finanskrisen. Parlamentet välkomnar ECB:s ökade trovärdighet och internationella erkännande. Parlamentet uppmanar Eurogruppen att följa ECB:s exempel och öka sina expertkunskaper och sin samordning i frågor som gäller reglering och övervakning av finansmarknader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ECB har stärkts av sin framgångsrika hantering av den nuvarande finanskrisen. Parlamentet välkomnar ECB:s ökade trovärdighet och internationella erkännande. Parlamentet uppmanar Eurogruppen att följa ECB:s exempel och öka sina expertkunskaper och sin samordning i frågor som gäller reglering och övervakning av finansmarknader.

| 8. | Europaparlamentet belyser det ökade behovet av samarbete mellan centralbankerna och tillsynsmyndigheterna för att upprätthålla stabiliteten på finansmarknaderna, särskilt med hänsyn till de alltmer integrerade finansiella systemen. ECB uppmanas att fortsätta verka för bättre integration och kommunikation inom EU samt i EU:s förbindelser med andra centralbanker och relevanta institutioner, särskilt när det gäller förbindelserna med Bank of England, eftersom London är det viktigaste finanscentrumet inom Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar ECB att spela en aktiv roll i de olika forum där man diskuterar ändringar i tillsynen, såsom uppföljningen av Lamfalussy-processen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet belyser det ökade behovet av samarbete mellan centralbankerna och tillsynsmyndigheterna för att upprätthålla stabiliteten på finansmarknaderna, särskilt med hänsyn till de alltmer integrerade finansiella systemen. ECB uppmanas att fortsätta verka för bättre integration och kommunikation inom EU samt i EU:s förbindelser med andra centralbanker och relevanta institutioner, särskilt när det gäller förbindelserna med Bank of England, eftersom London är det viktigaste finanscentrumet inom Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar ECB att spela en aktiv roll i de olika forum där man diskuterar ändringar i tillsynen, såsom uppföljningen av Lamfalussy-processen.

| 9. | Europaparlamentet erkänner att stora centralbanker såsom ECB och Förenta staternas Federal Reserve före både IT bubblans bristande 2000/2001 och krisen på bolånemarknaden 2007 varnade för att underskatta riskerna i ekonomin. Finansmarknaderna lyckades inte att svara på dessa varningar på ett effektivt sätt. Därför uppmanar parlamentet ECB att analysera denna respons och föreslå hur man ska kunna stärka sambandet mellan sådana framåtblickande varningar och marknadens reaktioner. Mot bakgrund av den senaste finansiella oron uppmanas ECB att analysera och utvärdera efterverkningarna av den finansiella krisen och undersöka om den har tillräckliga instrument för att hantera en gränsöverskridande europeisk finanskris och vilka befogenheter man behöver för att förbättra den övergripande tillsynen inom euroområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erkänner att stora centralbanker såsom ECB och Förenta staternas Federal Reserve före både IT bubblans bristande 2000/2001 och krisen på bolånemarknaden 2007 varnade för att underskatta riskerna i ekonomin. Finansmarknaderna lyckades inte att svara på dessa varningar på ett effektivt sätt. Därför uppmanar parlamentet ECB att analysera denna respons och föreslå hur man ska kunna stärka sambandet mellan sådana framåtblickande varningar och marknadens reaktioner. Mot bakgrund av den senaste finansiella oron uppmanas ECB att analysera och utvärdera efterverkningarna av den finansiella krisen och undersöka om den har tillräckliga instrument för att hantera en gränsöverskridande europeisk finanskris och vilka befogenheter man behöver för att förbättra den övergripande tillsynen inom euroområdet.

Ekonomisk och monetär utveckling

| 10. | Europaparlamentet noterar den pågående diskussionen om hur man ska definiera prisstabilitet. Vissa förespråkar i detta sammanhang en direkt strävan efter inflationsmål. Parlamentet anser dock att ett system med två pelare grundat på M3 är det bästa sättet att mäta prisstabilitet. Parlamentet uppmanar ECB att vidta åtgärder för en löpande förbättring av detta system. Parlamentet inser mervärdet av ytterligare information och tidiga varningar för inflationsrisker och den operativa handlingsfrihet som ett sådant system ger. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar den pågående diskussionen om hur man ska definiera prisstabilitet. Vissa förespråkar i detta sammanhang en direkt strävan efter inflationsmål. Parlamentet anser dock att ett system med två pelare grundat på M3 är det bästa sättet att mäta prisstabilitet. Parlamentet uppmanar ECB att vidta åtgärder för en löpande förbättring av detta system. Parlamentet inser mervärdet av ytterligare information och tidiga varningar för inflationsrisker och den operativa handlingsfrihet som ett sådant system ger.

| 11. | Europaparlamentet framhäver att risken för en asymmetrisk ekonomisk utveckling inom euroområdet skulle kunna öka med ett utvidgat medlemskap eftersom skillnaderna i storlek och mognad mellan medlemsstaternas ekonomier då ökar. Parlamentet uppmanar ECB att ägna särskild uppmärksamhet åt denna situation och att ta itu med dessa risker i ett tidigt skede samt att informera medlemsstaterna om dem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhäver att risken för en asymmetrisk ekonomisk utveckling inom euroområdet skulle kunna öka med ett utvidgat medlemskap eftersom skillnaderna i storlek och mognad mellan medlemsstaternas ekonomier då ökar. Parlamentet uppmanar ECB att ägna särskild uppmärksamhet åt denna situation och att ta itu med dessa risker i ett tidigt skede samt att informera medlemsstaterna om dem.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som deltar i euroområdet, de medlemsstater som har valt att stå utanför samt de medlemsstater som ansökt att få delta att beakta dessa utmaningar och att till fullo respektera kriterierna i stabilitets- och tillväxtpakten, samt uppfylla Maastrichtkriterierna. Tillsammans med stärkta offentliga finanser och en löneutveckling i linje med hur tillväxt och produktivitet utvecklas ger detta bäst skydd mot problemen med en asymmetrisk utveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som deltar i euroområdet, de medlemsstater som har valt att stå utanför samt de medlemsstater som ansökt att få delta att beakta dessa utmaningar och att till fullo respektera kriterierna i stabilitets- och tillväxtpakten, samt uppfylla Maastrichtkriterierna. Tillsammans med stärkta offentliga finanser och en löneutveckling i linje med hur tillväxt och produktivitet utvecklas ger detta bäst skydd mot problemen med en asymmetrisk utveckling.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att alla ytterligare räntehöjningar måste ske med försiktighet, mot bakgrund av den senaste korrigeringen av tillväxtprognosen, för att inte äventyra den ekonomiska tillväxten. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna måste genomföra både de nödvändiga strukturella reformerna och investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att alla ytterligare räntehöjningar måste ske med försiktighet, mot bakgrund av den senaste korrigeringen av tillväxtprognosen, för att inte äventyra den ekonomiska tillväxten. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna måste genomföra både de nödvändiga strukturella reformerna och investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen.

| 14. | Europaparlamentet förväntar sig att rådet behandlar alla medlemsstater som ansöker till euroområdet på samma sätt och till fullo respekterar ECB:s bedömning och rekommendationer om huruvida de är redo att ansluta sig till euroområdet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förväntar sig att rådet behandlar alla medlemsstater som ansöker till euroområdet på samma sätt och till fullo respekterar ECB:s bedömning och rekommendationer om huruvida de är redo att ansluta sig till euroområdet.

| 15. | Europaparlamentet noterar eurons ökade värde, särskilt i jämförelse med US dollarn. Parlamentet understryker prisstabilitetsmålet, men erkänner att starka och snabba förändringar i eurons växelkurs inte bör hämma ECB:s förmåga att hantera sin penningpolitik som konfronteras med inflation eller alternativt med ogynnsamma tillväxtperspektiv för exportberoende länder. Parlamentet uppmanar ECB att övervaka denna utveckling och att vidta åtgärder om det bedöms vara nödvändigt samt uppmanar Eurogruppen, kommissionen och ECB att öka samordningen av sina åtgärder inom växelkurspolitiken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar eurons ökade värde, särskilt i jämförelse med US dollarn. Parlamentet understryker prisstabilitetsmålet, men erkänner att starka och snabba förändringar i eurons växelkurs inte bör hämma ECB:s förmåga att hantera sin penningpolitik som konfronteras med inflation eller alternativt med ogynnsamma tillväxtperspektiv för exportberoende länder. Parlamentet uppmanar ECB att övervaka denna utveckling och att vidta åtgärder om det bedöms vara nödvändigt samt uppmanar Eurogruppen, kommissionen och ECB att öka samordningen av sina åtgärder inom växelkurspolitiken.

| 16. | Europaparlamentet är medvetet om det inflationstryck som framför allt livsmedels- och energipriserna bidrar till. Parlamentet uppmanar ECB att förstärka sin dialog med de nationella centralbankerna i frågan för att i hög grad arbeta för en global prisstabilitet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är medvetet om det inflationstryck som framför allt livsmedels- och energipriserna bidrar till. Parlamentet uppmanar ECB att förstärka sin dialog med de nationella centralbankerna i frågan för att i hög grad arbeta för en global prisstabilitet.

Ledning och effektivt beslutsfattande

| 17. | Europaparlamentet påminner om den aktuella uppmaningen om ökad transparens i ECB, som skulle resultera i ökad trovärdighet och förutsägbarhet, och uppskattar de förbättringar inom detta område som redan har gjorts. Parlamentet inser i detta sammanhang svårigheterna med att göra protokollen från ECB-rådets möten tillgängliga för allmänheten, eftersom skillnader i individuella ståndpunkter skulle kunna tolkas som ett uttryck för nationella intressen, vilket kan leda till påtryckningar från medlemsstaternas regeringar på ECB-rådets medlemmar. Parlamentet uppmanar ECB att förse parlamentet och allmänheten med en årlig sammanfattning av de åtgärder som vidtagits för att förbättra ECB:s prestationer i enlighet med denna resolution. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om den aktuella uppmaningen om ökad transparens i ECB, som skulle resultera i ökad trovärdighet och förutsägbarhet, och uppskattar de förbättringar inom detta område som redan har gjorts. Parlamentet inser i detta sammanhang svårigheterna med att göra protokollen från ECB-rådets möten tillgängliga för allmänheten, eftersom skillnader i individuella ståndpunkter skulle kunna tolkas som ett uttryck för nationella intressen, vilket kan leda till påtryckningar från medlemsstaternas regeringar på ECB-rådets medlemmar. Parlamentet uppmanar ECB att förse parlamentet och allmänheten med en årlig sammanfattning av de åtgärder som vidtagits för att förbättra ECB:s prestationer i enlighet med denna resolution.

| 18. | Europaparlamentet anser att parlamentets och ECB:s dialog om penningpolitiken har varit en stor framgång och något som bör utvecklas ytterligare. Parlamentet understryker att ECB:s ansvar för de åtgärder som vidtas är av oerhört stor betydelse för förtroendet och därmed stabiliteten på de finansiella marknaderna. Parlamentet anser att det är viktigt för ECB-direktionens och ECB-rådets sammanhållning att de fortsätter att visa tillförsikt utåt. Parlamentet stöder en riktad informationspolitik från ECB mot parlamentet, rådet, kommissionen och Eurogruppen. Parlamentet är besviket över den brist på engagemang som ECB har visat i sina reaktioner på Europaparlamentets resolution av den 12 juli 2007 om ECB:s årsrapport för 2006 (3). Parlamentet understryker kraftigt att en förbättring av ECB:s kommunikationspolicy endast får ske samtidigt som självständigheten för ECB och dess organ bevaras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att parlamentets och ECB:s dialog om penningpolitiken har varit en stor framgång och något som bör utvecklas ytterligare. Parlamentet understryker att ECB:s ansvar för de åtgärder som vidtas är av oerhört stor betydelse för förtroendet och därmed stabiliteten på de finansiella marknaderna. Parlamentet anser att det är viktigt för ECB-direktionens och ECB-rådets sammanhållning att de fortsätter att visa tillförsikt utåt. Parlamentet stöder en riktad informationspolitik från ECB mot parlamentet, rådet, kommissionen och Eurogruppen. Parlamentet är besviket över den brist på engagemang som ECB har visat i sina reaktioner på Europaparlamentets resolution av den 12 juli 2007 om ECB:s årsrapport för 2006 (3). Parlamentet understryker kraftigt att en förbättring av ECB:s kommunikationspolicy endast får ske samtidigt som självständigheten för ECB och dess organ bevaras.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar ECB att i sina uttalanden i samband med beslut som fattats av dess råd tydligt uppge om man under diskussionerna lätt nådde ett samförstånd eller om det fortfarande fanns meningsskiljaktigheter, eftersom detta skulle ge marknaderna mer information utan att det gemensamma europeiska perspektivet för ECB-rådets beslut skulle påverkas negativt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar ECB att i sina uttalanden i samband med beslut som fattats av dess råd tydligt uppge om man under diskussionerna lätt nådde ett samförstånd eller om det fortfarande fanns meningsskiljaktigheter, eftersom detta skulle ge marknaderna mer information utan att det gemensamma europeiska perspektivet för ECB-rådets beslut skulle påverkas negativt.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar ECB att lägga fram sina idéer om en reformerad struktur för ECB-rådet, eftersom antalet medlemmar i ECB-rådet förväntas överstiga 15 från den 1 januari 2009. Med det ökande antalet länder i euroområdet kommer reformer att bli ännu mer nödvändiga. Parlamentet stöder ECB:s tidigare förslag om att de deltagande medlemsstaternas ekonomiska betydelse bör ses som den viktigaste faktorn för den roterande rösträtten och att antalet beslutsfattare bör hållas lågt för att garantera effektivitet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar ECB att lägga fram sina idéer om en reformerad struktur för ECB-rådet, eftersom antalet medlemmar i ECB-rådet förväntas överstiga 15 från den 1 januari 2009. Med det ökande antalet länder i euroområdet kommer reformer att bli ännu mer nödvändiga. Parlamentet stöder ECB:s tidigare förslag om att de deltagande medlemsstaternas ekonomiska betydelse bör ses som den viktigaste faktorn för den roterande rösträtten och att antalet beslutsfattare bör hållas lågt för att garantera effektivitet.

| 21. | Europaparlamentet anser att ECB:s oberoende och förfarandet för utnämning av direktionsledamöter har visat sitt värde. Parlamentet understryker att artikel 112.2 b i EG-fördraget föreskriver att direktionsedamöterna ska utses bland personer vars auktoritet och yrkeserfarenhet inom den finansiella sektorn är allmänt erkända, och understryker att deras nationalitet bör vara ointressant och att de även i fortsättningen ska bedömas enligt de strikta kriterier som anges i EG-fördraget, till exempel utifrån sina kvalifikationer. Parlamentet anser att den demokratiska ansvarigheten och insynen innan besluten fattas skulle förbättras om rådet utvärderade fler potentiella kandidater och om den kandidat som föreslås av rådet därefter godkänns genom en omröstning i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att ECB:s oberoende och förfarandet för utnämning av direktionsledamöter har visat sitt värde. Parlamentet understryker att artikel 112.2 b i EG-fördraget föreskriver att direktionsedamöterna ska utses bland personer vars auktoritet och yrkeserfarenhet inom den finansiella sektorn är allmänt erkända, och understryker att deras nationalitet bör vara ointressant och att de även i fortsättningen ska bedömas enligt de strikta kriterier som anges i EG-fördraget, till exempel utifrån sina kvalifikationer. Parlamentet anser att den demokratiska ansvarigheten och insynen innan besluten fattas skulle förbättras om rådet utvärderade fler potentiella kandidater och om den kandidat som föreslås av rådet därefter godkänns genom en omröstning i Europaparlamentet.

| 22. | Europaparlamentet anser att parlamentets roll i utnämningen av direktionsledamöter bör stärkas mot bakgrund av Europeiska centralbankens framtida status enligt Lissabonfördraget. Parlamentet understryker sin villighet att tillsammans med de övriga institutionerna undersöka möjligheterna att förbättra utnämningsförfarandet innan direktionen ska förnyas nästa gång 2010. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att parlamentets roll i utnämningen av direktionsledamöter bör stärkas mot bakgrund av Europeiska centralbankens framtida status enligt Lissabonfördraget. Parlamentet understryker sin villighet att tillsammans med de övriga institutionerna undersöka möjligheterna att förbättra utnämningsförfarandet innan direktionen ska förnyas nästa gång 2010.

| 23. | Europaparlamentet erkänner den allt viktigare roll som Eurogruppen och dess ordförande spelar för en stor del av den ekonomiska dagordningen inom EU, särskilt den mer formella strukturen och den centrala rollen för samordning av den ekonomiska politiken inom Eurogruppen enligt artikel 136 i EG-fördraget, ändrad genom Lissabonfördraget, även för de medlemsstater som inte ingår i euroområdet. Parlamentet stöder utvecklingen mot ett samfällt agerande av euroområdet i internationella forum, vilket möjliggörs genom artikel 138 i EG-fördraget, ändrad genom Lissabonfördraget, och av Eurogruppens ordförande. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner den allt viktigare roll som Eurogruppen och dess ordförande spelar för en stor del av den ekonomiska dagordningen inom EU, särskilt den mer formella strukturen och den centrala rollen för samordning av den ekonomiska politiken inom Eurogruppen enligt artikel 136 i EG-fördraget, ändrad genom Lissabonfördraget, även för de medlemsstater som inte ingår i euroområdet. Parlamentet stöder utvecklingen mot ett samfällt agerande av euroområdet i internationella forum, vilket möjliggörs genom artikel 138 i EG-fördraget, ändrad genom Lissabonfördraget, och av Eurogruppens ordförande.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan ECB, kommissionen och sektorn för finansiella tjänster vid det framgångsrika införandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (SEPA) och STEP-initiativet (Short-Term European Paper). Dessa initiativ utgör positiva bidrag från sektorn för finansiella tjänster, som främjar finansiell integration i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan ECB, kommissionen och sektorn för finansiella tjänster vid det framgångsrika införandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (SEPA) och STEP-initiativet (Short-Term European Paper). Dessa initiativ utgör positiva bidrag från sektorn för finansiella tjänster, som främjar finansiell integration i Europeiska unionen.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av Target 2-operationer och den slutförda övergången till en enda gemensam plattform. Användandet av den enda gemensamma plattformen är ett viktigt steg i riktning mot finansiell integration och minskning av kostnaderna för clearing och avveckling. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att ECB nu utarbetar ett förslag till ledningsstruktur för T2S (TARGET2-Securities). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av Target 2-operationer och den slutförda övergången till en enda gemensam plattform. Användandet av den enda gemensamma plattformen är ett viktigt steg i riktning mot finansiell integration och minskning av kostnaderna för clearing och avveckling. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att ECB nu utarbetar ett förslag till ledningsstruktur för T2S (TARGET2-Securities).

Eurons externa dimension

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att eurons status som internationell valuta stadigt ökar. EU:s representation när det gäller ekonomi och valutafrågor i internationella forum speglar inte euroområdets verkliga ekonomiska betydelse och detta kan ses som ett hinder för ett ökande inflytande i internationella finansiella frågor. Parlamentet uppmanar därför till att konkreta åtgärder vidtas i riktning mot en enhetlig representation för euroområdet vid internationella finansiella institutioner såsom Internationella valutafonden (IMF). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att eurons status som internationell valuta stadigt ökar. EU:s representation när det gäller ekonomi och valutafrågor i internationella forum speglar inte euroområdets verkliga ekonomiska betydelse och detta kan ses som ett hinder för ett ökande inflytande i internationella finansiella frågor. Parlamentet uppmanar därför till att konkreta åtgärder vidtas i riktning mot en enhetlig representation för euroområdet vid internationella finansiella institutioner såsom Internationella valutafonden (IMF).

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar ECB att fortsätta att stärka sin samordningsprocess i internationella finansiella sammanhang. En internationellt högre status för euron kommer att leda till fördelar för euroområdet, vilket kommer att uppmuntra de medlemsstater som för närvarande inte deltar att söka fullt medlemskap. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar ECB att fortsätta att stärka sin samordningsprocess i internationella finansiella sammanhang. En internationellt högre status för euron kommer att leda till fördelar för euroområdet, vilket kommer att uppmuntra de medlemsstater som för närvarande inte deltar att söka fullt medlemskap.

*

* *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  EGT C 138, 4.5.1998, s. 177.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0058.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0349.

---

Torsdag 10 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/54

---

Torsdag 10 juli 2008Upprättande av en fingeravtrycksdatabas för romer i Italien

P6_TA(2008)0361

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om folkräkningen av romerna i Italien på grundval av etniskt ursprung

2009/C 294 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, principerna om jämställdhet och icke-diskriminering, rätten till värdighet, privatliv och dataskydd, barnens rättigheter, rättigheter för personer som tillhör minoriteter som erkänts av internationella och europeiska konventioner om skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt FN:s konvention om barnens rättigheter, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ECHR) samt relaterad rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (1), och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av fördragen och särskilt artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget, artikel 13 (åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av bland annat ras och etniskt ursprung), artikel 12 (förbud mot diskriminering på grund av nationalitet), artikel 17 (unionsmedborgarskap), artikel 18 (fri rörlighet) och artikel 39 och följande artiklar (fri rörlighet för arbetstagare) i EG-fördraget,

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2) och särskilt definitionerna av direkt och indirekt diskriminering, Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om gemenskapsinstrument och åtgärder för att integrera romerna (SEK(2008)2172), och årsrapporten för 2008 från byrån för grundläggande rättigheter,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om bland annat romer, rasism och främlingsfientlighet, åtgärder mot diskriminering och fri rörlighet, nämligen av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (5), av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (6), av den 15 november 2007 om tillämpningen av direktiv 2004/38/EG unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (7), av den 13 december 2007 om kampen mot ökande extremism i Europa (8) och av den 31 januari 2008 om en europeisk strategi för romer (9),

med beaktande av artiklarna 108.5 och 103.2-5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU är en värdegemenskap som grundar sig på demokrati och rättstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, jämställdhet och icke-diskriminering, även skydd av personer som tillhör minoriteter, och EU har förbundit sig att bekämpa rasism och främlingsfientlighet samt diskriminering av någon av de anledningar som anges i artiklarna 12 och 13 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

A.

EU är en värdegemenskap som grundar sig på demokrati och rättstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, jämställdhet och icke-diskriminering, även skydd av personer som tillhör minoriteter, och EU har förbundit sig att bekämpa rasism och främlingsfientlighet samt diskriminering av någon av de anledningar som anges i artiklarna 12 och 13 i EG-fördraget.

| B. | Dessa värden genomförs i EU genom de ovannämnda direktiven mot diskriminering och fri rörlighet samt den politik som stödjer dessa direktiv, och medlemsstaterna är skyldiga att genomföra denna politik och dessa direktiv till fullo, och avstå från handlingar som skulle kunna utgöra en överträdelse av dem. |
| --- | --- |

B.

Dessa värden genomförs i EU genom de ovannämnda direktiven mot diskriminering och fri rörlighet samt den politik som stödjer dessa direktiv, och medlemsstaterna är skyldiga att genomföra denna politik och dessa direktiv till fullo, och avstå från handlingar som skulle kunna utgöra en överträdelse av dem.

| C. | I sin resolution av den 31 januari 2008 uppmanade parlamentet medlemsstaterna att lösa problemet med provisoriska bosättningar och olagliga lägerplatser som på inga sätt uppfyller gällande hälso- och säkerhetsnormer och där många romska barn dör i olyckor, framför allt i bränder, som orsakas av bristande säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

C.

I sin resolution av den 31 januari 2008 uppmanade parlamentet medlemsstaterna att lösa problemet med provisoriska bosättningar och olagliga lägerplatser som på inga sätt uppfyller gällande hälso- och säkerhetsnormer och där många romska barn dör i olyckor, framför allt i bränder, som orsakas av bristande säkerhetsnormer.

| D. | Romerna är ett av de främsta målen för rasism och diskriminering, vilket framgår av den senaste tidens attacker och angrepp mot romer i Italien och Ungern. Detta understryks ytterligare av nyligen genomförda Eurobarometerundersökningar. |
| --- | --- |

D.

Romerna är ett av de främsta målen för rasism och diskriminering, vilket framgår av den senaste tidens attacker och angrepp mot romer i Italien och Ungern. Detta understryks ytterligare av nyligen genomförda Eurobarometerundersökningar.

| E. | Kommissionen framhåller i sitt ovannämnda arbetsdokument att ett antal lagstiftningsinstrument och ekonomiska instrument och åtgärder på EU-nivå redan är tillgängliga för medlemsstaterna för att bekämpa diskriminering av romer och främja romernas sociala integration, särskilt när det gäller att utbyta och främja bästa metoder på området. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen framhåller i sitt ovannämnda arbetsdokument att ett antal lagstiftningsinstrument och ekonomiska instrument och åtgärder på EU-nivå redan är tillgängliga för medlemsstaterna för att bekämpa diskriminering av romer och främja romernas sociala integration, särskilt när det gäller att utbyta och främja bästa metoder på området.

| F. | Den romska befolkningsgruppen är en paneuropeisk etnisk-kulturell befolkningsgrupp utan nationalstat, och EU har därför ett särskilt ansvar för att tillsammans med medlemsstaterna utarbeta en europeisk strategi och politik för romerna. |
| --- | --- |

F.

Den romska befolkningsgruppen är en paneuropeisk etnisk-kulturell befolkningsgrupp utan nationalstat, och EU har därför ett särskilt ansvar för att tillsammans med medlemsstaterna utarbeta en europeisk strategi och politik för romerna.

| G. | Den 21 maj 2008 utfärdade den italienska regeringen ett dekret i vilket man förklarade undantagstillstånd med avseende på nomadbosättningarna i regionerna Kampanien, Lazio och Lombardiet (10) på grundval av lag nr 225 av den 24 februari 1992 om inrättande av en nationell civilskyddstjänst, som ger regeringen befogenhet att utlysa undantagstillstånd vid naturkatastrofer och andra katastrofer eller händelser som på grund av deras intensitet och omfattning måste hanteras med hjälp av extraordinära befogenheter och metoder. |
| --- | --- |

G.

Den 21 maj 2008 utfärdade den italienska regeringen ett dekret i vilket man förklarade undantagstillstånd med avseende på nomadbosättningarna i regionerna Kampanien, Lazio och Lombardiet (10) på grundval av lag nr 225 av den 24 februari 1992 om inrättande av en nationell civilskyddstjänst, som ger regeringen befogenhet att utlysa undantagstillstånd vid naturkatastrofer och andra katastrofer eller händelser som på grund av deras intensitet och omfattning måste hanteras med hjälp av extraordinära befogenheter och metoder.

| H. | Dekretet följdes den 30 maj 2008 av ytterligare order som utfärdats av premiärministern (11) om att






  — | utnämna prefekterna i Rom, Milano och Neapel till kommissionärer (Commissari Delegati) för undantagstillståndet med avseende på romerna, |
| --- | --- | --- |

H.

Dekretet följdes den 30 maj 2008 av ytterligare order som utfärdats av premiärministern (11) om att

—

utnämna prefekterna i Rom, Milano och Neapel till kommissionärer (Commissari Delegati) för undantagstillståndet med avseende på romerna,

| — | bevilja dem extraordinära befogenheter att identifiera personer, även underåriga, bland annat genom att ta fingeravtryck, |
| --- | --- |

—

bevilja dem extraordinära befogenheter att identifiera personer, även underåriga, bland annat genom att ta fingeravtryck,

| — | ge dem befogenheter att vidta nödvändiga åtgärder mot personer som ska utvisas eller skulle kunna utvisas på grundval av en administrativ eller rättslig åtgärd, |
| --- | --- |

—

ge dem befogenheter att vidta nödvändiga åtgärder mot personer som ska utvisas eller skulle kunna utvisas på grundval av en administrativ eller rättslig åtgärd,

| — | tillåta dem att göra avsteg (dock utan att det påverkar tillämpningen av rättsstatsprincipen och EU:s lagstiftning) från ett antal lagar på en rad olika områden som berör konstitutionella rättigheter (till exempel rätten att bli informerad när man utsätts för ett administrativt förfarande såsom tagning av fingeravtryck och kravet att det ska vara fråga om farliga eller misstänkta personer eller personer som vägrar att identifiera sig, innan de utsätts för en identitetsundersökning som omfattar fotografering, tagning av fingeravtryck eller insamling av antropometriska uppgifter). |
| --- | --- |

—

tillåta dem att göra avsteg (dock utan att det påverkar tillämpningen av rättsstatsprincipen och EU:s lagstiftning) från ett antal lagar på en rad olika områden som berör konstitutionella rättigheter (till exempel rätten att bli informerad när man utsätts för ett administrativt förfarande såsom tagning av fingeravtryck och kravet att det ska vara fråga om farliga eller misstänkta personer eller personer som vägrar att identifiera sig, innan de utsätts för en identitetsundersökning som omfattar fotografering, tagning av fingeravtryck eller insamling av antropometriska uppgifter).

| I. | Enligt dekretet ska undantagstillståndet gälla under ett år, det vill säga tills den 31 maj 2009. |
| --- | --- |

I.

Enligt dekretet ska undantagstillståndet gälla under ett år, det vill säga tills den 31 maj 2009.

| J. | Italiens inrikesminister har vid upprepade tillfällen förklarat att avsikten med att ta fingeravtryck är att göra en folkräkning av den romska befolkningen i Italien, och att han har för avsikt att tillåta att fingeravtryck tas av romer som bor i läger, även underåriga, med undantag från normala lagar. Han bekräftade att Italien kommer att fortsätta med dessa identifieringsåtgärder som kommer att vara avslutade före den 15 oktober 2008 i Milano, Rom och Neapel. |
| --- | --- |

J.

Italiens inrikesminister har vid upprepade tillfällen förklarat att avsikten med att ta fingeravtryck är att göra en folkräkning av den romska befolkningen i Italien, och att han har för avsikt att tillåta att fingeravtryck tas av romer som bor i läger, även underåriga, med undantag från normala lagar. Han bekräftade att Italien kommer att fortsätta med dessa identifieringsåtgärder som kommer att vara avslutade före den 15 oktober 2008 i Milano, Rom och Neapel.

| K. | Insamling av fingeravtryck pågår redan i Italien, särskilt i Milano och Neapel. Enligt information från frivilligorganisationer lagrar prefekterna sådana uppgifter i en databas. |
| --- | --- |

K.

Insamling av fingeravtryck pågår redan i Italien, särskilt i Milano och Neapel. Enligt information från frivilligorganisationer lagrar prefekterna sådana uppgifter i en databas.

| L. | Kommissionsledamöterna Barrot och Špidla har i detta avseende framhållit betydelsen av att respektera principerna om jämställdhet och icke-diskriminering i EU och att EU:s lagstiftning uttryckligen förbjuder diskriminering på grundval av ras och etniskt ursprung, och har också kommit med ett nytt övergripande antidiskrimineringsdirektiv. |
| --- | --- |

L.

Kommissionsledamöterna Barrot och Špidla har i detta avseende framhållit betydelsen av att respektera principerna om jämställdhet och icke-diskriminering i EU och att EU:s lagstiftning uttryckligen förbjuder diskriminering på grundval av ras och etniskt ursprung, och har också kommit med ett nytt övergripande antidiskrimineringsdirektiv.

| M. | UNICEF, Europarådets generalsekreterare och Europarådets människorättskommissionär har uttryckt oro, och kommissionen har skickat ett meddelande till den italienska regeringen om bland annat rasism, främlingsfientlighet och skydd av romernas mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

M.

UNICEF, Europarådets generalsekreterare och Europarådets människorättskommissionär har uttryckt oro, och kommissionen har skickat ett meddelande till den italienska regeringen om bland annat rasism, främlingsfientlighet och skydd av romernas mänskliga rättigheter.

| N. | Den italienska dataskyddsmyndigheten har begärt upplysningar från de behöriga myndigheterna, särskilt från prefekterna i Rom, Milano och Neapel, om möjligheten att ta fingeravtryck av romer, även av underåriga, och uttryckt oro över att detta skulle kunna innebära diskriminering, även med avseende på den personliga värdigheten, särskilt när det gäller underåriga. |
| --- | --- |

N.

Den italienska dataskyddsmyndigheten har begärt upplysningar från de behöriga myndigheterna, särskilt från prefekterna i Rom, Milano och Neapel, om möjligheten att ta fingeravtryck av romer, även av underåriga, och uttryckt oro över att detta skulle kunna innebära diskriminering, även med avseende på den personliga värdigheten, särskilt när det gäller underåriga.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de italienska myndigheterna att avstå från att samla in fingeravtryck från romer, även från underåriga, och från att använda redan insamlade fingeravtryck, i avvaktan på kommissionens utlovade bedömning av de planerade åtgärderna, eftersom detta helt klart skulle utgöra direkt diskriminering på grundval av ras och etniskt ursprung vilket är förbjudet i enlighet med artikel 14 i Europakonventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna, och dessutom utgöra diskriminering mellan EU-medborgare som är romer och andra medborgare, som inte behöver utsättas för sådana förfaranden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de italienska myndigheterna att avstå från att samla in fingeravtryck från romer, även från underåriga, och från att använda redan insamlade fingeravtryck, i avvaktan på kommissionens utlovade bedömning av de planerade åtgärderna, eftersom detta helt klart skulle utgöra direkt diskriminering på grundval av ras och etniskt ursprung vilket är förbjudet i enlighet med artikel 14 i Europakonventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna, och dessutom utgöra diskriminering mellan EU-medborgare som är romer och andra medborgare, som inte behöver utsättas för sådana förfaranden.

| 2. | Europaparlamentet delar UNICEF:s oro och anser att det är oacceptabelt att under föregivande att det görs i syfte att skydda barnen, bryta mot deras grundläggande rättigheter och kriminalisera dem. Parlamentet delar även den oro som uttryckts av Europarådet och många frivilligorganisationer och religiösa samfund, och anser att det bästa sättet att skydda de romska barnens rättigheter är att garantera lika tillgång till utbildning, bostäder och hälso- och sjukvård av god kvalitet, som ett led i åtgärder för social integration, och att skydda dem från att utnyttjas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet delar UNICEF:s oro och anser att det är oacceptabelt att under föregivande att det görs i syfte att skydda barnen, bryta mot deras grundläggande rättigheter och kriminalisera dem. Parlamentet delar även den oro som uttryckts av Europarådet och många frivilligorganisationer och religiösa samfund, och anser att det bästa sättet att skydda de romska barnens rättigheter är att garantera lika tillgång till utbildning, bostäder och hälso- och sjukvård av god kvalitet, som ett led i åtgärder för social integration, och att skydda dem från att utnyttjas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att skydda underåriga som utnyttjas oavsett etniskt ursprung eller nationalitet och uppmanar även medlemsstaterna att, då dessa underåriga måste identifieras för att kunna skyddas, från fall till fall använda vanliga ordinarie icke-diskriminerande förfaranden för detta och respektera alla former av rättsliga garantier och skydd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att skydda underåriga som utnyttjas oavsett etniskt ursprung eller nationalitet och uppmanar även medlemsstaterna att, då dessa underåriga måste identifieras för att kunna skyddas, från fall till fall använda vanliga ordinarie icke-diskriminerande förfaranden för detta och respektera alla former av rättsliga garantier och skydd.

| 4. | Europaparlamentet delar kommissionen uppfattning att sådana åtgärder skulle utgöra en överträdelse av förbudet mot direkt och indirekt diskriminering, särskilt i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG och artiklarna 12, 13 och 17–22 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet delar kommissionen uppfattning att sådana åtgärder skulle utgöra en överträdelse av förbudet mot direkt och indirekt diskriminering, särskilt i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG och artiklarna 12, 13 och 17–22 i EG-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att åtgärder som ökar utslagningen aldrig kommer att vara effektiva i kampen mot brottsligheten, och att de inte kommer att bidra till förebyggande av brott eller till säkerhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att åtgärder som ökar utslagningen aldrig kommer att vara effektiva i kampen mot brottsligheten, och att de inte kommer att bidra till förebyggande av brott eller till säkerhet.

| 6. | Europaparlamentet fördömer fullständigt och entydigt alla former av rasism och diskriminering som romer och andra som ses som ”zigenare” utsätts för. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer fullständigt och entydigt alla former av rasism och diskriminering som romer och andra som ses som ”zigenare” utsätts för.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över och upphäva lagar och åtgärder som direkt eller indirekt diskriminerar romer på grundval av ras och etniskt ursprung, och uppmanar rådet och kommissionen att övervaka medlemsstaternas tillämpning av fördragen och de direktiv som föreskriver åtgärder mot diskriminering och åtgärder för fri rörlighet, för att se till att dessa genomförs konsekvent och fullständigt, och att vidta nödvändiga åtgärder om detta inte skulle vara fallet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över och upphäva lagar och åtgärder som direkt eller indirekt diskriminerar romer på grundval av ras och etniskt ursprung, och uppmanar rådet och kommissionen att övervaka medlemsstaternas tillämpning av fördragen och de direktiv som föreskriver åtgärder mot diskriminering och åtgärder för fri rörlighet, för att se till att dessa genomförs konsekvent och fullständigt, och att vidta nödvändiga åtgärder om detta inte skulle vara fallet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig utvärdering av de lagstiftningsåtgärder och genomförandebestämmelser som antagits av den italienska regeringen, i syfte att kontrollera om de är förenliga med fördragen och EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig utvärdering av de lagstiftningsåtgärder och genomförandebestämmelser som antagits av den italienska regeringen, i syfte att kontrollera om de är förenliga med fördragen och EU:s lagstiftning.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker oro över påståendet i de administrativa dekret och order som utfärdats av den italienska regeringen, att närvaron av romska läger runt större städer i sig utgör en allvarlig social nödsituation med allvarliga konsekvenser för den allmänna ordningen och säkerheten, vilket rättfärdigar införandet av undantagstillstånd under ett år. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker oro över påståendet i de administrativa dekret och order som utfärdats av den italienska regeringen, att närvaron av romska läger runt större städer i sig utgör en allvarlig social nödsituation med allvarliga konsekvenser för den allmänna ordningen och säkerheten, vilket rättfärdigar införandet av undantagstillstånd under ett år.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över att förklaringen om undantagstillstånd medför att extraordinära åtgärder som innebär avsteg från lagarna kan vidtas av prefekterna, som har delegerats befogenheter att genomföra alla åtgärder, även insamling av fingeravtryck, på grundval av en lag om skydd av civila i händelse av naturkatastrofer och andra katastrofer eller händelser, vilket inte är rimligt eller proportionerligt för denna specifika situation. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är bekymrat över att förklaringen om undantagstillstånd medför att extraordinära åtgärder som innebär avsteg från lagarna kan vidtas av prefekterna, som har delegerats befogenheter att genomföra alla åtgärder, även insamling av fingeravtryck, på grundval av en lag om skydd av civila i händelse av naturkatastrofer och andra katastrofer eller händelser, vilket inte är rimligt eller proportionerligt för denna specifika situation.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ytterligare stärka EU:s politik när det gäller romerna genom att ta initiativ till en EU-strategi för romer för att stödja och främja medlemsstaternas och frivilligorganisationernas åtgärder och projekt i anknytning till den sociala integrationen av romer, särskilt av romska barn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ytterligare stärka EU:s politik när det gäller romerna genom att ta initiativ till en EU-strategi för romer för att stödja och främja medlemsstaternas och frivilligorganisationernas åtgärder och projekt i anknytning till den sociala integrationen av romer, särskilt av romska barn.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för en EU-strategi för romer och decenniet för integration av romer anta lagstiftning och politik för stöd till romska befolkningsgrupper och främja deras integrering på alla områden, ta initiativ till program mot rasism och diskriminering i skolor, på arbetsplatser och i medier och förbättra utbytet av expertis och bästa praxis. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för en EU-strategi för romer och decenniet för integration av romer anta lagstiftning och politik för stöd till romska befolkningsgrupper och främja deras integrering på alla områden, ta initiativ till program mot rasism och diskriminering i skolor, på arbetsplatser och i medier och förbättra utbytet av expertis och bästa praxis.

| 13. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang på nytt betydelsen av att till fullo utnyttja EU:s olika möjligheter till ekonomiskt stöd och utveckla strategier på EU-nivå och nationell nivå för att avskaffa segregeringen av romerna på utbildningsområdet, garantera lika tillgång till kvalitetsutbildning för romska barn (deltagande i det allmänna utbildningssystemet, införande av särskilda stipendier och praktikprogram), garantera och förbättra romernas tillträde till arbetsmarknaden, ge lika tillgång till hälso- och sjukvård och sociala förmåner, bekämpa diskriminerande praxis när det gäller tillhandahållandet av bostäder, och öka romernas deltagande i det sociala, ekonomiska, kulturella och politiska livet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang på nytt betydelsen av att till fullo utnyttja EU:s olika möjligheter till ekonomiskt stöd och utveckla strategier på EU-nivå och nationell nivå för att avskaffa segregeringen av romerna på utbildningsområdet, garantera lika tillgång till kvalitetsutbildning för romska barn (deltagande i det allmänna utbildningssystemet, införande av särskilda stipendier och praktikprogram), garantera och förbättra romernas tillträde till arbetsmarknaden, ge lika tillgång till hälso- och sjukvård och sociala förmåner, bekämpa diskriminerande praxis när det gäller tillhandahållandet av bostäder, och öka romernas deltagande i det sociala, ekonomiska, kulturella och politiska livet.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inrättat en arbetsgrupp för bekämpning av diskriminering med företrädare för alla medlemsstater, och begär att Europaparlamentets behöriga utskott ska få medverka i denna arbetsgrupp och få fullständig tillgång till arbetsgruppens arbete. Parlamentet uppmanar sitt behöriga utskott att inleda en dialog med medlemsstaternas nationella parlament om den här frågan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inrättat en arbetsgrupp för bekämpning av diskriminering med företrädare för alla medlemsstater, och begär att Europaparlamentets behöriga utskott ska få medverka i denna arbetsgrupp och få fullständig tillgång till arbetsgruppens arbete. Parlamentet uppmanar sitt behöriga utskott att inleda en dialog med medlemsstaternas nationella parlament om den här frågan.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådets generalsekreterare och Europarådets människorättskommissionär, UNICEF och den italienska dataskyddsmyndigheten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådets generalsekreterare och Europarådets människorättskommissionär, UNICEF och den italienska dataskyddsmyndigheten.

---

(1)  Särskilt avgörandet i målet D.H. m.fl. mot Republiken Tjeckien [GC], nr 57325/00, ECHR 2007 – 13.11.7.

(2)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(3)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(5)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s.129.

(6)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2007)0534.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0623.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2008)0035.

(10)  Gazzetta Ufficiale (Italiens officiella tidning) nr 122 av den 26 maj 2008, s. 9.

(11)  Nr 3676 om Lazio, nr 3677 om Lombardiet och nr 3678 om Kampanien, Gazzetta Ufficiale nr 127 av den 31 maj 2008, sidorna 7, 9 och 11.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/58

---

Torsdag 10 juli 2008Situationen i Kina efter jordbävningen och inför de olympiska spelen

P6_TA(2008)0362

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om om situationen i Kina efter jordbävningen och före OS

2009/C 294 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om naturkatastrofen i Kina den (1),

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om situationen i Tibet (2),

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2007 om toppmötet mellan EU och Kina och dialogen mellan EU och Kina om mänskliga rättigheter (3),

med beaktande av utfallet av den 25:e omgången av dialogen mellan EU och Kina om mänskliga rättigheter som hölls i Brdo, Slovenien, den 15 maj 2008,

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Både Kina och EU har åtagit sig att bidra till fred, säkerhet och hållbar utveckling i världen. |
| --- | --- |

A.

Både Kina och EU har åtagit sig att bidra till fred, säkerhet och hållbar utveckling i världen.

| B. | Den kraftiga jordbävningen i sydvästra Kina den 12 maj 2008 ledde till en omfattande förstörelse och krävde tiotusentals offer, framför allt i Sichuanprovinsen. Enligt de senaste uppskattningarna drabbades 10 miljoner människor av jordbävningen och nära 70 000 omkom, däribland tusentals skolbarn som dog när deras klassrum raserades. |
| --- | --- |

B.

Den kraftiga jordbävningen i sydvästra Kina den 12 maj 2008 ledde till en omfattande förstörelse och krävde tiotusentals offer, framför allt i Sichuanprovinsen. Enligt de senaste uppskattningarna drabbades 10 miljoner människor av jordbävningen och nära 70 000 omkom, däribland tusentals skolbarn som dog när deras klassrum raserades.

| C. | Kinas regering vidtog exceptionella krisåtgärder och satte in personal – inbegripet delar av armén – och sjukvårdsteam för att hjälpa befolkningen i det drabbade området. |
| --- | --- |

C.

Kinas regering vidtog exceptionella krisåtgärder och satte in personal – inbegripet delar av armén – och sjukvårdsteam för att hjälpa befolkningen i det drabbade området.

| D. | Hela det kinesiska folket och det internationella samfundet har på ett utomordentligt och solidariskt sätt ställt upp för att hjälpa de katastrofdrabbade. |
| --- | --- |

D.

Hela det kinesiska folket och det internationella samfundet har på ett utomordentligt och solidariskt sätt ställt upp för att hjälpa de katastrofdrabbade.

| E. | Öppnandet av Tibet för turister och media bör inte utnyttjas som en PR-händelse utan ett verkligt öppnande som kommer att göra det möjligt för journalister, media och turister att besöka Tibet. |
| --- | --- |

E.

Öppnandet av Tibet för turister och media bör inte utnyttjas som en PR-händelse utan ett verkligt öppnande som kommer att göra det möjligt för journalister, media och turister att besöka Tibet.

| F. | Internationella olympiska kommittén (IOK) betonade i sina slutsatser att man genom att bevilja Kina 2008 års OS skulle bidra till att öppna upp landet och förbättra situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Internationella olympiska kommittén (IOK) betonade i sina slutsatser att man genom att bevilja Kina 2008 års OS skulle bidra till att öppna upp landet och förbättra situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker tillfredsställelse över utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Kina, sektorsdialogen och det närmare samarbetet i olika globala frågor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker tillfredsställelse över utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Kina, sektorsdialogen och det närmare samarbetet i olika globala frågor.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att beakta att varningssystem för att förutse jordbävningar utgör ett mått på ett lands utveckling. Parlamentet framhåller därför att det är ytterst viktigt att snabbt vidta åtgärder om myndigheterna skulle bli förvarnade från vetenskapligt håll om ytterligare en naturkatastrof i Kina, vilket är osannolikt men möjligt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att beakta att varningssystem för att förutse jordbävningar utgör ett mått på ett lands utveckling. Parlamentet framhåller därför att det är ytterst viktigt att snabbt vidta åtgärder om myndigheterna skulle bli förvarnade från vetenskapligt håll om ytterligare en naturkatastrof i Kina, vilket är osannolikt men möjligt.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar återupptagandet av kontakterna mellan företrädare för Dalai Lama och de kinesiska myndigheterna efter händelserna i mars 2008 i Lhasa. Parlamentet uppmuntrar båda parterna att intensifiera kontakterna för att upprätta en grund för ömsesidigt förtroende, utan vilket det kommer att bli omöjligt att nå fram till en ömsesidigt godtagbar politisk lösning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar återupptagandet av kontakterna mellan företrädare för Dalai Lama och de kinesiska myndigheterna efter händelserna i mars 2008 i Lhasa. Parlamentet uppmuntrar båda parterna att intensifiera kontakterna för att upprätta en grund för ömsesidigt förtroende, utan vilket det kommer att bli omöjligt att nå fram till en ömsesidigt godtagbar politisk lösning.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att förbindelserna med Kina endast framskridit på handelns och ekonomins område, utan några större landvinningar när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att förbindelserna med Kina endast framskridit på handelns och ekonomins område, utan några större landvinningar när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att situationen i Kina i fråga om mänskliga rättigheter förblir en källa till oro på grund av de utbredda och systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner om de åtaganden som Kina gjorde i fråga om mänskliga rättigheter när landet tilldelades OS. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att situationen i Kina i fråga om mänskliga rättigheter förblir en källa till oro på grund av de utbredda och systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner om de åtaganden som Kina gjorde i fråga om mänskliga rättigheter när landet tilldelades OS.

| 6. | Europaparlamentet fördömer att Kina ofta tillämpar dödsstraff och uppmanar de kinesiska myndigheterna att införa ett moratorium för avrättningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer att Kina ofta tillämpar dödsstraff och uppmanar de kinesiska myndigheterna att införa ett moratorium för avrättningar.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att inga internationella vädjanden har lyckats hindra de kinesiska myndigheterna från att fortsätta uppföljningen av upploppen den 14 mars 2008 i Tibet. Deltagarna i protesterna i Lhasa spåras fortfarande upp, grips godtyckligt och fängslas utan att deras familjer får någon information om var de befinner sig, trots att kinesisk lagstiftning kräver detta. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att under OS upphöra med sin ”politiska omskolningskampanj” som har intensifierats sedan början av april, i den väletablerade ”olympiska vapenvilans” namn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att inga internationella vädjanden har lyckats hindra de kinesiska myndigheterna från att fortsätta uppföljningen av upploppen den 14 mars 2008 i Tibet. Deltagarna i protesterna i Lhasa spåras fortfarande upp, grips godtyckligt och fängslas utan att deras familjer får någon information om var de befinner sig, trots att kinesisk lagstiftning kräver detta. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att under OS upphöra med sin ”politiska omskolningskampanj” som har intensifierats sedan början av april, i den väletablerade ”olympiska vapenvilans” namn.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att Kina snabbt gick med på att ta emot hjälp från det internationella samfundet till de jordbävningsdrabbade i Sichuanprovinsen och underlättade för humanitära frivilligorganisationer att distribuera bistånd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att Kina snabbt gick med på att ta emot hjälp från det internationella samfundet till de jordbävningsdrabbade i Sichuanprovinsen och underlättade för humanitära frivilligorganisationer att distribuera bistånd.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av stöd från EU, dess medlemsstater och det internationella samfundet till återuppbyggnadsfasen i det drabbade området. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av stöd från EU, dess medlemsstater och det internationella samfundet till återuppbyggnadsfasen i det drabbade området.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Kina att stå fast vid de offentliga åtaganden man gjorde i fråga om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen och som IOK påtalade när man beslutade att låta Kina organisera OS. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Kina att stå fast vid de offentliga åtaganden man gjorde i fråga om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen och som IOK påtalade när man beslutade att låta Kina organisera OS.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att ta det här historiska tillfället i akt att visa världen att man genom att OS ska hållas i Peking fått en unik möjlighet att förbättra sitt rykte när det gäller mänskliga rättigheter genom att benåda alla poliska fångar och människorättsaktivister som sitter i fängelse, inbegripet de som sitter fängslade i Tibet efter upproret i mars 2008 (undantaget förstås förövare av våldsbrott). Parlamentet uppmanar dessutom de kinesiska myndigheterna att förhindra diskriminering av inflyttad landsbygdsbefolkning och etniska minoriteter och att avstå från att trakassera fackföreningsaktiva, jurister och journalister när dessa anmäler brott mot grundläggande friheter. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att fängslandet av sådana människor är ett brott mot den allmänna och vedertagna andan i folkrätten (ius gentium). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att ta det här historiska tillfället i akt att visa världen att man genom att OS ska hållas i Peking fått en unik möjlighet att förbättra sitt rykte när det gäller mänskliga rättigheter genom att benåda alla poliska fångar och människorättsaktivister som sitter i fängelse, inbegripet de som sitter fängslade i Tibet efter upproret i mars 2008 (undantaget förstås förövare av våldsbrott). Parlamentet uppmanar dessutom de kinesiska myndigheterna att förhindra diskriminering av inflyttad landsbygdsbefolkning och etniska minoriteter och att avstå från att trakassera fackföreningsaktiva, jurister och journalister när dessa anmäler brott mot grundläggande friheter. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att fängslandet av sådana människor är ett brott mot den allmänna och vedertagna andan i folkrätten (ius gentium).

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och IOK:s styrelse. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och IOK:s styrelse.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0232.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0119.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0622.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/60

---

Torsdag 10 juli 2008Kommissionens strategidokument för utvidgningen från 2007

P6_TA(2008)0363

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om kommissionens strategidokument för utvidgningen från 2007 (2007/2271(INI))

2009/C 294 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande om utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2007–2008 (KOM(2007)0663),

med beaktande av sina resolutioner av den 16 mars 2006 om kommissionens strategidokument inför utvidgningen 2005 (1) och av den 13 december 2006 om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2),

med beaktande av Europaparlamentets tidigare resolutioner om länderna på västra Balkan, Turkiet och partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0266/2008), och av följande skäl:

| A. | EU:s utvidgningsstrategi rymmer både en extern och en intern dimension. |
| --- | --- |

A.

EU:s utvidgningsstrategi rymmer både en extern och en intern dimension.

| B. | Den externa dimensionen omfattar främjande av reformer för demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, fred, stabilitet och välstånd, i enlighet med europeiska normer. |
| --- | --- |

B.

Den externa dimensionen omfattar främjande av reformer för demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, fred, stabilitet och välstånd, i enlighet med europeiska normer.

| C. | Den interna dimensionen har en direkt inverkan på EU:s förmåga att fullfölja sina politiska målsättningar och att uppnå en allt fastare sammanslutning såsom föreskrivs i fördragen. |
| --- | --- |

C.

Den interna dimensionen har en direkt inverkan på EU:s förmåga att fullfölja sina politiska målsättningar och att uppnå en allt fastare sammanslutning såsom föreskrivs i fördragen.

| D. | Det krävs en politiskt integrerad Europeisk union som kan utveckla en ambitiös solidaritets- och stabilitetspolitik. |
| --- | --- |

D.

Det krävs en politiskt integrerad Europeisk union som kan utveckla en ambitiös solidaritets- och stabilitetspolitik.

| E. | Enligt Romfördraget får ”varje europeisk stat ansöka om att bli medlem av gemenskapen”. |
| --- | --- |

E.

Enligt Romfördraget får ”varje europeisk stat ansöka om att bli medlem av gemenskapen”.

| F. | Tidigare utvidgningar har utan tvekan inneburit framgångar både för EU och för de medlemsstater som anslutit sig och har bidragit till stabilitet, utveckling och välstånd för Europa som helhet. Det är väsentligt att skapa de villkor som behövs för att säkerställa att framtida utvidgningar också blir framgångsrika. |
| --- | --- |

F.

Tidigare utvidgningar har utan tvekan inneburit framgångar både för EU och för de medlemsstater som anslutit sig och har bidragit till stabilitet, utveckling och välstånd för Europa som helhet. Det är väsentligt att skapa de villkor som behövs för att säkerställa att framtida utvidgningar också blir framgångsrika.

| G. | Stabiliserings- och associeringsavtalen ger ett viktigt och framgångsrikt bidrag till förbindelserna mellan EU och länderna på västra Balkan i syfte att integrera dem i EU. De främjar även regionalt samarbete. |
| --- | --- |

G.

Stabiliserings- och associeringsavtalen ger ett viktigt och framgångsrikt bidrag till förbindelserna mellan EU och länderna på västra Balkan i syfte att integrera dem i EU. De främjar även regionalt samarbete.

| H. | Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki 2003 och i Bryssel 2006 upprepades EU:s avsikt att stå fast vid sina åtaganden gentemot länderna i sydöstra Europa och på västra Balkan. |
| --- | --- |

H.

Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki 2003 och i Bryssel 2006 upprepades EU:s avsikt att stå fast vid sina åtaganden gentemot länderna i sydöstra Europa och på västra Balkan.

| I. | Det förnyade samförstånd som Europeiska rådet antog i december 2006 bygger på principerna om konsolidering av åtaganden, rättvis och strikt villkorlighet och bättre kommunikation med allmänheten. |
| --- | --- |

I.

Det förnyade samförstånd som Europeiska rådet antog i december 2006 bygger på principerna om konsolidering av åtaganden, rättvis och strikt villkorlighet och bättre kommunikation med allmänheten.

| J. | Utvidgningsstrategin är mycket mer än en förhandlingsmetod, eftersom den avspeglar den centrala övertygelsen att EU är en värdegemenskap, och är oupplösligt förknippad med debatten om EU:s mål, dess framtid och roll i närområdet och i världen. |
| --- | --- |

J.

Utvidgningsstrategin är mycket mer än en förhandlingsmetod, eftersom den avspeglar den centrala övertygelsen att EU är en värdegemenskap, och är oupplösligt förknippad med debatten om EU:s mål, dess framtid och roll i närområdet och i världen.

| K. | De metoder och kriterier som beskrivs i kommissionens ovannämnda meddelande om fortsatta anslutningsförhandlingar förtjänar fullt stöd och bör tillämpas strikt, och politiska överväganden bör inte överskugga ett strikt uppfyllande av kriterierna. |
| --- | --- |

K.

De metoder och kriterier som beskrivs i kommissionens ovannämnda meddelande om fortsatta anslutningsförhandlingar förtjänar fullt stöd och bör tillämpas strikt, och politiska överväganden bör inte överskugga ett strikt uppfyllande av kriterierna.

| L. | EU:s utvidgningsstrategi bör ingå i en bred uppsättning politiska instrument för att konsolidera demokrati och bygga upp stabilitet och social utveckling i EU:s grannskap och för att förstärka EU:s roll i världen. |
| --- | --- |

L.

EU:s utvidgningsstrategi bör ingå i en bred uppsättning politiska instrument för att konsolidera demokrati och bygga upp stabilitet och social utveckling i EU:s grannskap och för att förstärka EU:s roll i världen.

| M. | Denna politik bör omspänna de varierade förhållanden som råder i EU:s grannländer, särskilt i de länder som har kandidatstatus och som har inlett förhandlingar, de länder som har kandidatstatus men som ännu inte har inlett förhandlingar, de länder som har utsikter till medlemskap, de länder som har som målsättning att bli medlemmar i EU samt de länder som endast vill ha nära grannförbindelser med EU. |
| --- | --- |

M.

Denna politik bör omspänna de varierade förhållanden som råder i EU:s grannländer, särskilt i de länder som har kandidatstatus och som har inlett förhandlingar, de länder som har kandidatstatus men som ännu inte har inlett förhandlingar, de länder som har utsikter till medlemskap, de länder som har som målsättning att bli medlemmar i EU samt de länder som endast vill ha nära grannförbindelser med EU.

| N. | Denna politik bör också vara oberoende och inte påverka de bestämmelser som tillåter ett visst land att övergå från en typ av förhållande med EU till en annan, om de nödvändiga interna och externa kriterierna uppfylls. |
| --- | --- |

N.

Denna politik bör också vara oberoende och inte påverka de bestämmelser som tillåter ett visst land att övergå från en typ av förhållande med EU till en annan, om de nödvändiga interna och externa kriterierna uppfylls.

| O. | De östra partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken kan klart definieras som europeiska länder och några av dem har uttryckt att de har ett europeiskt perspektiv som mål. |
| --- | --- |

O.

De östra partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken kan klart definieras som europeiska länder och några av dem har uttryckt att de har ett europeiskt perspektiv som mål.

| P. | Som påpekas i parlamentets ovannämnda resolution av den 13 december 2006 bör länder med utsikter till medlemskap dra nytta av ett nära bilateralt eller multilateralt samarbete med EU som speglar dessa länders särskilda behov och intressen. Denna möjlighet, som rymmer ett brett urval av olika handlingsmöjligheter, erbjuder partnerländerna en stabil och långsiktig grund för institutionaliserade förbindelser med EU och en nödvändig sporre för att främja stabilitet, fred, respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratiska och ekonomiska reformer i de berörda länderna. |
| --- | --- |

P.

Som påpekas i parlamentets ovannämnda resolution av den 13 december 2006 bör länder med utsikter till medlemskap dra nytta av ett nära bilateralt eller multilateralt samarbete med EU som speglar dessa länders särskilda behov och intressen. Denna möjlighet, som rymmer ett brett urval av olika handlingsmöjligheter, erbjuder partnerländerna en stabil och långsiktig grund för institutionaliserade förbindelser med EU och en nödvändig sporre för att främja stabilitet, fred, respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratiska och ekonomiska reformer i de berörda länderna.

| Q. | I enlighet med samma resolution är det upp till alla länder med erkända utsikter till medlemskap att avgöra huruvida de vill dra nytta av liknande multilaterala överenskommelser under övergångsstadiet innan de går över till ett fullständigt medlemskap. |
| --- | --- |

Q.

I enlighet med samma resolution är det upp till alla länder med erkända utsikter till medlemskap att avgöra huruvida de vill dra nytta av liknande multilaterala överenskommelser under övergångsstadiet innan de går över till ett fullständigt medlemskap.

| R. | EU:s utvidgningsstrategi måste också förklaras och förmedlas till de nuvarande EU-medborgarna och till alla framtida medborgare på ett effektivt sätt för att se till att de är fullt medvetna om denna politik och så att EU får ökat stöd hos allmänheten för sina åtaganden gentemot grannländerna och på så vis säkra EU:s trovärdighet och solidaritet som partner samtidigt som man försöker bemöta berättigade farhågor. |
| --- | --- |

R.

EU:s utvidgningsstrategi måste också förklaras och förmedlas till de nuvarande EU-medborgarna och till alla framtida medborgare på ett effektivt sätt för att se till att de är fullt medvetna om denna politik och så att EU får ökat stöd hos allmänheten för sina åtaganden gentemot grannländerna och på så vis säkra EU:s trovärdighet och solidaritet som partner samtidigt som man försöker bemöta berättigade farhågor.

| 1. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att tidigare utvidgningar har varit en stor framgång och till gagn både för de gamla och nya medlemsstaterna i EU genom att främja ekonomisk tillväxt och socialt framskridande samt förse den europeiska kontinenten med fred, stabilitet, frihet och välstånd. Parlamentet anser att lärdomar kan dras av tidigare anslutningar och att framtida metoder för att förbättra utvidgningsprocessens kvalitet måste baseras på de positiva erfarenheter som rönts hittills. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att tidigare utvidgningar har varit en stor framgång och till gagn både för de gamla och nya medlemsstaterna i EU genom att främja ekonomisk tillväxt och socialt framskridande samt förse den europeiska kontinenten med fred, stabilitet, frihet och välstånd. Parlamentet anser att lärdomar kan dras av tidigare anslutningar och att framtida metoder för att förbättra utvidgningsprocessens kvalitet måste baseras på de positiva erfarenheter som rönts hittills.

| 2. | Europaparlamentet står fast vid sina starka åtaganden gentemot alla kandidatländer och gentemot dem som har getts klara utsikter till medlemskap, under förutsättning att Köpenhamnskriterierna från 1993 ovillkorligen respekteras rigoröst och till fullo. Parlamentet anser att EU måste anstränga sig för att stärka sin integrationskapacitet och att denna kapacitet bör beaktas fullt ut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet står fast vid sina starka åtaganden gentemot alla kandidatländer och gentemot dem som har getts klara utsikter till medlemskap, under förutsättning att Köpenhamnskriterierna från 1993 ovillkorligen respekteras rigoröst och till fullo. Parlamentet anser att EU måste anstränga sig för att stärka sin integrationskapacitet och att denna kapacitet bör beaktas fullt ut.

| 3. | Europaparlamentet erinrar i det här sammanhanget även om det faktum att det, för ländernas från före detta Jugoslavien del, är ett oeftergivligt villkor (sine qua non) att de samarbetar fullt ut med Internationella brottmålsdomstolen för före detta Jugoslavien. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar i det här sammanhanget även om det faktum att det, för ländernas från före detta Jugoslavien del, är ett oeftergivligt villkor (sine qua non) att de samarbetar fullt ut med Internationella brottmålsdomstolen för före detta Jugoslavien.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU:s utvidgningsstrategi bör uppfylla kraven i EU-fördraget och reflektera de åtaganden som unionen redan har gjort samt söka uppnå en balans mellan EU:s geostrategiska intressen, konsekvenserna av den politiska utvecklingen utanför EU:s gränser och EU:s integrationsförmåga, inbegripet dess förmåga att hantera inre och yttre utmaningar i framtiden och att genomföra sitt politiska integrationsprojekt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att EU:s utvidgningsstrategi bör uppfylla kraven i EU-fördraget och reflektera de åtaganden som unionen redan har gjort samt söka uppnå en balans mellan EU:s geostrategiska intressen, konsekvenserna av den politiska utvecklingen utanför EU:s gränser och EU:s integrationsförmåga, inbegripet dess förmåga att hantera inre och yttre utmaningar i framtiden och att genomföra sitt politiska integrationsprojekt.

| 5. | Europaparlamentet erinrar i det här sammanhanget om behovet av att genomföra nödvändiga interna reformer som bland annat är inriktade på att öka effektiviteten och stärka den sociala sammanhållningen och den demokratiska ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar i det här sammanhanget om behovet av att genomföra nödvändiga interna reformer som bland annat är inriktade på att öka effektiviteten och stärka den sociala sammanhållningen och den demokratiska ansvarsskyldigheten.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att integrationsförmågan är förknippad med EU:s förmåga att vid en given tidpunkt fastställa och därmed nå sina politiska målsättningar, särskilt målen om att främja ekonomisk och social utveckling och hög sysselsättning i medlemsstaterna, att bekräfta sin identitet och förmåga att agera på den internationella arenan, att främja både EU-medlemsstaternas och de europeiska medborgarnas rättigheter och intressen, att utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, att till fullo bevara och utveckla gemenskapens regelverk och att värna om de grundläggande rättigheter och friheter som föreskrivs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att integrationsförmågan är förknippad med EU:s förmåga att vid en given tidpunkt fastställa och därmed nå sina politiska målsättningar, särskilt målen om att främja ekonomisk och social utveckling och hög sysselsättning i medlemsstaterna, att bekräfta sin identitet och förmåga att agera på den internationella arenan, att främja både EU-medlemsstaternas och de europeiska medborgarnas rättigheter och intressen, att utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, att till fullo bevara och utveckla gemenskapens regelverk och att värna om de grundläggande rättigheter och friheter som föreskrivs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 7. | Europaparlamentet anser att begreppet integrationsförmåga består av fyra komponenter:






  i) | Anslutningsstaterna bör bidra till och inte försämra EU:s förmåga att upprätthålla framstegstakten i uppnåendet av de politiska målen. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att begreppet integrationsförmåga består av fyra komponenter:

i)

Anslutningsstaterna bör bidra till och inte försämra EU:s förmåga att upprätthålla framstegstakten i uppnåendet av de politiska målen.

| ii) | EU:s institutionella ramar bör kunna tillhandahålla en effektiv och ändamålsenlig samhällsstyrning. |
| --- | --- |

ii)

EU:s institutionella ramar bör kunna tillhandahålla en effektiv och ändamålsenlig samhällsstyrning.

| iii) | EU:s finansiella resurser bör vara tillräckliga för att hantera utmaningarna från den sociala och ekonomiska sammanhållningen och från EU:s gemensamma politik. |
| --- | --- |

iii)

EU:s finansiella resurser bör vara tillräckliga för att hantera utmaningarna från den sociala och ekonomiska sammanhållningen och från EU:s gemensamma politik.

| iv) | En övergripande kommunikationsstrategi bör finnas på plats för att informera allmänheten om följderna av utvidgningen. |
| --- | --- |

iv)

En övergripande kommunikationsstrategi bör finnas på plats för att informera allmänheten om följderna av utvidgningen.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att för att stärka utvidgningsstrategins trovärdighet och effektivitet måste även medlemsstaterna till fullo respektera och uppfylla Köpenhamnskriterierna för att undvika att högre normer utkrävs av ansökarländerna än de som tillämpas i vissa delar av unionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att för att stärka utvidgningsstrategins trovärdighet och effektivitet måste även medlemsstaterna till fullo respektera och uppfylla Köpenhamnskriterierna för att undvika att högre normer utkrävs av ansökarländerna än de som tillämpas i vissa delar av unionen.

| 9. | Europaparlamentet påminner vidare om att den ekonomiska strukturen och intressena hos varje ny medlemsstat kan påverka inriktningen på EU:s politik och budget och att de politiska anpassningar som krävs kan påverka EU:s själva karaktär. Parlamentet påminner också om att en sammanhållen gemenskap av nationer och medborgare måste baseras på enhetlig politik och solidariskt intresse. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner vidare om att den ekonomiska strukturen och intressena hos varje ny medlemsstat kan påverka inriktningen på EU:s politik och budget och att de politiska anpassningar som krävs kan påverka EU:s själva karaktär. Parlamentet påminner också om att en sammanhållen gemenskap av nationer och medborgare måste baseras på enhetlig politik och solidariskt intresse.

| 10. | Parlamentet anser att såväl de budgetmässiga som de vidare ekonomiska och sociala konsekvenserna av fortsatta tänkbara utvidgningar vederbörligen måste beaktas under halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för perioden 2007–2013 och vid utarbetandet av kommande budgetramar. |
| --- | --- |

10.

Parlamentet anser att såväl de budgetmässiga som de vidare ekonomiska och sociala konsekvenserna av fortsatta tänkbara utvidgningar vederbörligen måste beaktas under halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för perioden 2007–2013 och vid utarbetandet av kommande budgetramar.

| 11. | Europaparlamentet är dessutom övertygat om att alla stater som ansluter sig bör försöka lösa sina viktigaste interna problem, särskilt de som rör territoriella och konstitutionella förhållanden, innan de kan ansluta sig till EU. Parlamentet anser att EU, före och under förhandlingarna med varje sådan stat, bör hjälpa till med att finna en lösning på de här frågorna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är dessutom övertygat om att alla stater som ansluter sig bör försöka lösa sina viktigaste interna problem, särskilt de som rör territoriella och konstitutionella förhållanden, innan de kan ansluta sig till EU. Parlamentet anser att EU, före och under förhandlingarna med varje sådan stat, bör hjälpa till med att finna en lösning på de här frågorna.

| 12. | Europaparlamentet instämmer i betoningen av konsolidering, villkorlighet och kommunikation som vägledande principer för EU:s utvidgningsstrategi. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet instämmer i betoningen av konsolidering, villkorlighet och kommunikation som vägledande principer för EU:s utvidgningsstrategi.

| 13. | Europaparlamentet anser att varje utvidgning måste åtföljas av adekvat konsolidering och politisk koncentrering, det vill säga av en seriös utvärdering av EU:s politik och medel, i syfte att svara mot EU-medborgarnas förväntningar och säkra genomförandet av EU som politiskt projekt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att varje utvidgning måste åtföljas av adekvat konsolidering och politisk koncentrering, det vill säga av en seriös utvärdering av EU:s politik och medel, i syfte att svara mot EU-medborgarnas förväntningar och säkra genomförandet av EU som politiskt projekt.

| 14. | Europaparlamentet oroar sig för att utvidgning utan tillräcklig konsolidering och förberedelse skulle kunna påverka unionens sammanhållning på ett negativt sätt och få allvarliga konsekvenser för unionens förmåga att agera eftersom det skulle försvaga institutionerna, göra medlemsstaterna mer mottagliga för påtryckningar utifrån samt undergräva EU:s trovärdighet som global aktör. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet oroar sig för att utvidgning utan tillräcklig konsolidering och förberedelse skulle kunna påverka unionens sammanhållning på ett negativt sätt och få allvarliga konsekvenser för unionens förmåga att agera eftersom det skulle försvaga institutionerna, göra medlemsstaterna mer mottagliga för påtryckningar utifrån samt undergräva EU:s trovärdighet som global aktör.

| 15. | Europaparlamentet anser vidare att en framgång för utvidgningsprocessen (och därmed en framgång för EU:s politiska integrationsprocess) endast kan uppnås om det finns ett klart och varaktigt stöd från allmänheten för respektive kandidatlands EU-medlemskap. Parlamentet anser därför att ytterligare utvidgningar bör åtföljas av en gemensam kommunikationspolitik som inbegriper EU:s alla institutioner och medlemsstaternas regeringar samt företrädare för det civila samhället, och att denna kommunikationspolitik bör utformas så att den för EU-medborgarna förklarar de politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fördelarna med utvidgningen. Parlamentet påminner därför regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna om att det är deras ansvar att i tillräcklig mån informera allmänheten om de positiva resultaten av tidigare utvidgningar, läget i de pågående förhandlingarna och de frågor som hänger samman med anslutningen av nya medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser vidare att en framgång för utvidgningsprocessen (och därmed en framgång för EU:s politiska integrationsprocess) endast kan uppnås om det finns ett klart och varaktigt stöd från allmänheten för respektive kandidatlands EU-medlemskap. Parlamentet anser därför att ytterligare utvidgningar bör åtföljas av en gemensam kommunikationspolitik som inbegriper EU:s alla institutioner och medlemsstaternas regeringar samt företrädare för det civila samhället, och att denna kommunikationspolitik bör utformas så att den för EU-medborgarna förklarar de politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fördelarna med utvidgningen. Parlamentet påminner därför regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna om att det är deras ansvar att i tillräcklig mån informera allmänheten om de positiva resultaten av tidigare utvidgningar, läget i de pågående förhandlingarna och de frågor som hänger samman med anslutningen av nya medlemsstater.

| 16. | Europaparlamentet anser att länder med utsikter till EU-anslutning bör göra allt de kan för att förklara, engagera och förbereda sin allmänna opinion för integrationen i EU och göra det civila samhället delaktigt i processen från allra första början. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att länder med utsikter till EU-anslutning bör göra allt de kan för att förklara, engagera och förbereda sin allmänna opinion för integrationen i EU och göra det civila samhället delaktigt i processen från allra första början.

| 17. | Europaparlamentet är också övertygat om att utvidgningsstrategin bör kombineras med mer varierade utrikespolitiska avtalsramar och att dessa ramar skulle kunna organiseras som ömsesidigt genomsläppliga koncentriska cirklar inom vilka länderna har möjlighet att under stränga, men tydliga, interna och externa villkor övergå från en status till en annan om de så önskar och om de uppfyller kriterierna för avtalet i fråga. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är också övertygat om att utvidgningsstrategin bör kombineras med mer varierade utrikespolitiska avtalsramar och att dessa ramar skulle kunna organiseras som ömsesidigt genomsläppliga koncentriska cirklar inom vilka länderna har möjlighet att under stränga, men tydliga, interna och externa villkor övergå från en status till en annan om de så önskar och om de uppfyller kriterierna för avtalet i fråga.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att deltagande i den europeiska grannskapspolitiken varken i princip eller i praktiken utgör någon ersättning för medlemskap och inte heller utgör en fas som nödvändigtvis leder till medlemskap. Parlamentet anser att den begreppsmässiga, politiska och rättsliga klyftan mellan EU:s utvidgningsstrategi och dess grannskapspolitik måste överbryggas, så att de östra grannländernas förväntningar kan mötas. Parlamentet är övertygat om att kommissionens förstärkta grannskapspolitik inte är tillräcklig i detta avseende, även om den representerar ett positivt steg i rätt riktning. Istället krävs en verkligt kvalitativ förändring. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller att deltagande i den europeiska grannskapspolitiken varken i princip eller i praktiken utgör någon ersättning för medlemskap och inte heller utgör en fas som nödvändigtvis leder till medlemskap. Parlamentet anser att den begreppsmässiga, politiska och rättsliga klyftan mellan EU:s utvidgningsstrategi och dess grannskapspolitik måste överbryggas, så att de östra grannländernas förväntningar kan mötas. Parlamentet är övertygat om att kommissionens förstärkta grannskapspolitik inte är tillräcklig i detta avseende, även om den representerar ett positivt steg i rätt riktning. Istället krävs en verkligt kvalitativ förändring.

| 19. | Europaparlamentet föreslår därför att EU, i fråga om de östra grannländer som på grund av sin politiska, ekonomiska och sociala situation och EU:s nuvarande integrationsförmåga för närvarande inte har utsikter till medlemskap men som samtidigt uppfyller vissa demokratiska och ekonomiska kriterier, upprättar ett område som bygger på gemensam politik och som särskilt omfattar rättssäkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter, politiskt samarbete i utrikes- och säkerhetsfrågor, ekonomiska och finansiella frågor, handel, energi, transport, miljöfrågor, rättvisa, säkerhet, migration, visumfri rörlighet och utbildning. Parlamentet anser att en sådan gemensam politik bör främja det övergripande målet om att hjälpa de östra grannländerna att gradvis uppfylla EU:s normer och på så sätt bana väg för deras allt närmare integration i EU. Parlamentet är också övertygat om att denna gemensamma politik bör utformas tillsammans med de deltagande länderna utifrån särskilda beslutsmekanismer och ges ett adekvat finansiellt stöd. Det ställer sig positivt till det polsk-svenska förslaget om ett partnerskap i öst som lades fram vid rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 26–27 maj 2008, förutsatt att det initiativ som förslaget rymmer drivs inom ramen för EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår därför att EU, i fråga om de östra grannländer som på grund av sin politiska, ekonomiska och sociala situation och EU:s nuvarande integrationsförmåga för närvarande inte har utsikter till medlemskap men som samtidigt uppfyller vissa demokratiska och ekonomiska kriterier, upprättar ett område som bygger på gemensam politik och som särskilt omfattar rättssäkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter, politiskt samarbete i utrikes- och säkerhetsfrågor, ekonomiska och finansiella frågor, handel, energi, transport, miljöfrågor, rättvisa, säkerhet, migration, visumfri rörlighet och utbildning. Parlamentet anser att en sådan gemensam politik bör främja det övergripande målet om att hjälpa de östra grannländerna att gradvis uppfylla EU:s normer och på så sätt bana väg för deras allt närmare integration i EU. Parlamentet är också övertygat om att denna gemensamma politik bör utformas tillsammans med de deltagande länderna utifrån särskilda beslutsmekanismer och ges ett adekvat finansiellt stöd. Det ställer sig positivt till det polsk-svenska förslaget om ett partnerskap i öst som lades fram vid rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 26–27 maj 2008, förutsatt att det initiativ som förslaget rymmer drivs inom ramen för EU.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar återupptagandet, inom ramen för EU, av ”Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet” som ett positivt steg i EU:s relationer med de södra grannländerna. Denna nya utveckling stärker argumentet för att även upprätta särskilda multilaterala avtalsförbindelser med EU:s östra grannländer som, till skillnad från de södra partnerländerna, har tydliga ambitioner och utsikter att bli medlemmar i EU. Parlamentet påminner om att dessa förbindelser, som ett första steg, bör omsättas i upprättandet av ett frihandelsområde, som följs av närmare förbindelser i form av ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde plus (EEA +), ett europeiskt samvälde eller särskilda regionala samarbetsramar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar återupptagandet, inom ramen för EU, av ”Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet” som ett positivt steg i EU:s relationer med de södra grannländerna. Denna nya utveckling stärker argumentet för att även upprätta särskilda multilaterala avtalsförbindelser med EU:s östra grannländer som, till skillnad från de södra partnerländerna, har tydliga ambitioner och utsikter att bli medlemmar i EU. Parlamentet påminner om att dessa förbindelser, som ett första steg, bör omsättas i upprättandet av ett frihandelsområde, som följs av närmare förbindelser i form av ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde plus (EEA +), ett europeiskt samvälde eller särskilda regionala samarbetsramar.

| 21. | Europaparlamentet upprepar vikten av att utforma en mer sofistikerad och omfattande EU strategi för Svartahavsområdet som går utöver det nuvarande synergiinitiativet. Parlamentet anser att utmaningarna för det regionala samarbete runt Svarta havet motiverar ett parallellt initiativ för att upprätta ett samarbetsavtal för Svartahavsområdet, som borde inbegripa EU, Turkiet och samtliga stater vid Svarta havet som jämbördiga partnerländer, samtidigt som ett fullt deltagande från Rysslands sida eftersträvas, och som i ett senare skede kunde utvecklas till en union för Svarta havet. Det anser att en sådan multilateral ram inte bara skulle erbjuda de berörda länderna möjlighet att stärka sina förbindelser med EU och dra fördel av samarbete inom en rad politikområden, utan även tillåta att Europeiska unionen spelar en mer aktiv roll i sökandet efter fredliga lösningar på regionens konflikter och därigenom bidra positivt till säkerheten i regionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar vikten av att utforma en mer sofistikerad och omfattande EU strategi för Svartahavsområdet som går utöver det nuvarande synergiinitiativet. Parlamentet anser att utmaningarna för det regionala samarbete runt Svarta havet motiverar ett parallellt initiativ för att upprätta ett samarbetsavtal för Svartahavsområdet, som borde inbegripa EU, Turkiet och samtliga stater vid Svarta havet som jämbördiga partnerländer, samtidigt som ett fullt deltagande från Rysslands sida eftersträvas, och som i ett senare skede kunde utvecklas till en union för Svarta havet. Det anser att en sådan multilateral ram inte bara skulle erbjuda de berörda länderna möjlighet att stärka sina förbindelser med EU och dra fördel av samarbete inom en rad politikområden, utan även tillåta att Europeiska unionen spelar en mer aktiv roll i sökandet efter fredliga lösningar på regionens konflikter och därigenom bidra positivt till säkerheten i regionen.

| 22. | Europaparlamentet anser samtidigt att länder som har erkända utsikter till medlemskap, men som fortfarande har lång väg kvar innan de uppfyller de politiska, ekonomiska och sociala kriterier som krävs för att få kandidatstatus, frivilligt skulle kunna delta i arrangemang liknande de ovan nämnda bilaterala eller multilaterala ramarna. Parlamentet framhåller att ett sådant steg under mellantiden skulle underlätta utnyttjandet av alla de instrument som EU har till sitt förfogande för att hjälpa de berörda länderna på deras väg mot ett fullständigt medlemskap. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser samtidigt att länder som har erkända utsikter till medlemskap, men som fortfarande har lång väg kvar innan de uppfyller de politiska, ekonomiska och sociala kriterier som krävs för att få kandidatstatus, frivilligt skulle kunna delta i arrangemang liknande de ovan nämnda bilaterala eller multilaterala ramarna. Parlamentet framhåller att ett sådant steg under mellantiden skulle underlätta utnyttjandet av alla de instrument som EU har till sitt förfogande för att hjälpa de berörda länderna på deras väg mot ett fullständigt medlemskap.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap (KOM(2008)0127) som beskriver en rad åtgärder för att stödja länderna i regionen i deras strävan att bli medlemmar i EU och för att fördjupa EU:s förbindelser med dem, vare sig det gäller handel, energi, utbildning och/eller forskning. Parlamentet ser med tillfredsställelse på undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet med Serbien den 7 november 2007 och med Bosnien-Hercegovina den 16 juni 2008 och ser det som ytterligare ett steg på vägen när det gäller att konsolidera banden mellan den berörda regionen och EU. Parlamentet kräver i det här sammanhanget att förhandlingarna om viseringslättnader med länderna på västra Balkan skyndas på, i syfte att underlätta deras deltagande i gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap (KOM(2008)0127) som beskriver en rad åtgärder för att stödja länderna i regionen i deras strävan att bli medlemmar i EU och för att fördjupa EU:s förbindelser med dem, vare sig det gäller handel, energi, utbildning och/eller forskning. Parlamentet ser med tillfredsställelse på undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet med Serbien den 7 november 2007 och med Bosnien-Hercegovina den 16 juni 2008 och ser det som ytterligare ett steg på vägen när det gäller att konsolidera banden mellan den berörda regionen och EU. Parlamentet kräver i det här sammanhanget att förhandlingarna om viseringslättnader med länderna på västra Balkan skyndas på, i syfte att underlätta deras deltagande i gemenskapsprogram.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar därtill med eftertryck kommissionen att lägga fram konkreta förslag om en mer mångsidig politik för yttre förbindelser gentemot EU:s grannländer, i enlighet med denna resolution, och med beaktande av sina egna administrativa strukturer för att kunna upprätta en strukturell förbindelse mellan den verksamhet som sköts av generaldirektoratet för utvidgning, och den verksamhet som bedrivs av generaldirektoratet för yttre förbindelser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar därtill med eftertryck kommissionen att lägga fram konkreta förslag om en mer mångsidig politik för yttre förbindelser gentemot EU:s grannländer, i enlighet med denna resolution, och med beaktande av sina egna administrativa strukturer för att kunna upprätta en strukturell förbindelse mellan den verksamhet som sköts av generaldirektoratet för utvidgning, och den verksamhet som bedrivs av generaldirektoratet för yttre förbindelser.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 402.

(2)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 480.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/64

---

Torsdag 10 juli 2008Zimbabwe

P6_TA(2008)0364

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om situationen i Zimbabwe

2009/C 294 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe, särskilt resolutionen av den 24 april 2008 (1),

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/135/GUSP (2) av den 18 februari 2008 om förlängning av de restriktiva åtgärder mot Zimbabwe som infördes genom gemensam ståndpunkt 2004/161/GUSP (3), till och med den 20 februari 2009,

med beaktande av rådets slutsatser om Zimbabwe, antagna den 29 april och 26–27 maj 2008,

med beaktande av resolutionen om det [då] kommande valet i Zimbabwe, som antogs av Afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkens rättigheter (Afrikanska kommissionen) vid dess 43:e ordinära sammanträde i Ezulwini i Swaziland den 7–22 maj 2008,

med beaktande av rapporten från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om samordnade val i Republiken Zimbabwe den 29 mars 2008,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 19–20 juni 2008, i vilka det upprepades att EU är beredd att vidta ytterligare åtgärder mot dem som är ansvariga för våldet,

med beaktande av det preliminära uttalandet av den 29 juni 2008 från Sydafrikanska utvecklingsgemenskapens (SADC) valobservatörsgrupp om presidentvalet och det parlamentariska fyllnadsvalet i Zimbabwe,

med beaktande av preliminära uttalandet av den 30 juni 2008 från Panafrikanska parlamentets valobservatörsgrupp om presidentvalet och det parlamentariska fyllnadsvalet i Zimbabwe,

med beaktande av det preliminära uttalandet av den 29 juni 2008 från Afrikanska unionens (AU) valobservatörsgrupp i Zimbabwe,

med beaktande av resolutionen om Zimbabwe antagen av AU:s generalförsamling 11:e toppmöte i Sharm el-Sheikh, Egypten den 30 juni–1 juli 2008,

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Presidentvalet i Zimbabwe ägde rum den 27 juni 2008 trots att kandidaten Morgan Tsvangirai dragit sig ur till följd av det upptrappade våldet och begränsningar av oppositionspartiets och dess anhängares verksamhet. |
| --- | --- |

A.

Presidentvalet i Zimbabwe ägde rum den 27 juni 2008 trots att kandidaten Morgan Tsvangirai dragit sig ur till följd av det upptrappade våldet och begränsningar av oppositionspartiets och dess anhängares verksamhet.

| B. | Övervakare från SADC, Panafrikanska parlamentet och AU uppgav att valet undergrävdes av våld, inte uppfyllde AU:s och SADC:s standarder och inte återspeglade folkets vilja. |
| --- | --- |

B.

Övervakare från SADC, Panafrikanska parlamentet och AU uppgav att valet undergrävdes av våld, inte uppfyllde AU:s och SADC:s standarder och inte återspeglade folkets vilja.

| C. | Den 29 mars 2008 hölls det val till Zimbabwes parlament och senat samt presidentval och lokala val. |
| --- | --- |

C.

Den 29 mars 2008 hölls det val till Zimbabwes parlament och senat samt presidentval och lokala val.

| D. | Enligt de officiella valresultat som tillkännagavs av Zimbabwes valmyndighet erhöll oppositionspartiet Movement for Democratic Change (MDC) majoriteten av platserna i parlamentet, och Morgan Tsvangirai fick 47,9 % och Robert Mugabe 43,2 % av rösterna i presidentvalet. |
| --- | --- |

D.

Enligt de officiella valresultat som tillkännagavs av Zimbabwes valmyndighet erhöll oppositionspartiet Movement for Democratic Change (MDC) majoriteten av platserna i parlamentet, och Morgan Tsvangirai fick 47,9 % och Robert Mugabe 43,2 % av rösterna i presidentvalet.

| E. | Resultatet av presidentvalet fördröjdes med flera veckor. Detta har undergrävt förtroendet för och öppenheten i valprocessen. |
| --- | --- |

E.

Resultatet av presidentvalet fördröjdes med flera veckor. Detta har undergrävt förtroendet för och öppenheten i valprocessen.

| F. | Robert Mugabe förklarade före valet att MDC aldrig kommer att regera i Zimbabwe och att han är beredd att kämpa för att hindra partiet från att överta makten. |
| --- | --- |

F.

Robert Mugabe förklarade före valet att MDC aldrig kommer att regera i Zimbabwe och att han är beredd att kämpa för att hindra partiet från att överta makten.

| G. | Under tiden före andra omgången av presidentvalet utsattes oppositionsaktivister och anhängare av oppositionen för våld, tortyr, hotelser och godtyckliga anhållanden från statens sida. Enligt MDC dödades minst 86 av partiets anhängare och 200 000 fördrevs från sina hem. |
| --- | --- |

G.

Under tiden före andra omgången av presidentvalet utsattes oppositionsaktivister och anhängare av oppositionen för våld, tortyr, hotelser och godtyckliga anhållanden från statens sida. Enligt MDC dödades minst 86 av partiets anhängare och 200 000 fördrevs från sina hem.

| H. | Under valkampanjen greps Morgan Tsvangirai flera gånger, han förföljdes av väpnade soldater och tvingades söka skydd på nederländska ambassaden i Harare. |
| --- | --- |

H.

Under valkampanjen greps Morgan Tsvangirai flera gånger, han förföljdes av väpnade soldater och tvingades söka skydd på nederländska ambassaden i Harare.

| I. | MDC:s generalsekreterare Tendai Biti greps den 12 juni 2008 och anklagades för samhällsomstörtande verksamhet och förräderi. |
| --- | --- |

I.

MDC:s generalsekreterare Tendai Biti greps den 12 juni 2008 och anklagades för samhällsomstörtande verksamhet och förräderi.

| J. | De statliga medierna förbjöd MDC:s valreklam och motverkade på detta sätt en fri och rättvis valkampanj. Våldsamma anhängare av Zimbabwe African National Union – Patriotic Front (ZANU-PF) hindrade MDC från att hålla sitt planerade möte den 22 juni 2008 i Harare. |
| --- | --- |

J.

De statliga medierna förbjöd MDC:s valreklam och motverkade på detta sätt en fri och rättvis valkampanj. Våldsamma anhängare av Zimbabwe African National Union – Patriotic Front (ZANU-PF) hindrade MDC från att hålla sitt planerade möte den 22 juni 2008 i Harare.

| K. | Den 24 juni 2008 uppgav Afrikanska nationalkongressens president Jacob Zuma att situationen i Zimbabwe var ”utom kontroll”, och efterlyste snabba insatser av FN och SADC. |
| --- | --- |

K.

Den 24 juni 2008 uppgav Afrikanska nationalkongressens president Jacob Zuma att situationen i Zimbabwe var ”utom kontroll”, och efterlyste snabba insatser av FN och SADC.

| L. | FN:s säkerhetsråd har slutligen enhälligt fördömt den våldskampanj som drivits av Zimbabwes regering, men dock inte lyckats förklara detta val ogiltigt på grund av motstånd från Sydafrika. |
| --- | --- |

L.

FN:s säkerhetsråd har slutligen enhälligt fördömt den våldskampanj som drivits av Zimbabwes regering, men dock inte lyckats förklara detta val ogiltigt på grund av motstånd från Sydafrika.

| M. | AU kom inte överens om några riktlinjer eller en tydlig tidsplan för att inleda och avsluta förhandlingar och en dialog är för övrigt osannolik på grund av splittringen inom SADC. |
| --- | --- |

M.

AU kom inte överens om några riktlinjer eller en tydlig tidsplan för att inleda och avsluta förhandlingar och en dialog är för övrigt osannolik på grund av splittringen inom SADC.

| N. | Journalister har trakasserats och hotats och utländska journalister har inte fått resa in i landet. |
| --- | --- |

N.

Journalister har trakasserats och hotats och utländska journalister har inte fått resa in i landet.

| O. | Polisen har godtyckligt gripit civilrättsaktivister, även medlemmar av medborgargrupper med kyrklig anknytning i Harare och ett antal frivilligorganisationer och biståndsorgan har varit tvungna att ställa in sin verksamhet. |
| --- | --- |

O.

Polisen har godtyckligt gripit civilrättsaktivister, även medlemmar av medborgargrupper med kyrklig anknytning i Harare och ett antal frivilligorganisationer och biståndsorgan har varit tvungna att ställa in sin verksamhet.

| P. | Sydafrikas president Thabo Mbekis ”tysta diplomati” under åren har tyvärr inte gett några synliga resultat när det gäller den politiska situationen i Zimbabwe, och hans tydliga sympatier för Robert Mugabe har slutligen lett till att oppositionen i landet vägrat att acceptera honom som medlare. |
| --- | --- |

P.

Sydafrikas president Thabo Mbekis ”tysta diplomati” under åren har tyvärr inte gett några synliga resultat när det gäller den politiska situationen i Zimbabwe, och hans tydliga sympatier för Robert Mugabe har slutligen lett till att oppositionen i landet vägrat att acceptera honom som medlare.

| Q. | Krisen i Zimbabwe får negativa konsekvenser för grannländerna, särskilt i Sydafrika. |
| --- | --- |

Q.

Krisen i Zimbabwe får negativa konsekvenser för grannländerna, särskilt i Sydafrika.

| R. | Enligt en rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och Världslivsmedelsprogrammet kommer uppskattningsvis två miljoner människor i Zimbabwe att drabbas av hungersnöd mellan juli och september 2008, och denna siffra kommer enligt uppskattningarna att öka till 5,1 miljoner under tiden januari–mars 2009. |
| --- | --- |

R.

Enligt en rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och Världslivsmedelsprogrammet kommer uppskattningsvis två miljoner människor i Zimbabwe att drabbas av hungersnöd mellan juli och september 2008, och denna siffra kommer enligt uppskattningarna att öka till 5,1 miljoner under tiden januari–mars 2009.

| S. | Ett av tio barn i Zimbabwe dör innan det fyller fem år och den genomsnittliga livslängden är 37 år för män och 34 år för kvinnor. |
| --- | --- |

S.

Ett av tio barn i Zimbabwe dör innan det fyller fem år och den genomsnittliga livslängden är 37 år för män och 34 år för kvinnor.

| 1. | Europaparlamentet understryker att valet den 27 juni 2008 inte kan betraktas som legitimt och välkomnar EU:s ordförandeskaps uttalande av den 28 juni 2008, i vilket denna ståndpunkt tydligt framhävs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att valet den 27 juni 2008 inte kan betraktas som legitimt och välkomnar EU:s ordförandeskaps uttalande av den 28 juni 2008, i vilket denna ståndpunkt tydligt framhävs.

| 2. | Europaparlamentet fördömer med kraft den regeringsstödda våldskampanj som förts mot den politiska oppositionen före den andra omgången av presidentvalet, vilket ledde till att oppositionsaktivister och anhängare av oppositionen samt människorättsaktivister dödades, godtyckligt arresterades och trakasserades. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer med kraft den regeringsstödda våldskampanj som förts mot den politiska oppositionen före den andra omgången av presidentvalet, vilket ledde till att oppositionsaktivister och anhängare av oppositionen samt människorättsaktivister dödades, godtyckligt arresterades och trakasserades.

| 3. | Europaparlamentet anser att våldskampanjen, hoten och trakasserierna mot oppositionen ledde till att fria och rättvisa presidentval inte kunde genomföras i Zimbabwe, något som i omfattande grad erkänts av det internationella samfundet, inbegripet afrikanska valobservatörer och afrikanska ledare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att våldskampanjen, hoten och trakasserierna mot oppositionen ledde till att fria och rättvisa presidentval inte kunde genomföras i Zimbabwe, något som i omfattande grad erkänts av det internationella samfundet, inbegripet afrikanska valobservatörer och afrikanska ledare.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar uttalandet av ordföranden för FN:s säkerhetsråd i vilket genomförandet av presidentvalet i Zimbabwe fördöms. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar uttalandet av ordföranden för FN:s säkerhetsråd i vilket genomförandet av presidentvalet i Zimbabwe fördöms.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar G8-ledarnas uttalande om Zimbabwe av den 8 juli 2008, i synnerhet deras vägran att godta legitimiteten i varje regering som inte återspeglar folkviljan i Zimbabwe, deras rekommendation att utse ett särskilt sändebud för FN:s generalsekreterare för att rapportera om den politiska, humanitära, människorätts- och säkerhetssituationen och stödja regionala ansträngningar för att främja medling mellan politiska partier, samtidigt som valresultatet av den 29 mars 2008 respekteras. Vidare välkomnas deras avsikt att vidta ytterligare åtgärder, som att införa ekonomiska och andra åtgärder gentemot de individer som är ansvariga för våldet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar G8-ledarnas uttalande om Zimbabwe av den 8 juli 2008, i synnerhet deras vägran att godta legitimiteten i varje regering som inte återspeglar folkviljan i Zimbabwe, deras rekommendation att utse ett särskilt sändebud för FN:s generalsekreterare för att rapportera om den politiska, humanitära, människorätts- och säkerhetssituationen och stödja regionala ansträngningar för att främja medling mellan politiska partier, samtidigt som valresultatet av den 29 mars 2008 respekteras. Vidare välkomnas deras avsikt att vidta ytterligare åtgärder, som att införa ekonomiska och andra åtgärder gentemot de individer som är ansvariga för våldet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar samtliga afrikanska länder och hela det internationella samfundet att vägra erkänna Mugaberegimen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar samtliga afrikanska länder och hela det internationella samfundet att vägra erkänna Mugaberegimen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar AU, SADC och FN att stödja en medlingsprocess som omfattar alla parter, som inbegriper en tydlig tidsplan för förhandlingar och som gör det möjligt att på basis av fria och rättvisa val få till stånd en snabb och positiv lösning på krisen i Zimbabwe. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar AU, SADC och FN att stödja en medlingsprocess som omfattar alla parter, som inbegriper en tydlig tidsplan för förhandlingar och som gör det möjligt att på basis av fria och rättvisa val få till stånd en snabb och positiv lösning på krisen i Zimbabwe.

| 8. | Europaparlamentet betonar att andra externa medlare tillsammans med president Thabo Mbeki måste engageras om medlingsinsatserna ska kunna leda till en meningsfull och produktiv nationell dialog, och att den interna dialogen inte bör begränsas till att omfatta två politiska partier, utan snarare inbegripa andra aktörer i det civila samhället, såsom frivilligorganisationer, kyrkor, fackföreningar och parlamentet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att andra externa medlare tillsammans med president Thabo Mbeki måste engageras om medlingsinsatserna ska kunna leda till en meningsfull och produktiv nationell dialog, och att den interna dialogen inte bör begränsas till att omfatta två politiska partier, utan snarare inbegripa andra aktörer i det civila samhället, såsom frivilligorganisationer, kyrkor, fackföreningar och parlamentet.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser en förhandlad lösning på den nuvarande krisen som leder till att det inrättas en övergångsförvaltning med mandat att sätta stopp för det statligt stödda våldet, demobilisera miliserna, upphäva repressiv lagstiftning, lösa den humanitära krisen, stabilisera ekonomin, inleda en översyn av konstitutionen där alla parter deltar och återinrätta Zimbabwes valkommission, i syfte att skapa förhållanden som gör det möjligt att inom en nära framtid hålla fria och rättvisa presidentval under AU:s och FN:s beskydd. Parlamentet kräver att dessa förhandlingar ska övervakas av AU/FN-sändebud. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser en förhandlad lösning på den nuvarande krisen som leder till att det inrättas en övergångsförvaltning med mandat att sätta stopp för det statligt stödda våldet, demobilisera miliserna, upphäva repressiv lagstiftning, lösa den humanitära krisen, stabilisera ekonomin, inleda en översyn av konstitutionen där alla parter deltar och återinrätta Zimbabwes valkommission, i syfte att skapa förhållanden som gör det möjligt att inom en nära framtid hålla fria och rättvisa presidentval under AU:s och FN:s beskydd. Parlamentet kräver att dessa förhandlingar ska övervakas av AU/FN-sändebud.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar FN att göra en fullständig och oberoende undersökning av de kränkningar av mänskliga rättigheter som förekom, och insisterar på att de ansvariga måste ställas inför en behörig och oberoende domstol. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar FN att göra en fullständig och oberoende undersökning av de kränkningar av mänskliga rättigheter som förekom, och insisterar på att de ansvariga måste ställas inför en behörig och oberoende domstol.

| 11. | Europaparlamentet understryker behovet av rehabilitering av de drabbade och efterlyser rättsliga övergångsåtgärder, vilka inbegriper inrättandet av en kommission för sanning och försoning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker behovet av rehabilitering av de drabbade och efterlyser rättsliga övergångsåtgärder, vilka inbegriper inrättandet av en kommission för sanning och försoning.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att många afrikanska länder samt en omfattande grupp av högt respekterade afrikanska personer, såsom Nelson Mandela, Desmond Tutu och Kofi Annan, har fördömt situationen i Zimbabwe, och uppmanar dem att konkret ingå ett åtagande till förmån för en politisk och demokratisk lösning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att många afrikanska länder samt en omfattande grupp av högt respekterade afrikanska personer, såsom Nelson Mandela, Desmond Tutu och Kofi Annan, har fördömt situationen i Zimbabwe, och uppmanar dem att konkret ingå ett åtagande till förmån för en politisk och demokratisk lösning.

| 13. | Europaparlamentet stöder Botswana som begärt att Zimbabwe ska uteslutas ur afrikanska forum fram till dess att fria och rättvisa val har hållits. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder Botswana som begärt att Zimbabwe ska uteslutas ur afrikanska forum fram till dess att fria och rättvisa val har hållits.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Sydafrika att inta en ledande ställning i SADC-regionen med hänsyn till Zimbabwes framtid, och beklagar djupt att Sydafrika i FN:s säkerhetsråd vägrat förklara detta val ogiltigt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Sydafrika att inta en ledande ställning i SADC-regionen med hänsyn till Zimbabwes framtid, och beklagar djupt att Sydafrika i FN:s säkerhetsråd vägrat förklara detta val ogiltigt.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att skärpa de diplomatiska påtryckningarna mot Mugabes regim för att få regimen att omedelbart stoppa allt våld och att ge parlamentet, som valdes i vederbörlig ordning för tre månader sedan, rätt att sammanträda. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att skärpa de diplomatiska påtryckningarna mot Mugabes regim för att få regimen att omedelbart stoppa allt våld och att ge parlamentet, som valdes i vederbörlig ordning för tre månader sedan, rätt att sammanträda.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att skärpa och utvidga de riktade sanktionerna mot medlemmar av Mugabes regim och andra ansvariga för allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter, om medlingsförsöken inte accepteras och våldet från statens sida inte upphör, samt att yrka på att sanktioner antas på FN-nivå, inbegripet ett vapenembargo och en omfattande frysning av hela regeringens tillgångar och tillgångar som innehas av det regerande partiets ledning. Parlamentet betonar att sanktionerna måste verkställas strikt och samordnas med det bredare internationella samfundet för att garantera att de blir effektiva och att de inte kringgås. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet att skärpa och utvidga de riktade sanktionerna mot medlemmar av Mugabes regim och andra ansvariga för allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter, om medlingsförsöken inte accepteras och våldet från statens sida inte upphör, samt att yrka på att sanktioner antas på FN-nivå, inbegripet ett vapenembargo och en omfattande frysning av hela regeringens tillgångar och tillgångar som innehas av det regerande partiets ledning. Parlamentet betonar att sanktionerna måste verkställas strikt och samordnas med det bredare internationella samfundet för att garantera att de blir effektiva och att de inte kringgås.

| 17. | Europaparlamentet betonar att sådana tvångsåtgärder bör innebära att man namnger och pekar ut de affärsmän som finansierar den repressiva ZANU-PF-regimen. Detta bör även inbegripa att man återkallar deras rätt att bosätta sig i Europa och nekar deras familjemedlemmar rätt till arbete och tillträde till utbildningsinstitutioner. Aktieägare bör även informeras om vilka internationella banker som fungerar som kanaler för inkomster från korruption eller beviljar lån och gör investeringar, såsom Barclays Bank, Standard Chartered m.fl. Parlamentet uppmanar andra europeiska och internationella bolag att se över all verksamhet som ger regimen tillgång till hårdvaluta. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Tescos and Giesecke & Devrients beslut att upphöra med verksamheten i Zimbabwe. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att sådana tvångsåtgärder bör innebära att man namnger och pekar ut de affärsmän som finansierar den repressiva ZANU-PF-regimen. Detta bör även inbegripa att man återkallar deras rätt att bosätta sig i Europa och nekar deras familjemedlemmar rätt till arbete och tillträde till utbildningsinstitutioner. Aktieägare bör även informeras om vilka internationella banker som fungerar som kanaler för inkomster från korruption eller beviljar lån och gör investeringar, såsom Barclays Bank, Standard Chartered m.fl. Parlamentet uppmanar andra europeiska och internationella bolag att se över all verksamhet som ger regimen tillgång till hårdvaluta. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Tescos and Giesecke & Devrients beslut att upphöra med verksamheten i Zimbabwe.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att inte bevilja visum till Robert Mugabe, hans regering eller ledningen för ZANU-FP för något nationellt eller internationellt ändamål inom EU, eftersom de företräder en illegitim de facto-regim och därför inte kan åberopa några privilegier enligt relevanta internationella konventioner om diplomatiska friheter och privilegier. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att inte bevilja visum till Robert Mugabe, hans regering eller ledningen för ZANU-FP för något nationellt eller internationellt ändamål inom EU, eftersom de företräder en illegitim de facto-regim och därför inte kan åberopa några privilegier enligt relevanta internationella konventioner om diplomatiska friheter och privilegier.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att intensifiera de diplomatiska kontakterna med de afrikanska regeringarna, SADC och Afrikanska unionen samt med andra viktiga aktörer, även den kinesiska regeringen, i syfte att fastställa gemensamma ståndpunkter om krisen i Zimbabwe. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att intensifiera de diplomatiska kontakterna med de afrikanska regeringarna, SADC och Afrikanska unionen samt med andra viktiga aktörer, även den kinesiska regeringen, i syfte att fastställa gemensamma ståndpunkter om krisen i Zimbabwe.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Kina och Libyen att inte längre stödja Mugabes regim. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Kina och Libyen att inte längre stödja Mugabes regim.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att särskilt vända sig till Sydafrika, som innehar en central roll i regionen, för att uttrycka en djup oro över att inga konkreta medlingsresultat uppnåtts under de senaste åren när det gäller krisen i Zimbabwe och betona att krisens effekter på grannländerna, inbegripet Sydafrika, inte bör förbises i regionen samt för att förtydliga att ett fortsatt politiskt och ekonomiskt stöd till Mugaberegimen kan få negativa återverkningar på förbindelserna mellan EU och Sydafrika. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att särskilt vända sig till Sydafrika, som innehar en central roll i regionen, för att uttrycka en djup oro över att inga konkreta medlingsresultat uppnåtts under de senaste åren när det gäller krisen i Zimbabwe och betona att krisens effekter på grannländerna, inbegripet Sydafrika, inte bör förbises i regionen samt för att förtydliga att ett fortsatt politiskt och ekonomiskt stöd till Mugaberegimen kan få negativa återverkningar på förbindelserna mellan EU och Sydafrika.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar rådet att verka för effektiva och konkreta internationella konfliktförebyggande åtgärder och åtgärder för att mildra konsekvenserna av konflikten, vid behov med stöd av ett snabbt utnyttjande av AU:s och FN:s fredsstyrkor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar rådet att verka för effektiva och konkreta internationella konfliktförebyggande åtgärder och åtgärder för att mildra konsekvenserna av konflikten, vid behov med stöd av ett snabbt utnyttjande av AU:s och FN:s fredsstyrkor.

| 23. | Europaparlamentet yrkar på ett omedelbart frigivande av alla personer som gripits av endast politiska skäl. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet yrkar på ett omedelbart frigivande av alla personer som gripits av endast politiska skäl.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att den politiska krisen får förödande konsekvenser för befolkningen i Zimbabwe, och uppmanar Mugabes regering att upphäva alla begränsningar som införts mot humanitära biståndsorganisationer och att se till att humanitärt bistånd kan förmedlas i enlighet med principer om bygger på mänsklighet, neutralitet, opartiskhet och oberoende. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att den politiska krisen får förödande konsekvenser för befolkningen i Zimbabwe, och uppmanar Mugabes regering att upphäva alla begränsningar som införts mot humanitära biståndsorganisationer och att se till att humanitärt bistånd kan förmedlas i enlighet med principer om bygger på mänsklighet, neutralitet, opartiskhet och oberoende.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att omgående avväpna och demobilisera ungdomsmiliser och krigsveteraner och att väcka åtal mot personer som har gjort sig skyldiga till kränkningar av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att omgående avväpna och demobilisera ungdomsmiliser och krigsveteraner och att väcka åtal mot personer som har gjort sig skyldiga till kränkningar av mänskliga rättigheter.

| 26. | Europaparlamentet fördömer det agerande som ledde till att en FN-tjänsteman för mänskliga rättigheter utvisades ur Zimbabwe en vecka före det planerade valet, och uppmanar regeringen att garantera obehindrat tillträde för FN-anställda. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet fördömer det agerande som ledde till att en FN-tjänsteman för mänskliga rättigheter utvisades ur Zimbabwe en vecka före det planerade valet, och uppmanar regeringen att garantera obehindrat tillträde för FN-anställda.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar de sydafrikanska myndigheterna och EU:s medlemsstater att inte deportera flyktingar från Zimbabwe, och att bevilja dem tillfälligt uppehållstillstånd tills de kan återvända under säkra förhållanden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar de sydafrikanska myndigheterna och EU:s medlemsstater att inte deportera flyktingar från Zimbabwe, och att bevilja dem tillfälligt uppehållstillstånd tills de kan återvända under säkra förhållanden.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till människorättsaktivister, och att snabbt reagera på ytterligare humanitära behov som orsakas av den politiska krisen, i synnerhet när det gäller internt fördrivna personers behov och säkerhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till människorättsaktivister, och att snabbt reagera på ytterligare humanitära behov som orsakas av den politiska krisen, i synnerhet när det gäller internt fördrivna personers behov och säkerhet.

| 29. | Europaparlamentet oroar sig över att antalet zimbabwier som kommer att ta sig över gränsen under de närmaste veckorna enligt uppskattningar kommer att öka med mellan 10 och 40 procent. Parlamentet konstaterar att särskilt barn kommer att vara väldigt utsatta blanda dessa migranter. De riskerar att utsättas för övergrepp och kan tvingas att utföra farliga arbeten, såsom gruvarbete, hantering av jordbruksmaskiner eller sexarbete för att kunna överleva. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet oroar sig över att antalet zimbabwier som kommer att ta sig över gränsen under de närmaste veckorna enligt uppskattningar kommer att öka med mellan 10 och 40 procent. Parlamentet konstaterar att särskilt barn kommer att vara väldigt utsatta blanda dessa migranter. De riskerar att utsättas för övergrepp och kan tvingas att utföra farliga arbeten, såsom gruvarbete, hantering av jordbruksmaskiner eller sexarbete för att kunna överleva.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU att ställa in allt bistånd som distribueras via de nuvarande myndigheterna i Zimbabwe, och att i stället kanalisera det genom nationella och internationella oberoende frivilligorganisationer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU att ställa in allt bistånd som distribueras via de nuvarande myndigheterna i Zimbabwe, och att i stället kanalisera det genom nationella och internationella oberoende frivilligorganisationer.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionsledamot Michels åtagande att betydligt öka stödet till Zimbabwe och dess befolkning genom att utlova 250 miljoner euro i utvecklingsstöd, så fort demokratin återupprättats och en legitim och trovärdig regering valts. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar kommissionsledamot Michels åtagande att betydligt öka stödet till Zimbabwe och dess befolkning genom att utlova 250 miljoner euro i utvecklingsstöd, så fort demokratin återupprättats och en legitim och trovärdig regering valts.

| 32. | Europaparlamentet insisterar på att det zimbabwiska folkets önskan om demokrati ska respekteras. Parlamentet uppmanar alla som vill delta i Zimbabwes framtid att samarbeta med de demokratiska rörelserna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet insisterar på att det zimbabwiska folkets önskan om demokrati ska respekteras. Parlamentet uppmanar alla som vill delta i Zimbabwes framtid att samarbeta med de demokratiska rörelserna.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att som part i SADC-avtalet och SADC:s protokoll, grundfördraget för Afrikanska unionen, den Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och det nya partnerskapet för Afrikas utveckling (NEPAD), leva upp till sina åtaganden när det gäller respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att som part i SADC-avtalet och SADC:s protokoll, grundfördraget för Afrikanska unionen, den Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och det nya partnerskapet för Afrikas utveckling (NEPAD), leva upp till sina åtaganden när det gäller respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen.

| 34. | Uppmanar personer med goda avsikter inom regimens strukturer och ZANU-PF att ta avstånd från de antidemokratiska krafterna och att engagera sig i ett samarbete med MDC för att få till stånd en snabb förändring innan det är för sent. |
| --- | --- |

34.

Uppmanar personer med goda avsikter inom regimens strukturer och ZANU-PF att ta avstånd från de antidemokratiska krafterna och att engagera sig i ett samarbete med MDC för att få till stånd en snabb förändring innan det är för sent.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, G8-ländernas regeringar, regeringarna och parlamenten i Zimbabwe och Sydafrika, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare, ordförandena för Afrikanska unionens kommission och råd, det panafrikanska parlamentet och SADC:s generalsekreterare och regeringar samt dess parlamentariska forum. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, G8-ländernas regeringar, regeringarna och parlamenten i Zimbabwe och Sydafrika, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare, ordförandena för Afrikanska unionens kommission och råd, det panafrikanska parlamentet och SADC:s generalsekreterare och regeringar samt dess parlamentariska forum.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0184.

(2)  EUT L 43, 19.2.2008, s. 39.

(3)  EUT L 50, 20.2.2004, s. 66.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/69

---

Torsdag 10 juli 2008Världsrymden och säkerheten

P6_TA(2008)0365

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om världsrymden och säkerheten (2008/2030(INI))

2009/C 294 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

med beaktande av rådets resolution av den 21 maj 2007 om den europeiska rymdpolitiken (1),

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om Europeiska unionen, såsom det ändrats genom Lissabonfördraget, och dessa fördrags relevanta bestämmelser om den europeiska rymdpolitiken (artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), permanent strukturerat samarbete om säkerhets- och försvarsfrågor (artiklarna 42.6 och 46 i EU-fördraget och protokoll 10) och förstärkt samarbete på det civila området (del sex avdelning III i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) samt solidaritetsklausulen (artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och bestämmelser om ömsesidigt bistånd i händelse av en väpnad aggression mot en eller flera medlemsstater (artikel 42.7 i EU-fördraget),

med beaktande av sin resolution av den 29 januari 2004 om handlingsplanen för genomförande av den europeiska rymdpolitiken (2),

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om den europeiska säkerhetsstrategin (3),

med beaktande av 1967 års fördrag om principer för staters verksamhet i samband med utforskandet och användningen av yttre rymden, inklusive månen och andra himlakroppar (”fördraget om yttre rymden”),

med beaktande av samarbetet mellan EU och Ryssland om rymdpolitik inom ramen för den trepartsdialog om rymden som inleddes 2006 mellan Europeiska kommissionen, Europeiska rymdorganisationen (ESA) och Roscosmos (den ryska rymdorganisationen),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0250/2008), och av följande skäl:

| A. | Frihet från rymdbaserade hot och en säker och hållbar tillgång till och användning av rymden måste vara de vägledande principerna för den europeiska rymdpolitiken. |
| --- | --- |

A.

Frihet från rymdbaserade hot och en säker och hållbar tillgång till och användning av rymden måste vara de vägledande principerna för den europeiska rymdpolitiken.

| B. | De allt större politiska och säkerhetsmässiga utmaningar som Europeiska unionen ställs inför gör en självständig europeisk rymdpolitik till en strategisk nödvändighet. |
| --- | --- |

B.

De allt större politiska och säkerhetsmässiga utmaningar som Europeiska unionen ställs inför gör en självständig europeisk rymdpolitik till en strategisk nödvändighet.

| C. | Avsaknaden av en gemensam europeisk rymdpolitisk strategi hos EU:s medlemsstater leder till alltför kostsamma program. |
| --- | --- |

C.

Avsaknaden av en gemensam europeisk rymdpolitisk strategi hos EU:s medlemsstater leder till alltför kostsamma program.

| D. | Krishanteringsverksamheten inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) påverkas negativt av den bristande driftskompatibiliteten hos de rymdresurser som EU:s medlemsstater förvaltar. |
| --- | --- |

D.

Krishanteringsverksamheten inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) påverkas negativt av den bristande driftskompatibiliteten hos de rymdresurser som EU:s medlemsstater förvaltar.

| E. | EU saknar en heltäckande europeisk rymdbaserad arkitektur för säkerhets- och försvarsändamål. |
| --- | --- |

E.

EU saknar en heltäckande europeisk rymdbaserad arkitektur för säkerhets- och försvarsändamål.

| F. | Utvecklingen av en ny generation bärraketer tar cirka 15 år, och dagens bärraketer kommer att behöva ersättas inom 20 år. |
| --- | --- |

F.

Utvecklingen av en ny generation bärraketer tar cirka 15 år, och dagens bärraketer kommer att behöva ersättas inom 20 år.

| G. | Utvecklingen av rymdresurser hos Förenta staterna, Ryssland, Japan och andra stater som sedan nyligen deltar i rymdverksamhet, särskilt Kina, Indien, Sydkorea, Taiwan, Brasilien, Israel, Iran, Malaysia, Pakistan, Sydafrika och Turkiet, går snabbt framåt. |
| --- | --- |

G.

Utvecklingen av rymdresurser hos Förenta staterna, Ryssland, Japan och andra stater som sedan nyligen deltar i rymdverksamhet, särskilt Kina, Indien, Sydkorea, Taiwan, Brasilien, Israel, Iran, Malaysia, Pakistan, Sydafrika och Turkiet, går snabbt framåt.

| H. | En av det franska EU-ordförandeskapets prioriteringar för det andra halvåret 2008 kommer att vara att göra framsteg inom den europeiska rymdpolitiken. |
| --- | --- |

H.

En av det franska EU-ordförandeskapets prioriteringar för det andra halvåret 2008 kommer att vara att göra framsteg inom den europeiska rymdpolitiken.

| I. | En av de mest kostnadseffektiva komponenterna i rymdarkitekturen och i strävan efter en hållbar flotta med rymdresurser är service i omloppsbanan, med utnyttjande av de resurser som finns på plats. |
| --- | --- |

I.

En av de mest kostnadseffektiva komponenterna i rymdarkitekturen och i strävan efter en hållbar flotta med rymdresurser är service i omloppsbanan, med utnyttjande av de resurser som finns på plats.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att rymddimensionen är viktig för EU:s säkerhet och att en gemensam europeisk strategi är nödvändig för att man ska kunna försvara de europeiska intressena i rymden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att rymddimensionen är viktig för EU:s säkerhet och att en gemensam europeisk strategi är nödvändig för att man ska kunna försvara de europeiska intressena i rymden.

| 2. | Europaparlamentet understryker att rymdresurserna är nödvändiga för att EU:s politiska och diplomatiska verksamheter ska kunna grundas på oberoende, tillförlitlig och fullständig information till stöd för EU:s konfliktförebyggande åtgärder, krishanteringsverksamhet och den globala säkerheten, särskilt för övervakningen av spridningen av massförstörelsevapen, transporterna av dessa och kontrollen av internationella fördrag, gränsöverskridande smuggling av lätta vapen och handeldvapen, skydd av kritisk infrastruktur och EU:s gränser samt civilskydd i händelse av naturkatastrofer och katastrofer och kriser som framkallats av människan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att rymdresurserna är nödvändiga för att EU:s politiska och diplomatiska verksamheter ska kunna grundas på oberoende, tillförlitlig och fullständig information till stöd för EU:s konfliktförebyggande åtgärder, krishanteringsverksamhet och den globala säkerheten, särskilt för övervakningen av spridningen av massförstörelsevapen, transporterna av dessa och kontrollen av internationella fördrag, gränsöverskridande smuggling av lätta vapen och handeldvapen, skydd av kritisk infrastruktur och EU:s gränser samt civilskydd i händelse av naturkatastrofer och katastrofer och kriser som framkallats av människan.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar ”rymdrådets” godkännande av en europeisk rymdpolitik, såsom föreslogs i ett gemensamt meddelande från kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (KOM(2007)0212), särskilt i kapitlet om säkerhet och försvar, men beklagar att man under rubriken ”Viktiga frågor att behandla vid utarbetandet av en strategi för internationella förbindelser” (i bilaga 3 till rådets ovannämnda resolution av den 21 maj 2007) inte nämner hotet om en beväpning av rymden. Parlamentet rekommenderar därför att denna politik i vederbörlig utsträckning beaktas i den reviderade europeiska säkerhetsstrategin, och anser att rymdfrågor bör tas upp i en eventuell vitbok om säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar ”rymdrådets” godkännande av en europeisk rymdpolitik, såsom föreslogs i ett gemensamt meddelande från kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (KOM(2007)0212), särskilt i kapitlet om säkerhet och försvar, men beklagar att man under rubriken ”Viktiga frågor att behandla vid utarbetandet av en strategi för internationella förbindelser” (i bilaga 3 till rådets ovannämnda resolution av den 21 maj 2007) inte nämner hotet om en beväpning av rymden. Parlamentet rekommenderar därför att denna politik i vederbörlig utsträckning beaktas i den reviderade europeiska säkerhetsstrategin, och anser att rymdfrågor bör tas upp i en eventuell vitbok om säkerhets- och försvarspolitik.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att en rättslig grund för den europeiska rymdpolitiken upprättas genom Lissabonfördraget, och välkomnar att parlamentet och rådet, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, får lägga fram de åtgärder som behövs när det gäller att utarbeta ett europeiskt rymdprogram. Kommissionen uppmanas att för parlamentet och rådet lägga fram ett lämpligt förslag till sådana åtgärder, tillsammans med ett meddelande om upprättandet av lämpliga förbindelser med Europeiska rymdorganisationen. Parlamentet välkomnar även möjligheterna till ett permanent, strukturerat samarbete på området säkerhet och försvar samt förbättrat samarbete på det civila området. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att en rättslig grund för den europeiska rymdpolitiken upprättas genom Lissabonfördraget, och välkomnar att parlamentet och rådet, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, får lägga fram de åtgärder som behövs när det gäller att utarbeta ett europeiskt rymdprogram. Kommissionen uppmanas att för parlamentet och rådet lägga fram ett lämpligt förslag till sådana åtgärder, tillsammans med ett meddelande om upprättandet av lämpliga förbindelser med Europeiska rymdorganisationen. Parlamentet välkomnar även möjligheterna till ett permanent, strukturerat samarbete på området säkerhet och försvar samt förbättrat samarbete på det civila området.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater, Europeiska rymdorganisationen och de olika aktörerna att använda de befintliga nationella och multinationella rymdsystemen mer och på ett bättre sätt och utreda hur de kan komplettera varandra. Parlamentet konstaterar i detta avseende att gemensam kapacitet behövs för ESFP inom åtminstone följande områden: telekommunikationer, informationshantering, observation och navigation. Parlamentet rekommenderar att dessa uppgifter delas och utbyts i linje med EU:s koncept när det gäller arkitekturen för nätverksbaserade operationer (Network Centric Operations Architecture). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater, Europeiska rymdorganisationen och de olika aktörerna att använda de befintliga nationella och multinationella rymdsystemen mer och på ett bättre sätt och utreda hur de kan komplettera varandra. Parlamentet konstaterar i detta avseende att gemensam kapacitet behövs för ESFP inom åtminstone följande områden: telekommunikationer, informationshantering, observation och navigation. Parlamentet rekommenderar att dessa uppgifter delas och utbyts i linje med EU:s koncept när det gäller arkitekturen för nätverksbaserade operationer (Network Centric Operations Architecture).

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som den internationella akademin för astronautik (International Academy of Astronautics) och den internationella organisationen för främjande av rymdsäkerhet (International Association for the Advancement of Space Safety) gjort när det gäller att främja avhjälpande metoder, förståelse och konkreta åtgärder vad avser rymdskrot. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som den internationella akademin för astronautik (International Academy of Astronautics) och den internationella organisationen för främjande av rymdsäkerhet (International Association for the Advancement of Space Safety) gjort när det gäller att främja avhjälpande metoder, förståelse och konkreta åtgärder vad avser rymdskrot.

Självständig riskanalys

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att sammanställa och utbyta de rymdrelaterade uppgifter som krävs för en självständig europeisk riskanalys. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att sammanställa och utbyta de rymdrelaterade uppgifter som krävs för en självständig europeisk riskanalys.

Jordobservation och rekognoscering

| 8. | Europaparlamentet kräver att EU:s satellitcentrum utvecklas fullt ut för att dess potential ska kunna utnyttjas till fullo, och rekommenderar dessutom eftertryckligen att avtal mellan EU:s satellitcentrum och EU:s medlemsstater ingås om tillhandahållande av bildunderrättelser för ESFP-verksamhet och försvarschefer. Samtidigt måste man säkerställa att satellitcentrumets verksamhet kompletterar observationskapaciteten inom ramen för den globala övervakningen för miljö och säkerhet (GMES) och säkerhetsrelaterad information. Parlamentet välkomnar i detta avseende TIES-projektet (taktiskt system för bearbetning av bildunderrättelser), som drivs gemensamt av Europeiska försvarsbyrån (EDA) och EU:s satellitcentrum. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att EU:s satellitcentrum utvecklas fullt ut för att dess potential ska kunna utnyttjas till fullo, och rekommenderar dessutom eftertryckligen att avtal mellan EU:s satellitcentrum och EU:s medlemsstater ingås om tillhandahållande av bildunderrättelser för ESFP-verksamhet och försvarschefer. Samtidigt måste man säkerställa att satellitcentrumets verksamhet kompletterar observationskapaciteten inom ramen för den globala övervakningen för miljö och säkerhet (GMES) och säkerhetsrelaterad information. Parlamentet välkomnar i detta avseende TIES-projektet (taktiskt system för bearbetning av bildunderrättelser), som drivs gemensamt av Europeiska försvarsbyrån (EDA) och EU:s satellitcentrum.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar att EU utarbetar en gemensam definition på geospatiala upplysningar som skapar förutsättningar för att involvera EU:s satellitcentrum i planeringen av varje enskild ESFP-insats som kräver rymdbaserad observation och rymdbaserade underrättelser. Parlamentet rekommenderar att EU:s satellitcentrum upprättar säkra kommunikationslänkar inte bara med operationshögkvarteren inom EU utan även med styrkehögkvarteten i insatsregionerna i syfte att stödja ESFP-insatserna. Parlamentet föreslår vidare att EU utreder möjligheten att ge finansiellt stöd ur EU:s budget till EU:s satellitcentrum för att centrumet ska ha tillräckliga medel för att kunna möta det ökade behovet av ESFP-insatser. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet rekommenderar att EU utarbetar en gemensam definition på geospatiala upplysningar som skapar förutsättningar för att involvera EU:s satellitcentrum i planeringen av varje enskild ESFP-insats som kräver rymdbaserad observation och rymdbaserade underrättelser. Parlamentet rekommenderar att EU:s satellitcentrum upprättar säkra kommunikationslänkar inte bara med operationshögkvarteren inom EU utan även med styrkehögkvarteten i insatsregionerna i syfte att stödja ESFP-insatserna. Parlamentet föreslår vidare att EU utreder möjligheten att ge finansiellt stöd ur EU:s budget till EU:s satellitcentrum för att centrumet ska ha tillräckliga medel för att kunna möta det ökade behovet av ESFP-insatser.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de EU-medlemsstater som har tillgång till olika typer av radar, optiska satelliter, vädersatelliter och rekognosceringssystem (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades) att se till att de är kompatibla. Parlamentet välkomnar de bilaterala och multilaterala avtal som har slutits mellan de ledande EU-länderna (t.ex. SPOT, Orfeo, samarbetsramen Helios, Schwerinavtalet och det framtida Musis), och rekommenderar att Musis-systemet integreras i en europeisk ram och finansieras genom EU:s budget. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de EU-medlemsstater som har tillgång till olika typer av radar, optiska satelliter, vädersatelliter och rekognosceringssystem (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades) att se till att de är kompatibla. Parlamentet välkomnar de bilaterala och multilaterala avtal som har slutits mellan de ledande EU-länderna (t.ex. SPOT, Orfeo, samarbetsramen Helios, Schwerinavtalet och det framtida Musis), och rekommenderar att Musis-systemet integreras i en europeisk ram och finansieras genom EU:s budget.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av den globala övervakningen för miljö och säkerhet (GMES) för EU:s utrikespolitik och säkerhets- och försvarspolitik, och kräver att en driftbudgetpost införs för att säkerställa att GMES-tjänsterna är hållbara så att användarnas behov kan tillgodoses. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar vikten av den globala övervakningen för miljö och säkerhet (GMES) för EU:s utrikespolitik och säkerhets- och försvarspolitik, och kräver att en driftbudgetpost införs för att säkerställa att GMES-tjänsterna är hållbara så att användarnas behov kan tillgodoses.

Navigering – Positionering – Tidsbestämning

| 12. | Europaparlamentet betonar att det globala satellitnavigeringssystemet Galileo är nödvändigt för självständiga ESFP-operationer, för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), för EU:s egen säkerhet och för unionens strategiska självständighet. Parlamentet konstaterar särskilt att Galileos offentligt reglerade tjänst kommer att vara särskilt viktig på området för navigering, positionering och tidsbestämning, inte minst när det gäller att undvika onödiga risker. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det globala satellitnavigeringssystemet Galileo är nödvändigt för självständiga ESFP-operationer, för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), för EU:s egen säkerhet och för unionens strategiska självständighet. Parlamentet konstaterar särskilt att Galileos offentligt reglerade tjänst kommer att vara särskilt viktig på området för navigering, positionering och tidsbestämning, inte minst när det gäller att undvika onödiga risker.

| 13. | Europaparlamentet noterar överenskommelsen med rådet vid den första behandlingen om förslaget till förordning om ett ytterligare genomförande av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo), som fastställer att gemenskapen äger systemet och att utvecklingsfasen fullt ut finansieras med gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar överenskommelsen med rådet vid den första behandlingen om förslaget till förordning om ett ytterligare genomförande av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo), som fastställer att gemenskapen äger systemet och att utvecklingsfasen fullt ut finansieras med gemenskapsbudgeten.

| 14. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid sin ståndpunkt av den 23 april 2008 om de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (4), särskilt det faktum att programmen Egnos och Galileo bör ses som en av grundpelarna i det framtida europeiska rymdprogrammet och att förvaltningen av programmen kommer att ske tillsammans med den interinstitutionella panelen för Galileo, som kan tjäna som modell för utvecklingen av en europeisk rymdpolitik. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid sin ståndpunkt av den 23 april 2008 om de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (4), särskilt det faktum att programmen Egnos och Galileo bör ses som en av grundpelarna i det framtida europeiska rymdprogrammet och att förvaltningen av programmen kommer att ske tillsammans med den interinstitutionella panelen för Galileo, som kan tjäna som modell för utvecklingen av en europeisk rymdpolitik.

Telekommunikationer

| 15. | Europaparlamentet understryker vikten av säkra, satellitbaserade kommunikationssystem för ESFP-verksamheterna (EU:s militära stab, EU:s operativa högkvarter, mobila högkvarter) och för EU-medlemsstaternas insatser inom ramen för FN, Nato och andra liknande organisationer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker vikten av säkra, satellitbaserade kommunikationssystem för ESFP-verksamheterna (EU:s militära stab, EU:s operativa högkvarter, mobila högkvarter) och för EU-medlemsstaternas insatser inom ramen för FN, Nato och andra liknande organisationer.

| 16. | Europaparlamentet begär att de nuvarande och framtida satellittelekommunikationssystem som EU-medlemsstaterna har till sitt förfogande (t.ex. Skynet, Syracuse, Sicral, SatcomBw och Spainsat) blir driftskompatibla och därmed möjliggör kostnadssänkningar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att de nuvarande och framtida satellittelekommunikationssystem som EU-medlemsstaterna har till sitt förfogande (t.ex. Skynet, Syracuse, Sicral, SatcomBw och Spainsat) blir driftskompatibla och därmed möjliggör kostnadssänkningar.

| 17. | Europaparlamentet stöder kommissionens och Europeiska försvarsbyråns samarbete för att utveckla en programvarustyrd radio, och konstaterar att ett sådant system kommer att bidra till förbättrad driftskompatibilitet när det gäller telekommunikationssystemens marksegment. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder kommissionens och Europeiska försvarsbyråns samarbete för att utveckla en programvarustyrd radio, och konstaterar att ett sådant system kommer att bidra till förbättrad driftskompatibilitet när det gäller telekommunikationssystemens marksegment.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att besparingar görs genom gemensam användning av markinfrastruktur som stöder olika nationella telekommunikationssystem. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att besparingar görs genom gemensam användning av markinfrastruktur som stöder olika nationella telekommunikationssystem.

| 19. | Europaparlamentet stödjer eventuell finansiering ur EU:s budget av framtida europeiska satellitkommunikationssystem för att stödja ESFP-insatser. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stödjer eventuell finansiering ur EU:s budget av framtida europeiska satellitkommunikationssystem för att stödja ESFP-insatser.

Rymdövervakning

| 20. | Europaparlamentet stöder upprättandet av ett europeiskt rymdövervakningssystem som leder till medvetenhet om rymdsituationen (där till exempel radarsystemen GRAVES och TIRA ingår) för övervakning av rymdinfrastrukturen, rymdskrot och andra eventuella hot. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder upprättandet av ett europeiskt rymdövervakningssystem som leder till medvetenhet om rymdsituationen (där till exempel radarsystemen GRAVES och TIRA ingår) för övervakning av rymdinfrastrukturen, rymdskrot och andra eventuella hot.

| 21. | Europaparlamentet stödjer eventuell finansiering ur EU:s budget av det framtida europeiska systemet för medvetenhet om rymdsituationen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stödjer eventuell finansiering ur EU:s budget av det framtida europeiska systemet för medvetenhet om rymdsituationen.

Satellitbaserat system för tidig varning för ballistiska robotar

| 22. | Europaparlamentet beklagar att EU:s medlemsstater inte har tillgång till omedelbara uppgifter om uppskjutningar av ballistiska robotar som sker i världen, och stöder därför projekt för att utveckla satellitbaserade system för tidig varning för ballistiska robotar (som den så kallade French Spirale (franska spiralen)). Parlamentet begär dessutom att de uppgifter som erhålls genom dessa framtida system tillgängliggörs för EU:s samtliga medlemsstater så att man ska kunna skydda befolkningarna och stödja eventuella motåtgärder, att de läggs till grund för kontroller av efterlevnaden av icke-spridningsfördraget och att de används i syfte att stödja ESFP-verksamhet och skydda EU:s säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar att EU:s medlemsstater inte har tillgång till omedelbara uppgifter om uppskjutningar av ballistiska robotar som sker i världen, och stöder därför projekt för att utveckla satellitbaserade system för tidig varning för ballistiska robotar (som den så kallade French Spirale (franska spiralen)). Parlamentet begär dessutom att de uppgifter som erhålls genom dessa framtida system tillgängliggörs för EU:s samtliga medlemsstater så att man ska kunna skydda befolkningarna och stödja eventuella motåtgärder, att de läggs till grund för kontroller av efterlevnaden av icke-spridningsfördraget och att de används i syfte att stödja ESFP-verksamhet och skydda EU:s säkerhetsintressen.

Signalspaning

| 23. | Europaparlamentet stöder utbyte av signalspaning (elektroniska upplysningar, som det franska Essaim, och kommunikationsunderrättelse) på EU-nivå. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder utbyte av signalspaning (elektroniska upplysningar, som det franska Essaim, och kommunikationsunderrättelse) på EU-nivå.

Självständig tillgång till rymden och internationell miljö

| 24. | Europaparlamentet stöder en säker, oberoende och hållbar tillgång till rymden för EU, som en grundförutsättning för att EU ska kunna handla självständigt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder en säker, oberoende och hållbar tillgång till rymden för EU, som en grundförutsättning för att EU ska kunna handla självständigt.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar, med hänsyn till aspekterna försörjningstrygghet och skydd av det europeiska försvarets tekniska och industriella bas, att de europeiska icke-kommersiella satelliterna sänds upp i en bana med hjälp av europeiska bärraketer, företrädesvis från EU:s territorium. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar, med hänsyn till aspekterna försörjningstrygghet och skydd av det europeiska försvarets tekniska och industriella bas, att de europeiska icke-kommersiella satelliterna sänds upp i en bana med hjälp av europeiska bärraketer, företrädesvis från EU:s territorium.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka utvecklingsansträngningarna för att en förstärkt Ariane 5 ska kunna vara tillgänglig före 2015. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar vikten av att öka utvecklingsansträngningarna för att en förstärkt Ariane 5 ska kunna vara tillgänglig före 2015.

| 27. | Europaparlamentet rekommenderar att en strategisk långsiktig investering i nya europeiska bärraketer inleds så snart som möjligt för att man ska kunna hålla jämna steg med den ökande globala konkurrensen. Parlamentet efterlyser bättre disciplin inom ramen för detta projekt, när det gäller budget- och tidsmässiga frågor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet rekommenderar att en strategisk långsiktig investering i nya europeiska bärraketer inleds så snart som möjligt för att man ska kunna hålla jämna steg med den ökande globala konkurrensen. Parlamentet efterlyser bättre disciplin inom ramen för detta projekt, när det gäller budget- och tidsmässiga frågor.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar att service i omloppsbanan införs som en stödåtgärd för att öka hållbarheten, uthålligheten, tillgängligheten och den operativa effektiviteten hos de operativa rymdresurserna och samtidigt minska resursbehovet och underhållskostnaderna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet rekommenderar att service i omloppsbanan införs som en stödåtgärd för att öka hållbarheten, uthålligheten, tillgängligheten och den operativa effektiviteten hos de operativa rymdresurserna och samtidigt minska resursbehovet och underhållskostnaderna.

Styrelsesätt

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar till starkt, pelarövergripande rymd- och säkerhetssamarbete som omfattar alla berörda parter (dvs. kommissionen, rådet, Europeiska försvarsbyrån och EU:s satellitcentrum) för att tryggar säkerhetspolitiken och datasäkerheten i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar till starkt, pelarövergripande rymd- och säkerhetssamarbete som omfattar alla berörda parter (dvs. kommissionen, rådet, Europeiska försvarsbyrån och EU:s satellitcentrum) för att tryggar säkerhetspolitiken och datasäkerheten i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att en förstärkt ram för ESFP upprättas för att ge alla EU-medlemsstater lika tillgång till driftsuppgifter som inhämtats med hjälp av rymdresurser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet rekommenderar starkt att en förstärkt ram för ESFP upprättas för att ge alla EU-medlemsstater lika tillgång till driftsuppgifter som inhämtats med hjälp av rymdresurser.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att den administrativa och ekonomiska kapaciteten för genomförande av rymdrelaterad verksamhet utvecklas av Europeiska försvarsbyrån. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet rekommenderar att den administrativa och ekonomiska kapaciteten för genomförande av rymdrelaterad verksamhet utvecklas av Europeiska försvarsbyrån.

Finansiering

| 32. | Europaparlamentet påpekar att EU:s budget under åren 2007–2013 omfattar anslag på cirka 5 250 000 000 euro för den gemensamma europeiska rymdverksamheten, vilket innebär genomsnittliga anslag på 750 000 000 euro per år under ovannämnda period. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att EU:s budget under åren 2007–2013 omfattar anslag på cirka 5 250 000 000 euro för den gemensamma europeiska rymdverksamheten, vilket innebär genomsnittliga anslag på 750 000 000 euro per år under ovannämnda period.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU att fastställa en driftsbudget för rymdresurser till stöd för ESFP och europeiska säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU att fastställa en driftsbudget för rymdresurser till stöd för ESFP och europeiska säkerhetsintressen.

| 34. | Europaparlamentet är oroat över den bristande samordningen mellan EU:s medlemsstater, som leder till ett resursunderskott på grund av onödig dubblering av verksamheterna, och stöder därför förslaget att medlemsstaterna lanserar gemensamma program, som kommer att möjliggöra långsiktiga kostnadsbesparingar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är oroat över den bristande samordningen mellan EU:s medlemsstater, som leder till ett resursunderskott på grund av onödig dubblering av verksamheterna, och stöder därför förslaget att medlemsstaterna lanserar gemensamma program, som kommer att möjliggöra långsiktiga kostnadsbesparingar.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar dessutom att kostnaden för avsaknaden av en gemensam europeisk strategi för anskaffande, underhåll och drift av rymdresurser uppskattas uppgå till hundratals miljoner euro. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar dessutom att kostnaden för avsaknaden av en gemensam europeisk strategi för anskaffande, underhåll och drift av rymdresurser uppskattas uppgå till hundratals miljoner euro.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att storskaliga gemensamma projekt – som erfarenheterna har visat – inte kan genomföras på ett ordentligt sätt om 27 olika nationella budgetmyndigheter som alla tillämpar principen om ”rättvist återflöde” är involverade. Parlamentet rekommenderar därför starkt att dessa projekt och program finansieras genom EU:s budget. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att storskaliga gemensamma projekt – som erfarenheterna har visat – inte kan genomföras på ett ordentligt sätt om 27 olika nationella budgetmyndigheter som alla tillämpar principen om ”rättvist återflöde” är involverade. Parlamentet rekommenderar därför starkt att dessa projekt och program finansieras genom EU:s budget.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att de uppskattningar som gjorts av expertisen på området visar att den investeringsnivå som krävs för att tillgodose de europeiska säkerhets- och försvarsbehoven när det gäller satellitkommunikation och de utgifter som anslås för EU:s jordobservation och insamlande av underrättelseuppgifter, inklusive signalspaning, bör öka markant för att man ska kunna tillgodose behoven i och uppnå målen för en omfattande rymdpolitik. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att de uppskattningar som gjorts av expertisen på området visar att den investeringsnivå som krävs för att tillgodose de europeiska säkerhets- och försvarsbehoven när det gäller satellitkommunikation och de utgifter som anslås för EU:s jordobservation och insamlande av underrättelseuppgifter, inklusive signalspaning, bör öka markant för att man ska kunna tillgodose behoven i och uppnå målen för en omfattande rymdpolitik.

| 38. | Europaparlamentet anser att EU, Europeiska rymdorganisationen, Europeiska försvarsbyrån och medlemsstaterna bör tillhandahålla en tillförlitlig och lämplig finansiering för planerad rymdverksamhet och forskningen i samband med denna. Parlamentet anser att det är viktigt att sådan verksamhet kan finansieras med medel från EU:s budget, vilket är fallet i samband med Galileo-projektet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att EU, Europeiska rymdorganisationen, Europeiska försvarsbyrån och medlemsstaterna bör tillhandahålla en tillförlitlig och lämplig finansiering för planerad rymdverksamhet och forskningen i samband med denna. Parlamentet anser att det är viktigt att sådan verksamhet kan finansieras med medel från EU:s budget, vilket är fallet i samband med Galileo-projektet.

Skydd av rymdinfrastruktur

| 39. | Europaparlamentet betonar att de strategiska rymdresurserna och den infrastruktur som gör det möjligt att få tillgång till rymden, t.ex. bärraketer och rymdbaser, är sårbara och måste skyddas på lämpligt sätt genom ett markbaserat taktiskt missilförsvar, flygplan och rymdövervakningssystem. Parlamentet stöder dessutom ett utbyte av uppgifter med internationella partner om satelliter blir obrukbara på grund av fientligt agerande. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att de strategiska rymdresurserna och den infrastruktur som gör det möjligt att få tillgång till rymden, t.ex. bärraketer och rymdbaser, är sårbara och måste skyddas på lämpligt sätt genom ett markbaserat taktiskt missilförsvar, flygplan och rymdövervakningssystem. Parlamentet stöder dessutom ett utbyte av uppgifter med internationella partner om satelliter blir obrukbara på grund av fientligt agerande.

| 40. | Europaparlamentet begär att sårbarheten hos framtida europeiska satellitsystem minskas genom störskydd, skärmar, service i omloppsbanan och satellitkonstellationer som kretsar i höga banor (”high-orbit constellation architectures”) respektive sådana som kretsar i flera banor (”multi orbital constellation architectures”). |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet begär att sårbarheten hos framtida europeiska satellitsystem minskas genom störskydd, skärmar, service i omloppsbanan och satellitkonstellationer som kretsar i höga banor (”high-orbit constellation architectures”) respektive sådana som kretsar i flera banor (”multi orbital constellation architectures”).

| 41. | Europaparlamentet betonar att skyddsåtgärderna till fullo måste uppfylla internationella normer när det gäller användning av rymden i fredliga syften och allmänt erkända förtroende- och öppenhetsskapande åtgärder. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att undersöka möjligheten att utveckla rättsligt eller politiskt bindande bestämmelser för rymdaktörer, tillsammans med ett särskilt system för reglering av rymdtrafik. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att skyddsåtgärderna till fullo måste uppfylla internationella normer när det gäller användning av rymden i fredliga syften och allmänt erkända förtroende- och öppenhetsskapande åtgärder. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att undersöka möjligheten att utveckla rättsligt eller politiskt bindande bestämmelser för rymdaktörer, tillsammans med ett särskilt system för reglering av rymdtrafik.

| 42. | Europaparlamentet betonar, med tanke på ovannämnda sårbarhet, att avancerad kommunikation aldrig bör göras fullständigt beroende av rymdbaserade teknik. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar, med tanke på ovannämnda sårbarhet, att avancerad kommunikation aldrig bör göras fullständigt beroende av rymdbaserade teknik.

Internationell lagstiftning för användning av rymden

| 43. | Europaparlamentet upprepar vikten av principen om användning av rymden i fredliga syften, som fastställdes i fördraget om yttre rymden från 1967, och ser därför med oro på den eventuella framtida beväpningen av rymden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet upprepar vikten av principen om användning av rymden i fredliga syften, som fastställdes i fördraget om yttre rymden från 1967, och ser därför med oro på den eventuella framtida beväpningen av rymden.

| 44. | Europaparlamentet betonar med kraft att EU:s rymdpolitik under inga omständigheter bör bidra till den allmänna militariseringen och beväpningen av rymden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar med kraft att EU:s rymdpolitik under inga omständigheter bör bidra till den allmänna militariseringen och beväpningen av rymden.

| 45. | Europaparlamentet begär att den internationella lagstiftningen stärks i syfte att reglera och skydda icke-aggressiv användning av rymden, och att de förtroende- och öppenhetsskapande åtgärderna också stärks inom ramen för FN:s kommitté för fredlig användning av yttre rymden (Copuos), som utarbetar riktlinjer för minskad nedskräpning av rymden. Denna verksamhet bör vara förenlig med den som den organisationsövergripande samordningskommittén för rymdskrot (IADC) bedriver och med FN:s nedrustningskonferens, som för närvarande utvecklar ett multilateralt avtal om förhindrande av kapprustning i yttre rymden. Parlamentet uppmanar vidare EU:s ordförandeskap att aktivt företräda EU i Copuos och EU-institutionerna uppmanas att verka för en konferens om översyn av fördraget om yttre rymden i syfte att stärka det och utvidga dess tillämpningsområde så att det kommer att omfatta förbud mot alla typer av vapen i rymden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär att den internationella lagstiftningen stärks i syfte att reglera och skydda icke-aggressiv användning av rymden, och att de förtroende- och öppenhetsskapande åtgärderna också stärks inom ramen för FN:s kommitté för fredlig användning av yttre rymden (Copuos), som utarbetar riktlinjer för minskad nedskräpning av rymden. Denna verksamhet bör vara förenlig med den som den organisationsövergripande samordningskommittén för rymdskrot (IADC) bedriver och med FN:s nedrustningskonferens, som för närvarande utvecklar ett multilateralt avtal om förhindrande av kapprustning i yttre rymden. Parlamentet uppmanar vidare EU:s ordförandeskap att aktivt företräda EU i Copuos och EU-institutionerna uppmanas att verka för en konferens om översyn av fördraget om yttre rymden i syfte att stärka det och utvidga dess tillämpningsområde så att det kommer att omfatta förbud mot alla typer av vapen i rymden.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar alla internationella aktörer att avstå från att använda offensiv utrustning i rymden, ger särskilt uttryck för sin oro över användningen av destruktiva medel mot satelliter, som de kinesiska anti-satellittesten i januari 2007, och konsekvenserna av den markanta ökningen av rymdskrot för rymdsäkerheten, och rekommenderar därför att rättsligt bindande internationella instrument antas som inriktas på ett förbud mot såväl användningen av vapen mot rymdresurser som utplacering av vapen i rymden. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar alla internationella aktörer att avstå från att använda offensiv utrustning i rymden, ger särskilt uttryck för sin oro över användningen av destruktiva medel mot satelliter, som de kinesiska anti-satellittesten i januari 2007, och konsekvenserna av den markanta ökningen av rymdskrot för rymdsäkerheten, och rekommenderar därför att rättsligt bindande internationella instrument antas som inriktas på ett förbud mot såväl användningen av vapen mot rymdresurser som utplacering av vapen i rymden.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar alla rymdanvändare att registrera sina satelliter, även militära satelliter, som en förtroende- och öppenhetsskapande åtgärd när det gäller rymdsäkerheten, och stöder rådets arbete för en heltäckande uppförandekod inom EU för rymdföremål. Parlamentet begär att denna kod omvandlas till ett rättsligt bindande instrument. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar alla rymdanvändare att registrera sina satelliter, även militära satelliter, som en förtroende- och öppenhetsskapande åtgärd när det gäller rymdsäkerheten, och stöder rådets arbete för en heltäckande uppförandekod inom EU för rymdföremål. Parlamentet begär att denna kod omvandlas till ett rättsligt bindande instrument.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar FN och EU att engagera sig i en aktiv minskning av och skydd mot nedskräpning i rymden som kan skada satelliter. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar FN och EU att engagera sig i en aktiv minskning av och skydd mot nedskräpning i rymden som kan skada satelliter.

Transatlantiskt samarbete om rymdpolitik och missilförsvar

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Nato att inleda en strategisk dialog om rymdpolitik och missilförsvar – och i detta sammanhang ha i åtanke att det ur ett rättsligt perspektiv är absolut nödvändigt att undvika åtgärder som skulle kunna vara oförenliga med principen om en fredlig användning av rymden – särskilt om komplementaritet och driftskompatibilitet i system för satellitkommunikationer, rymdövervakning och tidig varning för ballistiska missiler, liksom skydd för europeiska styrkor genom ett system för taktiskt missilförsvar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Nato att inleda en strategisk dialog om rymdpolitik och missilförsvar – och i detta sammanhang ha i åtanke att det ur ett rättsligt perspektiv är absolut nödvändigt att undvika åtgärder som skulle kunna vara oförenliga med principen om en fredlig användning av rymden – särskilt om komplementaritet och driftskompatibilitet i system för satellitkommunikationer, rymdövervakning och tidig varning för ballistiska missiler, liksom skydd för europeiska styrkor genom ett system för taktiskt missilförsvar.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att inleda en strategisk dialog om användningen av rymdresurserna och att visa vägen på det globala planet inom och utanför FN när det gäller att se till att yttre rymden endast används för fredlig verksamhet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att inleda en strategisk dialog om användningen av rymdresurserna och att visa vägen på det globala planet inom och utanför FN när det gäller att se till att yttre rymden endast används för fredlig verksamhet.

Annat internationellt samarbete

| 51. | Europaparlamentet välkomnar det förstärkta samarbetet mellan EU och Ryssland inom ramen för den ovannämnda trepartsdialog om rymden som inleddes 2006 mellan Europeiska kommissionen, ESA och Roscosmos (den ryska rymdorganisationen), inbegripet om rymdtillämpningar (satellitnavigation, jordobservation och satellitkommunikationer) samt tillgång till rymden (bärraketer och framtida rymdtransportsystem). |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar det förstärkta samarbetet mellan EU och Ryssland inom ramen för den ovannämnda trepartsdialog om rymden som inleddes 2006 mellan Europeiska kommissionen, ESA och Roscosmos (den ryska rymdorganisationen), inbegripet om rymdtillämpningar (satellitnavigation, jordobservation och satellitkommunikationer) samt tillgång till rymden (bärraketer och framtida rymdtransportsystem).

*

* *

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska rymdorganisationen, medlemsstaternas parlament och till generalsekreterarna för FN, Nato och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE). |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska rymdorganisationen, medlemsstaternas parlament och till generalsekreterarna för FN, Nato och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE).

---

(1)  EUT C 136, 20.6.2007, s. 1.

(2)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 136.

(3)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 580.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0167.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/75

---

Torsdag 10 juli 2008Kashmir

P6_TA(2008)0366

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om den förmodade förekomsten av massgravar iden del av Kashmir som administreras av Indien

2009/C 294 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rapporterna från sin ad hoc-delegation efter dess besök i Kashmir den 8–11 december 2003 och den 20–24 juni 2004,

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2006 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (1),

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2007 om Kashmir: nuläge och framtidsutsikter (2),

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt rapporterna har hundratals oidentifierade gravar upptäckts sedan 2006 i Jammu och Kashmir, och minst 940 kroppar ska enligt rapporterna ha påträffats i 18 byar enbart i Uri-distriktet. |
| --- | --- |

A.

Enligt rapporterna har hundratals oidentifierade gravar upptäckts sedan 2006 i Jammu och Kashmir, och minst 940 kroppar ska enligt rapporterna ha påträffats i 18 byar enbart i Uri-distriktet.

| B. | Organisationen för föräldrar till försvunna personer (APDP), med säte i Srinagar, publicerade den 29 mars 2008 en rapport med uppgifter om att det finns åtskilliga gravar i byar som på grund av närheten till kontrollinjen mot Pakistan inte kan nås utan särskilt tillstånd från säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

B.

Organisationen för föräldrar till försvunna personer (APDP), med säte i Srinagar, publicerade den 29 mars 2008 en rapport med uppgifter om att det finns åtskilliga gravar i byar som på grund av närheten till kontrollinjen mot Pakistan inte kan nås utan särskilt tillstånd från säkerhetsstyrkorna.

| C. | Enligt människorättsorganisationer kan det inte uteslutas att gravarna innehåller kvarlevorna av offer för olagliga avrättningar, påtvingade försvinnanden, tortyr och andra övergrepp som ägt rum i samband med den väpnade konflikt som pågår i Jammu och Kashmir sedan 1989. |
| --- | --- |

C.

Enligt människorättsorganisationer kan det inte uteslutas att gravarna innehåller kvarlevorna av offer för olagliga avrättningar, påtvingade försvinnanden, tortyr och andra övergrepp som ägt rum i samband med den väpnade konflikt som pågår i Jammu och Kashmir sedan 1989.

| D. | Uppgifterna om antalet personer som försvunnit sedan 1989 går kraftigt isär. Enligt organisationer för offrens familjer handlar det om mer än 8 000, medan statliga myndigheter talar om mindre än 4 000. |
| --- | --- |

D.

Uppgifterna om antalet personer som försvunnit sedan 1989 går kraftigt isär. Enligt organisationer för offrens familjer handlar det om mer än 8 000, medan statliga myndigheter talar om mindre än 4 000.

| E. | En statlig polisrapport från 2006 bekräftade att 331 personer avlidit i fängsligt förvar och att 111 personer utsatts för påtvingade försvinnanden sedan 1989. |
| --- | --- |

E.

En statlig polisrapport från 2006 bekräftade att 331 personer avlidit i fängsligt förvar och att 111 personer utsatts för påtvingade försvinnanden sedan 1989.

| F. | Anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna fortsätter, trots den indiska regeringens åtagande i september 2005 att inte längre tolerera brott mot de mänskliga rättigheterna i Jammu och Kashmir. |
| --- | --- |

F.

Anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna fortsätter, trots den indiska regeringens åtagande i september 2005 att inte längre tolerera brott mot de mänskliga rättigheterna i Jammu och Kashmir.

| G. | Pervez Imroz, en prisbelönad människorättsjurist, ordförande för Koalitionen för det civila samhället i Jammu och Kashmir och grundare av APDP, överlevde den 30 juni 2008 en väpnad attack i Srinagar, som utfördes av påstådda medlemmar av säkerhetsstyrkorna. Trakasserier ska enligt rapporter även ha drabbat medlemmar av Internationella tribunalen för mänskliga rättigheter och rättvisa i Kashmir, som främjas av APDP. |
| --- | --- |

G.

Pervez Imroz, en prisbelönad människorättsjurist, ordförande för Koalitionen för det civila samhället i Jammu och Kashmir och grundare av APDP, överlevde den 30 juni 2008 en väpnad attack i Srinagar, som utfördes av påstådda medlemmar av säkerhetsstyrkorna. Trakasserier ska enligt rapporter även ha drabbat medlemmar av Internationella tribunalen för mänskliga rättigheter och rättvisa i Kashmir, som främjas av APDP.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att utan dröjsmål se till att oberoende och opartiska undersökningar utförs av alla misstänkta massgravar i Jammu och Kashmir och att som ett omedelbart första steg säkra gravplatserna för att rädda bevismaterial. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att utan dröjsmål se till att oberoende och opartiska undersökningar utförs av alla misstänkta massgravar i Jammu och Kashmir och att som ett omedelbart första steg säkra gravplatserna för att rädda bevismaterial.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för stabilitetsinstrumentet erbjuda den indiska regeringen ekonomiskt och tekniskt bistånd för en omfattande utredning och andra eventuella åtgärder som syftar till att lösa konflikten i Kashmir. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för stabilitetsinstrumentet erbjuda den indiska regeringen ekonomiskt och tekniskt bistånd för en omfattande utredning och andra eventuella åtgärder som syftar till att lösa konflikten i Kashmir.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta upp frågan i den kommande människorättsdialogen under det andra halvåret 2008. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att ta upp frågan i den kommande människorättsdialogen under det andra halvåret 2008.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över säkerheten för Pervez Imroz och andra människorättsaktivister som undersöker de omärkta gravarna och andra påståenden om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Jammu och Kashmir, och uppmanar de indiska myndigheterna att skydda dem och att låta dem arbeta utan rädsla för trakasserier och våld. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att skyndsamt göra en opartisk utredning av attacken mot Pervez Imroz, att offentliggöra resultaten och att ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över säkerheten för Pervez Imroz och andra människorättsaktivister som undersöker de omärkta gravarna och andra påståenden om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Jammu och Kashmir, och uppmanar de indiska myndigheterna att skydda dem och att låta dem arbeta utan rädsla för trakasserier och våld. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att skyndsamt göra en opartisk utredning av attacken mot Pervez Imroz, att offentliggöra resultaten och att ställa de ansvariga inför rätta.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till den indiska regeringen och de statliga myndigheterna att utreda alla påstådda påtvingade försvinnanden. Parlamentet efterlyser att en civil åklagarmyndighet ges behörighet i alla ärenden där militärer, säkerhetsmän eller personal vid brottsbekämpande myndigheter misstänks vara inblandade, och att det upprättas en samlad offentlig databas över alla personer som har försvunnit och över alla kroppar som har återfunnits. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att underlätta och stödja allt samarbete mellan Indiens och Pakistans regeringar i samband med denna utredning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till den indiska regeringen och de statliga myndigheterna att utreda alla påstådda påtvingade försvinnanden. Parlamentet efterlyser att en civil åklagarmyndighet ges behörighet i alla ärenden där militärer, säkerhetsmän eller personal vid brottsbekämpande myndigheter misstänks vara inblandade, och att det upprättas en samlad offentlig databas över alla personer som har försvunnit och över alla kroppar som har återfunnits. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att underlätta och stödja allt samarbete mellan Indiens och Pakistans regeringar i samband med denna utredning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de statliga myndigheterna att se till att alla förfaranden för frihetsberövanden uppfyller minimikrav i fråga om internationella rättsliga normer, anständig behandling, registrering, åtal, möjlighet att med kort varsel komma i kontakt med familjemedlemmar och få tillgång till advokater och oberoende domstolar, samt att ansvar utkrävs om dessa förfaranden inte går rätt till. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de statliga myndigheterna att se till att alla förfaranden för frihetsberövanden uppfyller minimikrav i fråga om internationella rättsliga normer, anständig behandling, registrering, åtal, möjlighet att med kort varsel komma i kontakt med familjemedlemmar och få tillgång till advokater och oberoende domstolar, samt att ansvar utkrävs om dessa förfaranden inte går rätt till.

| 7. | Europaparlamentet fördömer kraftigt de olagliga avrättningarna, de påtvingade försvinnandena, tortyren, våldtäkterna och de andra brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts i Jammu och Kashmir sedan den väpnade konflikten inleddes 1989. Parlamentet kräver att offrens familjer tillerkänns fullt skadestånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer kraftigt de olagliga avrättningarna, de påtvingade försvinnandena, tortyren, våldtäkterna och de andra brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts i Jammu och Kashmir sedan den väpnade konflikten inleddes 1989. Parlamentet kräver att offrens familjer tillerkänns fullt skadestånd.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla regeringar att ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och utan förbehåll ratificera och tillämpa FN:s konvention om skydd för alla människor mot påtvingat försvinnande, inklusive tillkännagivandena enligt artiklarna 31 och 32 i den konventionen att man erkänner behörigheten hos kommittén för påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar alla regeringar att ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och utan förbehåll ratificera och tillämpa FN:s konvention om skydd för alla människor mot påtvingat försvinnande, inklusive tillkännagivandena enligt artiklarna 31 och 32 i den konventionen att man erkänner behörigheten hos kommittén för påtvingade försvinnanden.

| 9. | Europaparlamentet begär att obehindrat tillträde till båda sidor av kontrollinjen beviljas FN:s särskilda rapportörer enligt mandatet för FN:s särskilda förfaranden, särskilt de särskilda rapportörerna för tortyr och för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar samt FN:s arbetsgrupp för påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att obehindrat tillträde till båda sidor av kontrollinjen beviljas FN:s särskilda rapportörer enligt mandatet för FN:s särskilda förfaranden, särskilt de särskilda rapportörerna för tortyr och för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar samt FN:s arbetsgrupp för påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar återigen till underhuset Lok Sabha att ändra lagen om skydd av de mänskliga rättigheterna för att den nationella människorättskommissionen ska kunna göra oberoende utredningar av påståendena om övergrepp begångna av militärpersonal. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar återigen till underhuset Lok Sabha att ändra lagen om skydd av de mänskliga rättigheterna för att den nationella människorättskommissionen ska kunna göra oberoende utredningar av påståendena om övergrepp begångna av militärpersonal.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Indiens regering och parlament, Pakistans regering och parlament, delstaten Jammu och Kashmirs regering och parlament samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Indiens regering och parlament, Pakistans regering och parlament, delstaten Jammu och Kashmirs regering och parlament samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 297 E, 7.12.2006, s. 341.

(2)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 468.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/77

---

Torsdag 10 juli 2008Bangladesh

P6_TA(2008)0367

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om Bangladesh

2009/C 294 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt resolutionerna av den 16 november 2006 (1) och 6 september 2007 (2),

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (3),

med beaktande av det undantagstillstånd som infördes av expeditionsministären i Bangladesh den 11 januari 2007,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har goda och långvariga förbindelser med Bangladesh, inbegripet genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling. |
| --- | --- |

A.

EU har goda och långvariga förbindelser med Bangladesh, inbegripet genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling.

| B. | Den 11 januari 2007 införde expeditionsministären undantagstillstånd i Bangladesh till följd av våldet under perioden fram till valet och kort därefter antogs undantagsbestämmelser, som gav armén och de paramilitära styrkorna samma befogenheter när det gäller gripanden som polisen. EU:s valobservatörsuppdrag avbröt sitt arbete den 22 januari 2007. |
| --- | --- |

B.

Den 11 januari 2007 införde expeditionsministären undantagstillstånd i Bangladesh till följd av våldet under perioden fram till valet och kort därefter antogs undantagsbestämmelser, som gav armén och de paramilitära styrkorna samma befogenheter när det gäller gripanden som polisen. EU:s valobservatörsuppdrag avbröt sitt arbete den 22 januari 2007.

| C. | I samband med införandet av undantagsbestämmelserna upphävdes en rad medborgerliga rättigheter som garanteras i Bangladeshs konstitution. |
| --- | --- |

C.

I samband med införandet av undantagsbestämmelserna upphävdes en rad medborgerliga rättigheter som garanteras i Bangladeshs konstitution.

| D. | Upphävandet av dessa rättigheter har under den senaste tiden lett till ett oroväckande antal avgöranden i högsta domstolens överklagandeavdelning med allvarliga konsekvenser för individuella rättigheter och legalitetsprincipen. |
| --- | --- |

D.

Upphävandet av dessa rättigheter har under den senaste tiden lett till ett oroväckande antal avgöranden i högsta domstolens överklagandeavdelning med allvarliga konsekvenser för individuella rättigheter och legalitetsprincipen.

| E. | Den 11 juni 2008 antogs utan allmänhetens involvering en ny antiterroristlag, som kränker de grundläggande friheterna och den grundläggande rätten till en rättvis rättegång och inför en bred definition av begreppet terroristhandling, som nu också omfattar allmänna egendomsbrott och angrepp på civila. Denna definition strider mot Förenta nationernas rekommendationer. Människorättsorganisationer och advokatsamfund har uttryckt sina farhågor över att lagen kommer att tillämpas för att främja politiska trakasserier. |
| --- | --- |

E.

Den 11 juni 2008 antogs utan allmänhetens involvering en ny antiterroristlag, som kränker de grundläggande friheterna och den grundläggande rätten till en rättvis rättegång och inför en bred definition av begreppet terroristhandling, som nu också omfattar allmänna egendomsbrott och angrepp på civila. Denna definition strider mot Förenta nationernas rekommendationer. Människorättsorganisationer och advokatsamfund har uttryckt sina farhågor över att lagen kommer att tillämpas för att främja politiska trakasserier.

| F. | Enligt internationella människorättsorganisationer, såsom Human Rights Watch och Amnesty International, har antalet personer som gripits sedan införandet av undantagstillståndet för 18 månader sedan stigit till högt över 300 000 personer, varav de flesta dock efteråt har släppts. Rätten att ansöka om frisläppande mot borgen har med stöd av undantagsbestämmelserna begränsats och den pågående vågen av massiva fängslanden kan därför sätta stor press på fängelsesystemet. |
| --- | --- |

F.

Enligt internationella människorättsorganisationer, såsom Human Rights Watch och Amnesty International, har antalet personer som gripits sedan införandet av undantagstillståndet för 18 månader sedan stigit till högt över 300 000 personer, varav de flesta dock efteråt har släppts. Rätten att ansöka om frisläppande mot borgen har med stöd av undantagsbestämmelserna begränsats och den pågående vågen av massiva fängslanden kan därför sätta stor press på fängelsesystemet.

| G. | Ett stort antal av de fängslade påstådda utsatts för svår tortyr och ökade fall av utomrättsliga avrättningar har rapporterats av Odhikar, Bangladeshs nationella människorättsorganisation. |
| --- | --- |

G.

Ett stort antal av de fängslade påstådda utsatts för svår tortyr och ökade fall av utomrättsliga avrättningar har rapporterats av Odhikar, Bangladeshs nationella människorättsorganisation.

| H. | Europaparlamentet har konsekvent krävt ett moratorium för dödsstraffet i alla länder och under alla omständigheter. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet har konsekvent krävt ett moratorium för dödsstraffet i alla länder och under alla omständigheter.

| I. | Det är glädjande att förbudet mot politisk verksamhet nyligen lättades och att man kommit överens om att inleda förhandlingar om det nationella val som planerats till december 2008 mellan expeditionsministären och Awami League. Andra parter kommer att delta i denna process. |
| --- | --- |

I.

Det är glädjande att förbudet mot politisk verksamhet nyligen lättades och att man kommit överens om att inleda förhandlingar om det nationella val som planerats till december 2008 mellan expeditionsministären och Awami League. Andra parter kommer att delta i denna process.

| J. | Under den nya vågen av massiva gripanden, som har pågått sedan den 28 maj 2008, har mer än 12 000 personer gripits, bland annat lokala medlemmar av politiska partier. Expeditionsministären har avvisat påståendena om att gripanden skulle vara politiskt motiverade och hävdar i stället att de är en del av ett planerat tillslag mot kriminella. |
| --- | --- |

J.

Under den nya vågen av massiva gripanden, som har pågått sedan den 28 maj 2008, har mer än 12 000 personer gripits, bland annat lokala medlemmar av politiska partier. Expeditionsministären har avvisat påståendena om att gripanden skulle vara politiskt motiverade och hävdar i stället att de är en del av ett planerat tillslag mot kriminella.

| K. | På grund av behovet av en komplett röstlista har expeditionsministären hittills ignorerat uppmaningarna från politiska partier, organisationer inom det civila samhället om att bana vägen för tidigareläggning av nationella val, och håller sig strikt till den slutliga deadlinen den tredje veckan i 2008. |
| --- | --- |

K.

På grund av behovet av en komplett röstlista har expeditionsministären hittills ignorerat uppmaningarna från politiska partier, organisationer inom det civila samhället om att bana vägen för tidigareläggning av nationella val, och håller sig strikt till den slutliga deadlinen den tredje veckan i 2008.

| L. | Den svåra situation som Bangladeshs befolkning lever i har förvärrats på grund av att priserna för baslivsmedel såsom ris har stigit med en tredjedel eller mer under de senaste månaderna. För en stor del av befolkningen uppgick livsmedelskostnaderna till 60 procent av deras budget redan före denna prisexplosion. |
| --- | --- |

L.

Den svåra situation som Bangladeshs befolkning lever i har förvärrats på grund av att priserna för baslivsmedel såsom ris har stigit med en tredjedel eller mer under de senaste månaderna. För en stor del av befolkningen uppgick livsmedelskostnaderna till 60 procent av deras budget redan före denna prisexplosion.

| M. | En vald regering skulle göra det lättare att hantera effekterna av klimatförändringen. Så mycket som en fjärdedel av Bangladeshs territorium hotas att permanent översvämmas av en stigande havsnivå i Bengaliska viken. Klimatforskare varnar för att Bangladesh kan komma att ha 20 till 25 miljoner klimatflyktingar 2050. |
| --- | --- |

M.

En vald regering skulle göra det lättare att hantera effekterna av klimatförändringen. Så mycket som en fjärdedel av Bangladeshs territorium hotas att permanent översvämmas av en stigande havsnivå i Bengaliska viken. Klimatforskare varnar för att Bangladesh kan komma att ha 20 till 25 miljoner klimatflyktingar 2050.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att häva undantagstillståndet. Detta är den viktigaste åtgärden för att förbereda anordnandet av landets kommande parlamentsval och för att val av lokala råd ska kunna hållas i augusti. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att häva undantagstillståndet. Detta är den viktigaste åtgärden för att förbereda anordnandet av landets kommande parlamentsval och för att val av lokala råd ska kunna hållas i augusti.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att se till att den nya antiterroristlagen uppfyller internationellt erkända rättsliga standarder för bekämpning av terrorism, såsom de som rekommenderats av FN:s särskilde rapportör om främjandeav skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i terroristbekämpning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att se till att den nya antiterroristlagen uppfyller internationellt erkända rättsliga standarder för bekämpning av terrorism, såsom de som rekommenderats av FN:s särskilde rapportör om främjandeav skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i terroristbekämpning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att avskaffa dödsstraffet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att omedelbart avbryta den senaste vågen av massiva gripanden liksom trakassering av politiska motståndare och journalister med stöd av undantagstillståndet, och uttrycker oro över rapporterna om tortyr från myndigheternas sida. Europaparlamentet uppmanar expeditionsministären att garantera alla gripna den grundläggande rätten till ett vederbörligt förfarande och alla de åtalade rättvisa rättegångar. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att antingen åtala de tusentals personer som fängslats på grundval av trovärdiga bevis eller släppa dem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att omedelbart avbryta den senaste vågen av massiva gripanden liksom trakassering av politiska motståndare och journalister med stöd av undantagstillståndet, och uttrycker oro över rapporterna om tortyr från myndigheternas sida. Europaparlamentet uppmanar expeditionsministären att garantera alla gripna den grundläggande rätten till ett vederbörligt förfarande och alla de åtalade rättvisa rättegångar. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att antingen åtala de tusentals personer som fängslats på grundval av trovärdiga bevis eller släppa dem.

| 5. | Europaparlamentet gläder sig över att Bangladeshs regering förbjudit före detta krigsbrottslingar från att ställa upp i valet, och uppmanar regeringen att följa upp denna positiva åtgärd genom att inrätta en oberoende undersökningskommitté för att inleda rättegången nmot krigsbrottslingarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläder sig över att Bangladeshs regering förbjudit före detta krigsbrottslingar från att ställa upp i valet, och uppmanar regeringen att följa upp denna positiva åtgärd genom att inrätta en oberoende undersökningskommitté för att inleda rättegången nmot krigsbrottslingarna.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar expeditionsministärens framsteg i förberedelserna av parlamentsvalet och de viktiga framsteg som har gjorts för att reformera valförfarandet liksom myndigheternas sammanställning av ett valregister. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att medlemmar av Bangladeshs etniska och religiösa minoriteter får möjlighet att fritt rösta. Parlamentet kräver fria medier under perioden fram till valet i Bangladesh. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar expeditionsministärens framsteg i förberedelserna av parlamentsvalet och de viktiga framsteg som har gjorts för att reformera valförfarandet liksom myndigheternas sammanställning av ett valregister. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att medlemmar av Bangladeshs etniska och religiösa minoriteter får möjlighet att fritt rösta. Parlamentet kräver fria medier under perioden fram till valet i Bangladesh.

| 7. | Europaparlamentet gläder sig över att före detta premiärminister Sheikh Hasina släppts av humanitära skäl. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläder sig över att före detta premiärminister Sheikh Hasina släppts av humanitära skäl.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att spela en mer aktiv roll och att insistera inför Bangladeshs regering på behovet av ett snabbt och komplett upphävande av undantagstillståndet och av alla lagar som antagits i dess regi. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att spela en mer aktiv roll och att insistera inför Bangladeshs regering på behovet av ett snabbt och komplett upphävande av undantagstillståndet och av alla lagar som antagits i dess regi.

| 9. | Europaparlamentet kräver fria och rättvisa val anordnade i enlighet med internationella standarder och med deltagande av alla parter. Parlamentet uppmanar EU:s valobservatörsuppdrag att återuppta sitt arbete så snart detta är möjligt och tillrådligt. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaternas beskickningar och kommissionens delegation i Bangladesh att noga övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna och den politiska situationen i Bangladesh. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver fria och rättvisa val anordnade i enlighet med internationella standarder och med deltagande av alla parter. Parlamentet uppmanar EU:s valobservatörsuppdrag att återuppta sitt arbete så snart detta är möjligt och tillrådligt. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaternas beskickningar och kommissionens delegation i Bangladesh att noga övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna och den politiska situationen i Bangladesh.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de väpnade styrkorna att dra sig tillbaka från inblandning i den politiska processen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de väpnade styrkorna att dra sig tillbaka från inblandning i den politiska processen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att i största möjliga utsträckning möjliggöra en storskalig mobilisering av samhällets alla sektorer, miljöorganisationer och andra icke-statliga organisationer, journalister och vetenskapsmän, för att förbereda landet inför de katastrofer som orsakas av klimatförändringen. Parlamentet anser att undantagsbestämmelserna är ett allvarligt hinder på vägen mot detta mål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att i största möjliga utsträckning möjliggöra en storskalig mobilisering av samhällets alla sektorer, miljöorganisationer och andra icke-statliga organisationer, journalister och vetenskapsmän, för att förbereda landet inför de katastrofer som orsakas av klimatförändringen. Parlamentet anser att undantagsbestämmelserna är ett allvarligt hinder på vägen mot detta mål.

| 12. | Europaparlamentet anser att G8-toppmötet har ett enormt ansvar för att hindra en ytterligare acceleration av klimatförändringen och en ökning av katastrofer som utgör ett hot mot livet för miljoner personer i Bangladesh och på andra ställen, genom att anta effektiva och långtgående åtgärder för att stoppa koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att G8-toppmötet har ett enormt ansvar för att hindra en ytterligare acceleration av klimatförändringen och en ökning av katastrofer som utgör ett hot mot livet för miljoner personer i Bangladesh och på andra ställen, genom att anta effektiva och långtgående åtgärder för att stoppa koldioxidutsläppen.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna i Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete och till Bangladeshs regering. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna i Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete och till Bangladeshs regering.

---

(1)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 377.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0385.

(3)  EGT L 118, 27.4.2001, s. 48.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/80

---

Torsdag 10 juli 2008Dödsstraffet, särskilt i fallet Troy Davis

P6_TA(2008)0368

Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2008 om dödsstraffet, särskilt ifallet Troy Davis

2009/C 294 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet och behovet av ett omedelbart moratorium för avrättningar i de länder där dödsstraffet fortfarande tillämpas,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om dödsstraffets användning i världen,

med beaktande av den uppdaterade och ändrade versionen av EU:s riktlinjer avseende dödsstraff, antagen av rådet den 16 juni 2008, och av följande skäl:

| A. | Troy Davis dömdes till döden 1991 av Georgias högsta domstol för mord på en polisman och planeras avrättas i slutet av juli 2008. |
| --- | --- |

A.

Troy Davis dömdes till döden 1991 av Georgias högsta domstol för mord på en polisman och planeras avrättas i slutet av juli 2008.

| B. | Enligt Troy Davis advokater finns det överväldigande bevis för att han är oskyldig. Inga konkreta bevis som talar mot honom har lagts fram och sju personer som vittnade mot honom har dragit tillbaka sina vittnesmål. |
| --- | --- |

B.

Enligt Troy Davis advokater finns det överväldigande bevis för att han är oskyldig. Inga konkreta bevis som talar mot honom har lagts fram och sju personer som vittnade mot honom har dragit tillbaka sina vittnesmål.

| C. | Georgias högsta domstol tog den 4 augusti 2007 upp till granskning de nya faktorer som skapar tvivel avseende Troy Davis skuld. |
| --- | --- |

C.

Georgias högsta domstol tog den 4 augusti 2007 upp till granskning de nya faktorer som skapar tvivel avseende Troy Davis skuld.

| D. | Den 17 mars 2008 beslutade Georgias högsta domstol att neka Troy Davis en ny rättegång, trots att domstolens ordförande var skiljaktig. |
| --- | --- |

D.

Den 17 mars 2008 beslutade Georgias högsta domstol att neka Troy Davis en ny rättegång, trots att domstolens ordförande var skiljaktig.

| E. | Sedan 1975 har i USA mer än 120 personer befunnits oskyldiga och släppts fria från cellerna där de väntat på sin avrättning. |
| --- | --- |

E.

Sedan 1975 har i USA mer än 120 personer befunnits oskyldiga och släppts fria från cellerna där de väntat på sin avrättning.

| F. | I USA finns för dödsdomar en befogenhet att bevilja nåd som en säkerhetsåtgärd för att avvärja oåterkalleliga misstag som domstolar inte kunnat eller inte velat avhjälpa. |
| --- | --- |

F.

I USA finns för dödsdomar en befogenhet att bevilja nåd som en säkerhetsåtgärd för att avvärja oåterkalleliga misstag som domstolar inte kunnat eller inte velat avhjälpa.

| G. | New Jersey är den första amerikanska delstaten som i sin lagstiftning avskaffar dödsstraffet sedan detta återinfördes i USA 1972, med hänvisning till den oundvikliga risken att felaktigt dömda personer avrättas. |
| --- | --- |

G.

New Jersey är den första amerikanska delstaten som i sin lagstiftning avskaffar dödsstraffet sedan detta återinfördes i USA 1972, med hänvisning till den oundvikliga risken att felaktigt dömda personer avrättas.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de länder där dödsstraffet utdöms att vidta nödvändiga åtgärder för att avskaffa det. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de länder där dödsstraffet utdöms att vidta nödvändiga åtgärder för att avskaffa det.

| 2. | Europaparlamentet begär att Troy Davis dödsstraff omvandlas till en fängelsepåföljd och begär, mot bakgrund av de överväldigande bevisen som kan leda till ett sådant omvandlande, att de berörda domstolarna beviljar honom en ny rättegång. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att Troy Davis dödsstraff omvandlas till en fängelsepåföljd och begär, mot bakgrund av de överväldigande bevisen som kan leda till ett sådant omvandlande, att de berörda domstolarna beviljar honom en ny rättegång.

| 3. | Europaparlamentet vädjar enträget till Georgias nådeansökningsnämnd (Board of Pardons and Paroles) att omvandla dödsstraffet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vädjar enträget till Georgias nådeansökningsnämnd (Board of Pardons and Paroles) att omvandla dödsstraffet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och Europeiska kommissionens delegation i Förenta staterna att utan dröjsmål ta upp ärendet med de amerikanska myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och Europeiska kommissionens delegation i Förenta staterna att utan dröjsmål ta upp ärendet med de amerikanska myndigheterna.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Förenta staternas regering och Georgias Board of Pardons and Paroles samt till Georgias statsåklagare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Förenta staternas regering och Georgias Board of Pardons and Paroles samt till Georgias statsåklagare.

---

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 8 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/81

---

Tisdag 8 juli 2008Begäran om upphävande av Witold Tomczaks immunitet

P6_TA(2008)0326

Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om begäran om upphävande av Witold Tomczaks immunitet (2008/2078(IMM))

2009/C 294 E/20

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av den begäran om upphävande av Witold Tomczaks immunitet som den tillförordnade allmänna åklagaren i Warszawa, Polen, ingav den 14 december 2007 i samband med de straffrättsliga förfarandena vid åklagarmyndigheten i Warszawa (Warszawa Śródmieście Północ) och som översändes av den polske riksåklagaren den 31 januari 2008 och tillkännagavs i kammaren den 10 mars 2008,

efter att ha hört Witold Tomczak den 28 maj 2008 i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

med beaktande av artikel 105 i den polska konstitutionen,

med beaktande av artikel 6.2 och artikel 7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0277/2008), och av följande skäl:

| A. | Witold Tomczak valdes till ledamot av sejmen (underhuset i det polska parlamentet) den 21 september 1997 och den 23 september 2001. Efter anslutningsfördragets undertecknande den 16 april 2003 blev han observatör i Europaparlamentet. Mellan den 1 maj 2004 och den 19 juli 2004 var han ledamot av Europaparlamentet. Han valdes den 13 juni 2004 till ledamot av Europaparlamentet och hans mandatperiod i det polska parlamentet löpte ut den 16 juni 2004. |
| --- | --- |

A.

Witold Tomczak valdes till ledamot av sejmen (underhuset i det polska parlamentet) den 21 september 1997 och den 23 september 2001. Efter anslutningsfördragets undertecknande den 16 april 2003 blev han observatör i Europaparlamentet. Mellan den 1 maj 2004 och den 19 juli 2004 var han ledamot av Europaparlamentet. Han valdes den 13 juni 2004 till ledamot av Europaparlamentet och hans mandatperiod i det polska parlamentet löpte ut den 16 juni 2004.

| B. | Witold Tomczak har åtalats för att den 21 december 2000 ha orsakat skada till ett värde av upp till 39 669 zloty (ungefär 11 500 euro) på skulpturen ”Den nionde timmen”. Skulpturen, som finns i Zachęta-galleriet i Warszawa, visar hur påve Johannes Paulus II krossas av en sten. Tomczaks skadegörelse är ett brott enligt artikel 288.1 i den polska strafflagen (2). |
| --- | --- |

B.

Witold Tomczak har åtalats för att den 21 december 2000 ha orsakat skada till ett värde av upp till 39 669 zloty (ungefär 11 500 euro) på skulpturen ”Den nionde timmen”. Skulpturen, som finns i Zachęta-galleriet i Warszawa, visar hur påve Johannes Paulus II krossas av en sten. Tomczaks skadegörelse är ett brott enligt artikel 288.1 i den polska strafflagen (2).

| C. | Åklagarmyndigheten i Warszawa har samlat bevis mot Witold Tomczak, som dock har vägrat att svara på frågor om händelserna på Zachęta-galleriet. |
| --- | --- |

C.

Åklagarmyndigheten i Warszawa har samlat bevis mot Witold Tomczak, som dock har vägrat att svara på frågor om händelserna på Zachęta-galleriet.

| D. | Witold Tomczak påstår att han genom sin aktion mot skulpturen försökte försvara sin egen och sina medmänniskors religiösa övertygelse och skydda påvens värdighet. Han ifrågasätter storleken på den skada som han påstås ha orsakat och anser hur som helst att hans beteende syftade till att skydda ett högre värde, nämligen påvens centrala ställning bland de polska katolikerna. |
| --- | --- |

D.

Witold Tomczak påstår att han genom sin aktion mot skulpturen försökte försvara sin egen och sina medmänniskors religiösa övertygelse och skydda påvens värdighet. Han ifrågasätter storleken på den skada som han påstås ha orsakat och anser hur som helst att hans beteende syftade till att skydda ett högre värde, nämligen påvens centrala ställning bland de polska katolikerna.

| E. | På grundval av den information som inkommit omfattas inte Witold Tomczak av parlamentarisk immunitet i förhållande till någon av de anklagelser som tillkännagivits för Europaparlamentets talman. |
| --- | --- |

E.

På grundval av den information som inkommit omfattas inte Witold Tomczak av parlamentarisk immunitet i förhållande till någon av de anklagelser som tillkännagivits för Europaparlamentets talman.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Witold Tomczaks immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Witold Tomczaks immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga myndigheterna i Republiken Polen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga myndigheterna i Republiken Polen.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier (REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203) och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl. (REG 1986, s. 2391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703).

(2)  Artikeln har följande lydelse: ”Den som förstör, skadar eller gör annan persons egendom obrukbar ska dömas till fängelse i mellan tre månader och fem år” (den polska originaltexten: ”Kto cudzą rzecz niszczy, uszkadza lub czyni niezdatną do użytku, podlega karze pozbawienia wolności od 3 miesięcy do lat 5”).

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/82

---

Tisdag 8 juli 2008Godkännande av kommissionen (ändringar i parlamentets arbetsordning)

P6_TA(2008)0328

Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om att ändra Europaparlamentets arbetsordning i fråga om godkännande av kommissionen (2007/2128(REG))

2009/C 294 E/21

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av talmannens skrivelse av den 14 december 2006,

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om riktlinjer för godkännande av Europeiska kommissionen (1),

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0198/2008).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 99 – punkt 2 |
| 2. | Utskottet ska uppmana
  kandidaten
  att göra ett uttalande och besvara frågor. |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 99 – punkt 2

2.

Utskottet ska uppmana
  kandidaten
  att göra ett uttalande och besvara frågor.

| 2. | Behörigt eller behöriga utskott ska uppmana
  den nominerade kommissionsledamoten
  att göra ett uttalande och besvara frågor.
  Utfrågningarna ska anordnas på sådant sätt att de nominerade kommissionsledamöterna får möjlighet att lämna alla relevanta upplysningar till parlamentet. Bestämmelser om anordnandet av utfrågningarna ska fastställas i en bilaga till arbetsordningen

   (2). |
| --- | --- |

2.

Behörigt eller behöriga utskott ska uppmana
  den nominerade kommissionsledamoten
  att göra ett uttalande och besvara frågor.
  Utfrågningarna ska anordnas på sådant sätt att de nominerade kommissionsledamöterna får möjlighet att lämna alla relevanta upplysningar till parlamentet. Bestämmelser om anordnandet av utfrågningarna ska fastställas i en bilaga till arbetsordningen

   (2).

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 99 – punkt 6

| 6. | Om det under mandatperioden sker
  förändringar i ansvarsfördelningen inom kommissionen skall berörda kommissionsledamöter bjudas in till det utskott som ansvarar för dennes eller deras behörighetsområde. |
| --- | --- |

6.

Om det under mandatperioden sker
  förändringar i ansvarsfördelningen inom kommissionen skall berörda kommissionsledamöter bjudas in till det utskott som ansvarar för dennes eller deras behörighetsområde.

| 6. | Om det under mandatperioden sker
  en avsevärd förändring beträffande ansvarsområden inom kommissionen,
  om det utnämns en ersättare eller om det utses en ny kommissionsledamot till följd av anslutning av en ny medlemsstat
  , ska berörda kommissionsledamöter bjudas in till det utskott som ansvarar för deras behörighetsområde
  i enlighet med punkt 2
  . |
| --- | --- |

6.

Om det under mandatperioden sker
  en avsevärd förändring beträffande ansvarsområden inom kommissionen,
  om det utnämns en ersättare eller om det utses en ny kommissionsledamot till följd av anslutning av en ny medlemsstat
  , ska berörda kommissionsledamöter bjudas in till det utskott som ansvarar för deras behörighetsområde
  i enlighet med punkt 2
  .

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga XVIb (ny)

BILAGA XVI b

Riktlinjer för godkännande av kommissionen

| 1. | Följande principer, kriterier och förfaranden ska tillämpas när hela kommissionen blir föremål för parlamentets omröstning om att godkänna den:









  a) | Grund för bedömning



  Parlamentet ska bedöma de nominerade kommissionsledamöterna på grundval av deras allmänna duglighet, engagemang för Europa och personliga oavhängighet. Kunskaperna på det aktuella ansvarsområdet och den kommunikativa förmågan ska bedömas.


  Parlamentet ska ta särskild hänsyn till könsfördelningen. Parlamentet får uttala sig om den nyvalda ordförandens fördelning av de olika ansvarsområdena.


  Parlamentet får inhämta all information som behövs för att fatta beslut om huruvida en nominerad kommissionsledamot är lämplig. Det förväntar sig att all information om ekonomiska intressen lämnas ut. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Grund för bedömning

| b) | Utfrågningar



  Varje nominerad kommissionsledamot ska bjudas in till en utfrågning i parlamentets berörda utskott. Utfrågningarna ska vara offentliga.


  Utfrågningarna ska anordnas gemensamt av talmanskonferensen och utskottsordförandekonferensen. Lämpliga åtgärder ska vidtas för samarbete med övriga berörda utskott om ansvarsområdet omfattar olika områden. Det finns tre olika möjligheter, nämligen följande:









  i. | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av ett enda parlamentsutskotts behörighetsområde, utfrågas han eller hon enbart av detta utskott. |
| --- | --- | --- |

b)

Utfrågningar

i.

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av ett enda parlamentsutskotts behörighetsområde, utfrågas han eller hon enbart av detta utskott.

| ii. | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde i ungefär lika stor omfattning berör flera parlamentsutskotts behörighetsområden, utfrågas han eller hon gemensamt av dessa utskott. |
| --- | --- |

ii.

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde i ungefär lika stor omfattning berör flera parlamentsutskotts behörighetsområden, utfrågas han eller hon gemensamt av dessa utskott.

| iii. | Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av huvudsakligen ett parlamentsutskotts behörighetsområde och i mindre omfattning ett eller flera andra parlamentsutskotts behörighetsområden, utfrågas han eller hon av det utskott som huvudsakligen är behörigt, som ska inbjuda det eller de övriga parlamentsutskotten att närvara vid utfrågningen. |
| --- | --- |

iii.

Om den nominerade kommissionsledamotens ansvarsområde omfattas av huvudsakligen ett parlamentsutskotts behörighetsområde och i mindre omfattning ett eller flera andra parlamentsutskotts behörighetsområden, utfrågas han eller hon av det utskott som huvudsakligen är behörigt, som ska inbjuda det eller de övriga parlamentsutskotten att närvara vid utfrågningen.

| c) | Bedömning



  En videoinspelning av utfrågningarna med innehållsförteckning ska finnas tillgänglig för allmänheten inom 24 timmar.


  Utskotten ska efter utfrågningen utan dröjsmål sammanträda för att göra en bedömning av den enskilda nominerade kommissionsledamoten. Dessa sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Utskotten ska uppmanas att uppge huruvida de anser att de nominerade kommissionsledamöterna är kvalificerade att såväl ingå som ledamöter av kommissionen som att utföra de särskilda uppgifter som nomineringen avser. Om utskottet inte kan enas på båda dessa punkter ska utskottsordföranden som en sista utväg låta båda beslut gå till sluten omröstning. Utskottens bedömningar ska vara offentliga och presenteras vid ett gemensamt sammanträde med talmanskonferensen och utskottsordförandekonferensen, som ska hållas inom stängda dörrar. Efter diskussion, och såvida inget beslut om att inhämta ytterligare uppgifter fattas, ska talmanskonferensen och utskottsordförandekonferensen förklara utfrågningarna för avslutade.


  Den valda kommissionsordföranden ska presentera hela den nominerade kommissionen och dess program vid ett sammanträde i kammaren, vilket hela rådet ska inbjudas att närvara vid. Presentationen ska åtföljas av en diskussion. Som avslutning på debatten får en politisk grupp eller minst fyrtio ledamöter lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 103.3, 103.4 och 103.5 ska tillämpas. Efter omröstning om resolutionsförslaget ska parlamentet sedan rösta för eller emot att i sin helhet godkänna utnämningen av ordföranden och de övriga kommissionsledamöterna. Parlamentet ska genom namnupprop fatta beslut med en majoritet av de avgivna rösterna. Omröstningen får skjutas upp till det därpå följande sammanträdet. |
| --- | --- |

c)

Bedömning

| 2. | Följande förfarande ska tillämpas i händelse av en ändring av sammansättningen i kommissionsledamöternas kollegium eller en omfattande ändring av ansvarsområdena under dess mandatperiod:









  a) | Om en ersättare ska utses på grund av avgång, avsättning eller dödsfall ska parlamentet omedelbart bjuda in den nominerade kommissionsledamoten till utfrågning på de villkor som anges i punkt 1. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Om en ersättare ska utses på grund av avgång, avsättning eller dödsfall ska parlamentet omedelbart bjuda in den nominerade kommissionsledamoten till utfrågning på de villkor som anges i punkt 1.

| b) | Vid anslutning av en ny medlemsstat ska parlamentet bjuda in denna stats nominerade kommissionsledamot till utfrågning på de villkor som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

Vid anslutning av en ny medlemsstat ska parlamentet bjuda in denna stats nominerade kommissionsledamot till utfrågning på de villkor som anges i punkt 1.

| c) | Om det sker en omfattande omfördelning av ansvarsområdena ska de berörda kommissionsledamöterna bjudas in till berörda parlamentsutskott innan de tillträder sina poster. |
| --- | --- |

c)

Om det sker en omfattande omfördelning av ansvarsområdena ska de berörda kommissionsledamöterna bjudas in till berörda parlamentsutskott innan de tillträder sina poster.

Med avvikelse från förfarandet i punkt 1 c tredje stycket ska omröstningen vara sluten när omröstningen i kammaren avser utnämning av en enda kommissionsledamot.

---

(1)  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 137.

(2)  
  Se bilaga XVI b.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/86

---

Tisdag 8 juli 2008Arbetet i kammaren och användningen av initiativbetänkanden (ändring av arbetsordningen)

P6_TA(2008)0334

Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning mot bakgrund av de förslag som arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder har lagt fram när det gäller arbetet i kammaren och användningen av initiativbetänkanden (2007/2272(REG))

2009/C 294 E/22

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 25 oktober och 12 december 2007,

med beaktande av talmannens skrivelser av den 15 november 2007 och 31 januari 2008,

med beaktande av den första delrapporten från arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder, en delrapport som avsåg plenarsammanträdena och verksamhetskalendern och som översändes till talmanskonferensen den 6 september 2007, och med beaktande av slutsatserna om initiativbetänkanden,

med beaktande av artikel 199 i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0197/2008).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. Detta gäller dock inte punkterna 2 och 3 i den nya bilaga IIa, som träder i kraft den första dagen av den valperiod som inleds i juli 2009. Parlamentet påpekar att artikel 45.1a även ska gälla för de betänkanden som beviljas tillstånd innan denna bestämmelse träder i kraft. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. Detta gäller dock inte punkterna 2 och 3 i den nya bilaga IIa, som träder i kraft den första dagen av den valperiod som inleds i juli 2009. Parlamentet påpekar att artikel 45.1a även ska gälla för de betänkanden som beviljas tillstånd innan denna bestämmelse träder i kraft.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att ändring 5 i sitt beslut av den 13 november 2007 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning mot bakgrund av ledamotsstadgan (1), en ändring som avsåg artikel 39.2 i arbetsordningen, ska träda i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar att ändring 5 i sitt beslut av den 13 november 2007 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning mot bakgrund av ledamotsstadgan (1), en ändring som avsåg artikel 39.2 i arbetsordningen, ska träda i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod.

| 4. | Europaparlamentet beslutar i enlighet med artikel 204 c att offentliggöra talmanskonferensens beslut om bestämmelser och praxis för initiativbetänkanden, ändrat genom besluten av den 12 december 2007 och den 14 februari 2008, som en bilaga till arbetsordningen. Generalsekreteraren uppmanas att uppdatera denna bilaga i överensstämmelse med talmanskonferensens kommande beslut i denna fråga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beslutar i enlighet med artikel 204 c att offentliggöra talmanskonferensens beslut om bestämmelser och praxis för initiativbetänkanden, ändrat genom besluten av den 12 december 2007 och den 14 februari 2008, som en bilaga till arbetsordningen. Generalsekreteraren uppmanas att uppdatera denna bilaga i överensstämmelse med talmanskonferensens kommande beslut i denna fråga.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 38a (ny) |
| | Artikel 38a




  Parlamentets initiativrätt enligt fördragen




  I fall där fördragen ger parlamentet initiativrätt får det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett initiativbetänkande.




  Betänkandet ska innehålla följande:










  a) | Ett resolutionsförslag. |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 38a (ny)

Artikel 38a

Parlamentets initiativrätt enligt fördragen

I fall där fördragen ger parlamentet initiativrätt får det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett initiativbetänkande.

Betänkandet ska innehålla följande:

a)

Ett resolutionsförslag.

| b) | När det är lämpligt ett förslag till beslut eller ett utkast till förslag. |
| --- | --- |

b)

När det är lämpligt ett förslag till beslut eller ett utkast till förslag.

| c) | En motivering inklusive när det är lämpligt en finansieringsöversikt. |
| --- | --- |

c)

En motivering inklusive när det är lämpligt en finansieringsöversikt.

Om parlamentets antagande av en rättsakt kräver godkännande eller samtycke från rådet och yttrande eller samtycke från kommissionen får parlamentet, efter omröstningen om den föreslagna rättsakten och på förslag från föredraganden, besluta att skjuta upp omröstningen om resolutionsförslaget fram till det att rådet eller kommissionen har framfört sin ståndpunkt.

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 45 – punkt 1a (ny)

| 1a. | Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 131a. Ändringsförslag till dessa texter får inte behandlas i kammaren såvida de inte lagts fram av föredraganden för att beakta ny information, men alternativa resolutionsförslag får inges i enlighet med artikel 151.4. Denna punkt ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 38a eller 39, eller när betänkandet kan anses vara ett strategiskt betänkande i enlighet med de kriterier som fastställts av talmanskonferensen (2). |
| --- | --- |

1a.

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 45 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Bestämmelserna i denna artikel ska även gälla i tillämpliga delar i fall där fördragen ger parlamentet initiativrätt. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Om ämnet för betänkandet omfattas av den initiativrätt som avses i artikel 38a får medgivande vägras endast om villkoren i fördragen inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 45 – punkt 2 – stycke 2

I
  sådana
  fall skall talmanskonferensen fatta ett beslut inom två månader.

| 2a. | I
  de
  fall
  som avses i artiklarna 38a och 39 ska talmanskonferensen fatta ett beslut inom två månader. |
| --- | --- |

2a.

I
  de
  fall
  som avses i artiklarna 38a och 39 ska talmanskonferensen fatta ett beslut inom två månader.

Ändring 5

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 110 – punkt 1

| 1. | Alla ledamöter får ställa frågor till rådet och kommissionen. Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna skall handla om. |
| --- | --- |

1.

Alla ledamöter får ställa frågor till rådet och kommissionen. Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna skall handla om.

| 1. | Alla ledamöter får ställa frågor
  för skriftligt besvarande
  till rådet och kommissionen
  i enlighet med riktlinjerna (3).
  Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om. |
| --- | --- |

1.

Alla ledamöter får ställa frågor
  för skriftligt besvarande
  till rådet och kommissionen
  i enlighet med riktlinjerna (3).
  Frågeställaren får själv avgöra vad frågorna ska handla om.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 110 – punkt 2

| 2. | Sådana frågor skall skriftligen inges till talmannen, som skall vidarebefordra dem till berörd institution. |
| --- | --- |

2.

Sådana frågor skall skriftligen inges till talmannen, som skall vidarebefordra dem till berörd institution.

| 2. | Sådana frågor ska skriftligen inges till talmannen, som ska vidarebefordra dem till berörd institution.
  I tveksamma fall ska talmannen avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Talmannens beslut ska meddelas frågeställaren. |
| --- | --- |

2.

Sådana frågor ska skriftligen inges till talmannen, som ska vidarebefordra dem till berörd institution.
  I tveksamma fall ska talmannen avgöra om en fråga är tillåtlig eller inte. Talmannens beslut ska meddelas frågeställaren.

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 111 – punkt 1

| 1. | Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

1.

Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken.

| 1. | Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken
  i enlighet med riktlinjerna (4). |
| --- | --- |

1.

Alla ledamöter får ställa frågor för skriftligt besvarande till Europeiska centralbanken
  i enlighet med riktlinjerna (4).

Ändring 8

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 131a (ny)

Artikel 131a

Kortfattad redogörelse

På begäran av föredraganden eller på förslag från talmanskonferensen får parlamentet också besluta att en fråga som inte behöver tas upp i en omfattande debatt ska behandlas genom att föredraganden gör en kortfattad redogörelse i kammaren. I så fall ska kommissionen ha möjlighet att uttala sig, och ledamöterna ska ha rätt att reagera genom att lägga fram en ytterligare skriftlig förklaring i enlighet med artikel 142.7.

Ändring 9

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 142 – punkt 5

| 5. | Kommissionen och rådet skall som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden.
  När ett kommissionsförslag debatteras skall talmannen dock uppmana kommissionen att yttra sig först för att kortfattat redogöra för förslaget, och när en text från rådet debatteras kan talmannen uppmana rådet att yttra sig först. I samtliga fall skall föredraganden tilldelas ordet efter dessa anföranden.
  Kommissionen
  och
  rådet får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen och rådet skall som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden.
  När ett kommissionsförslag debatteras skall talmannen dock uppmana kommissionen att yttra sig först för att kortfattat redogöra för förslaget, och när en text från rådet debatteras kan talmannen uppmana rådet att yttra sig först. I samtliga fall skall föredraganden tilldelas ordet efter dessa anföranden.
  Kommissionen
  och
  rådet får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från Europaparlamentets ledamöter.

| 5. | Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen
  ,
  rådet
  och föredraganden
  får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen
  ,
  rådet
  och föredraganden
  får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från Europaparlamentets ledamöter.

Ändring 10

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 151 – punkt 4

| 4. | En politisk grupp får inge ett alternativt resolutionsförslag till ett resolutionsförslag i ett utskottsbetänkande som inte avser en rättsakt. |
| --- | --- |

4.

En politisk grupp får inge ett alternativt resolutionsförslag till ett resolutionsförslag i ett utskottsbetänkande som inte avser en rättsakt.

| 4. | En politisk grupp
  eller minst fyrtio ledamöter
  får inge ett alternativt resolutionsförslag till ett resolutionsförslag i ett utskottsbetänkande som inte avser lagstiftning. |
| --- | --- |

4.

En politisk grupp
  eller minst fyrtio ledamöter
  får inge ett alternativt resolutionsförslag till ett resolutionsförslag i ett utskottsbetänkande som inte avser lagstiftning.

I så fall får gruppen inte inge ändringsförslag till utskottets resolutionsförslag. Ett sådant resolutionsförslag får inte vara längre än utskottets resolutionsförslag. Resolutionsförslaget skall gå till omröstning genom en enda omröstning och utan ändringsförslag.

I så fall får gruppen
  eller de berörda ledamöterna
  inte inge ändringsförslag till utskottets resolutionsförslag. Ett sådant
  alternativt
  resolutionsförslag får inte vara längre än utskottets resolutionsförslag. Resolutionsförslaget ska gå till omröstning genom en enda omröstning och utan ändringsförslag.

Artikel 103.4 ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 11

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga IIa (ny)

BILAGA IIa

Riktlinjer för frågor för skriftligt besvarande enligt artiklarna 110 och 111

| 1. | Frågor för skriftligt besvarande ska







  — | falla inom den berörda institutionens kompetens- och ansvarsområde och vara av allmänt intresse, |
| --- | --- | --- |

1.

—

falla inom den berörda institutionens kompetens- och ansvarsområde och vara av allmänt intresse,

| — | vara korta och koncisa och innehålla en begriplig fråga, |
| --- | --- |

—

vara korta och koncisa och innehålla en begriplig fråga,

| — | vara skrivna på ett språk som inte innehåller stötande formuleringar, |
| --- | --- |

—

vara skrivna på ett språk som inte innehåller stötande formuleringar,

| — | beröra ämnen som inte är rent personliga. |
| --- | --- |

—

beröra ämnen som inte är rent personliga.

| 2. | Om en fråga inte är förenlig med dessa riktlinjer ska generalsekretariatet informera frågeställaren om hur frågan kan formuleras för att den ska vara tillåtlig. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om en identisk eller liknande fråga har ingivits och besvarats under de närmast föregående sex månaderna ska generalsekretariatet till berörd institution översända en kopia av den tidigare frågan och det tillhörande svaret till frågeställaren. Den nya frågan ska inte översändas såvida inte frågeställaren hänvisar till en betydande förändring av situationen eller efterfrågar ytterligare information. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om det i en fråga begärs fakta- eller statistikuppgifter som redan är tillgängliga för parlamentets bibliotek ska biblioteket informera ledamoten om detta; ledamoten har då möjlighet att dra tillbaka frågan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Frågor som rör relaterade ämnen får besvaras gemensamt. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Antagna texter av detta datum, P6_TA(2007)0500.

(2)  
  Se talmanskonferensens relevanta beslut, som återges i bilaga ... till arbetsordningen.

(3)  
  Se bilaga IIa.

(4)  
  Se bilaga IIa.

---

Onsdag 9 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/91

---

Onsdag 9 juli 2008Bildande av politiska grupper (ändring av artikel 29 iarbetsordningen)

P6_TA(2008)0351

Europaparlamentets beslut av den 9 juli 2008 om att ändra artikel 29 i Europaparlamentets arbetsordning – Bildande av politiska grupper (2006/2201(REG))

2009/C 294 E/23

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av förslaget till ändring av arbetsordningen (B6-0420/2006),

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0206/2008).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändringen ska träda i kraft den första dagen under den första sammanträdesperioden efter Europavalen 2009. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ändringen ska träda i kraft den första dagen under den första sammanträdesperioden efter Europavalen 2009.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 3 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 29 – punkt 2 |
| 2. | En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en
  femtedel
  av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst
  20
  ledamöter. |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 29 – punkt 2

2.

En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en
  femtedel
  av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst
  20
  ledamöter.

| 2. | En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en
  fjärdedel
  av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst
  25
  ledamöter. |
| --- | --- |

2.

En politisk grupp ska omfatta ledamöter som valts i minst en
  fjärdedel
  av medlemsstaterna. För att bilda en politisk grupp fordras minst
  25
  ledamöter.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 29 – punkt 2a (ny)

| 2a. | När antalet ledamöter i en grupp är mindre än tröskelvärdet kan talmannen efter medgivande av talmanskonferensen bevilja gruppen rätt att finnas kvar fram till parlamentets nästa konstituerande sammanträde, förutsatt att följande villkor uppfylls:







  — | Ledamöterna företräder alltjämt minst en femtedel av medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

2a.

—

Ledamöterna företräder alltjämt minst en femtedel av medlemsstaterna.

| — | Gruppen har funnits i mer än ett år. |
| --- | --- |

—

Gruppen har funnits i mer än ett år.

Talmannen ska inte tillämpa det här undantaget om det finns tillräckliga bevis för att anta att det missbrukas.

---

Europaparlamentet

Tisdag 8 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/92

---

Tisdag 8 juli 2008Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument: allmänna bestämmelser ***I

P6_TA(2008)0315

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1638/2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (KOM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD))

2009/C 294 E/24

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0308),

med beaktande av artiklarna 251.2, 179 och 181 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0200/2008),

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0271/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/93

---

Tisdag 8 juli 2008System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken*

P6_TA(2008)0316

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (KOM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS))

2009/C 294 E/25

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0247),

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0208/2008),

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0270/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/93

---

Tisdag 8 juli 2008Minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0317

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (kodifierad version) (KOM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD))

2009/C 294 E/26

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0111),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 137.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0127/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0290/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid parlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid parlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/94

---

Tisdag 8 juli 2008Bevarande av vilda fåglar (anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll) ***I

P6_TA(2008)0318

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av kommissionens genomförandebefogenheter enligt rådets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar (KOM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD))

2009/C 294 E/27

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0105),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0088/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0259/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/95

---

Tisdag 8 juli 2008Gemensamt system för mervärdesskatt *

P6_TA(2008)0319

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (KOM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS))

2009/C 294 E/28

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0677),

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0433/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0232/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv – ändringsakt


  Skäl 2 |
| (2) | I fråga om bestämmelserna om import och platsen för beskattning av leverans av naturgas och el är den särskilda ordningen enligt rådets direktiv 2003/92/EG av den 7 oktober 2003 om ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller bestämmelserna om platsen för leverans av gas och el inte tilllämplig på import och leverans av naturgas genom gasledningar som inte ingår i ett distributionsnät och i synnerhet inte gasledningar i ett överföringsnät, samtidigt som nästan alla gränsöverskridande transaktioner genom gasledning sker i överföringsnät. Tillämpningsområdet för denna särskilda ordning bör följaktligen utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas genom samtliga typer av gasledningar. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 2

(2)

I fråga om bestämmelserna om import och platsen för beskattning av leverans av naturgas och el är den särskilda ordningen enligt rådets direktiv 2003/92/EG av den 7 oktober 2003 om ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller bestämmelserna om platsen för leverans av gas och el inte tilllämplig på import och leverans av naturgas genom gasledningar som inte ingår i ett distributionsnät och i synnerhet inte gasledningar i ett överföringsnät, samtidigt som nästan alla gränsöverskridande transaktioner genom gasledning sker i överföringsnät. Tillämpningsområdet för denna särskilda ordning bör följaktligen utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas genom samtliga typer av gasledningar.

| (2) | När det gäller naturgas och el föreskrivs redan i existerande bestämmelser att mervärdesskatt ska uppbäras på den plats där förvärvarens förbrukning faktiskt sker. Med dessa bestämmelser undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids.
  I fråga om bestämmelserna om import och platsen för beskattning av leverans av naturgas och el är den särskilda ordningen enligt rådets direktiv 2003/92/EG av den 7 oktober 2003 om ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller bestämmelserna om platsen för leverans av gas och el inte tillämplig på import och leverans av naturgas genom gasledningar som inte ingår i ett distributionsnät och i synnerhet inte gasledningar i ett överföringsnät, samtidigt som nästan alla gränsöverskridande transaktioner genom gasledning sker i överföringsnät.
  Tillämpningsområdet för den särskilda ordningen är alltför begränsat och motsvarar inte den ekonomiska verkligheten och
  bör följaktligen utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas genom samtliga typer av gasledningar.
  Det krävs dessutom fler klargöranden för att säkerställa en konsekvent tillämpning och tolkning av direktiv 2006/112/EG i hela gemenskapen i enlighet med definitionerna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (1), som förklarar vad som avses med överföring och distribution av gas genom gasledningar. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller naturgas och el föreskrivs redan i existerande bestämmelser att mervärdesskatt ska uppbäras på den plats där förvärvarens förbrukning faktiskt sker. Med dessa bestämmelser undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids.
  I fråga om bestämmelserna om import och platsen för beskattning av leverans av naturgas och el är den särskilda ordningen enligt rådets direktiv 2003/92/EG av den 7 oktober 2003 om ändring av direktiv 77/388/EEG när det gäller bestämmelserna om platsen för leverans av gas och el inte tillämplig på import och leverans av naturgas genom gasledningar som inte ingår i ett distributionsnät och i synnerhet inte gasledningar i ett överföringsnät, samtidigt som nästan alla gränsöverskridande transaktioner genom gasledning sker i överföringsnät.
  Tillämpningsområdet för den särskilda ordningen är alltför begränsat och motsvarar inte den ekonomiska verkligheten och
  bör följaktligen utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas genom samtliga typer av gasledningar.
  Det krävs dessutom fler klargöranden för att säkerställa en konsekvent tillämpning och tolkning av direktiv 2006/112/EG i hela gemenskapen i enlighet med definitionerna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (1), som förklarar vad som avses med överföring och distribution av gas genom gasledningar.

Ändring 2

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 3

| (3) | Denna särskilda ordning är i nuläget inte heller tillämplig på import och leverans av naturgas som sker med hjälp av fartyg som transporterar naturgas, samtidigt som denna gas har samma egenskaper som den gas som importeras eller levereras genom gasledning, och samtidigt som denna gas efter återförgasning är avsedd att transporteras i gasledning. Tillämpningsområdet för den särskilda ordningen bör följaktligen också utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas med hjälp av fartyg som transporterar naturgas. |
| --- | --- |

(3)

Denna särskilda ordning är i nuläget inte heller tillämplig på import och leverans av naturgas som sker med hjälp av fartyg som transporterar naturgas, samtidigt som denna gas har samma egenskaper som den gas som importeras eller levereras genom gasledning, och samtidigt som denna gas efter återförgasning är avsedd att transporteras i gasledning. Tillämpningsområdet för den särskilda ordningen bör följaktligen också utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas med hjälp av fartyg som transporterar naturgas.

| (3) | Denna särskilda ordning är i nuläget inte heller tillämplig på import och leverans av naturgas som sker med hjälp av fartyg som transporterar naturgas, samtidigt som denna gas har samma egenskaper som den gas som importeras eller levereras genom gasledning, och samtidigt som denna gas efter återförgasning är avsedd att transporteras i gasledning. Tillämpningsområdet för den särskilda ordningen bör följaktligen också utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas med hjälp av fartyg som transporterar naturgas
  mellan gasledningar
  . |
| --- | --- |

(3)

Denna särskilda ordning är i nuläget inte heller tillämplig på import och leverans av naturgas som sker med hjälp av fartyg som transporterar naturgas, samtidigt som denna gas har samma egenskaper som den gas som importeras eller levereras genom gasledning, och samtidigt som denna gas efter återförgasning är avsedd att transporteras i gasledning. Tillämpningsområdet för den särskilda ordningen bör följaktligen också utvidgas till att omfatta import och leverans av naturgas med hjälp av fartyg som transporterar naturgas
  mellan gasledningar
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | De första gränsöverskridande näten för värme och kyla har redan tagits i bruk. Problematiken i samband med leverans eller import av värme och kyla liknar den som
  gäller
  vid leverans eller import av naturgas och el.
  När det gäller naturgas och el föreskrivs redan att mervärdesskatt ska uppbäras på den plats där förvärvaren faktiskt förbrukar gasen och elen. På detta sätt undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids.
  För värme och kyla bör följaktligen samma ordning gälla som för naturgas och el. |
| --- | --- |

(4)

De första gränsöverskridande näten för värme och kyla har redan tagits i bruk. Problematiken i samband med leverans eller import av värme och kyla liknar den som
  gäller
  vid leverans eller import av naturgas och el.
  När det gäller naturgas och el föreskrivs redan att mervärdesskatt ska uppbäras på den plats där förvärvaren faktiskt förbrukar gasen och elen. På detta sätt undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids.
  För värme och kyla bör följaktligen samma ordning gälla som för naturgas och el.

| (4) | De första gränsöverskridande näten för värme och kyla har redan tagits i bruk. Problematiken
  som uppstår
  i samband med leverans eller import av värme och kyla liknar den som
  uppstår
  vid leverans eller import av naturgas och el. För värme och kyla bör följaktligen samma ordning gälla som för naturgas och el. |
| --- | --- |

(4)

De första gränsöverskridande näten för värme och kyla har redan tagits i bruk. Problematiken
  som uppstår
  i samband med leverans eller import av värme och kyla liknar den som
  uppstår
  vid leverans eller import av naturgas och el. För värme och kyla bör följaktligen samma ordning gälla som för naturgas och el.

Ändring 4

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Nyligen gjorda erfarenheter av att genomföra det
  gällande
  förfarande där kommissionen ska fastställa om det föreligger en risk för snedvridning av konkurrensen till följd av en reducerad skattesats på naturgas, el och fjärrvärme har visat att detta förfarande är föråldrat och överflödigt. Enligt reglerna om platsen för beskattning ska mervärdesskatt uppbäras vid den plats där naturgasen, elen, värmen och kylan faktiskt förbrukas av förvärvaren. På detta sätt undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids. Det är emellertid fortfarande viktigt att kommissionen och de övriga medlemsstaterna informeras tillräckligt om alla reducerade skattesatser som en medlemsstat inför i denna mycket känsliga sektor. Följaktligen krävs ett förfarande för samråd i förväg i mervärdesskattekommittén. |
| --- | --- |

(6)

Nyligen gjorda erfarenheter av att genomföra det
  gällande
  förfarande där kommissionen ska fastställa om det föreligger en risk för snedvridning av konkurrensen till följd av en reducerad skattesats på naturgas, el och fjärrvärme har visat att detta förfarande är föråldrat och överflödigt. Enligt reglerna om platsen för beskattning ska mervärdesskatt uppbäras vid den plats där naturgasen, elen, värmen och kylan faktiskt förbrukas av förvärvaren. På detta sätt undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids. Det är emellertid fortfarande viktigt att kommissionen och de övriga medlemsstaterna informeras tillräckligt om alla reducerade skattesatser som en medlemsstat inför i denna mycket känsliga sektor. Följaktligen krävs ett förfarande för samråd i förväg i mervärdesskattekommittén.

| (6) | Nyligen gjorda erfarenheter av att genomföra det förfarande
  som fastställs i artikel 102 i direktiv 2006/112/EG,
  där kommissionen ska fastställa om det föreligger en risk för snedvridning av konkurrensen till följd av en reducerad skattesats på naturgas, el och fjärrvärme har visat att detta förfarande är föråldrat och överflödigt. Enligt reglerna om platsen för beskattning ska mervärdesskatt uppbäras vid den plats där naturgasen, elen, värmen och kylan faktiskt förbrukas av förvärvaren
  , vilket gör mervärdesskattesatsen neutral
  . På detta sätt undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids. Det är emellertid fortfarande viktigt att kommissionen och de övriga medlemsstaterna informeras tillräckligt om alla reducerade skattesatser som en medlemsstat inför i denna mycket känsliga sektor. Följaktligen krävs ett förfarande för samråd i förväg i mervärdesskattekommittén. |
| --- | --- |

(6)

Nyligen gjorda erfarenheter av att genomföra det förfarande
  som fastställs i artikel 102 i direktiv 2006/112/EG,
  där kommissionen ska fastställa om det föreligger en risk för snedvridning av konkurrensen till följd av en reducerad skattesats på naturgas, el och fjärrvärme har visat att detta förfarande är föråldrat och överflödigt. Enligt reglerna om platsen för beskattning ska mervärdesskatt uppbäras vid den plats där naturgasen, elen, värmen och kylan faktiskt förbrukas av förvärvaren
  , vilket gör mervärdesskattesatsen neutral
  . På detta sätt undviker man att konkurrensen mellan medlemsstaterna snedvrids. Det är emellertid fortfarande viktigt att kommissionen och de övriga medlemsstaterna informeras tillräckligt om alla reducerade skattesatser som en medlemsstat inför i denna mycket känsliga sektor. Följaktligen krävs ett förfarande för samråd i förväg i mervärdesskattekommittén.

Ändring 5

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 7

| (7) | De gemensamma företag och andra organisationer som bildas i enlighet med artikel 171 i fördraget har till uppgift att genomföra gemenskapspolitik. För att undvika konsekvenserna av en beskattning till förmån för den medlemsstat där skatten ska betalas men till förfång för de andra medlemsstaterna och Europeiska gemenskaperna är det nödvändigt att bevilja undantag från skatteplikt för ingående mervärdesskatt till sådana gemensamma företag som har bildats av gemenskaperna, som har status som juridisk person och som får bidrag från gemenskapernas allmänna budget i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. |
| --- | --- |

(7)

De gemensamma företag och andra organisationer som bildas i enlighet med artikel 171 i fördraget har till uppgift att genomföra gemenskapspolitik. För att undvika konsekvenserna av en beskattning till förmån för den medlemsstat där skatten ska betalas men till förfång för de andra medlemsstaterna och Europeiska gemenskaperna är det nödvändigt att bevilja undantag från skatteplikt för ingående mervärdesskatt till sådana gemensamma företag som har bildats av gemenskaperna, som har status som juridisk person och som får bidrag från gemenskapernas allmänna budget i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

| (7) | De gemensamma företag och andra organisationer som bildas i enlighet med artikel 171 i fördraget har till uppgift att genomföra gemenskapspolitik. För att undvika konsekvenserna av en beskattning till förmån för den medlemsstat där skatten ska betalas men till förfång för de andra medlemsstaterna och Europeiska gemenskaperna är det nödvändigt att bevilja undantag från skatteplikt för ingående mervärdesskatt till sådana gemensamma företag som har bildats av gemenskaperna, som har status som juridisk person och som får bidrag från gemenskapernas allmänna budget i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget
  , förutsatt att de inte bedriver någon ekonomisk verksamhet i den mening som avses i artikel 9.1 andra stycket i direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

(7)

De gemensamma företag och andra organisationer som bildas i enlighet med artikel 171 i fördraget har till uppgift att genomföra gemenskapspolitik. För att undvika konsekvenserna av en beskattning till förmån för den medlemsstat där skatten ska betalas men till förfång för de andra medlemsstaterna och Europeiska gemenskaperna är det nödvändigt att bevilja undantag från skatteplikt för ingående mervärdesskatt till sådana gemensamma företag som har bildats av gemenskaperna, som har status som juridisk person och som får bidrag från gemenskapernas allmänna budget i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget
  , förutsatt att de inte bedriver någon ekonomisk verksamhet i den mening som avses i artikel 9.1 andra stycket i direktiv 2006/112/EG.

Ändring 6

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 10

| (10) | Denna regel bör tillämpas på fastigheter som levereras till en beskattningsbar person och på viktiga tjänster som denne tillhandahålls avseende sådana fastigheter. Dessa situationer utgör de mest betydande fallen, med hänsyn till dels sådana varors värde och ekonomiska livslängd, dels det faktum att en blandad användning av fastigheter är vanligt förekommande. |
| --- | --- |

(10)

Denna regel bör tillämpas på fastigheter som levereras till en beskattningsbar person och på viktiga tjänster som denne tillhandahålls avseende sådana fastigheter. Dessa situationer utgör de mest betydande fallen, med hänsyn till dels sådana varors värde och ekonomiska livslängd, dels det faktum att en blandad användning av fastigheter är vanligt förekommande.

| (10) | Denna regel bör tillämpas på fastigheter som levereras till en beskattningsbar person och på viktiga tjänster som denne tillhandahålls avseende sådana fastigheter.
  Med tanke på deras ekonomiska värde kan dessa tjänster likställas med förvärv av fastighet.
  Dessa situationer utgör de mest betydande fallen, med hänsyn till dels sådana varors värde och ekonomiska livslängd, dels det faktum att en blandad användning av fastigheter är vanligt förekommande.
  Omvänt bör mindre reparationer eller förbättringar som har en begränsad ekonomisk betydelse inte omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(10)

Denna regel bör tillämpas på fastigheter som levereras till en beskattningsbar person och på viktiga tjänster som denne tillhandahålls avseende sådana fastigheter.
  Med tanke på deras ekonomiska värde kan dessa tjänster likställas med förvärv av fastighet.
  Dessa situationer utgör de mest betydande fallen, med hänsyn till dels sådana varors värde och ekonomiska livslängd, dels det faktum att en blandad användning av fastigheter är vanligt förekommande.
  Omvänt bör mindre reparationer eller förbättringar som har en begränsad ekonomisk betydelse inte omfattas av detta direktivs tillämpningsområde.

Ändring 7

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Avdelning V – kapitel 1 – avsnitt 4 – rubriken

| 3a) | I avdelning V kapitel 1 avsnitt 4 ska rubriken ersättas med följande:

  ”Leverans av varor genom överförings- eller distributionsnät
  ” |
| --- | --- |

3a)

”Leverans av varor genom överförings- eller distributionsnät
  ”

Ändring 8

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 38 – punkt 1

1.   När det gäller leverans av naturgas genom gasledning eller med hjälp av fartyg som transporterar naturgas, leverans av el eller leverans av värme eller kyla genom nät för värme och kyla till en beskattningsbar återförsäljare ska platsen för leveransen anses vara den plats där den beskattningsbara återförsäljaren har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller har ett fast etableringsställe för vilket varan levereras eller, om det inte finns något sådant säte eller fast etableringsställe, den plats där denne återförsäljare är bosatt eller stadigvarande vistas.

1.   När det gäller leverans av naturgas genom gasledning eller med hjälp av fartyg som transporterar naturgas
  mellan gasledningar
  , leverans av el eller leverans av värme eller kyla genom nät för värme och kyla till en beskattningsbar återförsäljare ska platsen för leveransen anses vara den plats där den beskattningsbara återförsäljaren har etablerat sätet för sin ekonomiska verksamhet eller har ett fast etableringsställe för vilket varan levereras eller, om det inte finns något sådant säte eller fast etableringsställe, den plats där denne återförsäljare är bosatt eller stadigvarande vistas.

Ändring 9

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 39 – stycke 1

När det gäller sådan leverans av naturgas genom gasledning eller med hjälp av fartyg som transporterar naturgas, leverans av el eller leverans av värme eller kyla som inte omfattas av artikel 38 ska platsen för leveransen anses vara den plats där förvärvaren faktiskt använder och förbrukar varan.

När det gäller sådan leverans av naturgas genom gasledning eller med hjälp av fartyg som transporterar naturgas
  mellan gasledningar
  , leverans av el eller leverans av värme eller kyla som inte omfattas av artikel 38 ska platsen för leveransen anses vara den plats där förvärvaren faktiskt använder och förbrukar varan.

Ändring 10

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 11

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 168a - stycke 1

När det gäller förvärv, uppförande, renovering eller väsentlig ombyggnad av en fastighet ska den ursprungliga rätten till avdrag, som uppkommer vid den tidpunkt då skatten blir utkrävbar, begränsas till att omfatta den utsträckning i vilken fastigheten används för transaktioner som medför rätt till avdrag.

När det gäller förvärv, uppförande, renovering eller väsentlig ombyggnad av en fastighet ska den ursprungliga rätten till avdrag, som uppkommer vid den tidpunkt då skatten blir utkrävbar, begränsas till att omfatta den utsträckning i vilken fastigheten används för transaktioner som medför rätt till avdrag.
  Mindre reparationer eller förbättringar ska inte omfattas av denna artikels tillämpningsområde.

---

(1)  

  EUT L 176, 15.7.2003, s. 57.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/98

---

Tisdag 8 juli 2008Protokoll om strategisk miljöbedömning till UNECE:s konvention om miljökonsekvensbeskrivningar iett gränsöverskridande sammanhang som undertecknades iEsbo 1991*

P6_TA(2008)0320

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om godkännande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om strategiska miljöbedömningar till FN/ECE:s Esbokonvention från 1991 om miljökonsekvensbeskrivningar iett gränsöverskridande sammanhang (KOM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS))

2009/C 294 E/29

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2008)0132),

med beaktande av protokollet om strategiska miljöbedömningar till FN/ECE:s Esbokonvention från 1991 om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang,

med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0161/2008),

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0221/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och FN:s ekonomiska kommission för Europa parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och FN:s ekonomiska kommission för Europa parlamentets ståndpunkt.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/99

---

Tisdag 8 juli 2008Liechtensteins anslutning till avtalet EU/EG/Schweiz om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket*

P6_TA(2008)0321

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (KOM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS))

2009/C 294 E/30

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0752),

med beaktande av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket,

med beaktande av artikel 62, artikel 63 första stycket punkt 3 a och b, artiklarna 66 och 95 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0089/2008),

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor om den föreslagna rättsliga grunden,

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 35 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0246/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och regeringen och parlamentet i Furstendömet Liechtenstein parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och regeringen och parlamentet i Furstendömet Liechtenstein parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till rådets beslut


  Beaktandeled 1 |
| med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 62, 63.3 a–b, 66 och 95 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen samt artikel 300.3
  första stycket
  , | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 62, 63.3 a–b, 66 och 95 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen samt artikel 300.3
  andra stycket
  , |
| Ändring 2 |
| Förslag till rådets beslut


  Beaktandeled 3 |
| med beaktande av Europaparlamentets
  yttrande
  , | med beaktande av Europaparlamentets
  samtycke
  , |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till rådets beslut

Beaktandeled 1

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 62, 63.3 a–b, 66 och 95 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen samt artikel 300.3
  första stycket
  ,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 62, 63.3 a–b, 66 och 95 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen samt artikel 300.3
  andra stycket
  ,

Ändring 2

Förslag till rådets beslut

Beaktandeled 3

med beaktande av Europaparlamentets
  yttrande
  ,

med beaktande av Europaparlamentets
  samtycke
  ,

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/100

---

Tisdag 8 juli 2008Liechtensteins anslutning till avtalet EG/Schweiz om att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs ien medlemsstat eller iSchweiz*

P6_TA(2008)0322

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs ien medlemsstat eller iSchweiz (KOM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS))

2009/C 294 E/31

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0754),

med beaktande av protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz,

med beaktande av artikel 63 första stycket punkt 1 a och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0090/2008),

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor om den föreslagna rättsliga grunden,

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 35 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0247/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och regeringen och parlamentet i Furstendömet Liechtenstein parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och regeringen och parlamentet i Furstendömet Liechtenstein parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till rådets beslut


  Beaktandeled 1 |
| med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  första stycket
  , | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  andra stycket
  , |
| Ändring 2 |
| Förslag till rådets beslut


  Beaktandeled 3 |
| med beaktande av Europaparlamentets
  yttrande
  , | med beaktande av Europaparlamentets
  samtycke
  , |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till rådets beslut

Beaktandeled 1

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  första stycket
  ,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  andra stycket
  ,

Ändring 2

Förslag till rådets beslut

Beaktandeled 3

med beaktande av Europaparlamentets
  yttrande
  ,

med beaktande av Europaparlamentets
  samtycke
  ,

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/101

---

Tisdag 8 juli 2008Protokoll mellan EG, Schweiz och Liechtenstein till avtalet EG/Schweiz för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs ien medlemsstat eller iSchweiz eller Liechtenstein*

P6_TA(2008)0323

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiz och Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz eller Liechtenstein (KOM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS))

2009/C 294 E/32

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0753),

med beaktande av protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiz och Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz eller Liechtenstein,

med beaktande av artikel 63 första stycket punkt 1 a och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0091/2008),

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor om den föreslagna rättsliga grunden,

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 35 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0261/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, regeringen och parlamenten i Schweiziska edsförbundet och regeringen och parlamentet i Furstendömet Liechtenstein parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, regeringen och parlamenten i Schweiziska edsförbundet och regeringen och parlamentet i Furstendömet Liechtenstein parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till rådets beslut


  Beaktandeled 1 |
| med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  första
  stycket, | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  andra
  stycket, |
| Ändring 2 |
| Förslag till rådets beslut


  Beaktandeled 3 |
| med beaktande av Europaparlamentets
  yttrande
  , och | med beaktande av Europaparlamentets
  samtycke
  , och |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till rådets beslut

Beaktandeled 1

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  första
  stycket,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3
  andra
  stycket,

Ändring 2

Förslag till rådets beslut

Beaktandeled 3

med beaktande av Europaparlamentets
  yttrande
  , och

med beaktande av Europaparlamentets
  samtycke
  , och

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/102

---

Tisdag 8 juli 2008Numrering av viseringar*

P6_TA(2008)0324

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar när det gäller numrering av viseringar (KOM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS))

2009/C 294 E/33

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2008)0188),

med beaktande av artikel 62.2 b iii i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0187/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0268/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/103

---

Tisdag 8 juli 2008Förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering*

P6_TA(2008)0325

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (16681/2007 – KOM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS))

2009/C 294 E/34

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0576),

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16681/2007),

med beaktande av artiklarna 170.2 och 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0073/2008),

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0254/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Indiens regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Indiens regering parlamentets ståndpunkt.

| RÅDETS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Utkast till rådets beslut


  Skäl 3a (nytt) |
| | (3a) | Avtalet är av avgörande betydelse för att uppnå målen i det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien från 2004 och fullfölja mer övergripande politiska mål. |

RÅDETS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Utkast till rådets beslut

Skäl 3a (nytt)

(3a)

Ändring 2

Utkast till rådets beslut

Skäl 3b (nytt)

| (3b) | Förvaltningskommittén EG-Indien för vetenskapligt och tekniskt samarbete ansvarar för att effektivt samordna och underlätta samarbete inom ramen för avtalet. Kommittén bör sammanträda årligen för att se över arbetsprogrammet, och dess arbetsordning bör bygga på principerna om insyn och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

(3b)

Ändring 3

Utkast till rådets beslut

Skäl 3c (nytt)

| (3c) | Den gemensamma forskning som bedrivs inom ramen för avtalet bör ha som prioriterat mål att skapa jämförbar information och att utöka dataunderlaget. |
| --- | --- |

(3c)

Ändring 4

Utkast till rådets beslut

Skäl 3d (nytt)

| (3d) | Vid genomförandet av avtalet bör båda parterna göra insatser för att öka gemenskapens och Indiens deltagande i varandras forskningsprogram, att öka antalet forskarutbyten mellan gemenskapen och Indien och att generellt öka rörligheten bland forskare. |
| --- | --- |

(3d)

Ändring 5

Utkast till rådets beslut

Skäl 3e (nytt)

| (3e) | Vid genomförandet av avtalet bör energi- och miljöpolitiken och den nödvändiga utvecklingen av innovativ energiteknik prioriteras. Det behövs gemensamma ansträngningar och initiativ för att exempelvis utveckla teknik för ekonomisk avskiljning och lagring av koldioxid samt förnybar teknik, som är av intresse för båda parter. |
| --- | --- |

(3e)

Ändring 6

Utkast till rådets beslut

Skäl 3f (nytt)

| (3f) | Ömsesidighetsprincipen måste uppmärksammas särskilt i genomförandet av avtalet. |
| --- | --- |

(3f)

Ändring 7

Utkast till rådets beslut

Skäl 3g

| (3g) | En halvtidsutvärdering av genomförandet av avtalet bör göras efter halva perioden. |
| --- | --- |

(3g)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/105

---

Tisdag 8 juli 2008Enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer ***II

P6_TA(2008)0329

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD))

2009/C 294 E/35

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16673/2/2007 – C6-0138/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0423),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2007)0672),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0179/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 111 E, 6.5.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, 10.7.2007, P6_TA(2007)0320.

---

Tisdag 8 juli 2008P6_TC2-COD(2006)0143

Europaparlamentet ståndunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1331/2008.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/106

---

Tisdag 8 juli 2008Livsmedelstillsatser***II

P6_TA(2008)0330

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelstillsatser (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD))

2009/C 294 E/36

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16675/2/2007 – C6-0141/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0428),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2007)0673),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0180/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 111 E, 6.5.2008, s. 10.

(2)  Antagna texter från sammanträdet, P6_TA(2007)0321, 10.7.2007.

---

Tisdag 8 juli 2008P6_TC2-COD(2006)0145

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om livsmedelstillsatser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1333/2008.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/107

---

Tisdag 8 juli 2008Aromer och livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper ***II

P6_TA(2008)0331

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning ioch på livsmedel och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 1576/89 och (EEG) nr 1601/91, förordning (EG) nr 2232/96 samt direktiv2000/13/EG (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD))

2009/C 294 E/37

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16677/3/2007 – C6-0139/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0427),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0177/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 111 E, 6.5.2008, s. 46.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 10.7.2007, P6_TA(2007)0323.

---

Tisdag 8 juli 2008P6_TC2-COD(2006)0147

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, förordningarna (EG) nr 2232/96 och (EG) nr 110/2008 samt direktiv 2000/13/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1334/2008.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/108

---

Tisdag 8 juli 2008Livsmedelsenzymer ***II

P6_TA(2008)0332

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv2000/13/EG, rådets direktiv2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97 (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD))

2009/C 294 E/38

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16676/1/2007 – C6-0140/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0425),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0176/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 111 E, 6.5.2008, s. 32.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 10.7.2007, P6_TA(2007)0322.

---

Tisdag 8 juli 2008P6_TC2-COD(2006)0144

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv 83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv 2000/13/EG, rådets direktiv 2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1332/2008.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/109

---

Tisdag 8 juli 2008Ändring av direktiv 2003/87/EG för att integrera luftfartsverksamheten i gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser***II

P6_TA(2008)0333

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD))

2009/C 294 E/39

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5058/3/2008 – C6-0177/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0818),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0220/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 122 E, 20.5.2008, s. 19.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 13.11.2007, P6_TA(2007)0505.

---

Tisdag 8 juli 2008P6_TC2-COD(2006)0304

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2008/101/EG.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/110

---

Tisdag 8 juli 20082009 års budget: Första synpunkterna på det preliminära förslaget till budget för 2009 och mandatet för medlingen

P6_TA(2008)0335

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2008 om 2009 års budget: Första synpunkterna på det preliminära förslaget till budget för 2009 och mandatet för medlingen, Avsnitt III – kommissionen (2008/2025(BUD))

2009/C 294 E/40

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av det preliminära budgetförslaget för räkenskapsåret 2009 som kommissionen antog den 6 maj 2008,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (det interinstitutionella avtalet),

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

med beaktande av sina resolutioner av den 24 april 2008 om kommissionens årliga politiska strategi för 2009 (2) och om budgetramen och prioriteringarna för 2009 (3),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel (19–20 juni 2008),

med beaktande av artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

med beaktande av budgetutskottets betänkande och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för kultur och utbildning (A6-0262/2008), och av följande skäl:

| A. | Om det ratificeras kommer Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Lissabonfördraget) 2009 slutligen jämställa parlamentet med rådet på lagstiftnings- och budgetområdet och Europeiska unionen kommer att få nya befogenheter, vilket sammantaget kommer att få viktiga följder för EU:s budget. |
| --- | --- |

A.

Om det ratificeras kommer Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Lissabonfördraget) 2009 slutligen jämställa parlamentet med rådet på lagstiftnings- och budgetområdet och Europeiska unionen kommer att få nya befogenheter, vilket sammantaget kommer att få viktiga följder för EU:s budget.

| B. | Grundläggande förändringar kommer att behöva göras av hela det årliga budgetförfarandet till följd av bestämmelserna i det nya fördraget, och uppdelningen i obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter samt (den maximala) procentsatsen för ökning av de icke-obligatoriska utgifterna kommer att avskaffas. |
| --- | --- |

B.

Grundläggande förändringar kommer att behöva göras av hela det årliga budgetförfarandet till följd av bestämmelserna i det nya fördraget, och uppdelningen i obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter samt (den maximala) procentsatsen för ökning av de icke-obligatoriska utgifterna kommer att avskaffas.

| C. | Den 16 april 2008 enades de tre institutionerna i en förklaring om att snarast möjligt diskutera nödvändiga åtgärder beträffande budgetfrågor till följd av Lissabonfördraget, med tanke på att parlamentet och kommissionen kommer att förnyas 2009 och därför måste vara helt förberedda på de förändringar som föranleds av det nya fördraget, om det ratificeras. |
| --- | --- |

C.

Den 16 april 2008 enades de tre institutionerna i en förklaring om att snarast möjligt diskutera nödvändiga åtgärder beträffande budgetfrågor till följd av Lissabonfördraget, med tanke på att parlamentet och kommissionen kommer att förnyas 2009 och därför måste vara helt förberedda på de förändringar som föranleds av det nya fördraget, om det ratificeras.

Det preliminära budgetförslaget för 2009

| 1. | Europaparlamentet noterar att det preliminära budgetförslaget för 2009 är på 134 394,9 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och på 116 736,4 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, vilket ger en marginal på 2 638,1 miljoner euro upp till taket för åtaganden och på 7 443,6 miljoner euro upp till taket för betalningar. Obligatoriska utgifter utgör 33 procent av åtagandena och 38 procent av betalningarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att det preliminära budgetförslaget för 2009 är på 134 394,9 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och på 116 736,4 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, vilket ger en marginal på 2 638,1 miljoner euro upp till taket för åtaganden och på 7 443,6 miljoner euro upp till taket för betalningar. Obligatoriska utgifter utgör 33 procent av åtagandena och 38 procent av betalningarna.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget för 2009 motsvarar 1,04 procent av BNI, vilket är en total ökning med 3,1 procent jämfört med 2008 års budget. Obligatoriska utgifter ökar med 4,7 procent till följd av utfasningen av direktstödet till de nya medlemsstaterna, medan icke-obligatoriska utgifter ökar med 2,4 procent. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget för 2009 motsvarar 1,04 procent av BNI, vilket är en total ökning med 3,1 procent jämfört med 2008 års budget. Obligatoriska utgifter ökar med 4,7 procent till följd av utfasningen av direktstödet till de nya medlemsstaterna, medan icke-obligatoriska utgifter ökar med 2,4 procent.

| 3. | Europaparlamentet noterar med intresse att betalningarna i det preliminära budgetförslaget för 2009 motsvarar 0,90 procent av BNI, vilket är en minskning med 3,3 procent jämfört med 2008 års budget. Betalningar av obligatoriska utgifter ökar med 4,8 procent, vilket är i linje med utvecklingen för åtaganden, medan betalningar av icke-obligatoriska utgifter har minskat med 7,6 procent. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar med intresse att betalningarna i det preliminära budgetförslaget för 2009 motsvarar 0,90 procent av BNI, vilket är en minskning med 3,3 procent jämfört med 2008 års budget. Betalningar av obligatoriska utgifter ökar med 4,8 procent, vilket är i linje med utvecklingen för åtaganden, medan betalningar av icke-obligatoriska utgifter har minskat med 7,6 procent.

| 4. | Europaparlamentet noterar de prioriteringar som fastställs av kommissionen i det preliminära budgetförslaget:






  — | Stödja hållbar tillväxt och främja ett ekonomiskt klimat där sysselsättningen kan blomstra samt stöd till innovationer. |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar de prioriteringar som fastställs av kommissionen i det preliminära budgetförslaget:

—

Stödja hållbar tillväxt och främja ett ekonomiskt klimat där sysselsättningen kan blomstra samt stöd till innovationer.

| — | Fortsätta att driva en sammanhållningspolitik för att minska skillnaderna mellan unionens regioner. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att driva en sammanhållningspolitik för att minska skillnaderna mellan unionens regioner.

| — | Bekämpa klimatförändringen och främja forskning om ren och effektiv energi samt utveckla en energipolitik för EU som präglas av oberoende och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Bekämpa klimatförändringen och främja forskning om ren och effektiv energi samt utveckla en energipolitik för EU som präglas av oberoende och säkerhet.

| — | Utveckla en gemensam integrationspolitik och ett gemensamt rättsområde. |
| --- | --- |

—

Utveckla en gemensam integrationspolitik och ett gemensamt rättsområde.

| — | Stödja fredsprocessen i Mellanöstern och stabiliteten i Kosovo och i den övriga Balkanregionen. |
| --- | --- |

—

Stödja fredsprocessen i Mellanöstern och stabiliteten i Kosovo och i den övriga Balkanregionen.

| — | Ge livsmedelsbistånd och stärka miljöinslaget i utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

—

Ge livsmedelsbistånd och stärka miljöinslaget i utvecklingssamarbetet.

| 5. | Europaparlamentet påminner om parlamentets prioriteringar som anges i ovannämnda resolution av den 24 april 2008 om kommissionens årliga politiska strategi för 2009. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om parlamentets prioriteringar som anges i ovannämnda resolution av den 24 april 2008 om kommissionens årliga politiska strategi för 2009.

Allmänna reflektioner

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att Europeiska unionen måste ha de resurser som krävs för att fullt ut kunna genomföra sin politik och sina insatser och samtidigt vara tillräckligt flexibel för att kunna ta sig an nya politiska utmaningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att Europeiska unionen måste ha de resurser som krävs för att fullt ut kunna genomföra sin politik och sina insatser och samtidigt vara tillräckligt flexibel för att kunna ta sig an nya politiska utmaningar.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att när det gäller den totala marginalen på 2 638 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget kommer den absoluta merparten, dvs. 2 027 miljoner euro, från den outnyttjade marginalen för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd (den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare) under rubrik 2. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att när det gäller den totala marginalen på 2 638 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget kommer den absoluta merparten, dvs. 2 027 miljoner euro, från den outnyttjade marginalen för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd (den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare) under rubrik 2.

| 8. | Europaparlamentet noterar med intresse ordförandeskapets ovannämnda slutsatser och de följder för budgeten vissa av dessa slutsatser skulle kunna få. Parlamentet anser att dessa budgetbehov endast kan tillgodoses om man utnyttjar de redskap som står till förfogande i det interinstitutionella avtalet, särskilt punkterna 21–23. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar med intresse ordförandeskapets ovannämnda slutsatser och de följder för budgeten vissa av dessa slutsatser skulle kunna få. Parlamentet anser att dessa budgetbehov endast kan tillgodoses om man utnyttjar de redskap som står till förfogande i det interinstitutionella avtalet, särskilt punkterna 21–23.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att de mycket små marginalerna upp till övriga tak i den fleråriga budgetramen, särskilt under rubrikerna 1a, 3b och 4, ger unionen ett mycket begränsat handlingsutrymme att i budgettermer reagera på ändrad politik. Parlamentet understryker samtidigt möjligheten att tillämpa bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet för att komma till rätta med ekonomiska underskott. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att de mycket små marginalerna upp till övriga tak i den fleråriga budgetramen, särskilt under rubrikerna 1a, 3b och 4, ger unionen ett mycket begränsat handlingsutrymme att i budgettermer reagera på ändrad politik. Parlamentet understryker samtidigt möjligheten att tillämpa bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet för att komma till rätta med ekonomiska underskott.

| 10. | Europaparlamentet anser det vara sin skyldighet som budgetmyndighet att se till att de medel som anslås till EU:s budget används på ett sätt som optimerar de begränsade resurserna. Parlamentet kommer att sträva efter en mer ambitiös, välavvägd och sammanhållen budget i samarbete med de specialiserade utskotten och ta hänsyn till deras önskemål. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser det vara sin skyldighet som budgetmyndighet att se till att de medel som anslås till EU:s budget används på ett sätt som optimerar de begränsade resurserna. Parlamentet kommer att sträva efter en mer ambitiös, välavvägd och sammanhållen budget i samarbete med de specialiserade utskotten och ta hänsyn till deras önskemål.

| 11. | Europaparlamentet kan inte alltid se ett tydligt samband mellan kommissionens politiska prioriteringar, såsom de beskrivs i dess årliga politiska strategi och i det preliminära budgetförslaget, och ökningarna under motsvarande budgetrubriker och politikområden. Parlamentet är fortfarande inte tillfredsställt med kommissionens försök att ta med parlamentets prioriteringar i det preliminära budgetförslaget. Parlamentet är till exempel inte övertygat om att klimatförändringsprioriteringen verkligen genomsyrar hela budgeten på det sätt som kommissionen avsett. Parlamentet vill ha tydligare information om den metod som använts för att komma fram till slutsatsen att över 10 procent, eller 14 miljarder euro, av EU:s budget används till miljömål. Parlamentet begär en detaljerad redogörelse för alla utgifter som avser klimatförändringar i budgeten, även landsbygdsutveckling och strukturfonderna, för att kunna utvärdera överensstämmelsen mellan de politiska och de budgetmässiga prioriteringarna. Parlamentet betonar behovet av att se över de befintliga programmen vid halvtidsöversynen i syfte att bättre integrera klimatförändringsmålen och förbättra den politiska enhetligheten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kan inte alltid se ett tydligt samband mellan kommissionens politiska prioriteringar, såsom de beskrivs i dess årliga politiska strategi och i det preliminära budgetförslaget, och ökningarna under motsvarande budgetrubriker och politikområden. Parlamentet är fortfarande inte tillfredsställt med kommissionens försök att ta med parlamentets prioriteringar i det preliminära budgetförslaget. Parlamentet är till exempel inte övertygat om att klimatförändringsprioriteringen verkligen genomsyrar hela budgeten på det sätt som kommissionen avsett. Parlamentet vill ha tydligare information om den metod som använts för att komma fram till slutsatsen att över 10 procent, eller 14 miljarder euro, av EU:s budget används till miljömål. Parlamentet begär en detaljerad redogörelse för alla utgifter som avser klimatförändringar i budgeten, även landsbygdsutveckling och strukturfonderna, för att kunna utvärdera överensstämmelsen mellan de politiska och de budgetmässiga prioriteringarna. Parlamentet betonar behovet av att se över de befintliga programmen vid halvtidsöversynen i syfte att bättre integrera klimatförändringsmålen och förbättra den politiska enhetligheten.

| 12. | Europaparlamentet önskar inleda en dialog med rådet och kommissionen om användningen av de tillgängliga marginalerna under taken eller andra medel i det interinstitutionella avtalet för att öka finansieringen av åtgärder för bekämpning av klimatförändringen i syfte att nå en omfattande överenskommelse om klimatförändring efter 2012. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet önskar inleda en dialog med rådet och kommissionen om användningen av de tillgängliga marginalerna under taken eller andra medel i det interinstitutionella avtalet för att öka finansieringen av åtgärder för bekämpning av klimatförändringen i syfte att nå en omfattande överenskommelse om klimatförändring efter 2012.

| 13. | Europaparlamentet är intresserat av ett nära samarbete med rådet och kommissionen för att inom kort nå fram till en överenskommelse om energi- och klimatförändringspaketet, inbegripet avskiljning och lagring av koldioxid. EU måste fortsätta visa att ekonomisk tillväxt och utveckling kan förenas med en ekonomi med låga utsläpp av koldioxid. Parlamentet erinrar rådet om ordförandeskapets ovannämnda slutsatser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är intresserat av ett nära samarbete med rådet och kommissionen för att inom kort nå fram till en överenskommelse om energi- och klimatförändringspaketet, inbegripet avskiljning och lagring av koldioxid. EU måste fortsätta visa att ekonomisk tillväxt och utveckling kan förenas med en ekonomi med låga utsläpp av koldioxid. Parlamentet erinrar rådet om ordförandeskapets ovannämnda slutsatser.

| 14. | Europaparlamentet är mycket oroat över att tillgängliga marginaler allt oftare beror på ”kreativ budgetering”, t.ex. att anslag från befintliga fleråriga program förs över, att väl kända och förutsebara budgetbehov inte tas med eller liknande manövrar. Parlamentet anser att sådana metoder strider mot principen om sund budgetering och efterlyser än en gång ett preliminärt budgetförslag som verkligen speglar budgetbehoven under det kommande året. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att samarbeta i syfte att fatta de beslut som krävs för att uppnå en tillfredsställande anslagsnivå i 2009 års budget. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är mycket oroat över att tillgängliga marginaler allt oftare beror på ”kreativ budgetering”, t.ex. att anslag från befintliga fleråriga program förs över, att väl kända och förutsebara budgetbehov inte tas med eller liknande manövrar. Parlamentet anser att sådana metoder strider mot principen om sund budgetering och efterlyser än en gång ett preliminärt budgetförslag som verkligen speglar budgetbehoven under det kommande året. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att samarbeta i syfte att fatta de beslut som krävs för att uppnå en tillfredsställande anslagsnivå i 2009 års budget.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU:s budget måste presenteras på ett tydligt, konsekvent och transparent sätt och att detta är absolut nödvändigt även när det gäller att informera EU:s medborgare om hur EU:s pengar används. Parlamentet är oroat över att det har blivit allt svårare att skilja mellan kommissionens operativa och administrativa utgifter och att redan en betydande andel utgifter av administrativ karaktär, som egentligen bör finansieras under rubrik 5, finansieras med operativa anslag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att EU:s budget måste presenteras på ett tydligt, konsekvent och transparent sätt och att detta är absolut nödvändigt även när det gäller att informera EU:s medborgare om hur EU:s pengar används. Parlamentet är oroat över att det har blivit allt svårare att skilja mellan kommissionens operativa och administrativa utgifter och att redan en betydande andel utgifter av administrativ karaktär, som egentligen bör finansieras under rubrik 5, finansieras med operativa anslag.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att det för närvarande inte klart anges exakt vilka ändringar som görs i nya finansieringsplaner jämfört med de föregående, om eller hur ökningar under ett visst år kompenseras eller hur senare- och tidigareläggningar görs. Parlamentet anser att detta inte följer bestämmelserna i punkt 46 i det interinstitutionella avtalet och uppmanar kommissionen att fullgöra sina skyldigheter i detta avseende. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att det för närvarande inte klart anges exakt vilka ändringar som görs i nya finansieringsplaner jämfört med de föregående, om eller hur ökningar under ett visst år kompenseras eller hur senare- och tidigareläggningar görs. Parlamentet anser att detta inte följer bestämmelserna i punkt 46 i det interinstitutionella avtalet och uppmanar kommissionen att fullgöra sina skyldigheter i detta avseende.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det är särskilt viktigt att följa upp effekterna av tidigare- och senareläggningar av fleråriga program i budgeten för att åstadkomma en sammanhållen planering av åtagandena under den fleråriga budgetramens löptid som respekterar parlamentets prioriteringar såsom de uttrycks i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det är särskilt viktigt att följa upp effekterna av tidigare- och senareläggningar av fleråriga program i budgeten för att åstadkomma en sammanhållen planering av åtagandena under den fleråriga budgetramens löptid som respekterar parlamentets prioriteringar såsom de uttrycks i det interinstitutionella avtalet.

| 18. | Europaparlamentet förvånar sig över den ytterst låga nivån på betalningsbemyndigandena (116 736 miljoner euro) som föreslagits av kommissionen i det preliminära budgetförslaget. Åtagandebemyndigandena som antagits i budgeten för 2007 och för 2008 uppgår till 126 500 respektive 129 100 miljoner euro. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förvånar sig över den ytterst låga nivån på betalningsbemyndigandena (116 736 miljoner euro) som föreslagits av kommissionen i det preliminära budgetförslaget. Åtagandebemyndigandena som antagits i budgeten för 2007 och för 2008 uppgår till 126 500 respektive 129 100 miljoner euro.

| 19. | Europaparlamentet ber kommissionen att fortsätta den granskning som inleddes 2007 och lämna tydliga ytterligare uppgifter om personalpolitiken och tillämpningen av omfördelningsstrategin och nivån när det gäller externaliseringen av arbetsuppgifter för 2009. Parlamentet vill ha en uppföljningsrapport senast den 30 april 2009 som ska innehålla kommissionens slutsatser med avseende på dess interna organisation. Parlamentet noterar kommissionens uppföljningsrapport från 2008 om att ”planera och optimera kommissionens personalresurser på ett sätt som gynnar EU:s prioriteringar”, i vilken kommissionen bekräftar sitt åtagande att inte begära några nya tjänster fram till 2013, utöver den sista omgången utvidgningsrelaterade tjänster 2009. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ber kommissionen att fortsätta den granskning som inleddes 2007 och lämna tydliga ytterligare uppgifter om personalpolitiken och tillämpningen av omfördelningsstrategin och nivån när det gäller externaliseringen av arbetsuppgifter för 2009. Parlamentet vill ha en uppföljningsrapport senast den 30 april 2009 som ska innehålla kommissionens slutsatser med avseende på dess interna organisation. Parlamentet noterar kommissionens uppföljningsrapport från 2008 om att ”planera och optimera kommissionens personalresurser på ett sätt som gynnar EU:s prioriteringar”, i vilken kommissionen bekräftar sitt åtagande att inte begära några nya tjänster fram till 2013, utöver den sista omgången utvidgningsrelaterade tjänster 2009.

| 20. | Europaparlamentet noterar att det har skett en avsevärd ökning av antalet externa utredningar som Olaf har inlett inom sektorn för bistånd till tredje land, och uppmanar därför kommissionen att garantera att Olaf förfogar över nödvändiga resurser. Parlamentet uppmanar rådet att förbättra kvaliteten på samarbetet med medlemsstaterna och kommissionen när det gäller att bekämpa bedrägerier mot EU. Parlamentet uppmanar rådet att se till att en ordentlig uppföljning görs av medlemsstaternas bedrägeribekämpningsutredningar, inklusive återkravsförfarandet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att det har skett en avsevärd ökning av antalet externa utredningar som Olaf har inlett inom sektorn för bistånd till tredje land, och uppmanar därför kommissionen att garantera att Olaf förfogar över nödvändiga resurser. Parlamentet uppmanar rådet att förbättra kvaliteten på samarbetet med medlemsstaterna och kommissionen när det gäller att bekämpa bedrägerier mot EU. Parlamentet uppmanar rådet att se till att en ordentlig uppföljning görs av medlemsstaternas bedrägeribekämpningsutredningar, inklusive återkravsförfarandet.

Underrubrik 1a

| 21. | Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning uppgår till 11 690 miljoner euro, vilket ger en marginal på 82 miljoner euro. Detta är en ökning med 5,5 procent jämfört med 2008. Parlamentet noterar att även betalningarna ökar med 5,3 procent till totalt 10 285,2 miljoner euro. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning uppgår till 11 690 miljoner euro, vilket ger en marginal på 82 miljoner euro. Detta är en ökning med 5,5 procent jämfört med 2008. Parlamentet noterar att även betalningarna ökar med 5,3 procent till totalt 10 285,2 miljoner euro.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen planerar att vidta nyckelåtgärder inom sysselsättningsskapande åtgärder och innovationsstöd, små och medelstora företag och forskning. Parlamentet betonar att pågående initiativ inom detta område, t.ex. ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och andra initiativ avsedda för små och medelstora företag måste genomföras och övervakas ordentligt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen planerar att vidta nyckelåtgärder inom sysselsättningsskapande åtgärder och innovationsstöd, små och medelstora företag och forskning. Parlamentet betonar att pågående initiativ inom detta område, t.ex. ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och andra initiativ avsedda för små och medelstora företag måste genomföras och övervakas ordentligt.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i det preliminära budgetförslaget prioriterar att främja forskning om ren och effektiv energi, och avser att säkerställa att nödvändiga resurser ställs till förfogande (utöver det sjunde ramprogrammet) eftersom energieffektivitet är en central strategi för att hantera klimatförändringsproblemet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i det preliminära budgetförslaget prioriterar att främja forskning om ren och effektiv energi, och avser att säkerställa att nödvändiga resurser ställs till förfogande (utöver det sjunde ramprogrammet) eftersom energieffektivitet är en central strategi för att hantera klimatförändringsproblemet.

| 24. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att det finns tillräckliga resurser i budgeten till alla åtgärder som avser att underlätta främjandet och genomförandet av utbildningsprogram avseende medier och ny teknik. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att det finns tillräckliga resurser i budgeten till alla åtgärder som avser att underlätta främjandet och genomförandet av utbildningsprogram avseende medier och ny teknik.

| 25. | Europaparlamentet beklagar den begränsade marginal som finns tillgänglig under underrubrik 1a och som tyder på att det kommer att vara omöjligt att finansiera nya prioriteringar genom omfördelning utan att kraftigt underminera viktiga befintliga program. Parlamentet rekommenderar därför att ytterligare medel anslås om nya prioriteringar ska fastställas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar den begränsade marginal som finns tillgänglig under underrubrik 1a och som tyder på att det kommer att vara omöjligt att finansiera nya prioriteringar genom omfördelning utan att kraftigt underminera viktiga befintliga program. Parlamentet rekommenderar därför att ytterligare medel anslås om nya prioriteringar ska fastställas.

| 26. | Europaparlamentet anser, med tanke på den begränsade marginalen under rubrik 1a, att korrekt genomförande och utvärdering av pågående pilotprojekt och förberedande åtgärder bör prioriteras, men att det naturligtvis även i fortsättningen måste vara möjligt att introducera nya pilotprojekt och förberedande åtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser, med tanke på den begränsade marginalen under rubrik 1a, att korrekt genomförande och utvärdering av pågående pilotprojekt och förberedande åtgärder bör prioriteras, men att det naturligtvis även i fortsättningen måste vara möjligt att introducera nya pilotprojekt och förberedande åtgärder.

| 27. | Europaparlamentet anser att den planerade småföretagslagen (Small Business Act) är en viktig strategi för att stödja små och medelstora företag. Parlamentet väntar otåligt på detaljerade förslag om finansieringen av denna nya strategi. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att i detta syfte också i större utsträckning använda de resurser som är tillgängliga genom strukturfonderna i detta sammanhang. Parlamentet noterar att eftersom små och medelstora företag drabbas särskilt hårt av sena betalningar måste Europeiska unionen undvika sena betalningar genom att hitta ett effektivt och transparent övervakningssystem för att se till att betalningar genomförs inom en angiven tidsperiod. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att den planerade småföretagslagen (Small Business Act) är en viktig strategi för att stödja små och medelstora företag. Parlamentet väntar otåligt på detaljerade förslag om finansieringen av denna nya strategi. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att i detta syfte också i större utsträckning använda de resurser som är tillgängliga genom strukturfonderna i detta sammanhang. Parlamentet noterar att eftersom små och medelstora företag drabbas särskilt hårt av sena betalningar måste Europeiska unionen undvika sena betalningar genom att hitta ett effektivt och transparent övervakningssystem för att se till att betalningar genomförs inom en angiven tidsperiod.

Underrubrik 1b

| 28. | Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande sammanhållning för tillväxt och sysselsättning ökar med 2,5 procent till totalt 48 413,9 miljoner euro, vilket ger en marginal på bara 14 miljoner euro i finansieringsramen för tekniskt bistånd. Parlamentet noterar att den totala ökningen med 2,5 procent beror på en betydande ökning av Sammanhållningsfonden (+ 14 procent jämfört med 2008), medan anslagen för strukturfonderna ligger kvar på samma nivå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande sammanhållning för tillväxt och sysselsättning ökar med 2,5 procent till totalt 48 413,9 miljoner euro, vilket ger en marginal på bara 14 miljoner euro i finansieringsramen för tekniskt bistånd. Parlamentet noterar att den totala ökningen med 2,5 procent beror på en betydande ökning av Sammanhållningsfonden (+ 14 procent jämfört med 2008), medan anslagen för strukturfonderna ligger kvar på samma nivå.

| 29. | Europaparlamentet beklagar den kraftiga minskningen av betalningar, som jämfört med 2008 har minskat med 13,9 procent till 34 914,1 miljoner euro, och känner sig framför allt inte övertygat av skälen till nedskrivningen av betalningsprognoserna, dvs. – 30 procent i ERUF konvergens, – 13 procent i ERUF regional konkurrenskraft och sysselsättning, – 85 procent i ERUF territoriellt samarbete och – 50 procent i Sammanhållningsfonden för de nya programmen 2007–2013. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar den kraftiga minskningen av betalningar, som jämfört med 2008 har minskat med 13,9 procent till 34 914,1 miljoner euro, och känner sig framför allt inte övertygat av skälen till nedskrivningen av betalningsprognoserna, dvs. – 30 procent i ERUF konvergens, – 13 procent i ERUF regional konkurrenskraft och sysselsättning, – 85 procent i ERUF territoriellt samarbete och – 50 procent i Sammanhållningsfonden för de nya programmen 2007–2013.

| 30. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör ange om denna kraftiga minskning är ett direkt eller indirekt resultat av den nya handlingsplanen för att förbättra tillsynen och dela förvaltningen av strukturåtgärderna, särskilt med tanke på att det skulle kunna gälla bristande kontroller på den lägsta nivån i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör ange om denna kraftiga minskning är ett direkt eller indirekt resultat av den nya handlingsplanen för att förbättra tillsynen och dela förvaltningen av strukturåtgärderna, särskilt med tanke på att det skulle kunna gälla bristande kontroller på den lägsta nivån i medlemsstaterna.

| 31. | Europaparlamentet tänker se till att nödvändiga resurser ställs till förfogande för sammanhållningspolitiken även i fortsättningen, så att nuvarande och framtida utmaningar mot solidaritetsprincipen inom Europeiska unionen kan hanteras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet tänker se till att nödvändiga resurser ställs till förfogande för sammanhållningspolitiken även i fortsättningen, så att nuvarande och framtida utmaningar mot solidaritetsprincipen inom Europeiska unionen kan hanteras.

Rubrik 2

| 32. | Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande skydd och förvaltning av naturresurser fastställs till 57 525,7 miljoner euro, en ökning med 3,5 procent jämfört med 2008, vilket ger en marginal på 2 113,3 miljoner euro. Betalningarna ökar med 3,0 procent till 54 834,9 miljoner euro. Den del av rubrik 2 som är avsedd för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd uppgår till 42 860,3 miljoner euro i åtaganden och till 42 814,2 miljoner i betalningar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande skydd och förvaltning av naturresurser fastställs till 57 525,7 miljoner euro, en ökning med 3,5 procent jämfört med 2008, vilket ger en marginal på 2 113,3 miljoner euro. Betalningarna ökar med 3,0 procent till 54 834,9 miljoner euro. Den del av rubrik 2 som är avsedd för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd uppgår till 42 860,3 miljoner euro i åtaganden och till 42 814,2 miljoner i betalningar.

| 33. | Europaparlamentet understryker att, med undantag för miljöåtgärderna inom ramen för programmet för landsbygdens utveckling och miljöstandarderna som ligger till grund för systemet med tvärvillkor för direktstöd, bara 0,5 procent av anslagen under rubrik 2 används för miljöprioriteringar, medan merparten av medlen anslås till direktstöd och marknadsrelaterade utgifter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att, med undantag för miljöåtgärderna inom ramen för programmet för landsbygdens utveckling och miljöstandarderna som ligger till grund för systemet med tvärvillkor för direktstöd, bara 0,5 procent av anslagen under rubrik 2 används för miljöprioriteringar, medan merparten av medlen anslås till direktstöd och marknadsrelaterade utgifter.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar ökningen med 20,9 miljoner euro av LIFE+, men noterar med visst beklagande att bara en del av denna ökning går till ökade insatser mot klimatförändringen. Parlamentet anser att den övergripande budgetprioriteringen att bekämpa klimatförändringen inte avspeglas i dessa siffror i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar ökningen med 20,9 miljoner euro av LIFE+, men noterar med visst beklagande att bara en del av denna ökning går till ökade insatser mot klimatförändringen. Parlamentet anser att den övergripande budgetprioriteringen att bekämpa klimatförändringen inte avspeglas i dessa siffror i tillräcklig utsträckning.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att den gemensamma jordbrukspolitikens främsta mål är att garantera en stabil marknad, leveranssäkerhet och rimliga priser för konsumenterna, och uppmanar därför EU att i budgeten för 2009 anslå de medel som krävs för att möta de nya behov som uppstått p.g.a. den nuvarande livsmedelskrisen, särskilt bättre tillgång till livsmedel för de allra mest behövande folken som lider mest av livsmedelkrisen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att den gemensamma jordbrukspolitikens främsta mål är att garantera en stabil marknad, leveranssäkerhet och rimliga priser för konsumenterna, och uppmanar därför EU att i budgeten för 2009 anslå de medel som krävs för att möta de nya behov som uppstått p.g.a. den nuvarande livsmedelskrisen, särskilt bättre tillgång till livsmedel för de allra mest behövande folken som lider mest av livsmedelkrisen.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den allmänna nedåtgående trenden när det gäller exportbidrag för jordbruksprodukter till följd av gynnsamma marknadsförhållanden och de besparingar som detta medför. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar den allmänna nedåtgående trenden när det gäller exportbidrag för jordbruksprodukter till följd av gynnsamma marknadsförhållanden och de besparingar som detta medför.

| 37. | Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande landsbygdsutveckling är i stort sett stabila med 13 401 miljoner euro (inbegripet moduleringen) i åtagandebemyndiganden och 10 926 miljoner i betalningsbemyndiganden, dvs. en minskning med 4 procent jämfört med 2008. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande landsbygdsutveckling är i stort sett stabila med 13 401 miljoner euro (inbegripet moduleringen) i åtagandebemyndiganden och 10 926 miljoner i betalningsbemyndiganden, dvs. en minskning med 4 procent jämfört med 2008.

| 38. | Europaparlamentet betraktar dessa siffror som indikativa inom ramen för den ”hälsokontroll” av den gemensamma jordbrukspolitiken som kommissionen lade fram den 20 maj 2008. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betraktar dessa siffror som indikativa inom ramen för den ”hälsokontroll” av den gemensamma jordbrukspolitiken som kommissionen lade fram den 20 maj 2008.

| 39. | Europaparlamentet framhåller de stora svårigheterna när det gäller genomförandet av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Parlamentet beklagar att anslag på 2 830 miljoner euro förblev outnyttjade 2007, att 1 361 miljoner euro fördes över till 2008 och att 1 469 miljoner euro fick omfördelas till åren 2008–2013, enligt punkt 48 i det interinstitutionella avtalet. Parlamentet är bekymrat över att så pass stora belopp omfördelas, vilket kommer att leda till betydande förseningar vad gäller tillgängliga medel i landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller de stora svårigheterna när det gäller genomförandet av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Parlamentet beklagar att anslag på 2 830 miljoner euro förblev outnyttjade 2007, att 1 361 miljoner euro fördes över till 2008 och att 1 469 miljoner euro fick omfördelas till åren 2008–2013, enligt punkt 48 i det interinstitutionella avtalet. Parlamentet är bekymrat över att så pass stora belopp omfördelas, vilket kommer att leda till betydande förseningar vad gäller tillgängliga medel i landsbygdsområdena.

Underrubrik 3a

| 40. | Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande frihet, säkerhet och rättvisa ökar med 15 procent till 839,1 miljoner euro, vilket ger en marginal på 32,9 miljoner euro. Betalningarna ökar med 11,7 procent till 596,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande frihet, säkerhet och rättvisa ökar med 15 procent till 839,1 miljoner euro, vilket ger en marginal på 32,9 miljoner euro. Betalningarna ökar med 11,7 procent till 596,7 miljoner euro.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att denna anmärkningsvärda ökning jämfört med 2008 främst beror på en betydande ökning i kapitlen ”Solidaritet – yttre gränser, viseringspolitik och fri rörlighet för personer” (+ 44,4 miljoner euro eller + 15,6 procent), ”Migration – allmän invandrings- och asylpolitik” (+ 43,3 miljoner euro eller + 18,9 procent) och ”Säkerhet och skydd av friheter” (+ 20,8 miljoner euro eller + 27,1 procent). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påpekar att denna anmärkningsvärda ökning jämfört med 2008 främst beror på en betydande ökning i kapitlen ”Solidaritet – yttre gränser, viseringspolitik och fri rörlighet för personer” (+ 44,4 miljoner euro eller + 15,6 procent), ”Migration – allmän invandrings- och asylpolitik” (+ 43,3 miljoner euro eller + 18,9 procent) och ”Säkerhet och skydd av friheter” (+ 20,8 miljoner euro eller + 27,1 procent).

| 42. | Europaparlamentet noterar ökningen med 36,3 procent i åtagandebemyndiganden för det särskilda programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” och kommer att undersöka skälen till denna ökning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar ökningen med 36,3 procent i åtagandebemyndiganden för det särskilda programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” och kommer att undersöka skälen till denna ökning.

| 43. | Europaparlamentet är oroat över den knappa finansieringen av insatsen ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”, som bara ökar med 0,2 procent i åtaganden och faktiskt minskar med 10 procent i betalningar jämfört med budgeten för 2008. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet är oroat över den knappa finansieringen av insatsen ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”, som bara ökar med 0,2 procent i åtaganden och faktiskt minskar med 10 procent i betalningar jämfört med budgeten för 2008.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att den betydande anslagsökning som röstades igenom 2008 för myndigheten för hantering av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (Frontex) finns kvar i det preliminära budgetförslaget, men noterar med viss oro att bidraget har ändrats genom att 5,7 miljoner euro har förts över från operativa till administrativa utgifter. Parlamentet begär att anslagen för 2009 för Frontex ökas för att byrån ska kunna fortsätta sitt åtagande som innebär permanenta och oavbrutna insatser, särskilt vid unionens södra gränser (Hera, Nautilus och Poseidon). |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att den betydande anslagsökning som röstades igenom 2008 för myndigheten för hantering av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (Frontex) finns kvar i det preliminära budgetförslaget, men noterar med viss oro att bidraget har ändrats genom att 5,7 miljoner euro har förts över från operativa till administrativa utgifter. Parlamentet begär att anslagen för 2009 för Frontex ökas för att byrån ska kunna fortsätta sitt åtagande som innebär permanenta och oavbrutna insatser, särskilt vid unionens södra gränser (Hera, Nautilus och Poseidon).

| 45. | Europaparlamentet betonar att en europeisk migrationspolitikpakt bör behandla frågor såsom hur den illegala immigrationen ska tacklas, hur den legala immigrationen ska hanteras, hur medborgare från tredjeländer ska integreras och hur gränsskyddet kan stärkas, samtidigt som man fullt ut tar hänsyn till solidaritetsprincipen och det starkaste skyddet för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att en europeisk migrationspolitikpakt bör behandla frågor såsom hur den illegala immigrationen ska tacklas, hur den legala immigrationen ska hanteras, hur medborgare från tredjeländer ska integreras och hur gränsskyddet kan stärkas, samtidigt som man fullt ut tar hänsyn till solidaritetsprincipen och det starkaste skyddet för grundläggande rättigheter.

Underrubrik 3b

| 46. | Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande rubriken ”Medborgarskap” uppgår till totalt 628,7 miljoner euro, vilket är en ökning med 1,0 procent om anslagen från Solidaritetsfonden och övergångsordningen för Bulgarien och Rumänien inte räknas in i 2008 års anslag. Det ger en marginal på 22 miljoner euro, medan betalningarna ökar med 0,7 procent till 669 miljoner euro. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet noterar att åtagandena i det preliminära budgetförslaget beträffande rubriken ”Medborgarskap” uppgår till totalt 628,7 miljoner euro, vilket är en ökning med 1,0 procent om anslagen från Solidaritetsfonden och övergångsordningen för Bulgarien och Rumänien inte räknas in i 2008 års anslag. Det ger en marginal på 22 miljoner euro, medan betalningarna ökar med 0,7 procent till 669 miljoner euro.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att den lilla marginalen på 22 miljoner euro under rubriken gör att utrymmet för pilotprojekt och förberedande åtgärder är mycket begränsat. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att den lilla marginalen på 22 miljoner euro under rubriken gör att utrymmet för pilotprojekt och förberedande åtgärder är mycket begränsat.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att man måste öka effektiviteten och förbättra samordningen av EU:s räddningstjänstinsatser, bland annat genom att utveckla gemensamma metoder på detta område för medlemsstaterna, utveckla system för tidig varning och förebyggande insatser och förbättra infrastrukturen för att kunna distribuera biståndsinsatser på räddningstjänstområdet för att ha bättre beredskap att skydda EU:s medborgare. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påpekar att man måste öka effektiviteten och förbättra samordningen av EU:s räddningstjänstinsatser, bland annat genom att utveckla gemensamma metoder på detta område för medlemsstaterna, utveckla system för tidig varning och förebyggande insatser och förbättra infrastrukturen för att kunna distribuera biståndsinsatser på räddningstjänstområdet för att ha bättre beredskap att skydda EU:s medborgare.

| 49. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens föreslagna ökning under denna rubrik, som omfattar viktiga politikområden som har en direkt inverkan på EU-medborgarnas dagliga liv, är betydligt mindre än den genomsnittliga ökningen av åtagandebemyndigandena på 3,1 procent, och beklagar framför allt att åtgärder av särskild betydelse för medborgarnas Europa har fått vidkännas de minsta ökningarna eller till och med har minskat jämfört med 2008. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens föreslagna ökning under denna rubrik, som omfattar viktiga politikområden som har en direkt inverkan på EU-medborgarnas dagliga liv, är betydligt mindre än den genomsnittliga ökningen av åtagandebemyndigandena på 3,1 procent, och beklagar framför allt att åtgärder av särskild betydelse för medborgarnas Europa har fått vidkännas de minsta ökningarna eller till och med har minskat jämfört med 2008.

| 50. | Europaparlamentet är oroat över kommissionens föreslagna minskningar under flera budgetrubriker som omfattar finansiering av kommunikationsinsatser, särskilt med tanke på de uppgifter och nya utmaningar på detta område som måste hanteras 2009, såsom valen till Europaparlamentet och Lissabonfördragets eventuella ikraftträdande. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet är oroat över kommissionens föreslagna minskningar under flera budgetrubriker som omfattar finansiering av kommunikationsinsatser, särskilt med tanke på de uppgifter och nya utmaningar på detta område som måste hanteras 2009, såsom valen till Europaparlamentet och Lissabonfördragets eventuella ikraftträdande.

| 51. | Europaparlamentet anser att det centrala i kommunikations- och informationspolitiken är att informera EU-medborgarna om EU:s insatser och program och om de förbättringar som har skett de senaste åren. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det centrala i kommunikations- och informationspolitiken är att informera EU-medborgarna om EU:s insatser och program och om de förbättringar som har skett de senaste åren.

| 52. | Europaparlamentet erinrar om att alla institutioner har rätt att föra en kommunikationspolitik i kraft av sin institutionella självständighet enligt artikel 49 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (budgetförordningen), under förutsättning att det sker utifrån en gemensam ram och med viss samordning vad gäller presentationen, så att ett igenkännligt ”EU-varumärke” kan utformas och användas i all kommunikation. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet erinrar om att alla institutioner har rätt att föra en kommunikationspolitik i kraft av sin institutionella självständighet enligt artikel 49 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (budgetförordningen), under förutsättning att det sker utifrån en gemensam ram och med viss samordning vad gäller presentationen, så att ett igenkännligt ”EU-varumärke” kan utformas och användas i all kommunikation.

| 53. | Europaparlamentet inser att institutionernas olika kommunikationsinsatser måste samordnas inom den interinstitutionella gruppen för information och kommunikation och erinrar om att kommunikation sedan länge är en viktig prioritering för parlamentet. Parlamentet anser att parlamentets nyckelroll i denna process är avgörande och garanterar politikens kontinuitet och effektivitet, särskilt med tanke på det kommande valet till Europaparlamentet. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att den information som lämnas till medborgarna om deras rättigheter till följd av tillämpningen av EU:s lagstiftning måste förbättras. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet inser att institutionernas olika kommunikationsinsatser måste samordnas inom den interinstitutionella gruppen för information och kommunikation och erinrar om att kommunikation sedan länge är en viktig prioritering för parlamentet. Parlamentet anser att parlamentets nyckelroll i denna process är avgörande och garanterar politikens kontinuitet och effektivitet, särskilt med tanke på det kommande valet till Europaparlamentet. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att den information som lämnas till medborgarna om deras rättigheter till följd av tillämpningen av EU:s lagstiftning måste förbättras.

Rubrik 4

| 54. | Europaparlamentet noterar att åtagandena beträffande EU som partner i världen ökar med 1,8 procent till 7 440,4 miljoner, vilket ger en tillgänglig marginal på 243,6 miljoner euro. Betalningarna minskas med 6,6 procent till 7 579,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar att åtagandena beträffande EU som partner i världen ökar med 1,8 procent till 7 440,4 miljoner, vilket ger en tillgänglig marginal på 243,6 miljoner euro. Betalningarna minskas med 6,6 procent till 7 579,5 miljoner euro.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att denna ökning med 1,8 procent är mindre än den genomsnittliga totala ökningen på 3,1 procent av EU:s allmänna budget och anser detta vara mycket illavarslande eftersom rubrik 4 brukar utgöra ett av de mest utmanande områdena i unionens budget. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att denna ökning med 1,8 procent är mindre än den genomsnittliga totala ökningen på 3,1 procent av EU:s allmänna budget och anser detta vara mycket illavarslande eftersom rubrik 4 brukar utgöra ett av de mest utmanande områdena i unionens budget.

| 56. | Europaparlamentet är djupt oroat över underfinansieringen av rubrik 4 och fördömer kraftfullt kommissionens otydliga budgeteringsmetod som inte alls tar hänsyn till de realistiska behov som är att vänta inom detta område. Parlamentet noterar att den nuvarande marginalen på 243,6 miljoner euro därför verkar ganska godtycklig. Detta problem kan bara angripas genom en ordentlig revidering av den fleråriga budgetramen, som leder till att taket under rubrik 4 ökas för perioden 2009–2013. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet är djupt oroat över underfinansieringen av rubrik 4 och fördömer kraftfullt kommissionens otydliga budgeteringsmetod som inte alls tar hänsyn till de realistiska behov som är att vänta inom detta område. Parlamentet noterar att den nuvarande marginalen på 243,6 miljoner euro därför verkar ganska godtycklig. Detta problem kan bara angripas genom en ordentlig revidering av den fleråriga budgetramen, som leder till att taket under rubrik 4 ökas för perioden 2009–2013.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att parlamentet, innan det preliminära budgetförslaget lades fram, i ovannämnda resolution av den 24 april 2008 bad att få en realistisk bild av samtliga budgetbehov, särskilt under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att det preliminära budgetförslaget beträffande denna rubrik inte följer principen om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att parlamentet, innan det preliminära budgetförslaget lades fram, i ovannämnda resolution av den 24 april 2008 bad att få en realistisk bild av samtliga budgetbehov, särskilt under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att det preliminära budgetförslaget beträffande denna rubrik inte följer principen om sund ekonomisk förvaltning.

| 58. | Europaparlamentet noterar därför med oro att kommissionen redan i detta tidiga skede av budgetförfarandet har förklarat att det är uppenbart att anslagen till Kosovo, Mellanöstern, livsmedelsbistånd och makrofinansiellt stöd inte kommer att räcka för att fullgöra EU:s nuvarande åtaganden i världen, än mindre täcka förväntade tillkommande behov. I det preliminära budgetförslaget föreslås t.ex. att biståndet till Palestina och fredsprocessen ska uppgå till 161 miljoner euro i åtaganden och 100 miljoner euro i betalningar, trots att de belopp som röstats om i 2008 års budget var 300 miljoner euro respektive 200 miljoner euro, och efter flera överföringar har betalningsbemyndigandena nu ökat till 350 miljoner euro. Beträffande Kosovo minskas anslagen för Eulex-insatsen med 15,7 procent inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet anser att detta är oacceptabelt och begär en ny strategi för utgifterna till Palestina och Kosovo. Med tanke på beslutet att avsevärt öka det ursprungliga antalet experter som arbetar inom Europeiska unionens polisuppdrag (Eupol) i Afghanistan kan ekonomiska underskott förutses redan i det här skedet ... |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet noterar därför med oro att kommissionen redan i detta tidiga skede av budgetförfarandet har förklarat att det är uppenbart att anslagen till Kosovo, Mellanöstern, livsmedelsbistånd och makrofinansiellt stöd inte kommer att räcka för att fullgöra EU:s nuvarande åtaganden i världen, än mindre täcka förväntade tillkommande behov. I det preliminära budgetförslaget föreslås t.ex. att biståndet till Palestina och fredsprocessen ska uppgå till 161 miljoner euro i åtaganden och 100 miljoner euro i betalningar, trots att de belopp som röstats om i 2008 års budget var 300 miljoner euro respektive 200 miljoner euro, och efter flera överföringar har betalningsbemyndigandena nu ökat till 350 miljoner euro. Beträffande Kosovo minskas anslagen för Eulex-insatsen med 15,7 procent inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet anser att detta är oacceptabelt och begär en ny strategi för utgifterna till Palestina och Kosovo. Med tanke på beslutet att avsevärt öka det ursprungliga antalet experter som arbetar inom Europeiska unionens polisuppdrag (Eupol) i Afghanistan kan ekonomiska underskott förutses redan i det här skedet ...

| 59. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för införandet av en fördjupad och differentierad europeisk grannskapspolitik. Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) måste få en adekvat finansieringsram som återspeglar EU:s åtaganden gentemot europeiska grannländer i syd och öst. Parlamentet noterar den föreslagna modesta ökningen för 2009, och betonar att det nyligen inledda initiativet ”Barcelonaprocessen: En union för Medelhavet” varken får hindra ansträngningarna att åstadkomma balans mellan åtagandebemyndigandena till grannarna i östra och södra Europa eller på något sätt pressa budgeten ytterligare inom ENPI. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för införandet av en fördjupad och differentierad europeisk grannskapspolitik. Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) måste få en adekvat finansieringsram som återspeglar EU:s åtaganden gentemot europeiska grannländer i syd och öst. Parlamentet noterar den föreslagna modesta ökningen för 2009, och betonar att det nyligen inledda initiativet ”Barcelonaprocessen: En union för Medelhavet” varken får hindra ansträngningarna att åstadkomma balans mellan åtagandebemyndigandena till grannarna i östra och södra Europa eller på något sätt pressa budgeten ytterligare inom ENPI.

| 60. | Europaparlamentet beklagar att varken budgetlösningar eller ens ansatser till sådana lösningar har lagts fram beträffande finansieringen av dessa tillkommande behov och ber återigen om ett omedelbart förtydligande av de totala behoven under rubrik 4, inbegripet kapitlet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet beklagar att varken budgetlösningar eller ens ansatser till sådana lösningar har lagts fram beträffande finansieringen av dessa tillkommande behov och ber återigen om ett omedelbart förtydligande av de totala behoven under rubrik 4, inbegripet kapitlet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| 61. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att varken flexibilitetsinstrumentet eller reserven för katastrofhjälp (244 miljoner euro) får avledas eller missbrukas för att finansiera EU:s sedan länge planerade handlingsprogram och insatser och är fast beslutet att vidhålla denna linje under budgetförfarandet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att varken flexibilitetsinstrumentet eller reserven för katastrofhjälp (244 miljoner euro) får avledas eller missbrukas för att finansiera EU:s sedan länge planerade handlingsprogram och insatser och är fast beslutet att vidhålla denna linje under budgetförfarandet.

| 62. | Europaparlamentet framhåller med oro den växande livsmedelskrisen och effekterna av klimatförändringen och understryker att EU måste kunna uppfylla sina åtaganden när det gäller livsmedelsbistånd och ställa upp med katastrofinsatser i utvecklingsländerna. Parlamentet noterar med stark oro att livsmedelsbiståndet i det preliminära budgetförslaget för 2009 bara ökar med 6,8 miljoner euro jämfört med 2008 (+ 3 procent) och att kommissionen redan i slutet av april 2008 begärde en överföring på 60 miljoner euro för att täcka extra kostnader för livsmedelsbistånd under 2008 (ökning med 26,88 procent av åtagandebemyndigandena). Parlamentet kräver att ytterligare resurser ska anslås till detta ändamål under 2009 genom utnyttjande av alla till buds stående budgetmedel. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet framhåller med oro den växande livsmedelskrisen och effekterna av klimatförändringen och understryker att EU måste kunna uppfylla sina åtaganden när det gäller livsmedelsbistånd och ställa upp med katastrofinsatser i utvecklingsländerna. Parlamentet noterar med stark oro att livsmedelsbiståndet i det preliminära budgetförslaget för 2009 bara ökar med 6,8 miljoner euro jämfört med 2008 (+ 3 procent) och att kommissionen redan i slutet av april 2008 begärde en överföring på 60 miljoner euro för att täcka extra kostnader för livsmedelsbistånd under 2008 (ökning med 26,88 procent av åtagandebemyndigandena). Parlamentet kräver att ytterligare resurser ska anslås till detta ändamål under 2009 genom utnyttjande av alla till buds stående budgetmedel.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar den föreslagna ökningen av anslagen till länderna på västra Balkan inom ramen för IPA:s institutionsbyggande del, och särskilt kommissionens avsikt att bevilja ännu fler stipendier och att ge större anslag till dialogen inom det civila samhället. Kommissionen uppmanas stödja balkanländernas sociala agenda. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar den föreslagna ökningen av anslagen till länderna på västra Balkan inom ramen för IPA:s institutionsbyggande del, och särskilt kommissionens avsikt att bevilja ännu fler stipendier och att ge större anslag till dialogen inom det civila samhället. Kommissionen uppmanas stödja balkanländernas sociala agenda.

| 64. | Europaparlamentet betonar att nytt handelsrelaterat bistånd bör komplettera befintligt utvecklingsbistånd och att nya utfästelser om handelsrelaterat bistånd inte bör leda till att man omfördelar medel som redan har öronmärkts för andra utvecklingsinitiativ. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen ska lämna upplysningar om ursprunget för de 1 000 miljoner euro som man har utlovat. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar att nytt handelsrelaterat bistånd bör komplettera befintligt utvecklingsbistånd och att nya utfästelser om handelsrelaterat bistånd inte bör leda till att man omfördelar medel som redan har öronmärkts för andra utvecklingsinitiativ. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen ska lämna upplysningar om ursprunget för de 1 000 miljoner euro som man har utlovat.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att starta en global klimatförändringsallians och en global fond för energieffektivitet och förnybar energi såsom viktiga steg för att stödja utvecklingsländerna när det gäller att anpassa sig till och minimera klimatförändringen. De medel som hittills anslagits är dock otillräckliga. Det behövs en ökad omedelbar finansiering för dessa initiativ i budgeten för 2009 utöver planerade utvecklingsåtaganden. Parlamentet betonar dessutom hur viktigt det är att stärka dessa initiativ genom att garantera ytterligare långsiktig finansiering. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att starta en global klimatförändringsallians och en global fond för energieffektivitet och förnybar energi såsom viktiga steg för att stödja utvecklingsländerna när det gäller att anpassa sig till och minimera klimatförändringen. De medel som hittills anslagits är dock otillräckliga. Det behövs en ökad omedelbar finansiering för dessa initiativ i budgeten för 2009 utöver planerade utvecklingsåtaganden. Parlamentet betonar dessutom hur viktigt det är att stärka dessa initiativ genom att garantera ytterligare långsiktig finansiering.

| 66. | Europaparlamentet noterar att ett belopp på 92,46 miljoner euro för lånegarantifonden ingår i det preliminära budgetförslaget för 2009, vilket skiljer sig från den ursprungliga finansieringsplanen enligt vilken fonden skulle få 200 miljoner euro i anslag. Parlamentet påpekar att en betydande del av den tillgängliga marginalen i det preliminära budgetförslaget för 2009, närmare bestämt 107,54 miljoner euro av 243,6 miljoner euro, är fiktiv eftersom den är resultatet av denna manöver. Parlamentet understryker med stark oro att det är mycket troligt att dessa ”besparingar” i budgeteringen av garantifonden för 2009 kommer att behöva kompenseras med högre utgifter under kommande år, vilket kommer att göra marginalerna under rubrik 4 ännu mindre än i den nuvarande finansieringsplanen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet noterar att ett belopp på 92,46 miljoner euro för lånegarantifonden ingår i det preliminära budgetförslaget för 2009, vilket skiljer sig från den ursprungliga finansieringsplanen enligt vilken fonden skulle få 200 miljoner euro i anslag. Parlamentet påpekar att en betydande del av den tillgängliga marginalen i det preliminära budgetförslaget för 2009, närmare bestämt 107,54 miljoner euro av 243,6 miljoner euro, är fiktiv eftersom den är resultatet av denna manöver. Parlamentet understryker med stark oro att det är mycket troligt att dessa ”besparingar” i budgeteringen av garantifonden för 2009 kommer att behöva kompenseras med högre utgifter under kommande år, vilket kommer att göra marginalerna under rubrik 4 ännu mindre än i den nuvarande finansieringsplanen.

| 67. | Europaparlamentet framhåller att eftersom man ännu inte har fattat beslut om de institutionella arrangemangen för den höge representanten, ordföranden för Europeiska rådet och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, bör de nödvändiga budgetanslagen göras successivt tillgängliga, allteftersom de nya organisationsstrukturernas omfattning och roll blir tydligare. Varken de institutionella förändringarna eller anslagen till den nya gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken får ytterligare anstränga den nuvarande nivån för åtagandebemyndigandena under rubrik 4. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhåller att eftersom man ännu inte har fattat beslut om de institutionella arrangemangen för den höge representanten, ordföranden för Europeiska rådet och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, bör de nödvändiga budgetanslagen göras successivt tillgängliga, allteftersom de nya organisationsstrukturernas omfattning och roll blir tydligare. Varken de institutionella förändringarna eller anslagen till den nya gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken får ytterligare anstränga den nuvarande nivån för åtagandebemyndigandena under rubrik 4.

| 68. | Europaparlamentet betonar den politiska betydelsen av pilotprojekt och förberedande åtgärder som antas av budgetmyndigheten under rubrik 4. Parlamentet uppmanar kommissionen att i rätt tid och på ett proaktivt sätt genomföra dessa och därvid utnyttja alla anslagna medel. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar den politiska betydelsen av pilotprojekt och förberedande åtgärder som antas av budgetmyndigheten under rubrik 4. Parlamentet uppmanar kommissionen att i rätt tid och på ett proaktivt sätt genomföra dessa och därvid utnyttja alla anslagna medel.

Rubrik 5

| 69. | Europaparlamentet noterar förslaget att öka de allmänna administrativa utgifterna med 5 procent jämfört med 2008 till totalt 7 647,9 miljoner euro, jämfört med 7 281,5 miljoner 2008, och att bara en liten marginal på 129,1 miljoner euro (motsvarande ungefär 1,7 procent av utgiftsvolymen) kvarstår upp till taket i budgetramen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet noterar förslaget att öka de allmänna administrativa utgifterna med 5 procent jämfört med 2008 till totalt 7 647,9 miljoner euro, jämfört med 7 281,5 miljoner 2008, och att bara en liten marginal på 129,1 miljoner euro (motsvarande ungefär 1,7 procent av utgiftsvolymen) kvarstår upp till taket i budgetramen.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar att de nya tjänster som kommissionen begär bara gäller den sedan tidigare kända sista omgången av de 250 tjänsterna för ”EU-2”, men noterar att den föreslagna ökningen av administrativa utgifter fortfarande är högre än genomsnittet för hela budgeten. Parlamentet inser att detta främst kan bero på indexerade löne- och pensionskostnader och i viss utsträckning på fastighetspolicyn, och påpekar att ytterligare förändringar kan komma att bli nödvändiga under budgetåret 2009 om Lissabonfördraget träder i kraft. Parlamentet tänker i detta avseende granska de administrativa utgifterna i ett interinstitutionellt sammanhang för att se vilka behov institutionerna har från 2009 och därefter. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar att de nya tjänster som kommissionen begär bara gäller den sedan tidigare kända sista omgången av de 250 tjänsterna för ”EU-2”, men noterar att den föreslagna ökningen av administrativa utgifter fortfarande är högre än genomsnittet för hela budgeten. Parlamentet inser att detta främst kan bero på indexerade löne- och pensionskostnader och i viss utsträckning på fastighetspolicyn, och påpekar att ytterligare förändringar kan komma att bli nödvändiga under budgetåret 2009 om Lissabonfördraget träder i kraft. Parlamentet tänker i detta avseende granska de administrativa utgifterna i ett interinstitutionellt sammanhang för att se vilka behov institutionerna har från 2009 och därefter.

| 71. | Trots att parlamentet har fått mer information och trots kommissionens preliminära slutsats att genomförandeorganen höjer kvaliteten på EU:s program anser Europaparlamentet att de olika finansiella/administrativa följderna för rubrik 5 måste förtydligas ytterligare. Parlamentet är t.ex. förvånat över att det kommande inrättandet av motsvarande 947 nya tjänster i de två forskningsorganen (som nämns i uppföljningsrapporten) bara kommer att leda till att 117 tjänster inom kommissionen frigörs under samma period. |
| --- | --- |

71.

Trots att parlamentet har fått mer information och trots kommissionens preliminära slutsats att genomförandeorganen höjer kvaliteten på EU:s program anser Europaparlamentet att de olika finansiella/administrativa följderna för rubrik 5 måste förtydligas ytterligare. Parlamentet är t.ex. förvånat över att det kommande inrättandet av motsvarande 947 nya tjänster i de två forskningsorganen (som nämns i uppföljningsrapporten) bara kommer att leda till att 117 tjänster inom kommissionen frigörs under samma period.

| 72. | Europaparlamentet är oroat över att kommissionens tendens att lägga ut verksamhet på entreprenad, i kombination med de senaste ändringarna i tjänsteföreskrifterna, i allmänhet har lett till att allt fler personer som sysselsätts av EU varken syns i institutionernas tjänsteförteckningar, såsom de antagits av budgetmyndigheten, eller avlönas under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar djupt denna brist på transparens som även gäller anställningen av nationella experter, och kräver en offentlig och ingående diskussion mellan alla intressenter om de framtida styrelseformerna i EU. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet är oroat över att kommissionens tendens att lägga ut verksamhet på entreprenad, i kombination med de senaste ändringarna i tjänsteföreskrifterna, i allmänhet har lett till att allt fler personer som sysselsätts av EU varken syns i institutionernas tjänsteförteckningar, såsom de antagits av budgetmyndigheten, eller avlönas under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar djupt denna brist på transparens som även gäller anställningen av nationella experter, och kräver en offentlig och ingående diskussion mellan alla intressenter om de framtida styrelseformerna i EU.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar den uppföljning av 2007 års personalgenomgång som man nyligen mottog till följd av sina ändringsförslag till 2008 års budget, och kommer att analysera detta dokument noga för att dra slutsatser inför budgetförfarandet för 2009. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar den uppföljning av 2007 års personalgenomgång som man nyligen mottog till följd av sina ändringsförslag till 2008 års budget, och kommer att analysera detta dokument noga för att dra slutsatser inför budgetförfarandet för 2009.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redogöra för vilka åtgärder som vidtas för att nå målet att minska de administrativa utgifterna i EU med 25 procent fram till 2012 och att undersöka huruvida principen om en gemensam administration är genomförbar i framtiden för att minska byråkratin. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redogöra för vilka åtgärder som vidtas för att nå målet att minska de administrativa utgifterna i EU med 25 procent fram till 2012 och att undersöka huruvida principen om en gemensam administration är genomförbar i framtiden för att minska byråkratin.

| 75. | Europaparlamentet kommer att granska de administrativa anslagen och personalbehoven inom övriga institutioner för att uppnå större effektiviseringar, bl.a. genom omflyttning av personal enligt fastställda prioriteringar, när så är möjligt. Parlamentet noterar att den föreslagna genomsnittliga ökningen för övriga institutioner uppgår till 4,8 procent, från 2 673,8 miljoner euro till 2 803,2 miljoner euro, vilket är något under den ökning som föreslogs för kommissionen. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet kommer att granska de administrativa anslagen och personalbehoven inom övriga institutioner för att uppnå större effektiviseringar, bl.a. genom omflyttning av personal enligt fastställda prioriteringar, när så är möjligt. Parlamentet noterar att den föreslagna genomsnittliga ökningen för övriga institutioner uppgår till 4,8 procent, från 2 673,8 miljoner euro till 2 803,2 miljoner euro, vilket är något under den ökning som föreslogs för kommissionen.

Rubrik 6

| 76. | Europaparlamentet noterar att för 2009, som är det sista året då Bulgarien och Rumänien får budgetkompensation, fastställs åtaganden och betalningar till 209,1 miljoner euro, vilket är en ökning med 1,2 procent jämfört med 2008 och ger en liten marginal på 0,9 miljoner euro. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet noterar att för 2009, som är det sista året då Bulgarien och Rumänien får budgetkompensation, fastställs åtaganden och betalningar till 209,1 miljoner euro, vilket är en ökning med 1,2 procent jämfört med 2008 och ger en liten marginal på 0,9 miljoner euro.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 77. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens preliminära budgetförslag i princip inte innehåller några åtaganden för pilotprojekt och förberedande åtgärder, varför dessa måste finansieras genom marginalerna under relevanta rubriker i den fleråriga budgetramen. Parlamentet är förvånat över att det finns få undantag från denna allmänna regel, eftersom ett litet antal pilotprojekt och förberedande åtgärder, som kommissionen verkar intressera sig för, redan är budgeterade i det preliminära budgetförslaget med åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens preliminära budgetförslag i princip inte innehåller några åtaganden för pilotprojekt och förberedande åtgärder, varför dessa måste finansieras genom marginalerna under relevanta rubriker i den fleråriga budgetramen. Parlamentet är förvånat över att det finns få undantag från denna allmänna regel, eftersom ett litet antal pilotprojekt och förberedande åtgärder, som kommissionen verkar intressera sig för, redan är budgeterade i det preliminära budgetförslaget med åtagandebemyndiganden.

| 78. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen enligt punkt 46a i det interinstitutionella avtalet är skyldig att för årliga åtgärder lämna fleråriga uppskattningar och uppgifter om de återstående marginalerna under de godkända utgiftstaken. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet erinrar om att kommissionen enligt punkt 46a i det interinstitutionella avtalet är skyldig att för årliga åtgärder lämna fleråriga uppskattningar och uppgifter om de återstående marginalerna under de godkända utgiftstaken.

| 79. | Europaparlamentet understryker att det interinstitutionella avtalet tillåter anslag på högst 40 miljoner euro till pilotprojekt under ett budgetår och högst 100 miljoner euro till förberedande åtgärder, varav högst 50 miljoner euro till nya förberedande åtgärder. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet understryker att det interinstitutionella avtalet tillåter anslag på högst 40 miljoner euro till pilotprojekt under ett budgetår och högst 100 miljoner euro till förberedande åtgärder, varav högst 50 miljoner euro till nya förberedande åtgärder.

| 80. | Europaparlamentet upprepar, såsom framfördes i ovannämnda resolution av den 24 april 2008, att man har för avsikt att använda hela det årliga belopp som får avsättas för pilotprojekt och förberedande åtgärder enligt det interinstitutionella avtalet, om antalet och omfattningen av de föreslagna projekten och åtgärderna skulle göra detta nödvändigt. Parlamentet anser att de är ett oumbärligt verktyg för parlamentet för att bana väg för nya handlingsprogram som ligger i EU-medborgarnas intresse. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet upprepar, såsom framfördes i ovannämnda resolution av den 24 april 2008, att man har för avsikt att använda hela det årliga belopp som får avsättas för pilotprojekt och förberedande åtgärder enligt det interinstitutionella avtalet, om antalet och omfattningen av de föreslagna projekten och åtgärderna skulle göra detta nödvändigt. Parlamentet anser att de är ett oumbärligt verktyg för parlamentet för att bana väg för nya handlingsprogram som ligger i EU-medborgarnas intresse.

| 81. | Europaparlamentet erinrar om att man inför budgetåret 2008 antog pilotprojekt och förberedande åtgärder till ett värde av 107,32 miljoner euro i åtagandebemyndiganden. Underrubrik 1a svarade för projekt och åtgärder till ett värde av 38 miljoner euro, rubrik 2 för 25,15 miljoner euro, underrubrik 3a för 3 miljoner euro, underrubrik 3b för 9,5 miljoner euro och rubrik 4 för 31,67 miljoner euro. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet erinrar om att man inför budgetåret 2008 antog pilotprojekt och förberedande åtgärder till ett värde av 107,32 miljoner euro i åtagandebemyndiganden. Underrubrik 1a svarade för projekt och åtgärder till ett värde av 38 miljoner euro, rubrik 2 för 25,15 miljoner euro, underrubrik 3a för 3 miljoner euro, underrubrik 3b för 9,5 miljoner euro och rubrik 4 för 31,67 miljoner euro.

| 82. | Europaparlamentet understryker att om man skulle besluta om en liknande finansieringsnivå för pilotprojekt och förberedande åtgärder 2009 skulle nästan hälften av de tillgängliga marginalerna under rubrikerna 1a och 3b redan vara uttömda, trots att 2008 års utgiftsnivå för pilotprojekt och förberedande åtgärder inte ens nådde upp till den maximala nivå som är tillåten enligt det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet understryker att om man skulle besluta om en liknande finansieringsnivå för pilotprojekt och förberedande åtgärder 2009 skulle nästan hälften av de tillgängliga marginalerna under rubrikerna 1a och 3b redan vara uttömda, trots att 2008 års utgiftsnivå för pilotprojekt och förberedande åtgärder inte ens nådde upp till den maximala nivå som är tillåten enligt det interinstitutionella avtalet.

| 83. | Europaparlamentet är berett att före parlamentets sommaruppehåll ge kommissionen en första preliminär lista över sina intentioner när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder för budgetförfarandet 2009 i enlighet med bilaga II, del D i det interinstitutionella avtalet för att underlätta fastställandet av ett välbalanserat och sammanhängande slutligt paket. Parlamentet påpekar att denna lista inte utesluter att enskilda ledamöter, specialiserade utskott och politiska grupper lägger fram andra förslag eller ändringsförslag till pilotprojekt och förberedande åtgärder under parlamentets första behandling på hösten. För detta måste det finnas tillräckliga marginaler under alla rubriker och underrubriker i budgeten. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet är berett att före parlamentets sommaruppehåll ge kommissionen en första preliminär lista över sina intentioner när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder för budgetförfarandet 2009 i enlighet med bilaga II, del D i det interinstitutionella avtalet för att underlätta fastställandet av ett välbalanserat och sammanhängande slutligt paket. Parlamentet påpekar att denna lista inte utesluter att enskilda ledamöter, specialiserade utskott och politiska grupper lägger fram andra förslag eller ändringsförslag till pilotprojekt och förberedande åtgärder under parlamentets första behandling på hösten. För detta måste det finnas tillräckliga marginaler under alla rubriker och underrubriker i budgeten.

| 84. | Europaparlamentet vill tillsammans med kommissionen och rådet undersöka hur parlamentets begäran om ett EU-sändebud för kvinnors rättigheter kan tillgodoses. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet vill tillsammans med kommissionen och rådet undersöka hur parlamentets begäran om ett EU-sändebud för kvinnors rättigheter kan tillgodoses.

Gemenskapsorgan

| 85. | Europaparlamentet noterar att anslagen i det preliminära budgetförslaget beträffande decentraliserade organ ökar med 1,76 procent till 563,9 miljoner euro i åtaganden och minskar med 6 miljoner euro i betalningar (– 1 procent). |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet noterar att anslagen i det preliminära budgetförslaget beträffande decentraliserade organ ökar med 1,76 procent till 563,9 miljoner euro i åtaganden och minskar med 6 miljoner euro i betalningar (– 1 procent).

| 86. | Europaparlamentet påpekar att trots denna totalt sett minimala ökning av åtagandena för alla organ sammantaget, görs en minskning för undergruppen av organ under rubrik 1a med 3,29 procent eller 8,9 miljoner euro jämfört med budgeten 2008, vilket är i överensstämmelse med budgetmyndighetens beslut under medlingen i november 2007 om att göra en generell nedskärning på 50 miljoner euro under perioden 2009–2013 för att finansiera Galileo. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påpekar att trots denna totalt sett minimala ökning av åtagandena för alla organ sammantaget, görs en minskning för undergruppen av organ under rubrik 1a med 3,29 procent eller 8,9 miljoner euro jämfört med budgeten 2008, vilket är i överensstämmelse med budgetmyndighetens beslut under medlingen i november 2007 om att göra en generell nedskärning på 50 miljoner euro under perioden 2009–2013 för att finansiera Galileo.

| 87. | Europaparlamentet noterar att denna minskning för organ under rubrik 1a inte är ”generell” såsom sades i medlingsförfarandets slutsatser och kommer att ingående analysera budgetnedskärningarnas omfattning och fördelning. Parlamentet upprepar att det är budgetmyndighetens ansvar att fatta beslut om dessa förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet noterar att denna minskning för organ under rubrik 1a inte är ”generell” såsom sades i medlingsförfarandets slutsatser och kommer att ingående analysera budgetnedskärningarnas omfattning och fördelning. Parlamentet upprepar att det är budgetmyndighetens ansvar att fatta beslut om dessa förslag från kommissionen.

| 88. | Europaparlamentet kommer att lägga särskild vikt vid organens budgetgenomförande och noga granska eventuella överskott för att se till att intäkter avsedda för särskilda ändamål beaktas vid upprättandet av organens budgetar för 2009. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet kommer att lägga särskild vikt vid organens budgetgenomförande och noga granska eventuella överskott för att se till att intäkter avsedda för särskilda ändamål beaktas vid upprättandet av organens budgetar för 2009.

| 89. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen fortfarande inte har informerat budgetmyndigheten om hur man planerar att finansiera de två nya organ som är under diskussion, varav en redan ingår i det preliminära budgetförslaget för 2009 med en memorandumpost, och uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt lämna ytterligare detaljerad information i den här frågan. Med tanke på de nuvarande marginalerna har parlamentet kommit fram till att alla möjligheter enligt det interinstitutionella avtalet att finansiera nya organ som delvis utför administrativa uppgifter bör utforskas. Parlamentet påminner om att i enlighet med punkt 47 i det interinstitutionella avtalet ska budgetmyndigheten först godkänna finansieringen av varje nytt organ. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen fortfarande inte har informerat budgetmyndigheten om hur man planerar att finansiera de två nya organ som är under diskussion, varav en redan ingår i det preliminära budgetförslaget för 2009 med en memorandumpost, och uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt lämna ytterligare detaljerad information i den här frågan. Med tanke på de nuvarande marginalerna har parlamentet kommit fram till att alla möjligheter enligt det interinstitutionella avtalet att finansiera nya organ som delvis utför administrativa uppgifter bör utforskas. Parlamentet påminner om att i enlighet med punkt 47 i det interinstitutionella avtalet ska budgetmyndigheten först godkänna finansieringen av varje nytt organ.

| 90. | Europaparlamentet understryker än en gång att finansieringsnivåerna för befintliga och framtida decentraliserade organ kommer att ha en direkt inverkan på tillgängliga marginaler under rubrikerna i den fleråriga budgetramen och noterar att kommissionen enligt det interinstitutionella avtalet är skyldig att bedöma budgetkonsekvenserna för den berörda utgiftsrubriken när man utformar förslag om inrättandet av nya decentraliserade organ. Parlamentet kommer att försöka se till att de decentraliserade organens verksamhet ger ett mervärde och främjar EU-medborgarnas intressen. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet understryker än en gång att finansieringsnivåerna för befintliga och framtida decentraliserade organ kommer att ha en direkt inverkan på tillgängliga marginaler under rubrikerna i den fleråriga budgetramen och noterar att kommissionen enligt det interinstitutionella avtalet är skyldig att bedöma budgetkonsekvenserna för den berörda utgiftsrubriken när man utformar förslag om inrättandet av nya decentraliserade organ. Parlamentet kommer att försöka se till att de decentraliserade organens verksamhet ger ett mervärde och främjar EU-medborgarnas intressen.

| 91. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen planerar att uppmuntra en interinstitutionell dialog om de i artikel 185 i budgetförordningen definierade organens roller och betydelse för styrelseformerna i EU. Parlamentet vill än en gång betona vikten av att på interinstitutionell nivå se till att förfarandet i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet tillämpas systematiskt. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen planerar att uppmuntra en interinstitutionell dialog om de i artikel 185 i budgetförordningen definierade organens roller och betydelse för styrelseformerna i EU. Parlamentet vill än en gång betona vikten av att på interinstitutionell nivå se till att förfarandet i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet tillämpas systematiskt.

Genomförandeorgan och andra tendenser att lägga ut verksamhet på entreprenad

| 92. | Europaparlamentet noterar att varje utvidgning av genomförandeorgan och liknande specialorgan kommer att finansieras via relevanta programanslag och är därför oroat över att genomförandeorgans och andra organs tillväxt kommer att leda till att de tillgängliga operativa anslagen inom programmen minskar och till att administrativa uppgifter flyttas från rubrik 5 i den fleråriga budgetramen och i stället finansieras under de operativa rubrikerna. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet noterar att varje utvidgning av genomförandeorgan och liknande specialorgan kommer att finansieras via relevanta programanslag och är därför oroat över att genomförandeorgans och andra organs tillväxt kommer att leda till att de tillgängliga operativa anslagen inom programmen minskar och till att administrativa uppgifter flyttas från rubrik 5 i den fleråriga budgetramen och i stället finansieras under de operativa rubrikerna.

| 93. | Europaparlamentet är oroat över att inrättandet av genomförandeorgan och andra specialorgan kan leda till att antalet EU-tjänstemän och kontraktsanställda ökar utan någon insyn, särskilt om tjänster i kommissionens relevanta generaldirektorat inte försvinner eller flyttas i motsvarande omfattning. Parlamentet kräver att arbetsformerna för inrättandet av genomförandeorgan (den reviderade uppförandekoden) ska följas, särskilt vad gäller parlamentets granskning av organens finansiering och bemanning. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet är oroat över att inrättandet av genomförandeorgan och andra specialorgan kan leda till att antalet EU-tjänstemän och kontraktsanställda ökar utan någon insyn, särskilt om tjänster i kommissionens relevanta generaldirektorat inte försvinner eller flyttas i motsvarande omfattning. Parlamentet kräver att arbetsformerna för inrättandet av genomförandeorgan (den reviderade uppförandekoden) ska följas, särskilt vad gäller parlamentets granskning av organens finansiering och bemanning.

Slutsatser och mandat för medlingen

| 94. | Europaparlamentet anser följande punkter vara av särskilt intresse inför den budgetmedling som ska äga rum i juli 2008:






  — | Tillräcklig betalningsnivå. |
| --- | --- | --- |

94.

Europaparlamentet anser följande punkter vara av särskilt intresse inför den budgetmedling som ska äga rum i juli 2008:

—

Tillräcklig betalningsnivå.

| — | Principen om sund finansiell budgetering ska följas, särskilt när det gäller att ge en realistisk bild av behoven under rubrik 4. |
| --- | --- |

—

Principen om sund finansiell budgetering ska följas, särskilt när det gäller att ge en realistisk bild av behoven under rubrik 4.

| — | Ett åtagande från kommissionens sida att när det gäller EU:s solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter lägga fram ändringsbudgetar som har som enda syfte att ta dessa medel i anspråk, för att undvika eventuella förseningar i tillhandahållandet av ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

—

Ett åtagande från kommissionens sida att när det gäller EU:s solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter lägga fram ändringsbudgetar som har som enda syfte att ta dessa medel i anspråk, för att undvika eventuella förseningar i tillhandahållandet av ekonomiskt stöd.

| — | Tillräckliga insatser när behov av livsmedelsbistånd och livsmedelsförsörjning uppkommer. |
| --- | --- |

—

Tillräckliga insatser när behov av livsmedelsbistånd och livsmedelsförsörjning uppkommer.

| — | Rådets tillhandahållande av mätbara uppgifter om de ekonomiska följderna av ordförandeskapets ovannämnda slutsatser i enlighet med bestämmelserna i budgetramen, särskilt artikel 28. Parlamentet är redo att inleda förhandlingar, inklusive genom att utnyttja alla de redskap som det interinstitutionella avtalet erbjuder. |
| --- | --- |

—

Rådets tillhandahållande av mätbara uppgifter om de ekonomiska följderna av ordförandeskapets ovannämnda slutsatser i enlighet med bestämmelserna i budgetramen, särskilt artikel 28. Parlamentet är redo att inleda förhandlingar, inklusive genom att utnyttja alla de redskap som det interinstitutionella avtalet erbjuder.

| — | Situationen när det gäller genomförandet av punkt 44 i det interinstitutionella avtalet och punkt 5 (N) i kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006)0009). |
| --- | --- |

—

Situationen när det gäller genomförandet av punkt 44 i det interinstitutionella avtalet och punkt 5 (N) i kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006)0009).

| — | Tillräckliga resurser för medborgarnas Europa. |
| --- | --- |

—

Tillräckliga resurser för medborgarnas Europa.

| — | Budgetmyndighetens preliminära intentioner när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Budgetmyndighetens preliminära intentioner när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder.

| — | Klarhet i presentationen av budgeten, särskilt när det gäller administrativa utgifter och personal, inklusive uppgifter som läggs ut på entreprenad. |
| --- | --- |

—

Klarhet i presentationen av budgeten, särskilt när det gäller administrativa utgifter och personal, inklusive uppgifter som läggs ut på entreprenad.

| — | Tillräckliga budgetanslag för att kunna uppfylla EU:s prioriteringar ”konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” och ”bekämpning av klimatförändringen i linje med handlingsplanen från Bali och främjande av ett hållbart Europa” och ”gemensam invandringspolitik”. |
| --- | --- |

—

Tillräckliga budgetanslag för att kunna uppfylla EU:s prioriteringar ”konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” och ”bekämpning av klimatförändringen i linje med handlingsplanen från Bali och främjande av ett hållbart Europa” och ”gemensam invandringspolitik”.

| — | Ett åtagande från rådets sida att förbättra EU:s informationsstrategi på ett professionellt sätt och i nära samarbete med parlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

—

Ett åtagande från rådets sida att förbättra EU:s informationsstrategi på ett professionellt sätt och i nära samarbete med parlamentet och kommissionen.

| 95. | Europaparlamentet beklagar djupt rådets vana att göra övergripande nedskärningar under sin första behandling av EU:s budget utan att ange någon närmare motivering. Rådet uppmanas att, när man antar sitt budgetförslag, granska varje del av budgeten för sig utifrån kriterierna effektivitet, ekonomi och europeiskt mervärde. Parlamentet påminner om att fastställandet av EU:s budget är en ytterst viktig politisk handling som är något mycket mer än en bokföringsmässig övning, och förväntar sig att rådet ser till att föra en verklig politisk dialog med parlamentet inom ramen för detta budgetförfarande. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet beklagar djupt rådets vana att göra övergripande nedskärningar under sin första behandling av EU:s budget utan att ange någon närmare motivering. Rådet uppmanas att, när man antar sitt budgetförslag, granska varje del av budgeten för sig utifrån kriterierna effektivitet, ekonomi och europeiskt mervärde. Parlamentet påminner om att fastställandet av EU:s budget är en ytterst viktig politisk handling som är något mycket mer än en bokföringsmässig övning, och förväntar sig att rådet ser till att föra en verklig politisk dialog med parlamentet inom ramen för detta budgetförfarande.

*

* *

| 96. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/371/EG (EUT L 128, 16.5.2008, s. 8).

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0174.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0175.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

---

Onsdag 9 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/121

---

Onsdag 9 juli 2008Ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar ***II

P6_TA(2008)0340

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD))

2009/C 294 E/41

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16133/3/2007 – C6-0129/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0784),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0223/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 122 E, 20.5.2008, s. 10.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 29.11.2007, P6_TA(2007)0557.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC2-COD(2006)0272

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2008/110/EG.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/122

---

Onsdag 9 juli 2008Ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå ***II

P6_TA(2008)0341

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen) (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD))

2009/C 294 E/42

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16138/3/2007 – C6-0131/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0785),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0210/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 93 E, 15.4.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 29.11.2007, P6_TA(2007)0558.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC2-COD(2006)0274

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (järnvägsbyråförordningen)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1335/2008.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/123

---

Onsdag 9 juli 2008Gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik igemenskapen (omarbetning) ***II

P6_TA(2008)0342

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik igemenskapen (omarbetning) (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD))

2009/C 294 E/43

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16160/4/2007 – C6-0176/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0396),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0264/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 129 E, 27.5.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 11.7.2007, P6_TA(2007)0337.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/124

---

Onsdag 9 juli 2008Program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) ***I

P6_TA(2008)0343

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) (KOM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD))

2009/C 294 E/44

(Medbeslutandeförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0433),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0234/2007),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0240/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges i lagförslaget måste vara förenlig med taket för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2007–2013 efter att den ändrats genom beslut 2008/371/EC (2), och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges i lagförslaget måste vara förenlig med taket för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2007–2013 efter att den ändrats genom beslut 2008/371/EC (2), och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 128, 16.5.2008, s. 8.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC1-COD(2007)0156

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1297/2008/EG.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/125

---

Onsdag 9 juli 2008Batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer ***I

P6_TA(2008)0344

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer beträffande artikel 6.2 om utsläppande på marknaden av batterier och ackumulatorer (KOM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD))

2009/C 294 E/45

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0211),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram förslaget för parlamentet (C6-0165/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0244/2008),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hänskjuta ärendet till parlamentet igen om den har för avsikt att ändra sitt förslag väsentligt eller ersätta det med en annan text. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hänskjuta ärendet till parlamentet igen om den har för avsikt att ändra sitt förslag väsentligt eller ersätta det med en annan text.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen dess ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen dess ståndpunkt.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC1-COD(2008)0081

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av batterier och ackumulatorer

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2008/103/EG.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/126

---

Onsdag 9 juli 2008Begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) ***I

P6_TA(2008)0345

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metylendifenyldiisocyanat, cyklohexan och ammoniumnitrat (KOM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD))

2009/C 294 E/46

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0559),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0327/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0135/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC1-COD(2007)0200

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG vad gäller begränsning av användning och utsläppande på marknaden av 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metylendifenyldiisocyanat, cyklohexan och ammoniumnitrat

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1348/2008/EG.)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/127

---

Onsdag 9 juli 2008Villkor för tillträde till naturgasöverfö ringsnäten ***I

P6_TA(2008)0346

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1775/2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (KOM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD))

2009/C 294 E/47

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0532),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0319/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0253/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC1-COD(2007)0199

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 1775/2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3),

ochav följande skäl:

| (1) | Den inre marknaden för gas, som gradvis har genomförts sedan 1999, syftar till att skapa faktiska valmöjligheter för alla gemenskapens konsumenter (både medborgare och företag), nya affärsmöjligheter och ökad handel över gränserna för att därigenom säkerställa ökad effektivitet, konkurrenskraftiga priser
  ,
  högre kvalitet på tjänsterna
  och tillträde för så många som möjligt
  och bidra till försörjningstrygghet och hållbarhet. |
| --- | --- |

(1)

Den inre marknaden för gas, som gradvis har genomförts sedan 1999, syftar till att skapa faktiska valmöjligheter för alla gemenskapens konsumenter (både medborgare och företag), nya affärsmöjligheter och ökad handel över gränserna för att därigenom säkerställa ökad effektivitet, konkurrenskraftiga priser
  ,
  högre kvalitet på tjänsterna
  och tillträde för så många som möjligt
  och bidra till försörjningstrygghet och hållbarhet.

| (2) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ║ (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1775/2005 av den 28 september 2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (5) har i hög grad bidragit till skapandet av en sådan inre marknad för naturgas. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ║ (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1775/2005 av den 28 september 2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (5) har i hög grad bidragit till skapandet av en sådan inre marknad för naturgas.

| (3) | Rätten att sälja gas i en annan medlemsstat på lika villkor, utan diskriminering eller andra nackdelar, kan för närvarande emellertid inte garanteras alla företag i gemenskapen. Framför allt finns det ännu inte något icke-diskriminerande nättillträde eller någon myndighetstillsyn som är lika effektiv i samtliga medlemsstater
  och isolerade marknader kvarstår
  . |
| --- | --- |

(3)

Rätten att sälja gas i en annan medlemsstat på lika villkor, utan diskriminering eller andra nackdelar, kan för närvarande emellertid inte garanteras alla företag i gemenskapen. Framför allt finns det ännu inte något icke-diskriminerande nättillträde eller någon myndighetstillsyn som är lika effektiv i samtliga medlemsstater
  och isolerade marknader kvarstår
  .

| (4) | Tillräcklig gränsöverskridande sammanlänkningskapacitet för gas bör skapas som ett första steg mot integrerade marknader och för att fullborda den inre marknaden för naturgas
  . |
| --- | --- |

(4)

Tillräcklig gränsöverskridande sammanlänkningskapacitet för gas bör skapas som ett första steg mot integrerade marknader och för att fullborda den inre marknaden för naturgas
  .

| (5) | I kommissionens meddelande av den 10 januari 2007 En energipolitik för Europa'║ framhävs betydelsen av att fullborda den inre marknaden för naturgas och skapa lika villkor för alla gasbolag i gemenskapen. Kommissionens meddelanden från samma dag om utsikterna för den inre el- och gasmarknaden ║ och dess utredning i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1/2003 av de europeiska gas- och elsektorerna ║ visar att de nuvarande reglerna och åtgärderna inte
  har genomförts i tillräcklig utsträckning i alla medlemsstater och
  att målen för en välfungerande inre marknad
  för energi därför hittills inte har kunnat
  uppnås
  på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens meddelande av den 10 januari 2007 En energipolitik för Europa'║ framhävs betydelsen av att fullborda den inre marknaden för naturgas och skapa lika villkor för alla gasbolag i gemenskapen. Kommissionens meddelanden från samma dag om utsikterna för den inre el- och gasmarknaden ║ och dess utredning i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1/2003 av de europeiska gas- och elsektorerna ║ visar att de nuvarande reglerna och åtgärderna inte
  har genomförts i tillräcklig utsträckning i alla medlemsstater och
  att målen för en välfungerande inre marknad
  för energi därför hittills inte har kunnat
  uppnås
  på ett tillfredsställande sätt.

| (6) | Förordning (EG) nr 1775/2005 behöver anpassas i enlighet med dessa meddelanden för att förbättra regleringen av den inre marknaden för naturgas. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 1775/2005 behöver anpassas i enlighet med dessa meddelanden för att förbättra regleringen av den inre marknaden för naturgas.

| (7) | Detta kräver i synnerhet
  och fysiska sammanlänkningar mellan gasnätverk som
  ett ökat samarbete och en ökad samordning mellan de systemansvariga för överföringssystemen för att få till stånd en fortskridande överensstämmelse mellan de tekniska och kommersiella föreskrifterna så att ett effektivt
  och öppet
  tillträde till överföringsnäten över gränserna kan garanteras, liksom en tillräckligt samordnad och långsiktig planering samt sund teknisk utveckling för gemenskapens överföringsnät. I denna process måste miljöhänsyn tas och man bör också främja energieffektivitet, -forskning och -innovation, i synnerhet i fråga om ökad användning av förnybar energi och spridning av teknik som ger låga utsläpp. De systemansvariga för överföringssystemen bör sköta sina nät enligt dessa kompatibla tekniska föreskrifter och marknadsföreskrifter. |
| --- | --- |

(7)

Detta kräver i synnerhet
  och fysiska sammanlänkningar mellan gasnätverk som
  ett ökat samarbete och en ökad samordning mellan de systemansvariga för överföringssystemen för att få till stånd en fortskridande överensstämmelse mellan de tekniska och kommersiella föreskrifterna så att ett effektivt
  och öppet
  tillträde till överföringsnäten över gränserna kan garanteras, liksom en tillräckligt samordnad och långsiktig planering samt sund teknisk utveckling för gemenskapens överföringsnät. I denna process måste miljöhänsyn tas och man bör också främja energieffektivitet, -forskning och -innovation, i synnerhet i fråga om ökad användning av förnybar energi och spridning av teknik som ger låga utsläpp. De systemansvariga för överföringssystemen bör sköta sina nät enligt dessa kompatibla tekniska föreskrifter och marknadsföreskrifter.

| (8) | För att gasöverföringsnäten i gemenskapen ska kunna fungera på bästa sätt bör det upprättas ett europeiskt nät för de systemansvariga för överföringssystemen. Dess arbetsuppgifter bör utföras i överensstämmelse med gemenskapens konkurrensregler som även fortsättningsvis ska gälla för beslut avseende det europeiska nätet för systemansvariga för överföringssystemen. Organisationens uppgifter ska vara väldefinierade och arbetssättet ska garantera effektivitet, representativitet och insyn. Eftersom större framsteg kan göras via regionala insatser, ska de systemansvariga för överföringsnäten inrätta regionala nivåer inom den övergripande samarbetsorganisationen och samtidigt se till att resultaten på regional nivå överensstämmer med föreskrifter och investeringsplaner på gemenskapsnivå.
  Medlemsstaterna bör främja samarbete och övervaka nätets effektivitet på regional nivå. |
| --- | --- |

(8)

▐

| (9) | För att öka konkurrensen på grossistmarknaderna för flytande gas är det ytterst viktigt att naturgashandeln kan skötas oavsett dess plats i systemet. Det enda sättet att göra detta är att ge nätanvändarna frihet att självständigt boka inmatnings- och uttagskapacitet och därmed upprätta transport av naturgas genom områden i stället för på avtalsenliga vägar. De flesta intressegrupperna meddelade redan vid det sjätte forumet i Madrid att de föredrar inmatnings- och uttagssystem. |
| --- | --- |

(9)

För att öka konkurrensen på grossistmarknaderna för flytande gas är det ytterst viktigt att naturgashandeln kan skötas oavsett dess plats i systemet. Det enda sättet att göra detta är att ge nätanvändarna frihet att självständigt boka inmatnings- och uttagskapacitet och därmed upprätta transport av naturgas genom områden i stället för på avtalsenliga vägar. De flesta intressegrupperna meddelade redan vid det sjätte forumet i Madrid att de föredrar inmatnings- och uttagssystem.

| (10) | Det förekommer avsevärd avtalsbetingad överbelastning i naturgasnätet. Principerna för hantering av överbelastning och kapacitetstilldelning för nya eller nyligen förhandlade avtal baseras därför på frigörande av outnyttjad kapacitet genom att nätanvändarna får möjlighet att återförsälja eller hyra ut avtalsenlig kapacitet i andra hand. Dessa principer vilar också på de systemansvarigas skyldighet att erbjuda outnyttjad kapacitet till marknaden, med åtminstone en dags framförhållning och möjlighet till frånkoppling. Med tanke på den stora andelen befintliga avtal och behovet att skapa verkligt lika villkor mellan användare av ny och befintlig kapacitet bör dessa principer tillämpas för all avtalskapacitet, även befintliga avtal. |
| --- | --- |

(10)

Det förekommer avsevärd avtalsbetingad överbelastning i naturgasnätet. Principerna för hantering av överbelastning och kapacitetstilldelning för nya eller nyligen förhandlade avtal baseras därför på frigörande av outnyttjad kapacitet genom att nätanvändarna får möjlighet att återförsälja eller hyra ut avtalsenlig kapacitet i andra hand. Dessa principer vilar också på de systemansvarigas skyldighet att erbjuda outnyttjad kapacitet till marknaden, med åtminstone en dags framförhållning och möjlighet till frånkoppling. Med tanke på den stora andelen befintliga avtal och behovet att skapa verkligt lika villkor mellan användare av ny och befintlig kapacitet bör dessa principer tillämpas för all avtalskapacitet, även befintliga avtal.

| (11) | Marknadsövervakningen, som de senaste åren har utövats av de nationella tillsynsmyndigheterna och av kommissionen, har visat att kraven på insyn och bestämmelser om tillträde till infrastruktur inte är tillräckliga
  för att garantera en verklig, välfungerande, effektiv och öppen inre marknad
  . |
| --- | --- |

(11)

Marknadsövervakningen, som de senaste åren har utövats av de nationella tillsynsmyndigheterna och av kommissionen, har visat att kraven på insyn och bestämmelser om tillträde till infrastruktur inte är tillräckliga
  för att garantera en verklig, välfungerande, effektiv och öppen inre marknad
  .

| (12) | Likvärdig tillgång till information om systemets fysiska status är nödvändig så att alla marknadsaktörer har möjlighet att bedöma den övergripande situationen när det gäller tillgång och efterfrågan och att identifiera orsakerna till förändringar av grossistpriset. Detta inbegriper mer exakt information om tillgång och efterfrågan, nätkapacitet, flöden och underhåll, balansering, tillgänglighet samt lageranvändning. Eftersom dessa uppgifter är av stor vikt för att marknaden ska kunna fungera väl måste restriktionerna för offentliggörande med hänvisning till sekretessen lyftas. |
| --- | --- |

(12)

Likvärdig tillgång till information om systemets fysiska status är nödvändig så att alla marknadsaktörer har möjlighet att bedöma den övergripande situationen när det gäller tillgång och efterfrågan och att identifiera orsakerna till förändringar av grossistpriset. Detta inbegriper mer exakt information om tillgång och efterfrågan, nätkapacitet, flöden och underhåll, balansering, tillgänglighet samt lageranvändning. Eftersom dessa uppgifter är av stor vikt för att marknaden ska kunna fungera väl måste restriktionerna för offentliggörande med hänvisning till sekretessen lyftas.

| (13) | För att öka marknadens förtroende måste marknadsaktörerna kunna vara säkra på att
  effektiva
  sanktioner verkställs för företag som missbrukar sin ställning. De behöriga myndigheterna bör ges befogenhet att göra en fullödig bedömning av påståenden om missbruk av marknadsställning. De behöriga myndigheterna behöver därför tillgång till uppgifter om operativa beslut som fattas av leverantörer. På gasmarknaden meddelas alla sådana beslut de systemansvariga i form av kapacitetsreservationer, nomineringar och genomförda flöden. De systemansvariga bör hålla
  information om sådana beslut lätt tillgänglig
  för de behöriga myndigheterna för en viss fastställd period.
  De behöriga myndigheterna bör dessutom regelbundet kontrollera att systemoperatörerna efterlever reglerna
  . |
| --- | --- |

(13)

För att öka marknadens förtroende måste marknadsaktörerna kunna vara säkra på att
  effektiva
  sanktioner verkställs för företag som missbrukar sin ställning. De behöriga myndigheterna bör ges befogenhet att göra en fullödig bedömning av påståenden om missbruk av marknadsställning. De behöriga myndigheterna behöver därför tillgång till uppgifter om operativa beslut som fattas av leverantörer. På gasmarknaden meddelas alla sådana beslut de systemansvariga i form av kapacitetsreservationer, nomineringar och genomförda flöden. De systemansvariga bör hålla
  information om sådana beslut lätt tillgänglig
  för de behöriga myndigheterna för en viss fastställd period.
  De behöriga myndigheterna bör dessutom regelbundet kontrollera att systemoperatörerna efterlever reglerna
  .

| (14) | Konkurrens om hushållskunder kräver att leverantörer inte blockeras när de vill etablera sig på nya detaljmarknader. Regler och ansvarsområden som styr leverantörskedjan måste därför vara kända för alla parter på marknaden. De behöver även harmoniseras så att integrationen av gemenskapsmarknaden förbättras.
  De behöriga myndigheterna bör regelbundet kontrollera att marknadsaktörerna efterlever reglerna. |
| --- | --- |

(14)

Konkurrens om hushållskunder kräver att leverantörer inte blockeras när de vill etablera sig på nya detaljmarknader. Regler och ansvarsområden som styr leverantörskedjan måste därför vara kända för alla parter på marknaden. De behöver även harmoniseras så att integrationen av gemenskapsmarknaden förbättras.
  De behöriga myndigheterna bör regelbundet kontrollera att marknadsaktörerna efterlever reglerna.

| (15) | Tillgången på lagringsanläggningar för naturgas och flytande naturgas (LNG) är otillräcklig
  i vissa medlemsstater
  och
  genomförandet av befintliga regler
  måste därför förbättras
  radikalt
  . En granskning utförd av Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för el och gas (ERGEG) visade att de riktlinjer för god tillträdespraxis av tredje part för operatörer av lagringssystem, som hade beslutats av samtliga intressegrupper i Madridforumet,
  i vissa fall
  tillämpas otillfredsställande och måste därför göras bindande.
  Även om de frivilliga riktlinjerna har genomförts så gott som överallt i hela Europeiska unionen så skulle deras bindande karaktär öka marknadsaktörernas förtroende för att tillträdet till lagringsanläggningar är icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

(15)

Tillgången på lagringsanläggningar för naturgas och flytande naturgas (LNG) är otillräcklig
  i vissa medlemsstater
  och
  genomförandet av befintliga regler
  måste därför förbättras
  radikalt
  . En granskning utförd av Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för el och gas (ERGEG) visade att de riktlinjer för god tillträdespraxis av tredje part för operatörer av lagringssystem, som hade beslutats av samtliga intressegrupper i Madridforumet,
  i vissa fall
  tillämpas otillfredsställande och måste därför göras bindande.
  Även om de frivilliga riktlinjerna har genomförts så gott som överallt i hela Europeiska unionen så skulle deras bindande karaktär öka marknadsaktörernas förtroende för att tillträdet till lagringsanläggningar är icke-diskriminerande.

| (16) | I förordning (EG) nr 1775/2005 fastställs att vissa åtgärder ska genomföras i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. (6) |
| --- | --- |

(16)

I förordning (EG) nr 1775/2005 fastställs att vissa åtgärder ska genomföras i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. (6)

| (17) | Beslut 1999/468/EG har ändrats genom rådets beslut 2006/512/EG (7), som införde ett föreskrivande förfarande med kontroll för åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som har antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera dem med nya icke väsentliga delar. |
| --- | --- |

(17)

Beslut 1999/468/EG har ändrats genom rådets beslut 2006/512/EG (7), som införde ett föreskrivande förfarande med kontroll för åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som har antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera dem med nya icke väsentliga delar.

| (18) | I enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande om beslut 2006/512/EG (8), måste redan gällande rättsakter som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget anpassas i enlighet med tillämpliga förfaranden för att det föreskrivande förfarandet med kontroll skall vara tillämpligt på dessa rättsakter. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande om beslut 2006/512/EG (8), måste redan gällande rättsakter som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget anpassas i enlighet med tillämpliga förfaranden för att det föreskrivande förfarandet med kontroll skall vara tillämpligt på dessa rättsakter.

| (19) | Kommissionen bör ges befogenhet att anta åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa förordning (EG) nr 1775/2005 för att fastställa eller anta de riktlinjer som krävs för att tillhandahålla det minimum av harmonisering som är nödvändigt för att uppnå målet med denna förordning. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i förordning (EG) nr 1775/2005 bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll ║ i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bör ges befogenhet att anta åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa förordning (EG) nr 1775/2005 för att fastställa eller anta de riktlinjer som krävs för att tillhandahålla det minimum av harmonisering som är nödvändigt för att uppnå målet med denna förordning. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i förordning (EG) nr 1775/2005 bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll ║ i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (20) | Förordning (EG) nr 1775/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(20)

Förordning (EG) nr 1775/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel1

Förordning (EG) nr 1775/2005 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1


  Syfte och tillämpningsområde


  Genom denna förordning







  a) | införs icke-diskriminerande regler när det gäller villkoren för tillträde till överföringssystem för gas, med hänsyn till de nationella och regionala marknadernas särdrag för att säkerställa att den inre marknaden för gas fungerar väl, |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom denna förordning

a)

införs icke-diskriminerande regler när det gäller villkoren för tillträde till överföringssystem för gas, med hänsyn till de nationella och regionala marknadernas särdrag för att säkerställa att den inre marknaden för gas fungerar väl,

| b) | införs icke-diskriminerande regler när det gäller villkoren för tillträde till anläggningar för flytande naturgas och lagringsanläggningar, |
| --- | --- |

b)

införs icke-diskriminerande regler när det gäller villkoren för tillträde till anläggningar för flytande naturgas och lagringsanläggningar,

| c) | underlättas uppkomsten av
  en
  väl fungerande och ▐ öppen grossistmarknad
  med en hög nivå för tryggad gasförsörjning och tillhandahålla
  mekanismer för att harmonisera
  reglerna för nättillträde för gränsöverskridande handel med gas
  . |
| --- | --- |

c)

underlättas uppkomsten av
  en
  väl fungerande och ▐ öppen grossistmarknad
  med en hög nivå för tryggad gasförsörjning och tillhandahålla
  mekanismer för att harmonisera
  reglerna för nättillträde för gränsöverskridande handel med gas
  .

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6a.4, ska denna förordning endast gälla för lagringsanläggningar som omfattas av artikel 19.3–4 i direktiv 2003/55/EG.

I de syften som avses i första stycket ingår fastställandet av harmoniserade principer för fastställande av tariffer, eller beräkningsmetoderna för dessa, för nättillträde, upprättande av tjänster för tredjepartstillträde och harmoniserade principer för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastningar, beslut om insynskrav, balanseringsregler och obalanskostnader samt underlättande av handeln med kapacitetsrättigheter.”

| (2) | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:







  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:









  i) | Punkt 1 ska ersättas med följande:










  ”1) | ’överföring’: transport av naturgas genom en transitrörledning eller ett rörledningsnät som i huvudsak består av högtrycksrörledningar, med undantag för transport genom rörledningar eller rörledningsnät i tidigare led och med undantag för rörledningar eller rörledningsnät som sammanlänkar lagring och lokal distribution samt i allmänhet med undantag för transport genom rörledningar som huvudsakligen används för lokal distribution av naturgas.
  ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1)

’överföring’: transport av naturgas genom en transitrörledning eller ett rörledningsnät som i huvudsak består av högtrycksrörledningar, med undantag för transport genom rörledningar eller rörledningsnät i tidigare led och med undantag för rörledningar eller rörledningsnät som sammanlänkar lagring och lokal distribution samt i allmänhet med undantag för transport genom rörledningar som huvudsakligen används för lokal distribution av naturgas.
  ”

| ii) | Följande punkter ska läggas till:






  ”24) | ’anläggningskapacitet för flytande gas’: kapacitet vid en LNG-terminal för kondensering av naturgas eller import, avlastning och återställande av naturgas från LNG. |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande punkter ska läggas till:

”24)

’anläggningskapacitet för flytande gas’: kapacitet vid en LNG-terminal för kondensering av naturgas eller import, avlastning och återställande av naturgas från LNG.

| 25) | ’utrymme’: den volym naturgas som en användare av en lagringsanläggning har rätt att använda för naturgaslagring. |
| --- | --- |

25)

’utrymme’: den volym naturgas som en användare av en lagringsanläggning har rätt att använda för naturgaslagring.

| 26) | ’produktionskapacitet’: den takt i vilken en användare av en lagringsanvändning har rätt att ta ut naturgas från lagringsanläggningen. |
| --- | --- |

26)

’produktionskapacitet’: den takt i vilken en användare av en lagringsanvändning har rätt att ta ut naturgas från lagringsanläggningen.

| 27) | ’inmatningskapacitet’: den takt i vilken en användare av en lagringsanläggning har rätt att mata in naturgas till lagringsanläggningen. |
| --- | --- |

27)

’inmatningskapacitet’: den takt i vilken en användare av en lagringsanläggning har rätt att mata in naturgas till lagringsanläggningen.

| 28) | ’lagringskapacitet’: kombinationen utrymme, inmatningskapacitet och produktionskapacitet. |
| --- | --- |

28)

’lagringskapacitet’: kombinationen utrymme, inmatningskapacitet och produktionskapacitet.

| 29) | ’byrån’: byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter som upprättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om upprättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter]
   (9) |
| --- | --- |

29)

’byrån’: byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter som upprättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om upprättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter]
   (9)

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av definitionerna i punkt 1 ska de definitioner i artikel 2 i direktiv 2003/55/EG som är relevanta för tillämpningen av den här förordningen tillämpas med undantag av definitionen av överföring i artikel 2 ║.
  De definitioner som anges i led 3–23 i punkt 1 i den här artikeln och som avser överföring ska gälla analogt för lagrings- och LNG-anläggningar.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av definitionerna i punkt 1 ska de definitioner i artikel 2 i direktiv 2003/55/EG som är relevanta för tillämpningen av den här förordningen tillämpas med undantag av definitionen av överföring i artikel 2 ║.

De definitioner som anges i led 3–23 i punkt 1 i den här artikeln och som avser överföring ska gälla analogt för lagrings- och LNG-anläggningar.”

| (3) | Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 2:
  ”Artikel 2a


  Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas

  Alla systemansvariga för överföringssystemen ska samarbeta på gemenskapsnivå genom upprättandet av ett europeiskt nätverk av systemansvariga för överföringssystemen för gas för att kunna garantera en optimal förvaltning
  och en samordnad drift
  av de europeiska överföringssystemen för gas
  samt
  en sund teknikutveckling
  , och för att främja fullbordandet av den inre marknaden för gas, gränsöverskridande handel och väl fungerande energimarknader
  .

  Artikel 2b


  Upprättande av Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas

  1.   Senast den [...] ska de systemansvariga för överföringssystemen för gas, till kommissionen och byrån, lämna in ett utkast till stadgar, en förteckning över framtida medlemmar och ett utkast till arbetsordning ▐ för inrättandet av ett europeiskt nätverk av systemansvariga för överföringssystemen för gas ║.


  2.
     Inom
  två månader
  efter mottagandet ska byrån
  , efter formellt samråd med de organisationer som företräder samtliga aktörer, särskilt systemanvändare och kunder,
  yttra sig till kommissionen om utkastet till stadgar, medlemsförteckningen och utkastet till arbetsordning.
  3.   Kommissionen ska yttra sig om utkastet till stadgar, medlemsförteckningen och utkastet till arbetsordning
  , med beaktande av byråns yttrande enligt punkt 2 och
  inom tre månader efter mottagandet av detta.
  4.   Inom tre månader efter det att kommissionen har yttrat sig ska de systemansvariga upprätta det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas, anta och offentliggöra stadgarna och arbetsordningen.

  Artikel 2c


  Arbetsuppgifter för Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas

  1.   
  För att uppnå de mål som fastställs i artikel 2a ska
  Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas
  , i enlighet med förfarandet i artikel 2d jämförd med artikel 6.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 [om upprättande av byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter], enas om och lämna in följande till byrån för godkännande
  :






  a) | Ett utkast till nätföreskrifter
  på de områden som anges i punkt 3
  , och som utarbetats i samarbete med marknadsaktörerna och nätanvändarna
  . |
| --- | --- | --- |

(3)

Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 2:

”Artikel 2a

Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas

Alla systemansvariga för överföringssystemen ska samarbeta på gemenskapsnivå genom upprättandet av ett europeiskt nätverk av systemansvariga för överföringssystemen för gas för att kunna garantera en optimal förvaltning
  och en samordnad drift
  av de europeiska överföringssystemen för gas
  samt
  en sund teknikutveckling
  , och för att främja fullbordandet av den inre marknaden för gas, gränsöverskridande handel och väl fungerande energimarknader
  .

Artikel 2b

Upprättande av Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas

1.   Senast den [...] ska de systemansvariga för överföringssystemen för gas, till kommissionen och byrån, lämna in ett utkast till stadgar, en förteckning över framtida medlemmar och ett utkast till arbetsordning ▐ för inrättandet av ett europeiskt nätverk av systemansvariga för överföringssystemen för gas ║.

2.
     Inom
  två månader
  efter mottagandet ska byrån
  , efter formellt samråd med de organisationer som företräder samtliga aktörer, särskilt systemanvändare och kunder,
  yttra sig till kommissionen om utkastet till stadgar, medlemsförteckningen och utkastet till arbetsordning.

3.   Kommissionen ska yttra sig om utkastet till stadgar, medlemsförteckningen och utkastet till arbetsordning
  , med beaktande av byråns yttrande enligt punkt 2 och
  inom tre månader efter mottagandet av detta.

4.   Inom tre månader efter det att kommissionen har yttrat sig ska de systemansvariga upprätta det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas, anta och offentliggöra stadgarna och arbetsordningen.

Artikel 2c

Arbetsuppgifter för Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas

1.   
  För att uppnå de mål som fastställs i artikel 2a ska
  Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas
  , i enlighet med förfarandet i artikel 2d jämförd med artikel 6.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 [om upprättande av byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter], enas om och lämna in följande till byrån för godkännande
  :

a)

Ett utkast till nätföreskrifter
  på de områden som anges i punkt 3
  , och som utarbetats i samarbete med marknadsaktörerna och nätanvändarna
  .

| b) | Gemensamma verktyg för nätverkets funktion och forskningsplaner. |
| --- | --- |

b)

Gemensamma verktyg för nätverkets funktion och forskningsplaner.

| c) | En tioårig investeringsplan
  , inklusive en rapport om tillgång och efterfrågan,
  vartannat år. |
| --- | --- |

c)

En tioårig investeringsplan
  , inklusive en rapport om tillgång och efterfrågan,
  vartannat år.

| d) | Åtgärder för att garantera samordning i realtid för nätdrift i normala och akuta situationer. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för att garantera samordning i realtid för nätdrift i normala och akuta situationer.

| e) | Riktlinjer för samordningen av det tekniska samarbetet mellan gemenskapens och tredjelands systemansvariga för överföringssystemen. |
| --- | --- |

e)

Riktlinjer för samordningen av det tekniska samarbetet mellan gemenskapens och tredjelands systemansvariga för överföringssystemen.

| f) | Ett årsarbetsprogram
  som baserar sig på de prioriteringar som byrån har fastställt
  . |
| --- | --- |

f)

Ett årsarbetsprogram
  som baserar sig på de prioriteringar som byrån har fastställt
  .

| g) | En årsrapport. |
| --- | --- |

g)

En årsrapport.

| h) | Årliga försörjningsprognoser för sommar och vinter. |
| --- | --- |

h)

Årliga försörjningsprognoser för sommar och vinter.

2.   Årsarbetsprogrammet enligt punkt 1 f ska innehålla en förteckning och beskrivning av
  nätföreskrifterna
  , en samordningsplan för nätverket samt forsknings- och utvecklingsverksamhet; både förteckningen och beskrivningen ska utarbetas det året och åtföljas av en preliminär tidsplan.

3.   
  Nätföreskrifterna
  ska omfatta följande områden, enligt prioriteringarna i årsarbetsprogrammet:

| a) | Regler för säkerhet och tillförlitlighet
  , inklusive för driftskompatibilitet och driftsrutiner i akutsituationer
  . |
| --- | --- |

a)

Regler för säkerhet och tillförlitlighet
  , inklusive för driftskompatibilitet och driftsrutiner i akutsituationer
  .

| b) | Regler för anslutning och tillträde till nät.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

Regler för anslutning och tillträde till nät.

▐

| c) | Regler för
  gränsöverskridande
  kapacitetsfördelning och hantering av överbelastning.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

Regler för
  gränsöverskridande
  kapacitetsfördelning och hantering av överbelastning.

▐

| d) | Nätrelaterade
  regler för öppenhet och insyn. |
| --- | --- |

d)

Nätrelaterade
  regler för öppenhet och insyn.

| e) | Regler för balansering och betalning


  ▐ |
| --- | --- |

e)

Regler för balansering och betalning

▐

| (f) | Energieffektivitet för naturgasnät. |
| --- | --- |

(f)

Energieffektivitet för naturgasnät.

4.   
  Byrån
  ska övervaka
  att Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas genomför nätföreskrifterna
  .

5.   Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas ska vartannat år publicera en tioårig plan för investeringar i näten
  , efter byråns godkännande av den
  . Investeringsplanen ska omfatta utformningen av det integrerade nätverket
  med beaktande av LNG- och lagringsanläggningar
  , ett utvecklingsscenario, en rapport om tillgång och efterfrågan samt en bedömning av systemets uthållighet. Investeringsplanen ska särskilt grundas på de nationella investeringsplanerna
  , med beaktande av nätets gemenskapsrelaterade och regionala aspekter av nätplanering, inklusive
  riktlinjerna för transeuropeiska energinät, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1364/2006/EG (10). I planen ska investeringsluckor identifieras, särskilt med avseende på gränsöverskridande kapacitet
  och investeringar i sammanlänkningar ingå, framför allt ska prioritet ges till anslutningar mellan ”energiöar” och gasnätverk i gemenskapen och till annan infrastruktur som behövs för effektiv handel och konkurrens samt för försörjningstryggheten. De faktorer som på grund av skillnader i godkännandeförfaranden eller godkännandepraxis hindrar en utbyggnad av nätet ska ses över
  .

De systemansvariga för överföringssystemen ska genomföra den offentliggjorda investeringsplanen.

6.   På
  eget initiativ får
  Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas
  föreslå ett utkast till nätföreskrifter på andra områden än dem som anges i punkt 3 till byrån, för att uppnå de mål som fastställs i artikel 2a. Byrån ska därefter anta nätföreskrifterna i enlighet med det förfarande som avses i artikel 2f och se till att dessa föreskrifter inte står i strid med de riktlinjer som antagits enligt artikel 2e
  .

Artikel 2d

Byråns övervakningsuppgifter

1.   Byrån ska övervaka att Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas genomför uppgifterna i artikel 2c.1.

2.   Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas ska lämna in ett utkast till
  nätföreskrifter och de handlingar som avses i artikel 2c (1)
  till byrån
  för godkännande
  .

Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas ska samla in all relevant information om genomförande av nätföreskrifterna och lämna den till byrån för utvärdering.

3.   Byrån ska
  övervaka genomförandet av de tekniska föreskrifterna, den tioåriga investeringsplanen och årsarbetsprogrammet och redovisa resultaten av denna kontroll i sin årsberättelse. Om de systemansvariga för överföringssystemen inte uppfyller nätföreskrifterna, den tioåriga investeringsplanen eller årsarbetsprogrammet från Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas ska byrån informera kommissionen om detta.

Artikel 2e

Utarbetande av riktlinjer

1.
     
  Kommissionen ska efter samråd med byrån upprätta en årlig prioritetslista med frågor av särskild betydelse för utvecklingen av den inre gasmarknaden
  .

2.   
  På grundval av prioritetslistan
  ska
  kommissionen ge byrån i uppdrag att inom sex månader ta fram
  ett
  utkast till riktlinjer med grundläggande, tydliga och objektiva principer för harmonisering av reglerna, enligt vad som fastställs i artikel 2c.

3.   
  Under utarbetandet av dessa riktlinjer ska
  byrån
  hålla formella och öppna samråd med Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas och övriga berörda parter.

4.   
  Byrån ska anta utkastet till
  riktlinjer
  på grundval av dessa samråd. Den ska redovisa alla synpunkter som framförts under samråden och förklara hur dessa synpunkter har beaktats. I de fall där synpunkterna inte har beaktats ska byrån ange skälen till detta
  .

5.
     
  Kommissionen får på eget initiativ eller på byråns begäran inleda samma förfarande för att uppdatera riktlinjerna.

Artikel 2f

Utarbetande av nätföreskrifter

1.
     
  Senast sex månader efter det att byrån har antagit riktlinjerna ska kommissionen i enlighet med artikel 2e ge Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas i uppdrag att utarbeta utkast till nätföreskrifter i full överensstämmelse med principerna i riktlinjerna.

2.
     
  Vid utarbetandet av dessa föreskrifter ska Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas beakta marknadsaktörernas och nätanvändarnas tekniska sakkunskap och hålla dem underrättade om de framsteg som görs.

3.
     
  Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas ska lämna in utkastet till föreskrifter till byrån.

4.
     
  Byrån ska hålla formella och öppna samråd om utkastet till nätföreskrifter.

5.
     
  Byrån ska anta utkastet till föreskrifter på grundval av dessa samråd. Den ska redovisa alla synpunkter som framförts under samråden och förklara hur dessa synpunkter har beaktats. I de fall där synpunkterna inte har beaktats ska byrån ange skälen till detta.

6.
     
  Byrån får på eget initiativ eller på begäran av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas se över de befintliga nätföreskrifterna enligt samma förfarande.

7.
     
  På rekommendation av byrån får kommissionen lämna in nätföreskrifterna till den kommitté som avses i artikel 14.1 för slutligt antagande i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 14.2.

Artikel 2g

Samråd

1.   
  Byrån
  ska, ▐ på ett sätt som garanterar öppenhet och insyn,
  formellt
  samråda med marknadsaktörerna ▐; samrådet ska inbegripa leveransföretag, kunder, systemanvändare, systemansvariga för distributionssystem, systemansvariga för LNG-anläggningar och systemansvariga för lagringssystem, samt relevanta (näringslivs-)organisationer, tekniska organ och fora för berörda parter.

2.   Samtliga dokument och protokoll från sammanträden med anknytning till de frågor som tas upp i punkt 1 ska offentliggöras.

3.   Innan
  riktlinjerna
  och
  nätföreskrifterna
  antas, ska
  byrån
  redovisa de synpunkter som framförts under samrådsförfarandet och förklara hur de har tagits i beaktande. I de fall där synpunkter inte har beaktats ska skälen till det anges.

4.
     
  Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas ska samarbeta med marknadsaktörerna och nätanvändarna i enlighet med artikel 2f.2.

Artikel 2h

Kostnader

Kostnaderna för den verksamhet som bedrivs av Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas som anges i artiklarna 2a–2i ska uppbäras av de systemansvariga för överföringssystemet och tas med i beräkningen av tariffer.

Artikel 2i

Regionalt samarbete mellan systemansvariga för överföringssystemen

1.   De systemansvariga för överföringssystemen ska inleda regionalt samarbete inom Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas för att bidra till de arbetsuppgifter som anges i artikel 2c.1. De ska särskilt offentliggöra en regional investeringsplan vartannat år och får fatta investeringsbeslut baserade på denna plan.

Den regionala investeringsplanen får inte stå i strid med den tioåriga investeringsplan som anges i artikel 2c.1 c.

2.   De systemansvariga för överföringssystemen ska också genom att främja vissa driftslösningar garantera en optimal hantering av nätet och främja utvecklingen av energiutbyte,
  en samordnad fördelning
  av gränsöverskridande kapacitet ▐ och
  kompatibla, gränsöverskridande
  balanseringsmekanismer.

3.
     
  Medlemsstaternas nationella tillsynsmyndigheter och andra relevanta nationella myndigheter ska samarbeta på alla nivåer för att harmonisera marknadsstrukturen och integrera sina nationella marknader på minst en eller flera regionala nivåer, som en första övergångsfas mot en helt avreglerad inre marknad. De ska framför allt främja samarbetet mellan systemansvariga för överföringssystem på regional nivå och underlätta deras regionala integration för att skapa en konkurrenskraftig inre marknad, underlätta en harmonisering av deras regelverk och tekniska ramar, och i synnerhet integrera kvarstående ”gasöar”

| 4) | ║ Artikel 3.1 första stycket ska ersättas med följande:








  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”
  1.
     
  Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem, som systemansvariga för överföringssystem och LNG-system tillämpar och vilka godkänts av tillsynsmyndigheterna enligt artikel 25.2 i direktiv 2003/55/EG, samt de tariffer som offentliggjorts enligt artikel 18.1 i det direktivet, ska vara tydliga, ta hänsyn till systemets funktionsduglighet och förbättringen av det och återspegla de faktiska kostnaderna, i den utsträckning dessa kostnader motsvaras av dem som effektiva och strukturellt jämförbara nätoperatörer har och medger insyn, samtidigt som en rimlig avkastning på investeringar tillgodoses [...]. Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem, ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt.
  ” |
| --- | --- | --- |

4)

║ Artikel 3.1 första stycket ska ersättas med följande:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem, som systemansvariga för överföringssystem och LNG-system tillämpar och vilka godkänts av tillsynsmyndigheterna enligt artikel 25.2 i direktiv 2003/55/EG, samt de tariffer som offentliggjorts enligt artikel 18.1 i det direktivet, ska vara tydliga, ta hänsyn till systemets funktionsduglighet och förbättringen av det och återspegla de faktiska kostnaderna, i den utsträckning dessa kostnader motsvaras av dem som effektiva och strukturellt jämförbara nätoperatörer har och medger insyn, samtidigt som en rimlig avkastning på investeringar tillgodoses [...]. Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem, ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt.
  ”

| b) | Tredje stycket ska ersättas med följande:

  ”
  Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem ska underlätta effektiv gashandel och konkurrens och samtidigt hindra korssubventionering mellan nätanvändare samt ge incitament till investeringar och upprätthållande eller skapande av driftskompatibilitet för överföringsnät. Detta kan omfatta särskilda bestämmelser för nya investeringar.
  ” |
| --- | --- |

b)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”
  Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem ska underlätta effektiv gashandel och konkurrens och samtidigt hindra korssubventionering mellan nätanvändare samt ge incitament till investeringar och upprätthållande eller skapande av driftskompatibilitet för överföringsnät. Detta kan omfatta särskilda bestämmelser för nya investeringar.
  ”

| c) | ║Följande stycken ska läggas till:
  ”Avgifter för nätanvändare ska fastställas separat och oberoende vid varje ingång till och utgång från överföringssystemet. Nätavgifter ska inte beräknas på grundval av avtal.
  Tillträdet till nätet ska vara öppet för nya aktörer på ett icke-diskriminerande sätt.




  Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem, ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och vara tydliga.
  ” |
| --- | --- |

c)

║Följande stycken ska läggas till:

”Avgifter för nätanvändare ska fastställas separat och oberoende vid varje ingång till och utgång från överföringssystemet. Nätavgifter ska inte beräknas på grundval av avtal.
  Tillträdet till nätet ska vara öppet för nya aktörer på ett icke-diskriminerande sätt.

Tarifferna, eller de metoder som används för att beräkna dem, ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och vara tydliga.
  ”

| (5) | Rubriken till artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Tjänster för tredjepartstillträde avseende systemansvariga för överföringssystem” |
| --- | --- |

(5)

Rubriken till artikel 4 ska ersättas med följande:

”Tjänster för tredjepartstillträde avseende systemansvariga för överföringssystem”

| (6) | Följande artikel ska införas efter artikel 4:
  ”Artikel 4a


  Tjänster för tredjepartstillträde när det gäller lagring och LNG-anläggningar

  1.   Systemansvariga för LNG och lagring ska:






  a) | se till att de erbjuder tjänster på ett icke-diskriminerande sätt till samtliga nätanvändare som tillgodoser efterfrågan på marknaden; om en LNG-anläggning eller en systemansvarig för lagringssystem erbjuder samma tjänst till olika kunder
  samtidigt
  ska detta ske enligt likvärdiga avtalsvillkor, |
| --- | --- | --- |

(6)

Följande artikel ska införas efter artikel 4:

”Artikel 4a

Tjänster för tredjepartstillträde när det gäller lagring och LNG-anläggningar

1.   Systemansvariga för LNG och lagring ska:

a)

se till att de erbjuder tjänster på ett icke-diskriminerande sätt till samtliga nätanvändare som tillgodoser efterfrågan på marknaden; om en LNG-anläggning eller en systemansvarig för lagringssystem erbjuder samma tjänst till olika kunder
  samtidigt
  ska detta ske enligt likvärdiga avtalsvillkor,

| b) | erbjuda tjänster som är förenliga med användning av sammanlänkade gastransportsystem och underlätta
  enkelt tillträde
  genom samarbete med de systemansvariga, |
| --- | --- |

b)

erbjuda tjänster som är förenliga med användning av sammanlänkade gastransportsystem och underlätta
  enkelt tillträde
  genom samarbete med de systemansvariga,

| c) | offentliggöra relevant information, särskilt uppgifter om tjänsternas användning och tillgänglighet inom en tidsram som är förenlig med lagrings- och LNG-anläggningsanvändarnas rimliga handelsbehov.
  Ett sådant offentliggörande ska övervakas av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

c)

offentliggöra relevant information, särskilt uppgifter om tjänsternas användning och tillgänglighet inom en tidsram som är förenlig med lagrings- och LNG-anläggningsanvändarnas rimliga handelsbehov.
  Ett sådant offentliggörande ska övervakas av den behöriga myndigheten.

2.   Systemansvariga för lagring ska:

| a) | tillhandahålla både fasta och frånkopplingsbara tjänster för tredjepartstillträde, priset för frånkopplingsbar kapacitet ska avspegla sannolikheten för avbrott, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla både fasta och frånkopplingsbara tjänster för tredjepartstillträde, priset för frånkopplingsbar kapacitet ska avspegla sannolikheten för avbrott,

| b) | erbjuda både lång- och kortsiktiga tjänster till användare av lagringsanläggningar, |
| --- | --- |

b)

erbjuda både lång- och kortsiktiga tjänster till användare av lagringsanläggningar,

| c) | erbjuda användare av lagringsanläggningar både pakettjänster och åtskilda tjänster när det gäller lagringsutrymme, inmatningsförmåga och leveransförmåga. |
| --- | --- |

c)

erbjuda användare av lagringsanläggningar både pakettjänster och åtskilda tjänster när det gäller lagringsutrymme, inmatningsförmåga och leveransförmåga.

3.   LNG- och lagringsanläggningsavtal ska inte leda till godtyckligt högre avgifter om de tecknas

| a) | utanför ett naturgasår med ett ovanligt inledningsdatum eller |
| --- | --- |

a)

utanför ett naturgasår med ett ovanligt inledningsdatum eller

| b) | med kortare varaktighet än standard för transport- och lagringsavtal på en årlig basis. |
| --- | --- |

b)

med kortare varaktighet än standard för transport- och lagringsavtal på en årlig basis.

4.   Vid behov kan tjänster för tredjepartstillträde beviljas mot lämpliga garantier från nätanvändare om att de är kreditvärdiga. Sådana garantier får inte utgöra otillbörliga hinder för marknadsinträde och måste vara icke-diskriminerande, öppna och proportionella.

5.   Avtalsenliga gränser för den nödvändiga minimistorleken på LNG-anläggningens kapacitet och lagringskapaciteten ska motiveras på grundval av tekniska restriktioner och ge mindre användare av lagringsanläggningar möjlighet att få tillträde till lagringstjänster.”

| (7) | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande text:
  ”Principer för mekanismerna för kapacitetstilldelning och förfarandena för hantering av överbelastning för systemansvariga för överföringssystem” |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande text:

”Principer för mekanismerna för kapacitetstilldelning och förfarandena för hantering av överbelastning för systemansvariga för överföringssystem”

| b) | Punkt 2a ska ersättas med följande:








  ”
  a) | ge riktiga ekonomiska signaler för en effektiv och maximal användning av den tekniska kapaciteten och underlätta investeringar i ny infrastruktur samt gränsöverskridande handel med gas,
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2a ska ersättas med följande:

”
  a)

ge riktiga ekonomiska signaler för en effektiv och maximal användning av den tekniska kapaciteten och underlätta investeringar i ny infrastruktur samt gränsöverskridande handel med gas,
  ”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   De systemansvariga för överföringssystem ska genomföra och offentliggöra icke-diskriminerande och öppna förfaranden för att hantera överbelastningar,
  och dessa förfaranden ska underlätta gränsöverskridande handel med gas, utan diskriminering och i enlighet med den fria konkurrensens
  principer:


  För att förhindra
  avtalsbetingad överbelastning ska den systemansvarige för överföringssystemen erbjuda outnyttjad kapacitet på den primära marknaden med åtminstone en dags framförhållning
  , till den del detta inte hindrar att långfristiga leveransavtal genomförs
  .” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   De systemansvariga för överföringssystem ska genomföra och offentliggöra icke-diskriminerande och öppna förfaranden för att hantera överbelastningar,
  och dessa förfaranden ska underlätta gränsöverskridande handel med gas, utan diskriminering och i enlighet med den fria konkurrensens
  principer:

För att förhindra
  avtalsbetingad överbelastning ska den systemansvarige för överföringssystemen erbjuda outnyttjad kapacitet på den primära marknaden med åtminstone en dags framförhållning
  , till den del detta inte hindrar att långfristiga leveransavtal genomförs
  .”

| d) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 ska utgå.

| e) | Följande punkter ska läggas till ║:
  ”6.   De systemansvariga ska regelbundet utvärdera marknaden inför nya investeringar. Vid planeringen av nya investeringar ska de systemansvariga bedöma marknadsefterfrågan
  och ta hänsyn till kriterier som rör försörjningstryggheten
  .


  7.
     
  Vid fysisk överbelastning på lång sikt ska de systemansvariga för överföringssystemen avhjälpa denna överbelastning genom att de utvidgar de befintliga kapaciteterna med ny kapacitet på grundval av marknadsefterfrågan. För att kunna bedöma efterfrågan på marknaden är de systemansvariga för överföringssystemen skyldiga att genomföra så kallade open season-förfaranden.




  8.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka hur överbelastning hanteras inom nationella gassystem och sammanlänkningar.




  De systemansvariga för överföringssystemen ska lämna in uppgifter om sina förfaranden för hantering av överbelastning, inbegripet kapacitetstilldelning, till de nationella tillsynsmyndigheterna för godkännande. De nationella tillsynsmyndigheterna får begära att dessa förfaranden ändras innan de godkänner dem.
  ” |
| --- | --- |

e)

Följande punkter ska läggas till ║:

”6.   De systemansvariga ska regelbundet utvärdera marknaden inför nya investeringar. Vid planeringen av nya investeringar ska de systemansvariga bedöma marknadsefterfrågan
  och ta hänsyn till kriterier som rör försörjningstryggheten
  .

7.
     
  Vid fysisk överbelastning på lång sikt ska de systemansvariga för överföringssystemen avhjälpa denna överbelastning genom att de utvidgar de befintliga kapaciteterna med ny kapacitet på grundval av marknadsefterfrågan. För att kunna bedöma efterfrågan på marknaden är de systemansvariga för överföringssystemen skyldiga att genomföra så kallade open season-förfaranden.

8.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka hur överbelastning hanteras inom nationella gassystem och sammanlänkningar.

De systemansvariga för överföringssystemen ska lämna in uppgifter om sina förfaranden för hantering av överbelastning, inbegripet kapacitetstilldelning, till de nationella tillsynsmyndigheterna för godkännande. De nationella tillsynsmyndigheterna får begära att dessa förfaranden ändras innan de godkänner dem.
  ”

| (8) | Följande artikel ska införas som artikel 5a:
  ”Artikel 5a


  Principer för mekanismerna för kapacitetstilldelning och förfarandena för hantering av överbelastning när det gäller lagringsanläggningar och LNG-anläggningar

  1.   Den maximala kapaciteten i lagrings- och LNG-anläggningar ska ställas till marknadsaktörernas förfogande, med beaktande av systemintegritet och -drift.
  2.   Systemansvariga för LNG- och lagringssystem ska tillämpa och offentliggöra icke-diskriminerande och klara mekanismer för kapacitetstilldelning vilka ska






  a) | ge lämpliga ekonomiska signaler för en effektiv och maximal användning av kapaciteten och underlätta investeringar i ny infrastruktur, |
| --- | --- | --- |

(8)

Följande artikel ska införas som artikel 5a:

”Artikel 5a

Principer för mekanismerna för kapacitetstilldelning och förfarandena för hantering av överbelastning när det gäller lagringsanläggningar och LNG-anläggningar

1.   Den maximala kapaciteten i lagrings- och LNG-anläggningar ska ställas till marknadsaktörernas förfogande, med beaktande av systemintegritet och -drift.

2.   Systemansvariga för LNG- och lagringssystem ska tillämpa och offentliggöra icke-diskriminerande och klara mekanismer för kapacitetstilldelning vilka ska

a)

ge lämpliga ekonomiska signaler för en effektiv och maximal användning av kapaciteten och underlätta investeringar i ny infrastruktur,

| b) | vara förenliga med marknadsmekanismerna, även med spotmarknaderna och handelsplatser, och samtidigt vara flexibla och kunna anpassas till ändrade marknadsvillkor, |
| --- | --- |

b)

vara förenliga med marknadsmekanismerna, även med spotmarknaderna och handelsplatser, och samtidigt vara flexibla och kunna anpassas till ändrade marknadsvillkor,

| c) | vara kompatibla med det anslutna nätets tillträde till systemen. |
| --- | --- |

c)

vara kompatibla med det anslutna nätets tillträde till systemen.

3.   Avtalen med LNG- och lagringsanläggningar ska omfatta åtgärder för att förhindra kapacitetsupptagning genom att ta hänsyn till följande principer som ska gälla vid avtalsbetingad överbelastning:

| a) | Den systemansvarige ska
  utan dröjsmål
  erbjuda outnyttjad kapacitet i LNG- och lagringsanläggningar på den primära marknaden; för lagringsanläggningar ska detta ske åtminstone med en dags framförhållning och på avbrytbara villkor. |
| --- | --- |

a)

Den systemansvarige ska
  utan dröjsmål
  erbjuda outnyttjad kapacitet i LNG- och lagringsanläggningar på den primära marknaden; för lagringsanläggningar ska detta ske åtminstone med en dags framförhållning och på avbrytbara villkor.

| b) | Användare av LNG- och lagringsanläggningar ska ha rätt att återförsälja avtalsenlig kapacitet på den sekundära marknaden. |
| --- | --- |

b)

Användare av LNG- och lagringsanläggningar ska ha rätt att återförsälja avtalsenlig kapacitet på den sekundära marknaden.

Dessa åtgärder ska beakta det berörda systemets integritet såväl som försörjningstrygghet.
  ”

| 9) | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:







  a) | Rubriken ska ersättas med följande:
  ”Insynskrav för systemansvariga för överföringssystem” |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Insynskrav för systemansvariga för överföringssystem”

| b) | Punkt 5 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska utgå.

| c) | Följande punkt ska läggas till ║:
  ”   Systemansvariga för överföringssystem ska offentliggöra förhands- och efterhandsinformation om tillgång och efterfrågan, grundad på nomineringar, prognoser och genomförda flöden till och från systemet. Detaljerna i den information som offentliggörs ska avspegla den information som är tillgänglig för den systemansvarige.
  Den behöriga myndigheten ska se till att all nödvändig information offentliggörs.


  De systemansvariga ska
  på begäran underrätta den nationella tillsynsmyndigheten om
  åtgärder som vidtas, kostnader som åsamkas och inkomster som skapas för att balansera systemet.
  De berörda marknadsaktörerna ska överlämna de uppgifter som anges i denna artikel till de systemansvariga.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till ║:

”   Systemansvariga för överföringssystem ska offentliggöra förhands- och efterhandsinformation om tillgång och efterfrågan, grundad på nomineringar, prognoser och genomförda flöden till och från systemet. Detaljerna i den information som offentliggörs ska avspegla den information som är tillgänglig för den systemansvarige.
  Den behöriga myndigheten ska se till att all nödvändig information offentliggörs.

De systemansvariga ska
  på begäran underrätta den nationella tillsynsmyndigheten om
  åtgärder som vidtas, kostnader som åsamkas och inkomster som skapas för att balansera systemet.

De berörda marknadsaktörerna ska överlämna de uppgifter som anges i denna artikel till de systemansvariga.”

| (10) | Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 6:
  ”Artikel 6a


  Krav på insyn när det gäller lagringsanläggningar och LNG-anläggningar

  1.   Systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska offentliggöra närmare upplysningar om tjänster som de erbjuder och villkor som är tillämpliga, tillsammans med de tekniska uppgifter som krävs för att användare av LNG- och lagringsanläggningar ska få effektivt tillträde till LNG- och lagringsanläggningar.
  2.   För de tillhandahållna tjänsterna ska varje systemansvarig för LNG- och lagringsanläggningar regelbundet, löpande och på ett användarvänligt standardiserat sätt offentliggöra numeriska uppgifter om avtalad och tillgänglig kapacitet i LNG- och lagringsanläggningar.
  Den behöriga myndigheten ska se till att all nödvändig information offentliggörs
  .
  3.   Systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska alltid lämna de uppgifter som krävs enligt denna förordning i meningsfull, lätt kvantifierbar ║ och lättillgänglig form och på icke-diskriminerande grund.
  4.   Samtliga systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska offentliggöra mängden gas i varje ▐ lagringsanläggning
  eller grupp av lagringsanläggningar i samma balanseringszon eller LNG-anläggning
  , in- och utflöden samt tillgänglig kapacitet i anläggningen, även för de anläggningar som inte har tredjepartstillträde. Informationen ska även förmedlas till den systemansvarige för överföringssystem som ska offentliggöra sammanlagda mängder per system eller undersystem som fastställs genom relevanta punkter. Informationen ska uppdateras åtminstone varje dag.


  5.
     
  För att garantera tydliga, objektiva och icke-diskriminerande tariffer och möjliggöra en effektiv användning av infrastrukturen ska de systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar eller relevanta nationella tillsynsmyndigheter offentliggöra rimlig och tillräcklig information om grund, metod och struktur för infrastrukturtarifferna vid reglerat tredjepartstillträde. De systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska lämna in uppgifter om sina förfaranden för hantering av överbelastning, inbegripet kapacitetstilldelning, till tillsynsmyndigheterna för godkännande. Tillsynsmyndigheterna får begära att dessa förfaranden ändras innan de godkänner dem.




  6.
     
  Om en systemansvarig för en LNG-eller lagringsanläggning inte anser sig ha rätt, av sekretesskäl, att offentliggöra alla erforderliga uppgifter ska denne begära tillstånd från de nationella konkurrensmyndigheterna för att begränsa offentliggörandet i fråga om de(n) aktuella punkten/punkterna.




  De nationella konkurrensmyndigheterna ska bevilja eller vägra tillstånd från fall till fall och då särskilt beakta befogade krav på bevarande av affärshemligheter och målet att skapa en konkurrensutsatt inre marknad för gas. Om tillstånd beviljas ska den tillgängliga lagrings- och/eller LNG-kapaciteten offentliggöras utan sådana sifferuppgifter som skulle röja affärshemligheter.



  Artikel 6b


  Systemansvarigas register

  Systemansvariga för överföringssystem, LNG- och lagringsanläggningar ska bevara all den information som anges i artiklarna 6 och 6a, och i del 3 i bilagan under fem år så att den nationella konkurrensmyndigheten och kommissionen har tillgång till den.” |
| --- | --- |

(10)

Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 6:

”Artikel 6a

Krav på insyn när det gäller lagringsanläggningar och LNG-anläggningar

1.   Systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska offentliggöra närmare upplysningar om tjänster som de erbjuder och villkor som är tillämpliga, tillsammans med de tekniska uppgifter som krävs för att användare av LNG- och lagringsanläggningar ska få effektivt tillträde till LNG- och lagringsanläggningar.

2.   För de tillhandahållna tjänsterna ska varje systemansvarig för LNG- och lagringsanläggningar regelbundet, löpande och på ett användarvänligt standardiserat sätt offentliggöra numeriska uppgifter om avtalad och tillgänglig kapacitet i LNG- och lagringsanläggningar.
  Den behöriga myndigheten ska se till att all nödvändig information offentliggörs
  .

3.   Systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska alltid lämna de uppgifter som krävs enligt denna förordning i meningsfull, lätt kvantifierbar ║ och lättillgänglig form och på icke-diskriminerande grund.

4.   Samtliga systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska offentliggöra mängden gas i varje ▐ lagringsanläggning
  eller grupp av lagringsanläggningar i samma balanseringszon eller LNG-anläggning
  , in- och utflöden samt tillgänglig kapacitet i anläggningen, även för de anläggningar som inte har tredjepartstillträde. Informationen ska även förmedlas till den systemansvarige för överföringssystem som ska offentliggöra sammanlagda mängder per system eller undersystem som fastställs genom relevanta punkter. Informationen ska uppdateras åtminstone varje dag.

5.
     
  För att garantera tydliga, objektiva och icke-diskriminerande tariffer och möjliggöra en effektiv användning av infrastrukturen ska de systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar eller relevanta nationella tillsynsmyndigheter offentliggöra rimlig och tillräcklig information om grund, metod och struktur för infrastrukturtarifferna vid reglerat tredjepartstillträde. De systemansvariga för LNG- och lagringsanläggningar ska lämna in uppgifter om sina förfaranden för hantering av överbelastning, inbegripet kapacitetstilldelning, till tillsynsmyndigheterna för godkännande. Tillsynsmyndigheterna får begära att dessa förfaranden ändras innan de godkänner dem.

6.
     
  Om en systemansvarig för en LNG-eller lagringsanläggning inte anser sig ha rätt, av sekretesskäl, att offentliggöra alla erforderliga uppgifter ska denne begära tillstånd från de nationella konkurrensmyndigheterna för att begränsa offentliggörandet i fråga om de(n) aktuella punkten/punkterna.

De nationella konkurrensmyndigheterna ska bevilja eller vägra tillstånd från fall till fall och då särskilt beakta befogade krav på bevarande av affärshemligheter och målet att skapa en konkurrensutsatt inre marknad för gas. Om tillstånd beviljas ska den tillgängliga lagrings- och/eller LNG-kapaciteten offentliggöras utan sådana sifferuppgifter som skulle röja affärshemligheter.

Artikel 6b

Systemansvarigas register

Systemansvariga för överföringssystem, LNG- och lagringsanläggningar ska bevara all den information som anges i artiklarna 6 och 6a, och i del 3 i bilagan under fem år så att den nationella konkurrensmyndigheten och kommissionen har tillgång till den.”

| (11) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande mening ska läggas till i slutet av punkt 1:
  ”Balanseringsreglerna ska vara marknadsbaserade.” |
| --- | --- | --- |

(11)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande mening ska läggas till i slutet av punkt 1:

”Balanseringsreglerna ska vara marknadsbaserade.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   För att nätanvändarna ska kunna vidta korrigerande åtgärder i tid ska systemansvariga för överföringssystem tillhandahålla tillräcklig, läglig och tillförlitlig webbaserad information om nätanvändarnas balanseringsstatus.
  Den information som tillhandahålls ska avspegla den nivå av information som är tillgänglig för systemansvariga för överföringssystem och den betalningsperiod för vilken obalanskostnaderna beräknas.
  Ingen avgift ska tas ut för tillhandahållandet av sådan information.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   För att nätanvändarna ska kunna vidta korrigerande åtgärder i tid ska systemansvariga för överföringssystem tillhandahålla tillräcklig, läglig och tillförlitlig webbaserad information om nätanvändarnas balanseringsstatus.

Den information som tillhandahålls ska avspegla den nivå av information som är tillgänglig för systemansvariga för överföringssystem och den betalningsperiod för vilken obalanskostnaderna beräknas.

Ingen avgift ska tas ut för tillhandahållandet av sådan information.”

| c) | Punkterna 4, 5 och 6 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkterna 4, 5 och 6 ska utgå.

| (12) | Artikel 8 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 8


  Handel med kapacitetsrättigheter

  Varje systemansvarig för överföringssystem, LNG- och lagringsanläggningar ska vidta rimliga åtgärder för att möjliggöra och underlätta fri handel med kapacitetsrättigheter.
  Handeln ska ske med beaktande av principerna om insyn och icke-diskriminering.
  Varje sådan systemansvarig ska ta fram harmoniserade avtal för LNG-anläggningar och lagring och förfaranden för den primära marknaden för att underlätta den sekundära handeln med kapacitet samt erkänna överlåtelse av primära kapacitetsrättigheter som har meddelats av nätanvändarna.
  De harmoniserade transport-, LNG-anläggnings- och lagringsavtalen och förfarandena ska meddelas tillsynsmyndigheterna.” |
| --- | --- |

(12)

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Handel med kapacitetsrättigheter

Varje systemansvarig för överföringssystem, LNG- och lagringsanläggningar ska vidta rimliga åtgärder för att möjliggöra och underlätta fri handel med kapacitetsrättigheter.
  Handeln ska ske med beaktande av principerna om insyn och icke-diskriminering.
  Varje sådan systemansvarig ska ta fram harmoniserade avtal för LNG-anläggningar och lagring och förfaranden för den primära marknaden för att underlätta den sekundära handeln med kapacitet samt erkänna överlåtelse av primära kapacitetsrättigheter som har meddelats av nätanvändarna.

De harmoniserade transport-, LNG-anläggnings- och lagringsavtalen och förfarandena ska meddelas tillsynsmyndigheterna.”

| (13) | Följande artikel ska införas efter artikel 8:
  ”Artikel 8a


  Detaljhandelsmarknaderna

  För att underlätta utvecklingen av ▐ välfungerande
  , effektiva
  och
  transparenta marknader
  på regional nivå och gemenskapsnivå, ska medlemsstaterna se till att de roller och ansvarsområden som tillhör de systemansvariga för överföringsnäten, de systemansvariga för distributionen, leverantörer och kunder samt vid behov andra marknadsaktörer, fastställs
  i detalj
  med avseende på avtalsmässiga överenskommelser, åtaganden mot kunder, regler för datautbyte och betalning, äganderätt till data och mätningsansvar.
  Dessa regler ska offentliggöras ▐ och granskas av tillsynsmyndigheterna.” |
| --- | --- |

(13)

Följande artikel ska införas efter artikel 8:

”Artikel 8a

Detaljhandelsmarknaderna

För att underlätta utvecklingen av ▐ välfungerande
  , effektiva
  och
  transparenta marknader
  på regional nivå och gemenskapsnivå, ska medlemsstaterna se till att de roller och ansvarsområden som tillhör de systemansvariga för överföringsnäten, de systemansvariga för distributionen, leverantörer och kunder samt vid behov andra marknadsaktörer, fastställs
  i detalj
  med avseende på avtalsmässiga överenskommelser, åtaganden mot kunder, regler för datautbyte och betalning, äganderätt till data och mätningsansvar.

Dessa regler ska offentliggöras ▐ och granskas av tillsynsmyndigheterna.”

| (14) | Artikel 9 ska ║ ersättas med följande:
  ”Artikel 9


  Riktlinjer om tjänster för tredjepartstillträde

  1.   Vid behov
  får kommissionen anta
  riktlinjer för vilken grad av harmonisering som minst behövs för att uppnå förordningens syfte, vilka ska specificera uppgifter om tjänster för tredjepartstillträde med en beskrivning av tjänsternas art, löptid och andra förutsättningar, i enlighet med artiklarna 4 och 4a.
  ▐
  2.   Riktlinjer
  om tredjepartstillträde enligt punkt 1 ska föras in i bilagan när det gäller de systemansvariga för överföringssystemen.


  3.
     
  Tillämpning och ändring av de riktlinjer om tredjepartstillträde som antas enligt denna artikel skall återspegla olikheterna mellan de nationella gassystemen och skall därför inte kräva enhetliga detaljerade villkor för tredje parts tillträde på gemenskapsnivå. I riktlinjerna får dock de minimikrav fastställas som måste uppfyllas för att uppnå sådana icke-diskriminerande och öppna villkor för tillträde till nätet som behövs för en inre marknad för gas, vilka sedan får tillämpas mot bakgrund av olikheterna mellan de nationella gassystemen.
  ” |
| --- | --- |

(14)

Artikel 9 ska ║ ersättas med följande:

”Artikel 9

Riktlinjer om tjänster för tredjepartstillträde

1.   Vid behov
  får kommissionen anta
  riktlinjer för vilken grad av harmonisering som minst behövs för att uppnå förordningens syfte, vilka ska specificera uppgifter om tjänster för tredjepartstillträde med en beskrivning av tjänsternas art, löptid och andra förutsättningar, i enlighet med artiklarna 4 och 4a.

▐

2.   Riktlinjer
  om tredjepartstillträde enligt punkt 1 ska föras in i bilagan när det gäller de systemansvariga för överföringssystemen.

3.
     
  Tillämpning och ändring av de riktlinjer om tredjepartstillträde som antas enligt denna artikel skall återspegla olikheterna mellan de nationella gassystemen och skall därför inte kräva enhetliga detaljerade villkor för tredje parts tillträde på gemenskapsnivå. I riktlinjerna får dock de minimikrav fastställas som måste uppfyllas för att uppnå sådana icke-diskriminerande och öppna villkor för tillträde till nätet som behövs för en inre marknad för gas, vilka sedan får tillämpas mot bakgrund av olikheterna mellan de nationella gassystemen.
  ”

| (15) | I artikel 13 ska punkt 1 ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de nationella tillsynsmyndigheter som inrättats i enlighet med artikel 25 i direktiv 2003/55/EG har befogenhet att på ett effektivt sätt trygga efterlevnaden av denna förordning genom att ge dem behörighet att, i samband med varje enskild överträdelse, antingen utfärda effektiva, avskräckande och proportionerliga sanktioner på upp till 10 procent av den systemansvariges årliga omsättning på den inhemska marknaden eller att återkalla aktörens tillstånd. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om detta senast den 1 januari 2010 om bestämmelserna och utan dröjsmål meddela eventuella ändringar.
  ” |
| --- | --- |

(15)

I artikel 13 ska punkt 1 ersättas med följande:

”
  1.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de nationella tillsynsmyndigheter som inrättats i enlighet med artikel 25 i direktiv 2003/55/EG har befogenhet att på ett effektivt sätt trygga efterlevnaden av denna förordning genom att ge dem behörighet att, i samband med varje enskild överträdelse, antingen utfärda effektiva, avskräckande och proportionerliga sanktioner på upp till 10 procent av den systemansvariges årliga omsättning på den inhemska marknaden eller att återkalla aktörens tillstånd. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om detta senast den 1 januari 2010 om bestämmelserna och utan dröjsmål meddela eventuella ändringar.
  ”

| (16) | Artikel 14.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

(16)

Artikel 14.2 ska ersättas med följande:

”2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| (17) | Artikel 16 b ska ersättas med följande:







  ”b) | Sammanlänkningar mellan medlemsstater, LNG- och lagringsanläggningar och väsentliga kapacitetsökningar i befintliga infrastrukturer och förändringar av sådana infrastrukturer som möjliggör utveckling av nya källor för gasförsörjning i enlighet med artikel 22.1–2 i direktiv 2003/55/EG, vilka undantas från bestämmelserna i artiklarna 7, 18, 19, 20 eller 25.2–4 i det direktivet så länge de undantas från de bestämmelser som det hänvisas till i denna punkt, med undantag från artikel 6a.4 i den här förordningen.” |
| --- | --- | --- |

(17)

Artikel 16 b ska ersättas med följande:

”b)

Sammanlänkningar mellan medlemsstater, LNG- och lagringsanläggningar och väsentliga kapacitetsökningar i befintliga infrastrukturer och förändringar av sådana infrastrukturer som möjliggör utveckling av nya källor för gasförsörjning i enlighet med artikel 22.1–2 i direktiv 2003/55/EG, vilka undantas från bestämmelserna i artiklarna 7, 18, 19, 20 eller 25.2–4 i det direktivet så länge de undantas från de bestämmelser som det hänvisas till i denna punkt, med undantag från artikel 6a.4 i den här förordningen.”

| (18) | Bilagan ska ändras enligt följande:






  a) | Titeln till punkt 1 ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(18)

Bilagan ska ändras enligt följande:

a)

Titeln till punkt 1 ska ersättas med följande:

| b) | Titeln till punkt 2 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Titeln till punkt 2 ska ersättas med följande:

Artikel2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 211, 19.8.2008, s. 23
  .

1

EUT C 211, 19.8.2008, s. 23

(2)  
  EUT C 172, 5.7.2008, s. 55
  .

2

EUT C 172, 5.7.2008, s. 55

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

(4)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 57.

4

(5)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 1.

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

6

(7)  
  EUT L 200, 22.7.2006, s. 11
  .

7

EUT L 200, 22.7.2006, s. 11

(8)  EUT C 255, 21.10.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L ...”

9

EUT L

(10)  
  EUT L 262, 22.9.2006, p. 1
  . ”

10

EUT L 262, 22.9.2006, p. 1

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/142

---

Onsdag 9 juli 2008Den inre marknaden för naturgas***I

P6_TA(2008)0347

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (KOM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD))

2009/C 294 E/48

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0529),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 47.2, 55 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0317/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0257/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC1-COD(2007)0196

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 47.2, 55 och 95,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Den inre marknaden för gas har gradvis införts i Europeiska unionen sedan 1999. Syftet är att ge alla konsumenter i Europeiska unionen, både enskilda och företag, verklig valfrihet, skapa nya affärsmöjligheter och öka handeln över gränserna, vilket ska leda till ökad effektivitet, konkurrenskraftiga priser, högre kvalitet på tjänsterna, och bidra till försörjningstrygghet och hållbarhet. |
| --- | --- |

(1)

Den inre marknaden för gas har gradvis införts i Europeiska unionen sedan 1999. Syftet är att ge alla konsumenter i Europeiska unionen, både enskilda och företag, verklig valfrihet, skapa nya affärsmöjligheter och öka handeln över gränserna, vilket ska leda till ökad effektivitet, konkurrenskraftiga priser, högre kvalitet på tjänsterna, och bidra till försörjningstrygghet och hållbarhet.

| (2) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ║ (4) var ett betydande steg mot fullbordandet av en ║ inre marknad för gas. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ║ (4) var ett betydande steg mot fullbordandet av en ║ inre marknad för gas.

| (3) | För närvarande går det emellertid inte att garantera
  alla bolag
  i
  alla medlemsstater
  rätten att sälja gas i en annan medlemsstat på lika villkor och utan diskriminering eller andra nackdelar. Det finns fortfarande brister när det gäller icke-diskriminering i samband med tillträde till nät och lika effektiva kontroller i alla medlemsstater av att reglerna efterlevs, eftersom den rättsliga ramen är otillräcklig. |
| --- | --- |

(3)

För närvarande går det emellertid inte att garantera
  alla bolag
  i
  alla medlemsstater
  rätten att sälja gas i en annan medlemsstat på lika villkor och utan diskriminering eller andra nackdelar. Det finns fortfarande brister när det gäller icke-diskriminering i samband med tillträde till nät och lika effektiva kontroller i alla medlemsstater av att reglerna efterlevs, eftersom den rättsliga ramen är otillräcklig.

| (4) | I kommissionens meddelande av den 10 januari 2007 med titeln ”En energipolitik för Europa”║ framhävdes betydelsen av att fullborda den inre marknaden för naturgas och skapa lika villkor för alla naturgasbolag i gemenskapen. Kommissionens meddelanden av samma datum om utsikterna för den inre el- och gasmarknaden║ och slutrapporten beträffande sin utredning i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1/2003 av de europeiska gas- och elsektorerna visar att nuvarande regler och åtgärder inte förmår skapa de villkor som krävs för att målet om en väl fungerande inre marknad ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens meddelande av den 10 januari 2007 med titeln ”En energipolitik för Europa”║ framhävdes betydelsen av att fullborda den inre marknaden för naturgas och skapa lika villkor för alla naturgasbolag i gemenskapen. Kommissionens meddelanden av samma datum om utsikterna för den inre el- och gasmarknaden║ och slutrapporten beträffande sin utredning i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1/2003 av de europeiska gas- och elsektorerna visar att nuvarande regler och åtgärder inte förmår skapa de villkor som krävs för att målet om en väl fungerande inre marknad ska kunna uppnås.

| (5) | Utan en effektiv åtskillnad mellan näten, å ena sidan, och produktion och leveranser, å andra sidan, finns det ▐ risk för diskriminering, inte bara i samband med nätdriften, utan även när det gäller de vertikalt integrerade företagens vilja att göra de investeringar som krävs i näten. |
| --- | --- |

(5)

Utan en effektiv åtskillnad mellan näten, å ena sidan, och produktion och leveranser, å andra sidan, finns det ▐ risk för diskriminering, inte bara i samband med nätdriften, utan även när det gäller de vertikalt integrerade företagens vilja att göra de investeringar som krävs i näten.

| (6) | Medlemsstaterna bör främja samarbete och övervaka nätets effektivitet på regional nivå. Flera medlemsstater har redan lagt fram ett förslag som skulle göra det möjligt att uppnå ett sådant mål. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör främja samarbete och övervaka nätets effektivitet på regional nivå. Flera medlemsstater har redan lagt fram ett förslag som skulle göra det möjligt att uppnå ett sådant mål.

| (7) | De nuvarande reglerna för juridisk och funktionell åtskillnad har
  ännu
  inte medfört någon effektiv åtskillnad av systemansvariga för överföringssystemet
  i alla medlemsstater, till viss del på grund av att befintlig gemenskapslagstiftning inte har genomförts fullständigt
  . Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 8–9 mars 2007 uppmanades kommissionen att utarbeta lagförslag för effektiv åtskillnad av leverans och produktion från nätdriften. |
| --- | --- |

(7)

De nuvarande reglerna för juridisk och funktionell åtskillnad har
  ännu
  inte medfört någon effektiv åtskillnad av systemansvariga för överföringssystemet
  i alla medlemsstater, till viss del på grund av att befintlig gemenskapslagstiftning inte har genomförts fullständigt
  . Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 8–9 mars 2007 uppmanades kommissionen att utarbeta lagförslag för effektiv åtskillnad av leverans och produktion från nätdriften.

| (8) | En effektiv åtskillnad kan bara säkras genom att undanröja det inbyggda incitamentet för vertikalt integrerade företag att diskriminera konkurrenterna i samband med nättillträde och investeringar. Åtskillnad när det gäller ägandet, som innebär att nätägaren utses till nätoperatör och att nätoperatören inte har några leverans- eller produktionsintressen, är den klart mest effektiva och stabila metoden för att lösa inbyggda intressekonflikter och säkra försörjningstryggheten. Europaparlamentet hänvisar därför i sin resolution av den 10 juli 2007 om utsikterna för den inre el- och gasmarknaden
   (5)║ till en åtskillnad när det gäller ägandet på överföringsnivå som det effektivaste verktyget för att främja investeringar i infrastruktur på ett icke-diskriminerande sätt och trygga ett rättvist nättillträde för nya aktörer och öppenhet på marknaden. Medlemsstaterna bör därför vara skyldiga att se till att samma person(er) inte har rätt att kontrollera – inbegripet genom att med en minoritetsandel blockera beslut i frågor av strategisk betydelse såsom investeringar – ett produktions- eller leveransföretag och samtidigt ha något intresse i eller utöva någon rättighet över en systemansvarig för överföringssystem eller ett överföringssystem. Omvänt bör kontroll över en systemansvarig för överföringssystem inte gå att kombinera med intressen eller rättigheter avseende ett leveransföretag. |
| --- | --- |

(8)

En effektiv åtskillnad kan bara säkras genom att undanröja det inbyggda incitamentet för vertikalt integrerade företag att diskriminera konkurrenterna i samband med nättillträde och investeringar. Åtskillnad när det gäller ägandet, som innebär att nätägaren utses till nätoperatör och att nätoperatören inte har några leverans- eller produktionsintressen, är den klart mest effektiva och stabila metoden för att lösa inbyggda intressekonflikter och säkra försörjningstryggheten. Europaparlamentet hänvisar därför i sin resolution av den 10 juli 2007 om utsikterna för den inre el- och gasmarknaden
   (5)║ till en åtskillnad när det gäller ägandet på överföringsnivå som det effektivaste verktyget för att främja investeringar i infrastruktur på ett icke-diskriminerande sätt och trygga ett rättvist nättillträde för nya aktörer och öppenhet på marknaden. Medlemsstaterna bör därför vara skyldiga att se till att samma person(er) inte har rätt att kontrollera – inbegripet genom att med en minoritetsandel blockera beslut i frågor av strategisk betydelse såsom investeringar – ett produktions- eller leveransföretag och samtidigt ha något intresse i eller utöva någon rättighet över en systemansvarig för överföringssystem eller ett överföringssystem. Omvänt bör kontroll över en systemansvarig för överföringssystem inte gå att kombinera med intressen eller rättigheter avseende ett leveransföretag.

| (9) | Alla system för åtskillnad bör vara effektiva när det gäller att undanröja eventuella intressekonflikter mellan producenter och systemansvariga för överföringssystem i syfte att skapa incitament för nödvändiga investeringar och trygga nya marknadsaktörers tillträde inom ramen för ett öppet och effektivt regelverk samt bör inte skapa ett betungande eller ohanterligt regelverk som skulle vara svårt eller dyrt för de nationella tillsynsmyndigheterna att genomföra. |
| --- | --- |

(9)

Alla system för åtskillnad bör vara effektiva när det gäller att undanröja eventuella intressekonflikter mellan producenter och systemansvariga för överföringssystem i syfte att skapa incitament för nödvändiga investeringar och trygga nya marknadsaktörers tillträde inom ramen för ett öppet och effektivt regelverk samt bör inte skapa ett betungande eller ohanterligt regelverk som skulle vara svårt eller dyrt för de nationella tillsynsmyndigheterna att genomföra.

| (10) | Gasimporter till EU stammar huvudsakligen och i stigande grad från tredjeländer. Gemenskapslagstiftningen måste därför ta hänsyn till gassektorns specifika integration på världsmarknaden, bland annat skillnaderna mellan tidigare och efterföljande marknadsled. |
| --- | --- |

(10)

Gasimporter till EU stammar huvudsakligen och i stigande grad från tredjeländer. Gemenskapslagstiftningen måste därför ta hänsyn till gassektorns specifika integration på världsmarknaden, bland annat skillnaderna mellan tidigare och efterföljande marknadsled.

| (11) | Eftersom åtskillnad när det gäller ägandet i en del fall innebär att företag måste omstruktureras bör
  de medlemsstater som beslutar att genomföra åtskillnad när det gäller ägandet
  beviljas extra tid för att tillämpa de relevanta bestämmelserna. Med tanke på de vertikala kopplingarna mellan el- och gassektorn bör bestämmelserna avseende åtskillnad dessutom tillämpas i båda sektorerna. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom åtskillnad när det gäller ägandet i en del fall innebär att företag måste omstruktureras bör
  de medlemsstater som beslutar att genomföra åtskillnad när det gäller ägandet
  beviljas extra tid för att tillämpa de relevanta bestämmelserna. Med tanke på de vertikala kopplingarna mellan el- och gassektorn bör bestämmelserna avseende åtskillnad dessutom tillämpas i båda sektorerna.

| (12) | De medlemsstater som så önskar bör kunna tillämpa detta direktivs bestämmelser om funktionell och effektiv åtskillnad mellan överföringssystemen och de systemansvariga för överföringssystemen. En sådan åtskillnad är funktionell i den mån den bidrar till att säkra oberoendet hos de systemansvariga för överföringssystemen, och den är effektiv i den mån den skapar en lämpligare regleringsram för att garantera rättvis konkurrens, tillräckliga investeringar, tillträde för nya marknadsaktörer och integration av naturgasmarknaderna. Åtskillnaden bygger vidare dels på en pelare med åtgärder avseende organisation och förvaltning av de systemansvariga för överföringssystemen, dels på en pelare med åtgärder för investeringar, anknytning av ny produktionskapacitet till nätet och integration av marknader genom regionalt samarbete. Åtskillnaden är i linje med de krav som fastställdes vid Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007
  . |
| --- | --- |

(12)

De medlemsstater som så önskar bör kunna tillämpa detta direktivs bestämmelser om funktionell och effektiv åtskillnad mellan överföringssystemen och de systemansvariga för överföringssystemen. En sådan åtskillnad är funktionell i den mån den bidrar till att säkra oberoendet hos de systemansvariga för överföringssystemen, och den är effektiv i den mån den skapar en lämpligare regleringsram för att garantera rättvis konkurrens, tillräckliga investeringar, tillträde för nya marknadsaktörer och integration av naturgasmarknaderna. Åtskillnaden bygger vidare dels på en pelare med åtgärder avseende organisation och förvaltning av de systemansvariga för överföringssystemen, dels på en pelare med åtgärder för investeringar, anknytning av ny produktionskapacitet till nätet och integration av marknader genom regionalt samarbete. Åtskillnaden är i linje med de krav som fastställdes vid Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007
  .

| (13) | Medlemsstaterna bör främja ett regionalt samarbete där möjlighet ges att utse en regional samordnare med uppgift att underlätta dialogen mellan alla behöriga nationella myndigheter. För övrigt bör nya producenter och leveransföretag efterhand anslutas till nätet och på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör främja ett regionalt samarbete där möjlighet ges att utse en regional samordnare med uppgift att underlätta dialogen mellan alla behöriga nationella myndigheter. För övrigt bör nya producenter och leveransföretag efterhand anslutas till nätet och på ett effektivt sätt.

| (14) | För att detta direktiv verkligen ska kunna genomföras bör kommissionen hjälpa de medlemsstater som stöter på problem i detta avseende. |
| --- | --- |

(14)

För att detta direktiv verkligen ska kunna genomföras bör kommissionen hjälpa de medlemsstater som stöter på problem i detta avseende.

| (15) | Målsättningen att uppnå ett integrerat europeiskt energinät är en grundläggande förutsättning för försörjningstryggheten och för en välfungerande inre marknad för gas. Kommissionen bör därför samråda med berörda parter (framför allt systemansvariga för överföringssystem och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (byrån) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter]

   (6)

  ) för att utreda om det skulle gå att skapa en enda europeisk systemansvarig för överföringssystemen samt analysera kostnaderna för och nyttan med marknadsintegrationen samt effektiv och säker drift av överföringsnätet. |
| --- | --- |

(15)

Målsättningen att uppnå ett integrerat europeiskt energinät är en grundläggande förutsättning för försörjningstryggheten och för en välfungerande inre marknad för gas. Kommissionen bör därför samråda med berörda parter (framför allt systemansvariga för överföringssystem och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (byrån) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter]

   (6)

  ) för att utreda om det skulle gå att skapa en enda europeisk systemansvarig för överföringssystemen samt analysera kostnaderna för och nyttan med marknadsintegrationen samt effektiv och säker drift av överföringsnätet.

| (16) | För att säkerställa att nätdriften är helt oberoende av leverans- och produktionsintressen och förhindra utbyte av konfidentiella uppgifter, bör samma person inte sitta i styrelsen för såväl en systemansvarig för överföringssystem som ett företag som fyller en produktions- eller leveransfunktion. Av samma skäl bör inte samma person ha rätt att utse ledamöter i styrelserna för systemansvariga för överföringssystem och samtidigt ha intressen i ett leveransföretag. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa att nätdriften är helt oberoende av leverans- och produktionsintressen och förhindra utbyte av konfidentiella uppgifter, bör samma person inte sitta i styrelsen för såväl en systemansvarig för överföringssystem som ett företag som fyller en produktions- eller leveransfunktion. Av samma skäl bör inte samma person ha rätt att utse ledamöter i styrelserna för systemansvariga för överföringssystem och samtidigt ha intressen i ett leveransföretag.

| (17) | Införandet av systemansvariga för överföringssystem som är oberoende av leverans- och produktionsintressen bör göra att vertikalt integrerade företag kan bibehålla sitt ägande av nättillgångar, samtidigt som en effektiv intresseuppdelning säkras, förutsatt att de oberoende systemansvariga för överföringssystem utför nätoperatörens samtliga funktioner samt att en detaljerad reglering och omfattande tillsyn införs. |
| --- | --- |

(17)

Införandet av systemansvariga för överföringssystem som är oberoende av leverans- och produktionsintressen bör göra att vertikalt integrerade företag kan bibehålla sitt ägande av nättillgångar, samtidigt som en effektiv intresseuppdelning säkras, förutsatt att de oberoende systemansvariga för överföringssystem utför nätoperatörens samtliga funktioner samt att en detaljerad reglering och omfattande tillsyn införs.

| (18) | När ett företag som äger ett överföringssystem ingår i ett vertikalt integrerat företag bör medlemsstaterna därför kunna välja mellan
  två olika alternativ:
  åtskillnad när det gäller ägande
  eller införande
  av
  en oberoende systemansvarig för överföringssystem
  . |
| --- | --- |

(18)

När ett företag som äger ett överföringssystem ingår i ett vertikalt integrerat företag bör medlemsstaterna därför kunna välja mellan
  två olika alternativ:
  åtskillnad när det gäller ägande
  eller införande
  av
  en oberoende systemansvarig för överföringssystem
  .

| (19) | För att konkurrensen ska utvecklas på den inre marknaden för gas bör icke hushållskunder ha möjlighet att välja leverantör och teckna avtal för att täcka sina försörjningsbehov av gas med flera leverantörer. Sådana kunder bör skyddas mot exklusivitetsklausuler som utesluter konkurrerande och/eller kompletterande anbud. |
| --- | --- |

(19)

För att konkurrensen ska utvecklas på den inre marknaden för gas bör icke hushållskunder ha möjlighet att välja leverantör och teckna avtal för att täcka sina försörjningsbehov av gas med flera leverantörer. Sådana kunder bör skyddas mot exklusivitetsklausuler som utesluter konkurrerande och/eller kompletterande anbud.

| (20) | När åtskillnad när det gäller ägandet genomförs bör principen om icke-diskriminering mellan den offentliga och privata sektorn respekteras. Därför bör inte samma person, på egen hand eller tillsammans med någon annan, både kunna påverka sammansättning, röstning eller beslutsfattande i de företag som är systemansvariga och i de som är ansvariga för leveranserna. ▐ |
| --- | --- |

(20)

När åtskillnad när det gäller ägandet genomförs bör principen om icke-diskriminering mellan den offentliga och privata sektorn respekteras. Därför bör inte samma person, på egen hand eller tillsammans med någon annan, både kunna påverka sammansättning, röstning eller beslutsfattande i de företag som är systemansvariga och i de som är ansvariga för leveranserna. ▐

| (21) | ▐ Åtskillnad mellan nät- och leveransverksamhet bör gälla i hela EU ▐. Detta bör gälla både företag som är etablerade i Europeiska unionen och de som är etablerade i tredjeland. För att garantera att nät- och leveransverksamheter i gemenskapen hålls åtskilda bör de nationella tillsynsmyndigheterna ges befogenhet att vägra utfärda intyg till sådana systemansvariga för överföringssystem som inte uppfyller bestämmelserna om åtskillnad. För att säkerställa att bestämmelserna tillämpas enhetligt i hela gemenskapen och att gemenskapens internationella åtaganden respekteras bör
  byrån
  ha rätt att se över de beslut om intyg som fattats av de nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

(21)

▐ Åtskillnad mellan nät- och leveransverksamhet bör gälla i hela EU ▐. Detta bör gälla både företag som är etablerade i Europeiska unionen och de som är etablerade i tredjeland. För att garantera att nät- och leveransverksamheter i gemenskapen hålls åtskilda bör de nationella tillsynsmyndigheterna ges befogenhet att vägra utfärda intyg till sådana systemansvariga för överföringssystem som inte uppfyller bestämmelserna om åtskillnad. För att säkerställa att bestämmelserna tillämpas enhetligt i hela gemenskapen och att gemenskapens internationella åtaganden respekteras bör
  byrån
  ha rätt att se över de beslut om intyg som fattats av de nationella tillsynsmyndigheterna.

| (22) | Att trygga energiförsörjningen är absolut nödvändigt för den allmänna säkerheten och är därför till sin natur förknippat med en effektivt fungerande inre marknad för gas ║
  och med en integration av medlemsstaternas isolerade marknader
  . Gasleveranserna till EU:s invånare kan enbart ske genom nätet. Fungerande
  öppna
  marknader för gas
  med verkliga handelsmöjligheter
  , och framför allt de nät och andra tillgångar som är förknippade med gasförsörjningen, har en avgörande betydelse för den allmänna säkerheten, ekonomins konkurrenskraft och för unionsmedborgarnas välfärd. Utan att det påverkar gemenskapens internationella åtaganden anser kommissionen att sektorn för överföringssystem för gas är mycket viktig för gemenskapen och att det därför behövs ytterligare skyddsåtgärder när det gäller tredjeländers inflytande i syfte att förhindra hot mot den allmänna ordningen i gemenskapen, allmänhetens säkerhet och unionsmedborgarnas välfärd. Sådana åtgärder är också nödvändiga för att efterlevnaden av bestämmelserna om effektiv åtskillnad ska kunna säkerställas. |
| --- | --- |

(22)

Att trygga energiförsörjningen är absolut nödvändigt för den allmänna säkerheten och är därför till sin natur förknippat med en effektivt fungerande inre marknad för gas ║
  och med en integration av medlemsstaternas isolerade marknader
  . Gasleveranserna till EU:s invånare kan enbart ske genom nätet. Fungerande
  öppna
  marknader för gas
  med verkliga handelsmöjligheter
  , och framför allt de nät och andra tillgångar som är förknippade med gasförsörjningen, har en avgörande betydelse för den allmänna säkerheten, ekonomins konkurrenskraft och för unionsmedborgarnas välfärd. Utan att det påverkar gemenskapens internationella åtaganden anser kommissionen att sektorn för överföringssystem för gas är mycket viktig för gemenskapen och att det därför behövs ytterligare skyddsåtgärder när det gäller tredjeländers inflytande i syfte att förhindra hot mot den allmänna ordningen i gemenskapen, allmänhetens säkerhet och unionsmedborgarnas välfärd. Sådana åtgärder är också nödvändiga för att efterlevnaden av bestämmelserna om effektiv åtskillnad ska kunna säkerställas.

| (23) | Det är nödvändigt att se till att systemansvariga för lagringssystemen är oberoende i syfte att förbättra tredje parts tillträde till lagringsanläggningar när detta är tekniskt eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet för leverans till kunderna. Det är därför lämpligt att lagringsanläggningar drivs genom juridiskt skilda enheter som har faktisk rätt att fatta beslut när det gäller de tillgångar som behövs för att underhålla, driva och utveckla lagringsanläggningarna. Det är också nödvändigt att öka öppenheten kring lagringskapacitet som erbjuds tredje part genom att förpliktiga medlemsstaterna att fastställa och offentliggöra en icke-diskriminerande och tydlig ram som omfattar lämpliga tillsynsformer för lagringsanläggningar. |
| --- | --- |

(23)

Det är nödvändigt att se till att systemansvariga för lagringssystemen är oberoende i syfte att förbättra tredje parts tillträde till lagringsanläggningar när detta är tekniskt eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet för leverans till kunderna. Det är därför lämpligt att lagringsanläggningar drivs genom juridiskt skilda enheter som har faktisk rätt att fatta beslut när det gäller de tillgångar som behövs för att underhålla, driva och utveckla lagringsanläggningarna. Det är också nödvändigt att öka öppenheten kring lagringskapacitet som erbjuds tredje part genom att förpliktiga medlemsstaterna att fastställa och offentliggöra en icke-diskriminerande och tydlig ram som omfattar lämpliga tillsynsformer för lagringsanläggningar.

| (24) | Icke-diskriminerande tillträde till distributionsnätet är avgörande för tillgången till slutkunderna. Diskrimineringsriskerna när det gäller tredje parts tillträde och investeringar är dock mindre på distributionsnivå än på överföringsnivå, eftersom överbelastningen och produktionsintressenas inflytande i allmänhet inte är så betydande på distributionsnivån som på överföringsnivån. I enlighet med direktiv 2003/55/EG blev funktionell åtskillnad av systemansvariga för distributionssystemet dessutom obligatoriskt först från och med den 1 juli 2007 och det saknas ännu en utvärdering dess effekter på den inre marknaden. För att skapa lika villkor på slutkundsnivå bör systemansvariga för distributionssystem övervakas så att de hindras från att dra fördel av sin vertikala integration när det gäller deras konkurrensläge på marknaden, framför allt i förhållande till hushållskunder och icke-hushållskunder. |
| --- | --- |

(24)

Icke-diskriminerande tillträde till distributionsnätet är avgörande för tillgången till slutkunderna. Diskrimineringsriskerna när det gäller tredje parts tillträde och investeringar är dock mindre på distributionsnivå än på överföringsnivå, eftersom överbelastningen och produktionsintressenas inflytande i allmänhet inte är så betydande på distributionsnivån som på överföringsnivån. I enlighet med direktiv 2003/55/EG blev funktionell åtskillnad av systemansvariga för distributionssystemet dessutom obligatoriskt först från och med den 1 juli 2007 och det saknas ännu en utvärdering dess effekter på den inre marknaden. För att skapa lika villkor på slutkundsnivå bör systemansvariga för distributionssystem övervakas så att de hindras från att dra fördel av sin vertikala integration när det gäller deras konkurrensläge på marknaden, framför allt i förhållande till hushållskunder och icke-hushållskunder.

| (25) | Medlemsstaterna bör vidta konkreta åtgärder för att främja ökad användning av biogas och gas från biomassa, och producenter av sådan gas måste garanteras icke-diskriminerande tillträde till gassystemet, förutsatt att detta tillträde är förenligt med de kontinuerligt relevanta tekniska föreskrifterna och säkerhetsstandarderna. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna bör vidta konkreta åtgärder för att främja ökad användning av biogas och gas från biomassa, och producenter av sådan gas måste garanteras icke-diskriminerande tillträde till gassystemet, förutsatt att detta tillträde är förenligt med de kontinuerligt relevanta tekniska föreskrifterna och säkerhetsstandarderna.

| (26) | Genom direktiv 2003/55/EG infördes krav på medlemsstaterna att utse nationella tillsynsmyndigheter med särskilda befogenheter. Erfarenheterna visar dock att regleringens effektivitet ofta påverkas negativt av att de nationella tillsynsmyndigheterna inte är tillräckligt självständiga gentemot staten, samt har otillräckliga befogenheter och för lite handlingsfrihet. Därför uppmanade Europeiska rådet vid sitt ovannämnda möte i Bryssel ║ kommissionen att utarbeta lagförslag för ytterligare harmonisering av de nationella energitillsynsmyndigheternas befogenheter och förstärkning av deras oberoende. |
| --- | --- |

(26)

Genom direktiv 2003/55/EG infördes krav på medlemsstaterna att utse nationella tillsynsmyndigheter med särskilda befogenheter. Erfarenheterna visar dock att regleringens effektivitet ofta påverkas negativt av att de nationella tillsynsmyndigheterna inte är tillräckligt självständiga gentemot staten, samt har otillräckliga befogenheter och för lite handlingsfrihet. Därför uppmanade Europeiska rådet vid sitt ovannämnda möte i Bryssel ║ kommissionen att utarbeta lagförslag för ytterligare harmonisering av de nationella energitillsynsmyndigheternas befogenheter och förstärkning av deras oberoende.

| (27) | De nationella tillsynsmyndigheterna behöver kunna fatta beslut i alla relevanta tillsynsfrågor om den inre marknaden ska kunna fungera ordentligt. De måste också vara fullständigt oberoende av övriga ▐ intressen
  inom offentliga och privata bolag
  . |
| --- | --- |

(27)

De nationella tillsynsmyndigheterna behöver kunna fatta beslut i alla relevanta tillsynsfrågor om den inre marknaden ska kunna fungera ordentligt. De måste också vara fullständigt oberoende av övriga ▐ intressen
  inom offentliga och privata bolag
  .

| (28) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör ha befogenhet att fatta bindande beslut avseende
  nätoperatörer
  och kunna utfärda effektiva, lämpliga och avskräckande sanktioner för
  nätoperatörer
  som inte fullgör sina skyldigheter. De bör även få befogenhet att fatta beslut, oavsett tillämpningen av konkurrensbestämmelserna, om lämpliga åtgärder
  för nättillträde i syfte att uppnå
  den effektiva konkurrens som är nödvändig för att marknaden ska fungera korrekt, att säkerställa offentliga tjänster av hög kvalitet i enlighet med marknadens avreglering och skydda utsatta kunder, samt garantera ett fungerande konsumentskydd. Dessa bestämmelser ska varken påverka kommissionens befogenheter att tilllämpa konkurrensreglerna, inklusive dess granskning av företagssammanslagningar som har en gemenskapsdimension, eller reglerna för den inre marknaden, såsom den fria rörligheten för kapital. |
| --- | --- |

(28)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör ha befogenhet att fatta bindande beslut avseende
  nätoperatörer
  och kunna utfärda effektiva, lämpliga och avskräckande sanktioner för
  nätoperatörer
  som inte fullgör sina skyldigheter. De bör även få befogenhet att fatta beslut, oavsett tillämpningen av konkurrensbestämmelserna, om lämpliga åtgärder
  för nättillträde i syfte att uppnå
  den effektiva konkurrens som är nödvändig för att marknaden ska fungera korrekt, att säkerställa offentliga tjänster av hög kvalitet i enlighet med marknadens avreglering och skydda utsatta kunder, samt garantera ett fungerande konsumentskydd. Dessa bestämmelser ska varken påverka kommissionens befogenheter att tilllämpa konkurrensreglerna, inklusive dess granskning av företagssammanslagningar som har en gemenskapsdimension, eller reglerna för den inre marknaden, såsom den fria rörligheten för kapital.

| (29) | De nationella tillsynsmyndigheterna för energi- och finansmarknaderna bör samarbeta för att ge varandra överblick över sina respektive marknader. De bör ha befogenhet att utverka relevant information från naturgasföretag i form av lämpliga och tillräckliga undersökningar samt lösa tvister och införa effektiva sanktioner. |
| --- | --- |

(29)

De nationella tillsynsmyndigheterna för energi- och finansmarknaderna bör samarbeta för att ge varandra överblick över sina respektive marknader. De bör ha befogenhet att utverka relevant information från naturgasföretag i form av lämpliga och tillräckliga undersökningar samt lösa tvister och införa effektiva sanktioner.

| (30) | Investeringar i viktig ny infrastruktur bör prioriteras, samtidigt som man ser till att den inre marknaden för naturgas fungerar korrekt. För att förstärka de positiva effekterna av undantagna infrastrukturprojekt på konkurrens och försörjningstrygghet bör det göras en prövning av marknadens intresse i projektets planeringsfas, och samtidigt bör bestämmelserna för att hantera överbelastning tillämpas. Om ett infrastrukturprojekt sträcker sig över mer än en medlemsstats territorium bör byrån ║ behandla ansökan om undantag i syfte att bättre beakta dess gränsöverskridande följder och underlätta administrationen. Med anledning av den exceptionella riskprofil som kännetecknar genomförandet av de undantagna större infrastrukturprojekten, bör det vara möjligt att tillfälligt bevilja leverantörs- och produktionsföretag partiella undantag från bestämmelserna om åtskillnad för projekten i fråga. Med tanke på försörjningstryggheten bör detta särskilt gälla nya rörledningar inom gemenskapen som transporterar gas från tredjeländer till gemenskapen. |
| --- | --- |

(30)

Investeringar i viktig ny infrastruktur bör prioriteras, samtidigt som man ser till att den inre marknaden för naturgas fungerar korrekt. För att förstärka de positiva effekterna av undantagna infrastrukturprojekt på konkurrens och försörjningstrygghet bör det göras en prövning av marknadens intresse i projektets planeringsfas, och samtidigt bör bestämmelserna för att hantera överbelastning tillämpas. Om ett infrastrukturprojekt sträcker sig över mer än en medlemsstats territorium bör byrån ║ behandla ansökan om undantag i syfte att bättre beakta dess gränsöverskridande följder och underlätta administrationen. Med anledning av den exceptionella riskprofil som kännetecknar genomförandet av de undantagna större infrastrukturprojekten, bör det vara möjligt att tillfälligt bevilja leverantörs- och produktionsföretag partiella undantag från bestämmelserna om åtskillnad för projekten i fråga. Med tanke på försörjningstryggheten bör detta särskilt gälla nya rörledningar inom gemenskapen som transporterar gas från tredjeländer till gemenskapen.

| (31) | Den inre marknaden för gas har vissa brister när det gäller likviditet och insyn, vilket hindrar effektiv resursfördelning, riskgardering och marknadstillträde för nya företag. Förtroendet för marknaden, likviditeten och antalet marknadsaktörer måste öka. Därför måste tillsynen av företag verksamma på området för gasförsörjning ökas. Sådana krav bör vara förenliga med och inte påverka befintlig gemenskapslagstiftning beträffande finansmarknaderna. De nationella tillsynsmyndigheterna för energisektorn och för finansmarknaden måste samarbeta för att få en överblick över berörda marknader. |
| --- | --- |

(31)

Den inre marknaden för gas har vissa brister när det gäller likviditet och insyn, vilket hindrar effektiv resursfördelning, riskgardering och marknadstillträde för nya företag. Förtroendet för marknaden, likviditeten och antalet marknadsaktörer måste öka. Därför måste tillsynen av företag verksamma på området för gasförsörjning ökas. Sådana krav bör vara förenliga med och inte påverka befintlig gemenskapslagstiftning beträffande finansmarknaderna. De nationella tillsynsmyndigheterna för energisektorn och för finansmarknaden måste samarbeta för att få en överblick över berörda marknader.

| (32) | Gasmarknadens strukturella stelhet, som har sin grund i koncentrationen av leverantörer, de långtidsavtal som ligger till grund för leveranserna och bristen på likviditet i slutkundsledet, leder till en ogenomskinlig prisstruktur. För att tydliggöra kostnadsstrukturen behövs ökad insyn i prisbildningen, varför gasföretagen måste åläggas att aktivt bedriva handel med gasen. |
| --- | --- |

(32)

▐

| (33) | Kraven på allmännyttiga tjänster och de gemensamma miniminormer som är en följd av dem måste stärkas ytterligare för att alla kunder ska kunna gynnas av konkurrensen. En viktig aspekt när det gäller att leverera till konsumenterna är tillgången till förbrukningsuppgifter och konsumenterna måste få tillgång till sina uppgifter så att de kan begära in offerter från flera konkurrerande företag på grundval av dessa uppgifter. Konsumenterna bör även ha rätt att bli ordentligt informerade om sin energiförbrukning. Regelbunden information om energikostnaderna uppmuntrar till att spara energi eftersom konsumenterna direkt ser resultaten av investeringar i energieffektivitet och ändrat beteende. |
| --- | --- |

(33)

Kraven på allmännyttiga tjänster och de gemensamma miniminormer som är en följd av dem måste stärkas ytterligare för att alla kunder ska kunna gynnas av konkurrensen. En viktig aspekt när det gäller att leverera till konsumenterna är tillgången till förbrukningsuppgifter och konsumenterna måste få tillgång till sina uppgifter så att de kan begära in offerter från flera konkurrerande företag på grundval av dessa uppgifter. Konsumenterna bör även ha rätt att bli ordentligt informerade om sin energiförbrukning. Regelbunden information om energikostnaderna uppmuntrar till att spara energi eftersom konsumenterna direkt ser resultaten av investeringar i energieffektivitet och ändrat beteende.

| (34) | Kraven på allmännyttiga tjänster och de gemensamma miniminormer som är en följd av dem måste skärpas ytterligare för att säkerställa gastjänster som är tillgängliga för allmänheten och för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(34)

Kraven på allmännyttiga tjänster och de gemensamma miniminormer som är en följd av dem måste skärpas ytterligare för att säkerställa gastjänster som är tillgängliga för allmänheten och för små och medelstora företag.

| (35) | Medlemsstaterna bör se till att individuella smarta mätare installeras i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (7), för att ge konsumenterna korrekt information om energiförbrukningen och för att se till att slutanvändningen blir effektiv. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterna bör se till att individuella smarta mätare installeras i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (7), för att ge konsumenterna korrekt information om energiförbrukningen och för att se till att slutanvändningen blir effektiv.

| (36) | Konsumenterna bör stå i centrum för detta direktiv. Befintliga konsumenträttigheter måste stärkas och tryggas, omfatta insyn och medge större representation. Konsumentskydd innebär att alla kunder ska kunna dra nytta av en konkurrensutsatt marknad. De nationella tillsynsmyndigheterna bör se till att konsumenternas rättigheter respekteras genom att skapa incitament och införa sanktioner för företag som inte följer konsumentskyddsreglerna och konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

(36)

Konsumenterna bör stå i centrum för detta direktiv. Befintliga konsumenträttigheter måste stärkas och tryggas, omfatta insyn och medge större representation. Konsumentskydd innebär att alla kunder ska kunna dra nytta av en konkurrensutsatt marknad. De nationella tillsynsmyndigheterna bör se till att konsumenternas rättigheter respekteras genom att skapa incitament och införa sanktioner för företag som inte följer konsumentskyddsreglerna och konkurrenslagstiftningen.

| (37) | Konsumenterna bör få tydlig och begriplig information om sina rättigheter inom energisektorn. Efter sitt meddelande av den 5 juli 2007 med titeln ”Mot en europeisk stadga om energikonsumenters rättigheter” bör kommissionen, efter att ha samrått med berörda intressenter, bland andra nationella tillsynsmyndigheter, konsumentorganisationer och arbetsmarknadens parter, lägga fram en tillgänglig, användarvänlig stadga över de rättigheter som energikonsumenterna redan har enligt gällande gemenskapslagstiftning, inbegripet detta direktiv. Energileverantörerna bör se till att alla konsumenter får ett exemplar av stadgan och att den finns tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(37)

Konsumenterna bör få tydlig och begriplig information om sina rättigheter inom energisektorn. Efter sitt meddelande av den 5 juli 2007 med titeln ”Mot en europeisk stadga om energikonsumenters rättigheter” bör kommissionen, efter att ha samrått med berörda intressenter, bland andra nationella tillsynsmyndigheter, konsumentorganisationer och arbetsmarknadens parter, lägga fram en tillgänglig, användarvänlig stadga över de rättigheter som energikonsumenterna redan har enligt gällande gemenskapslagstiftning, inbegripet detta direktiv. Energileverantörerna bör se till att alla konsumenter får ett exemplar av stadgan och att den finns tillgänglig för allmänheten.

| (38) | För att bidra till försörjningstryggheten i solidarisk anda
  bör
  medlemsstaterna, särskilt i händelse av en kris i energiförsörjningen,
  samarbeta nära med varandra. Rådets direktiv 2004/67/EG av den 26 april 2004 om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning (8) bör tjäna som grund för detta samarbete. |
| --- | --- |

(38)

För att bidra till försörjningstryggheten i solidarisk anda
  bör
  medlemsstaterna, särskilt i händelse av en kris i energiförsörjningen,
  samarbeta nära med varandra. Rådets direktiv 2004/67/EG av den 26 april 2004 om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning (8) bör tjäna som grund för detta samarbete.

| (39) | Medlemsstaterna bör med tanke på upprättandet av en inre marknad för gas främja integrationen av sina inhemska marknader och samarbetet mellan nätoperatörer på europeisk och regional nivå.
  Initiativ för regional integration är ett viktigt led på vägen mot den integration av de inre energimarknaderna som är slutmålet. Den regionala nivån möjliggör en snabbare integrationsprocess genom att berörda aktörer – särskilt medlemsstater, nationella tillsynsmyndigheter och systemansvariga för överföringssystem – kan samarbeta beträffande specifika problem. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterna bör med tanke på upprättandet av en inre marknad för gas främja integrationen av sina inhemska marknader och samarbetet mellan nätoperatörer på europeisk och regional nivå.
  Initiativ för regional integration är ett viktigt led på vägen mot den integration av de inre energimarknaderna som är slutmålet. Den regionala nivån möjliggör en snabbare integrationsprocess genom att berörda aktörer – särskilt medlemsstater, nationella tillsynsmyndigheter och systemansvariga för överföringssystem – kan samarbeta beträffande specifika problem.

| (40) | Ett av huvudmålen med detta direktiv bör vara att utveckla ett verkligt gemenskapstäckande ledningsnät, varför byrån bör ansvara för regleringen av gränsöverskridande sammanlänkningar och regionala marknader. |
| --- | --- |

(40)

Ett av huvudmålen med detta direktiv bör vara att utveckla ett verkligt gemenskapstäckande ledningsnät, varför byrån bör ansvara för regleringen av gränsöverskridande sammanlänkningar och regionala marknader.

| (41) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör förse marknaden med information, också för att kommissionen ska kunna utöva sin roll som observatör och övervakare av den europeiska marknaden för gas och dess utveckling på kort, medellång och lång sikt. Aspekter som ska beaktas är tillgång och efterfrågan, infrastruktur för distribution och överföring, gränsöverskridande handel, investeringar, grossist- och konsumentpriser, marknadens likviditet samt miljö- och effektivitetsförbättringar. |
| --- | --- |

(41)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör förse marknaden med information, också för att kommissionen ska kunna utöva sin roll som observatör och övervakare av den europeiska marknaden för gas och dess utveckling på kort, medellång och lång sikt. Aspekter som ska beaktas är tillgång och efterfrågan, infrastruktur för distribution och överföring, gränsöverskridande handel, investeringar, grossist- och konsumentpriser, marknadens likviditet samt miljö- och effektivitetsförbättringar.

| (42) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att skapa en väl fungerande inre marknad för gas, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av dess omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att skapa en väl fungerande inre marknad för gas, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av dess omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (43) | Medlemsstaterna bör tillsammans med berörda arbetsmarknadsparter betrakta följderna av att ändra direktiv 2003/55/EG, särskilt avseende de olika modellerna för att säkra oberoendet för de systemansvariga för överföringssystem, när det gäller arbetstagarnas anställning, arbetsförhållanden och rätt till information, samråd och delaktighet, med målet att lindra de negativa följderna. |
| --- | --- |

(43)

Medlemsstaterna bör tillsammans med berörda arbetsmarknadsparter betrakta följderna av att ändra direktiv 2003/55/EG, särskilt avseende de olika modellerna för att säkra oberoendet för de systemansvariga för överföringssystem, när det gäller arbetstagarnas anställning, arbetsförhållanden och rätt till information, samråd och delaktighet, med målet att lindra de negativa följderna.

| (44) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1775/2005 av den 28 september 2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (9) ger kommissionen möjlighet att anta riktlinjer i syfte att uppnå den harmoniseringsgrad som krävs. Sådana riktlinjer, som således blir bindande genomförandeåtgärder, är ett användbart hjälpmedel som snabbt kan ändras om det skulle behövas. |
| --- | --- |

(44)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1775/2005 av den 28 september 2005 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (9) ger kommissionen möjlighet att anta riktlinjer i syfte att uppnå den harmoniseringsgrad som krävs. Sådana riktlinjer, som således blir bindande genomförandeåtgärder, är ett användbart hjälpmedel som snabbt kan ändras om det skulle behövas.

| (45) | Enligt direktiv 2003/55/EG ska vissa åtgärder antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(45)

Enligt direktiv 2003/55/EG ska vissa åtgärder antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (46) | Beslut 1999/468/EG har ändrats genom rådets beslut 2006/512/EG (11) genom vilket det införs ett föreskrivande förfarande med kontroll för antagande av åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke-väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, bland annat genom att komplettera det med nya icke-väsentliga delar. |
| --- | --- |

(46)

▐

| (47) | Direktiv 2003/55/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(47)

Direktiv 2003/55/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 2003/55/EG

Direktiv 2003/55/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:


  ”
  2.
     
  De bestämmelser som fastställs i detta direktiv för naturgas, inbegripet kondenserad naturgas (LNG), ska även, utan någon diskriminering, gälla biogas och gas från biomassa eller andra typer av gas om det är tekniskt möjligt och säkert att föra in dessa gaser i och transportera dem genom systemet för naturgas.
  ” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”
  2.
     
  De bestämmelser som fastställs i detta direktiv för naturgas, inbegripet kondenserad naturgas (LNG), ska även, utan någon diskriminering, gälla biogas och gas från biomassa eller andra typer av gas om det är tekniskt möjligt och säkert att föra in dessa gaser i och transportera dem genom systemet för naturgas.
  ”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:








  a) | led 3 ska ersättas med följande:








  ”
  3. | ’överföring’: transport, vars avsikt är tillhandahållande till kunder, men inte leverans, av naturgas genom ett nät som i huvudsak består av högtrycksrörledningar, utom tidigare led i rörledningsnätet eller den del av högtrycksrörledningarna som huvudsakligen används för lokal distribution av naturgas,
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

led 3 ska ersättas med följande:

”
  3.

’överföring’: transport, vars avsikt är tillhandahållande till kunder, men inte leverans, av naturgas genom ett nät som i huvudsak består av högtrycksrörledningar, utom tidigare led i rörledningsnätet eller den del av högtrycksrörledningarna som huvudsakligen används för lokal distribution av naturgas,
  ”

| b) | led 9 ska ersättas med följande:








  ”
  9. | ’lagringsanläggning’: en anläggning som används för lagring av naturgas och som ägs och/eller drivs av ett naturgasföretag, inbegripet den del av LNG-anläggningen som används för lagring men undantaget den del som uteslutande används för produktionsverksamhet, och undantaget anläggningar som uteslutande är förbehållna systemansvariga för överföringssystemet när de utför sina uppgifter,
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

led 9 ska ersättas med följande:

”
  9.

’lagringsanläggning’: en anläggning som används för lagring av naturgas och som ägs och/eller drivs av ett naturgasföretag, inbegripet den del av LNG-anläggningen som används för lagring men undantaget den del som uteslutande används för produktionsverksamhet, och undantaget anläggningar som uteslutande är förbehållna systemansvariga för överföringssystemet när de utför sina uppgifter,
  ”

| c) | led 14 ska ersättas med följande:








  ”
  14. | ’stödtjänster’: de tjänster som är nödvändiga för tillträdet till och driften av överförings- och/eller distributionsnät och/eller LNG-anläggningar och/eller lagringsanläggningar, inklusive lastbalansering och blandning och injektion av inerta gaser, men undantaget anläggningar som enbart är reserverade för systemansvariga för överföringssystemet när de utför sina uppgifter,
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

led 14 ska ersättas med följande:

”
  14.

’stödtjänster’: de tjänster som är nödvändiga för tillträdet till och driften av överförings- och/eller distributionsnät och/eller LNG-anläggningar och/eller lagringsanläggningar, inklusive lastbalansering och blandning och injektion av inerta gaser, men undantaget anläggningar som enbart är reserverade för systemansvariga för överföringssystemet när de utför sina uppgifter,
  ”

| d) | led 17 ska ersättas med följande:








  ”
  17. | ’sammanlänkning’: en långväga gasledning som passerar eller sträcker sig över en gräns mellan två medlemsstater och som huvudsakligen syftar till att koppla samman dessa medlemsstaters nationella överföringssystem.
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

led 17 ska ersättas med följande:

”
  17.

’sammanlänkning’: en långväga gasledning som passerar eller sträcker sig över en gräns mellan två medlemsstater och som huvudsakligen syftar till att koppla samman dessa medlemsstaters nationella överföringssystem.
  ”

| e) | led 20 ska ersättas med följande ║:






  ”20. | ’vertikalt integrerat företag’: ett naturgasföretag eller en grupp av naturgasföretag där samma person(er) direkt eller indirekt har rätt att utöva kontroll enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning)
   (12), och där de berörda företagen/den berörda gruppen bedriver verksamhet inom minst ett av områdena överföring, distribution, LNG eller lagring och minst ett av områdena produktion eller leverans av naturgas, |
| --- | --- | --- |

e)

led 20 ska ersättas med följande ║:

”20.

’vertikalt integrerat företag’: ett naturgasföretag eller en grupp av naturgasföretag där samma person(er) direkt eller indirekt har rätt att utöva kontroll enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning)
   (12), och där de berörda företagen/den berörda gruppen bedriver verksamhet inom minst ett av områdena överföring, distribution, LNG eller lagring och minst ett av områdena produktion eller leverans av naturgas,

| f) | följande led║ ska läggas till:






  ”34. | ’avtal om leverans av gas’: ett avtal om leverans av naturgas, som dock inte inbegriper ett gasderivat, |
| --- | --- | --- |

f)

följande led║ ska läggas till:

”34.

’avtal om leverans av gas’: ett avtal om leverans av naturgas, som dock inte inbegriper ett gasderivat,

| 35. | ’gasderivat’: ett finansiellt instrument som beskrivs i något av avsnitten C5, C6 eller C7 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (13), och som avser naturgas, |
| --- | --- |

35.

’gasderivat’: ett finansiellt instrument som beskrivs i något av avsnitten C5, C6 eller C7 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (13), och som avser naturgas,

| 36. | ’kontroll’: rättigheter, avtal eller andra medel som, antingen var för sig eller tillsammans och med hänsyn till alla faktiska eller rättsliga förhållanden, ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande på ett företag, särskilt genom






  a) | äganderätt eller nyttjanderätt till ett företags samtliga tillgångar eller en del av dessa, |
| --- | --- | --- |

36.

’kontroll’: rättigheter, avtal eller andra medel som, antingen var för sig eller tillsammans och med hänsyn till alla faktiska eller rättsliga förhållanden, ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande på ett företag, särskilt genom

a)

äganderätt eller nyttjanderätt till ett företags samtliga tillgångar eller en del av dessa,

| b) | rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av ett företags organ och dessas voteringar eller beslut. |
| --- | --- |

b)

rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av ett företags organ och dessas voteringar eller beslut.

| 37. | ’isolerad marknad’: en medlemsstat som saknar sammanlänkning med andra medlemsstaters nationella överföringssystem och/eller vars gasförsörjning kontrolleras av en eller flera personer från ett tredjeland. |
| --- | --- |

37.

’isolerad marknad’: en medlemsstat som saknar sammanlänkning med andra medlemsstaters nationella överföringssystem och/eller vars gasförsörjning kontrolleras av en eller flera personer från ett tredjeland.

| 38. | ’projekt av europeiskt intresse’: ett gasinfrastrukturprojekt som leder till att nya gaskällor blir tillgängliga för gemenskapen och till att gasleveranserna blir mer diversifierade i mer än en medlemsstat. |
| --- | --- |

38.

’projekt av europeiskt intresse’: ett gasinfrastrukturprojekt som leder till att nya gaskällor blir tillgängliga för gemenskapen och till att gasleveranserna blir mer diversifierade i mer än en medlemsstat.

| 39. | ’rättvis och obehindrad konkurrens på en öppen marknad’: gemensamma möjligheter och lika tillträde för alla leverantörer inom Europeiska unionen, vilket är en uppgift som medlemsstaterna, de nationella tillsynsmyndigheterna och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (byrån) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter] (14) ska garantera, |
| --- | --- |

39.

’rättvis och obehindrad konkurrens på en öppen marknad’: gemensamma möjligheter och lika tillträde för alla leverantörer inom Europeiska unionen, vilket är en uppgift som medlemsstaterna, de nationella tillsynsmyndigheterna och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (byrån) inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter] (14) ska garantera,

| 40. | ’energifattigdom’: när medlemmarna av ett hushåll inte har råd att värma upp bostaden till en godtagbar standard enligt WHO:s rekommendationer. |
| --- | --- |

40.

’energifattigdom’: när medlemmarna av ett hushåll inte har råd att värma upp bostaden till en godtagbar standard enligt WHO:s rekommendationer.

| 41. | ’överkomligt pris’: ett pris som har fastställts av medlemsstaterna på nationell nivå i samråd med de nationella tillsynsmyndigheterna, arbetsmarknadens parter och relevanta intressenter och med beaktande av definitionen av energifattigdom i led 40, |
| --- | --- |

41.

’överkomligt pris’: ett pris som har fastställts av medlemsstaterna på nationell nivå i samråd med de nationella tillsynsmyndigheterna, arbetsmarknadens parter och relevanta intressenter och med beaktande av definitionen av energifattigdom i led 40,

| 42. | ’industriområde’: ett privatägt geografiskt område med ett naturgasnät som förvaltas av ett bolag med en koppling till överförings- eller distributionsnätet,










  a) | som främst försörjer nätoperatörens eller anslutna företags industriella verksamhet, eller |
| --- | --- | --- |

42.

’industriområde’: ett privatägt geografiskt område med ett naturgasnät som förvaltas av ett bolag med en koppling till överförings- eller distributionsnätet,

a)

som främst försörjer nätoperatörens eller anslutna företags industriella verksamhet, eller

| b) | som försörjer ett begränsat antal industriella användare eller kunder med koppling till den industriella verksamheten på industriområdet. |
| --- | --- |

b)

som försörjer ett begränsat antal industriella användare eller kunder med koppling till den industriella verksamheten på industriområdet.

| 3. | Artikel 3 ska ersättas med följande:










  a) | punkt 2 ska ersättas med följande:


  ”   
  Medlemsstaterna får med beaktande fullt ut av tillämpliga bestämmelser i fördraget, särskilt artikel 86 i detta, i det allmänna ekonomiska intresset ålägga naturgasföretag att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, vilka kan avse tillförlitlighet, inbegripet försörjningstrygghet, regelbundenhet och kvalitet samt miljöskydd, inbegripet energieffektivitet och klimatskydd.
  ” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

a)

punkt 2 ska ersättas med följande:

”   
  Medlemsstaterna får med beaktande fullt ut av tillämpliga bestämmelser i fördraget, särskilt artikel 86 i detta, i det allmänna ekonomiska intresset ålägga naturgasföretag att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, vilka kan avse tillförlitlighet, inbegripet försörjningstrygghet, regelbundenhet och kvalitet samt miljöskydd, inbegripet energieffektivitet och klimatskydd.
  ”

| b) | punkt 3 ska ersättas med följande:


  ”
  3.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda slutförbrukare, och de ska särskilt se till att utsatta förbrukare får tillräckligt skydd, bl.a. genom förbud mot avstängning av pensionärer och personer med funktionshinder under vintern. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang erkänna energifattigdomen och tillhandahålla definitioner av utsatta kunder. Medlemsstaterna ska se till att rättigheter och skyldigheter gentemot utsatta kunder tillämpas och ska framför allt vidta åtgärder för att skydda slutförbrukare i avlägsna områden. De ska garantera en hög konsumentskyddsnivå, särskilt i form av klara och begripliga avtalsvillkor, allmän information och mekanismer för tvistlösning. Medlemsstaterna ska se till att berättigade kunder i praktiken enkelt kan byta till en ny leverantör. Åtminstone när det gäller hushållskunder ska dessa åtgärder omfatta dem som anges i bilaga A.
  ” |
| --- | --- |

b)

punkt 3 ska ersättas med följande:

”
  3.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda slutförbrukare, och de ska särskilt se till att utsatta förbrukare får tillräckligt skydd, bl.a. genom förbud mot avstängning av pensionärer och personer med funktionshinder under vintern. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang erkänna energifattigdomen och tillhandahålla definitioner av utsatta kunder. Medlemsstaterna ska se till att rättigheter och skyldigheter gentemot utsatta kunder tillämpas och ska framför allt vidta åtgärder för att skydda slutförbrukare i avlägsna områden. De ska garantera en hög konsumentskyddsnivå, särskilt i form av klara och begripliga avtalsvillkor, allmän information och mekanismer för tvistlösning. Medlemsstaterna ska se till att berättigade kunder i praktiken enkelt kan byta till en ny leverantör. Åtminstone när det gäller hushållskunder ska dessa åtgärder omfatta dem som anges i bilaga A.
  ”

| c) | följande punkter ska läggas till efter punkt 3
  :
  ”
  3a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med energifattigdom i sina nationella handlingsplaner i syfte att åstadkomma en reell minskning av antalet människor som drabbas av energifattigdom, och medlemsstaterna ska anmäla dessa åtgärder till kommissionen. Varje medlemsstat ska ansvara för att i enlighet med subsidiaritetsprincipen fastställa en nationell definition av energifattigdom, i samråd med de nationella tillsynsmyndigheterna och berörda parter, med hänvisning till artikel 2.40. Sådana åtgärder får inbegripa förmåner inom de sociala trygghetssystemen, stöd till energieffektivitetsförbättringar och energiproduktion till lägsta möjliga pris och ska inte hindra öppnandet av marknaderna enligt vad som föreskrivs i artikel 23. Kommissionen ska tillhandahålla vägledning för övervakning av dessa åtgärders inverkan på energifattigdomen och på marknadens funktionssätt
  .


  3b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att alla kunder har rätt att få naturgas levererat av en leverantör, under förutsättning att denne samtycker, oberoende av i vilken medlemsstat leverantören har sitt tillstånd eller i övrigt är godkänd. För detta ändamål ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som behövs för att företag som är godkända som leverantörer i en annan medlemsstat ska kunna leverera till kunder utan att vara tvungna att uppfylla ytterligare villkor.
  ” |
| --- | --- |

c)

följande punkter ska läggas till efter punkt 3
  :

”
  3a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med energifattigdom i sina nationella handlingsplaner i syfte att åstadkomma en reell minskning av antalet människor som drabbas av energifattigdom, och medlemsstaterna ska anmäla dessa åtgärder till kommissionen. Varje medlemsstat ska ansvara för att i enlighet med subsidiaritetsprincipen fastställa en nationell definition av energifattigdom, i samråd med de nationella tillsynsmyndigheterna och berörda parter, med hänvisning till artikel 2.40. Sådana åtgärder får inbegripa förmåner inom de sociala trygghetssystemen, stöd till energieffektivitetsförbättringar och energiproduktion till lägsta möjliga pris och ska inte hindra öppnandet av marknaderna enligt vad som föreskrivs i artikel 23. Kommissionen ska tillhandahålla vägledning för övervakning av dessa åtgärders inverkan på energifattigdomen och på marknadens funktionssätt
  .

3b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att alla kunder har rätt att få naturgas levererat av en leverantör, under förutsättning att denne samtycker, oberoende av i vilken medlemsstat leverantören har sitt tillstånd eller i övrigt är godkänd. För detta ändamål ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som behövs för att företag som är godkända som leverantörer i en annan medlemsstat ska kunna leverera till kunder utan att vara tvungna att uppfylla ytterligare villkor.
  ”

| d) | punkt 4 ska ersättas med följande:


  ”
  4.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att uppnå målen för social och ekonomisk sammanhållning, i syfte att sänka låginkomsthushållens kostnader för gas och säkerställa samma villkor för de kunder som bor i avlägsna områden och att målen för miljöskydd uppfylls. Dessa åtgärder inbegriper åtgärder för styrning av energieffektivitet/energiefterfrågan och metoder för att bekämpa klimatförändringarna, samt försörjningstrygghet och kan också omfatta lämpliga ekonomiska stimulansåtgärder, där så är lämpligt med hjälp av alla tillgängliga nationella verktyg och gemenskapsverktyg, för underhåll och anläggning av nödvändig nätinfrastruktur, inklusive sammanlänkningskapacitet.
  ” |
| --- | --- |

d)

punkt 4 ska ersättas med följande:

”
  4.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att uppnå målen för social och ekonomisk sammanhållning, i syfte att sänka låginkomsthushållens kostnader för gas och säkerställa samma villkor för de kunder som bor i avlägsna områden och att målen för miljöskydd uppfylls. Dessa åtgärder inbegriper åtgärder för styrning av energieffektivitet/energiefterfrågan och metoder för att bekämpa klimatförändringarna, samt försörjningstrygghet och kan också omfatta lämpliga ekonomiska stimulansåtgärder, där så är lämpligt med hjälp av alla tillgängliga nationella verktyg och gemenskapsverktyg, för underhåll och anläggning av nödvändig nätinfrastruktur, inklusive sammanlänkningskapacitet.
  ”

| e) | följande punkter ska införas efter punkt 4
  :
  ”
  4a.
     
  I syfte att främja energieffektivitet ska de nationella tillsynsmyndigheterna ålägga naturgasföretagen att införa prisformler som stiger i takt med förbrukningen, samt säkerställa att kunderna och de systemansvariga för distributionsnäten medverkar aktivt till systemverksamhet genom att stödja införandet av åtgärder som syftar till att optimera gasförbrukningen, särskilt under toppbelastningsperioder. Sådana prisformler ska, i kombination med införandet av smarta mätare och nät, främja ett energieffektivt beteende och lägsta möjliga kostnader för hushållskunder, särskilt hushåll som lever i energifattigdom.




  4b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att det inrättas en enda kontaktpunkt i varje land där konsumenterna kan få tillgång till nödvändig information om sina rättigheter, gällande lagstiftning och möjligheter till prövning vid tvister.
  ” |
| --- | --- |

e)

följande punkter ska införas efter punkt 4
  :

”
  4a.
     
  I syfte att främja energieffektivitet ska de nationella tillsynsmyndigheterna ålägga naturgasföretagen att införa prisformler som stiger i takt med förbrukningen, samt säkerställa att kunderna och de systemansvariga för distributionsnäten medverkar aktivt till systemverksamhet genom att stödja införandet av åtgärder som syftar till att optimera gasförbrukningen, särskilt under toppbelastningsperioder. Sådana prisformler ska, i kombination med införandet av smarta mätare och nät, främja ett energieffektivt beteende och lägsta möjliga kostnader för hushållskunder, särskilt hushåll som lever i energifattigdom.

4b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att det inrättas en enda kontaktpunkt i varje land där konsumenterna kan få tillgång till nödvändig information om sina rättigheter, gällande lagstiftning och möjligheter till prövning vid tvister.
  ”

| f) | följande punkt ska införas efter punkt 5
  :
  ”
  5a.
     
  Genomförandet av detta direktiv får inte ha några negativa följder för de berörda arbetstagarnas anställning, arbetsförhållanden och rätt till information, samråd och delaktighet. Medlemsstaterna ska samråda med de berörda arbetsmarknadsparterna beträffande genomförandet av eventuella ändringar av detta direktiv i syfte att begränsa sådana negativa. Kommissionen ska rapportera till kommittéerna för social dialog inom gas- och elsektorn om de samråd och åtgärder som har genomförts.
  ” |
| --- | --- |

f)

följande punkt ska införas efter punkt 5
  :

”
  5a.
     
  Genomförandet av detta direktiv får inte ha några negativa följder för de berörda arbetstagarnas anställning, arbetsförhållanden och rätt till information, samråd och delaktighet. Medlemsstaterna ska samråda med de berörda arbetsmarknadsparterna beträffande genomförandet av eventuella ändringar av detta direktiv i syfte att begränsa sådana negativa. Kommissionen ska rapportera till kommittéerna för social dialog inom gas- och elsektorn om de samråd och åtgärder som har genomförts.
  ”

| 4. | Artikel 4.2 ska ersättas med följande:


  ”
  2.
     
  Om medlemsstaterna har ett tillståndssystem ska de fastställa objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som ska uppfyllas av företag som ansöker om tillstånd för att bygga och/eller driva naturgasanläggningar eller som ansöker om tillstånd att leverera naturgas. Medlemsstaterna ska under inga omständigheter ha rätt att koppla tillståndet till kriterier som ger de behöriga myndigheterna rätt att handla efter egen prövning. De icke-diskriminerande kriterierna och förfarandena för att bevilja tillstånd ska offentliggöras. Medlemsstaterna ska se till att tillståndsförfaranden för anläggningar, rörledningar och tillhörande utrustning beaktar projektets betydelse för den inre energimarknaden.
  ” |
| --- | --- |

4.

Artikel 4.2 ska ersättas med följande:

”
  2.
     
  Om medlemsstaterna har ett tillståndssystem ska de fastställa objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som ska uppfyllas av företag som ansöker om tillstånd för att bygga och/eller driva naturgasanläggningar eller som ansöker om tillstånd att leverera naturgas. Medlemsstaterna ska under inga omständigheter ha rätt att koppla tillståndet till kriterier som ger de behöriga myndigheterna rätt att handla efter egen prövning. De icke-diskriminerande kriterierna och förfarandena för att bevilja tillstånd ska offentliggöras. Medlemsstaterna ska se till att tillståndsförfaranden för anläggningar, rörledningar och tillhörande utrustning beaktar projektets betydelse för den inre energimarknaden.
  ”

| 5. | Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 5:
  ”Artikel 5a


  Regional solidaritet

  1.   För att säkra försörjningstryggheten på den inre marknaden för naturgas ska medlemsstaterna,
  utan att lägga en oproportionerlig börda på marknadsaktörerna,
  samarbeta i syfte att främja regional och bilateral solidaritet.
  2.   Detta samarbete ska omfatta situationer som resulterar i eller som på kort sikt troligen kommer att resultera i allvarliga avbrott i försörjningen som påverkar en medlemsstat. Det ska omfatta följande:






  a) | Samordning av de nationella åtgärder för krissituationer som nämns i artikel 8 i direktiv 2004/67/EG. |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 5:

”Artikel 5a

Regional solidaritet

1.   För att säkra försörjningstryggheten på den inre marknaden för naturgas ska medlemsstaterna,
  utan att lägga en oproportionerlig börda på marknadsaktörerna,
  samarbeta i syfte att främja regional och bilateral solidaritet.

2.   Detta samarbete ska omfatta situationer som resulterar i eller som på kort sikt troligen kommer att resultera i allvarliga avbrott i försörjningen som påverkar en medlemsstat. Det ska omfatta följande:

a)

Samordning av de nationella åtgärder för krissituationer som nämns i artikel 8 i direktiv 2004/67/EG.

| b) | Identifiering och, vid behov, utveckling eller uppgradering av sammanlänkningar av el- och naturgasnät. |
| --- | --- |

b)

Identifiering och, vid behov, utveckling eller uppgradering av sammanlänkningar av el- och naturgasnät.

| c) | Villkor och praktiska metoder för ömsesidigt stöd. |
| --- | --- |

c)

Villkor och praktiska metoder för ömsesidigt stöd.

3.   Kommissionen,
  de andra medlemsstaterna och marknadsaktörerna
  ska hållas
  informerade
  om detta samarbete.

▐

Artikel 5b

Främjande av regionalt samarbete

1.
     
  Nationella tillsynsmyndigheter
  ska samarbeta i syfte att
  harmonisera marknadens utformning och
  integrera sina inhemska marknader på åtminstone
  en regional nivå, som ett första steg mot en helt liberaliserad inre gasmarknad. De
  ska i synnerhet främja samarbetet mellan nätoperatörer på regional nivå och
  underlätta deras integration på regional nivå med målet att skapa en konkurrensutsatt europeisk marknad, underlätta harmoniseringen av sina lagar, föreskrifter och tekniska ramar och, framför allt, integrera de ’elöar’ som för närvarande förekommer i unionen. Medlemsstaterna ska också främja gränsöverskridande och regionalt samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter.

2.
     
  Byrån ska samarbeta med de nationella tillsynsmyndigheterna och de systemansvariga för överföringssystemen i enlighet med kapitel III och IV för att garantera tillnärmning mellan regelverken i de olika regionerna och skapa en konkurrensutsatt inre marknad. Om byrån anser att det krävs bindande regler för detta samarbete ska den avge lämpliga rekommendationer. På regionala marknader ska byrån anses vara den behöriga myndigheten inom de områden som anges i artikel 24d.
  ”

| 6. | Artikel 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7


  Åtskillnad av överföringssystem och systemansvariga för överföringssystem

  1.   Medlemsstaterna ska se till att följande bestämmelser är uppfyllda från och med den ... (15):






  a) | Varje företag som äger ett överföringssystem ska fungera som systemansvarig för överföringssystemet. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Åtskillnad av överföringssystem och systemansvariga för överföringssystem

1.   Medlemsstaterna ska se till att följande bestämmelser är uppfyllda från och med den ... (15):

a)

Varje företag som äger ett överföringssystem ska fungera som systemansvarig för överföringssystemet.

| b) | Samma person(er) får inte
  , vare sig individuellt eller gemensamt








  i) | direkt eller indirekt utöva kontroll över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet, eller direkt eller indirekt utöva kontroll över, ha något intresse i eller utöva någon rättighet över en systemansvarig för överföringssystem ▐, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Samma person(er) får inte
  , vare sig individuellt eller gemensamt

i)

direkt eller indirekt utöva kontroll över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet, eller direkt eller indirekt utöva kontroll över, ha något intresse i eller utöva någon rättighet över en systemansvarig för överföringssystem ▐, eller

| ii) | direkt eller indirekt utöva kontroll över en systemansvarig för överföringssystem ▐, eller direkt eller indirekt utöva kontroll över, ha något intresse i eller utöva någon rättighet över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet. |
| --- | --- |

ii)

direkt eller indirekt utöva kontroll över en systemansvarig för överföringssystem ▐, eller direkt eller indirekt utöva kontroll över, ha något intresse i eller utöva någon rättighet över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet.

| c) | Samma person(er) får inte för en systemansvarig för överföringssystem ▐ utse ledamöter till tillsynsorgan, styrelse eller organ som juridiskt företräder företaget, eller direkt eller indirekt utöva kontroll över, ha något intresse i eller utöva någon rättighet över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet. |
| --- | --- |

c)

Samma person(er) får inte för en systemansvarig för överföringssystem ▐ utse ledamöter till tillsynsorgan, styrelse eller organ som juridiskt företräder företaget, eller direkt eller indirekt utöva kontroll över, ha något intresse i eller utöva någon rättighet över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet.

| d) | Samma person får inte vara ledamot i tillsynsorgan, styrelse eller organ som juridiskt företräder företaget för både ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet och en systemansvarig för överföringssystem eller ett överföringssystem. |
| --- | --- |

d)

Samma person får inte vara ledamot i tillsynsorgan, styrelse eller organ som juridiskt företräder företaget för både ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet och en systemansvarig för överföringssystem eller ett överföringssystem.

| e) | Samma person(er) får inte driva överföringssystemet enligt förvaltningsavtal eller utöva kontroll utan ägande på annat sätt, och direkt eller indirekt utöva kontroll eller ha något intresse i eller utöva någon rättighet över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet. |
| --- | --- |

e)

Samma person(er) får inte driva överföringssystemet enligt förvaltningsavtal eller utöva kontroll utan ägande på annat sätt, och direkt eller indirekt utöva kontroll eller ha något intresse i eller utöva någon rättighet över ett företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet.

2.   De intressen och rättigheter som avses i punkt 1 b ska i synnerhet omfatta

| a) | äganderätten till en del av kapitalet eller företagets tillgångar, |
| --- | --- |

a)

äganderätten till en del av kapitalet eller företagets tillgångar,

| b) | rätten att rösta, |
| --- | --- |

b)

rätten att rösta,

| c) | rätten att utse ledamöter till tillsynsorgan, styrelse eller organ som juridiskt företräder företaget, eller |
| --- | --- |

c)

rätten att utse ledamöter till tillsynsorgan, styrelse eller organ som juridiskt företräder företaget, eller

| d) | rätten till utdelning eller annan del av vinsten. |
| --- | --- |

d)

rätten till utdelning eller annan del av vinsten.

3.   I punkt 1 b ska begreppen ’företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet’, ’systemansvarig för överföringssystem’ och ’överföringssystem’ omfatta det som avses med dessa begrepp i ║ direktiv 2003/54/EG .

║

4.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka processen för åtskillnad av vertikalt integrerade företag och lämna in en lägesrapport till kommissionen.

5.   Medlemsstaterna får bevilja undantag från punkt 1 b–c till och med den ... (16), under förutsättning att den systemansvarige för överföringssystemet inte ingår i ett vertikalt integrerat företag.

6.   Den skyldighet som avses i punkt 1 a ska anses vara fullgjord då flera företag som äger överföringssystem har upprättat ett samarbetsbolag som för de berörda överföringssystemen fungerar som systemansvarig för överföringssystem i flera medlemsstater. ▐

7.
     
  Om en person som avses i punkt 1 b-e är en medlemsstat eller ett annat offentligt organ, ska två skilda offentliga organ som, å ena sidan, utövar kontroll över en systemansvarig för överföringssystem eller ett överföringssystem och, å andra sidan, utövar kontroll över ett företag som fyller en produktions- eller leveransfunktion, inte anses vara samma person(er).

8.   Medlemsstaterna ska se till att sådan kommersiellt känslig information som avses i artikel 10.1 som innehas av en systemansvarig för överföringssystem som har ingått i ett vertikalt integrerat företag och personal hos en sådan systemansvarig för överföringssystem inte överförs till företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet.

9.
     
  Om överföringssystemet den ... (17) tillhör ett vertikalt integrerat företag, får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa punkt 1.

I så fall ska medlemsstaterna följa bestämmelserna i kapitel IVa.

Vertikalt integrerade företag som äger ett överföringssystem får inte i något fall hindras från att vidta åtgärder i syfte att uppfylla villkoren i punkt 1.

| 7. | Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 7:
  ”Artikel 7a


  Kontroll över ägare av och systemansvariga för överföringssystem

  1.   Utan att det påverkar gemenskapens internationella åtaganden får inte överföringssystem och systemansvariga för överföringssystem kontrolleras av en eller flera personer från tredjeland.
  2.   Undantag från punkt 1 får medges till följd av gemenskapens avtal med ett eller flera tredjeländer,
  som syftar till att lägga fast gemensamma regler för investeringar i energisektorn och att öppna energimarknaden i ett tredjeland även för företag som är etablerade i Europeiska unionen
  .

  Artikel 7b


  Utnämning av och intyg för systemansvariga för överföringssystem

  1.   Företag som äger ett överföringssystem och som av den nationella tillsynsmyndigheten, i enlighet med ║intygsförfarandet i denna artikel, intygats uppfylla villkoren i artiklarna 7.1 och 7a ska av medlemsstaterna godkännas och utnämnas till systemansvariga för överföringssystemet. Utnämningen av systemansvariga för överföringssystem ska anmälas till kommissionen och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
  2.   Utan att det påverkar gemenskapens internationella åtaganden ska ansökan om intyg från ägaren av eller den systemansvarige för överföringssystem som kontrolleras av en eller flera personer från tredjeland i enlighet med artikel 7a avslås, såvida inte ägaren av eller den systemansvarige för överföringssystemet påvisar att det inte finns någon möjlighet för den berörda enheten att, i strid mot artikel 7.1, direkt eller indirekt påverkas av någon operatör som är verksam inom produktion eller leverans av gas eller el eller av något tredjeland.
  3.   Systemansvariga för överföringssystem ska till den nationella tillsynsmyndigheten anmäla planerade transaktioner som kan komma att kräva en omprövning av huruvida de uppfyller kraven i artiklarna 7.1 och 7a.
  4.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka att systemansvariga för överföringssystem kontinuerligt uppfyller kraven i artiklarna 7.1 och 7a. För att säkerställa att kraven uppfylls ska de i följande fall inleda ett intygsförfarande:






  a) | Efter anmälan från systemansvariga för överföringssystem i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- | --- |

7.

Följande artiklar ║ ska införas efter artikel 7:

”Artikel 7a

Kontroll över ägare av och systemansvariga för överföringssystem

1.   Utan att det påverkar gemenskapens internationella åtaganden får inte överföringssystem och systemansvariga för överföringssystem kontrolleras av en eller flera personer från tredjeland.

2.   Undantag från punkt 1 får medges till följd av gemenskapens avtal med ett eller flera tredjeländer,
  som syftar till att lägga fast gemensamma regler för investeringar i energisektorn och att öppna energimarknaden i ett tredjeland även för företag som är etablerade i Europeiska unionen
  .

Artikel 7b

Utnämning av och intyg för systemansvariga för överföringssystem

1.   Företag som äger ett överföringssystem och som av den nationella tillsynsmyndigheten, i enlighet med ║intygsförfarandet i denna artikel, intygats uppfylla villkoren i artiklarna 7.1 och 7a ska av medlemsstaterna godkännas och utnämnas till systemansvariga för överföringssystemet. Utnämningen av systemansvariga för överföringssystem ska anmälas till kommissionen och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Utan att det påverkar gemenskapens internationella åtaganden ska ansökan om intyg från ägaren av eller den systemansvarige för överföringssystem som kontrolleras av en eller flera personer från tredjeland i enlighet med artikel 7a avslås, såvida inte ägaren av eller den systemansvarige för överföringssystemet påvisar att det inte finns någon möjlighet för den berörda enheten att, i strid mot artikel 7.1, direkt eller indirekt påverkas av någon operatör som är verksam inom produktion eller leverans av gas eller el eller av något tredjeland.

3.   Systemansvariga för överföringssystem ska till den nationella tillsynsmyndigheten anmäla planerade transaktioner som kan komma att kräva en omprövning av huruvida de uppfyller kraven i artiklarna 7.1 och 7a.

4.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka att systemansvariga för överföringssystem kontinuerligt uppfyller kraven i artiklarna 7.1 och 7a. För att säkerställa att kraven uppfylls ska de i följande fall inleda ett intygsförfarande:

a)

Efter anmälan från systemansvariga för överföringssystem i enlighet med punkt 3.

| b) | På eget initiativ då de får vetskap om att en planerad förändring när det gäller rättigheter för eller inflytande över ägare av eller systemansvariga för överföringssystemet kan leda till en överträdelse av artiklarna 7.1 och 7a, eller då de har anledning att misstänka att en sådan överträdelse har skett. |
| --- | --- |

b)

På eget initiativ då de får vetskap om att en planerad förändring när det gäller rättigheter för eller inflytande över ägare av eller systemansvariga för överföringssystemet kan leda till en överträdelse av artiklarna 7.1 och 7a, eller då de har anledning att misstänka att en sådan överträdelse har skett.

| c) | Efter en motiverad begäran från kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Efter en motiverad begäran från kommissionen.

5.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska fatta beslut om intyg för en systemansvarig för överföringssystem inom fyra månader från den dag då denne inkom med anmälan eller kommissionen överlämnade sin begäran. ║Intyget ska anses vara beviljat om de nationella tillsynsmyndigheterna inte fattar ett beslut inom denna period. Tillsynsmyndighetens uttryckliga eller underförstådda beslut träder i kraft först efter det att det förfarande som beskrivs i punkterna 6–9 har avslutats och enbart om kommissionen inte gör några invändningar mot beslutet.

6.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska utan dröjsmål anmäla det uttryckliga eller underförstådda beslutet om intyg för en systemansvarig för överföringssystem till kommissionen, och förse kommissionen med alla relevanta uppgifter avseende detta beslut.

7.   Kommissionen ska pröva anmälan så snart den har mottagits. Om kommissionen anser att den nationella tillsynsmyndighetens beslut ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med artiklarna 7.1, 7a eller 7b.2 ska den inom två månader från det att den mottog anmälan besluta att inleda ett förfarande. Kommissionen ska i sådana fall ge den nationella tillsynsmyndigheten och den berörda systemansvariga för överföringssystemet tillfälle att yttra sig. Om kommissionen behöver kompletterande uppgifter får tvåmånadersperioden förlängas med ytterligare två månader, räknat från det datum de kompletterande uppgifterna mottogs.

8.   Om kommissionen beslutar att inleda ett förfarande ska den inom ║ fyra månader från den dag då det beslutet fattas utfärda ett slutgiltigt beslut om att

| a) | inte göra några invändningar mot den nationella tillsynsmyndighetens beslut eller |
| --- | --- |

a)

inte göra några invändningar mot den nationella tillsynsmyndighetens beslut eller

| b) | begära att den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändrar eller återkallar sitt beslut om den anser att villkoren i artiklarna 7.1, 7a eller 7b.2 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

begära att den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändrar eller återkallar sitt beslut om den anser att villkoren i artiklarna 7.1, 7a eller 7b.2 inte är uppfyllda.

9.   Om kommissionen inte beslutar att inleda ett förfarande eller inte fattar något slutgiltigt beslut inom de tidsfrister som anges i punkterna 7 och 8 ska det anses att den inte har några invändningar mot den nationella tillsynsmyndighetens beslut.

10.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska följa kommissionens beslut om att ändra eller återkalla beslutet om intyg inom fyra veckor, och ska informera kommissionen om detta.

11.   De nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen har rätt att från systemansvariga för överföringssystem och företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet begära sådan information som är relevant för fullgörandet av deras skyldigheter enligt denna artikel.

12.   De nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska behandla kommersiellt känsliga uppgifter konfidentiellt.

▐

13.
     
  De förfaranden som fastställs i denna artikel, särskilt avseende de begränsningar som fastställs i punkt 2, ska inte tillämpas på rörledningar i tidigare led, som endast är avsedda för direkt sammanlänkning av gasnät i ursprungsländerna med en landningspunkt inom gemenskapens territorium eller på uppgraderingar av dessa.

Artikel 7c

Utseende av systemansvariga för lagringssystem och LNG-anläggningar

Medlemsstaterna ska, för en tid som de själva bestämmer med beaktande av effektivitet och ekonomisk balans, utse eller ålägga de naturgasföretag som äger lagringssystem eller LNG-anläggningar att utse en eller flera systemansvariga.”

| 8. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:







  a) | punkt 1 ska ändras på följande sätt:








  i) | led a ska ersättas med följande:







  ”a) | ska på affärsmässiga villkor och med vederbörlig hänsyn till miljön driva, underhålla och utveckla säkra, tillförlitliga och effektiva överförings- och lagringssystem och/eller LNG-anläggningar
  för att säkerställa att marknaden är öppen för nya aktörer
  .” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

led a ska ersättas med följande:

”a)

ska på affärsmässiga villkor och med vederbörlig hänsyn till miljön driva, underhålla och utveckla säkra, tillförlitliga och effektiva överförings- och lagringssystem och/eller LNG-anläggningar
  för att säkerställa att marknaden är öppen för nya aktörer
  .”

| ii) | följande led ska införas efter led b
  :






  ”
  ba) | ska bygga upp tillräcklig sammanlänkningskapacitet i sin överföringsinfrastruktur för att tillgodose alla rimliga kapacitetsbehov, underlätta en effektiv marknad och uppfylla kriterierna för en trygg gasförsörjning,
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

följande led ska införas efter led b
  :

”
  ba)

ska bygga upp tillräcklig sammanlänkningskapacitet i sin överföringsinfrastruktur för att tillgodose alla rimliga kapacitetsbehov, underlätta en effektiv marknad och uppfylla kriterierna för en trygg gasförsörjning,
  ”

| b) | punkt 3 ska ersättas med följande:


  ”
  3.
     
  Medlemsstaterna får, via sina nationella tillsynsmyndigheter, begära att den systemansvarige för överföringssystemet uppfyller vissa minimikrav i fråga om underhåll och utbyggnad av överföringssystemet, inbegripet sammanlänkningskapaciteten. De nationella tillsynsmyndigheterna bör få större befogenheter för att säkerställa konsumentskyddet inom Europeiska unionen.
  ” |
| --- | --- |

b)

punkt 3 ska ersättas med följande:

”
  3.
     
  Medlemsstaterna får, via sina nationella tillsynsmyndigheter, begära att den systemansvarige för överföringssystemet uppfyller vissa minimikrav i fråga om underhåll och utbyggnad av överföringssystemet, inbegripet sammanlänkningskapaciteten. De nationella tillsynsmyndigheterna bör få större befogenheter för att säkerställa konsumentskyddet inom Europeiska unionen.
  ”

| c) | följande punkt ska läggas till:


  ”
  4a.
     
  När de systemansvariga för överföringssystemen utför sina arbetsuppgifter ska de beakta de föreskrifter som antagits av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas.
  ” |
| --- | --- |

c)

följande punkt ska läggas till:

”
  4a.
     
  När de systemansvariga för överföringssystemen utför sina arbetsuppgifter ska de beakta de föreskrifter som antagits av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas.
  ”

| 9. | Artikel 9 ska utgå.
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Artikel 9 ska utgå.

▐

| 10. | Artikel 10 ska ersättas med följande ║:
  ”Artikel 10


  Sekretess när det gäller systemansvariga för och ägare till överföringssystem

  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16 eller någon annan lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter ska systemansvariga för överförings- och lagringssystem och/eller LNG-anläggningar och ägare till överföringssystem behandla kommersiellt känsliga uppgifter som erhålls i samband med verksamheten konfidentiellt, och förhindra att sådana uppgifter om den egna verksamheten som kan vara kommersiellt fördelaktiga röjs på ett diskriminerande sätt, och ska framför allt inte röja kommersiellt känsliga uppgifter för andra delar av företaget såvida inte detta är nödvändigt för att genomföra en affärstransaktion. För att efterlevnaden av reglerna om åtskillnad av information ska kunna säkerställas får överföringssystemets ägare och övriga delar av företaget inte heller utnyttja gemensamma funktioner, med undantag av rent administrativa funktioner eller IT-funktioner (t.ex. ingen gemensam juridisk avdelning).
  2.   Systemansvariga för överförings- och lagringssystem och/eller LNG-anläggningar får inte, i samband med försäljning eller köp av naturgas från anknutna företag, missbruka kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från tredje part i samband med tillhandahållande av eller förhandlingar om tillträde till systemet.


  3.
     
  Vad som utgör kommersiellt känsliga uppgifter ska fastställas genom användning av objektiva och öppna kriterier.
  ” |
| --- | --- |

10.

Artikel 10 ska ersättas med följande ║:

”Artikel 10

Sekretess när det gäller systemansvariga för och ägare till överföringssystem

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16 eller någon annan lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter ska systemansvariga för överförings- och lagringssystem och/eller LNG-anläggningar och ägare till överföringssystem behandla kommersiellt känsliga uppgifter som erhålls i samband med verksamheten konfidentiellt, och förhindra att sådana uppgifter om den egna verksamheten som kan vara kommersiellt fördelaktiga röjs på ett diskriminerande sätt, och ska framför allt inte röja kommersiellt känsliga uppgifter för andra delar av företaget såvida inte detta är nödvändigt för att genomföra en affärstransaktion. För att efterlevnaden av reglerna om åtskillnad av information ska kunna säkerställas får överföringssystemets ägare och övriga delar av företaget inte heller utnyttja gemensamma funktioner, med undantag av rent administrativa funktioner eller IT-funktioner (t.ex. ingen gemensam juridisk avdelning).

2.   Systemansvariga för överförings- och lagringssystem och/eller LNG-anläggningar får inte, i samband med försäljning eller köp av naturgas från anknutna företag, missbruka kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från tredje part i samband med tillhandahållande av eller förhandlingar om tillträde till systemet.

3.
     
  Vad som utgör kommersiellt känsliga uppgifter ska fastställas genom användning av objektiva och öppna kriterier.
  ”

| 11. | Artikel 12 ska ändras på följande sätt
  :








  a) | punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Varje systemansvarig för ett distributionssystem ska säkerställa systemets långsiktiga förmåga att uppfylla rimliga krav på distribution av gas och på ekonomiska villkor driva, underhålla och bygga ut ett säkert, tillförlitligt och effektivt distributionssystem inom sitt område med vederbörlig hänsyn till miljön och främjandet av energieffektivitet.
  ” |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 12 ska ändras på följande sätt
  :

a)

punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Varje systemansvarig för ett distributionssystem ska säkerställa systemets långsiktiga förmåga att uppfylla rimliga krav på distribution av gas och på ekonomiska villkor driva, underhålla och bygga ut ett säkert, tillförlitligt och effektivt distributionssystem inom sitt område med vederbörlig hänsyn till miljön och främjandet av energieffektivitet.
  ”

| b) | punkt 4 ska ersättas av följande:


  ”
  4.
     
  Varje systemansvarig för ett distributionssystem ska förse systemanvändare med den information de behöver för effektivt tillträde till och användning av systemet.
  ” |
| --- | --- |

b)

punkt 4 ska ersättas av följande:

”
  4.
     
  Varje systemansvarig för ett distributionssystem ska förse systemanvändare med den information de behöver för effektivt tillträde till och användning av systemet.
  ”

| c) | följande punkter ska införas efter punkt 4
  :
  ”
  4a.
     
  Den systemansvarige för distributionssystemet ska inom ... (18) översända till den relevanta tillsynsmyndigheten ett förslag som beskriver de lämpliga informations- och kommunikationssystem som krävs för att tillhandahålla den information som avses i punkt 4. Förslaget ska bl.a. främja användningen av elektroniska tvåvägsmätare som ska tillgängliggöras för samtliga kunder inom ... (19), aktiv medverkan av slutförbrukare och leverantörer av distribuerad produktion i systemdriften samt informationsflöde i realtid mellan systemansvariga för överförings- respektive distributionssystemen i syfte att optimera utnyttjandet av alla tillgängliga resurser i fråga om produktion, nät och efterfrågan.




  4b.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska inom ... (20) godkänna eller förkasta de förslag som avses i punkt 4a. De nationella tillsynsmyndigheterna ska se till att de olika informations- och kommunikationssystem som ska införas är fullt kompatibla med varandra. De får i detta syfte utfärda riktlinjer och föreskriva ändringar i de förslag som avses i punkt 4a.




  4c.
     
  Innan den nationella tillsynsmyndigheten underrättar den systemansvarige för distributionssystemet om sitt beslut angående det förslag som avses i punkt 4a ska den informera byrån eller, om byrån ännu inte har påbörjat sin verksamhet drift, kommissionen om detta. Byrån eller kommissionen ska se till att den information och de kommunikationssystem som ska användas underlättar en utveckling av den inre marknaden för gas och inte skapar nya tekniska hinder. |
| --- | --- |

c)

följande punkter ska införas efter punkt 4
  :

”
  4a.
     
  Den systemansvarige för distributionssystemet ska inom ... (18) översända till den relevanta tillsynsmyndigheten ett förslag som beskriver de lämpliga informations- och kommunikationssystem som krävs för att tillhandahålla den information som avses i punkt 4. Förslaget ska bl.a. främja användningen av elektroniska tvåvägsmätare som ska tillgängliggöras för samtliga kunder inom ... (19), aktiv medverkan av slutförbrukare och leverantörer av distribuerad produktion i systemdriften samt informationsflöde i realtid mellan systemansvariga för överförings- respektive distributionssystemen i syfte att optimera utnyttjandet av alla tillgängliga resurser i fråga om produktion, nät och efterfrågan.

4b.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska inom ... (20) godkänna eller förkasta de förslag som avses i punkt 4a. De nationella tillsynsmyndigheterna ska se till att de olika informations- och kommunikationssystem som ska införas är fullt kompatibla med varandra. De får i detta syfte utfärda riktlinjer och föreskriva ändringar i de förslag som avses i punkt 4a.

4c.
     
  Innan den nationella tillsynsmyndigheten underrättar den systemansvarige för distributionssystemet om sitt beslut angående det förslag som avses i punkt 4a ska den informera byrån eller, om byrån ännu inte har påbörjat sin verksamhet drift, kommissionen om detta. Byrån eller kommissionen ska se till att den information och de kommunikationssystem som ska användas underlättar en utveckling av den inre marknaden för gas och inte skapar nya tekniska hinder.

| 12. | Följande kapitel ska införas efter kapitel IV
  :
  ”
  KAPITEL IVa




  Oberoende systemansvariga för överföringssystem



  Artikel 12a


  Tillämpningsområde



  Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas när en medlemsstat beslutar att inte tillämpa artikel 7.7.



  Artikel 12b


  Tillgångar, utrustning, personal och identitet



  1.
     
  De systemansvariga för överföringssystem ska förses med alla personella, fysiska och ekonomiska resurser som krävs för att uppfylla sina skyldigheter enligt detta direktiv och för en regelbunden överföring av gas, under följande förutsättningar:










  a) | Tillgångar som krävs för en regelbunden överföring av gas inklusive överföringsnätet, ska ägas av systemansvariga för överföringssystem
  . |
| --- | --- | --- |

12.

Följande kapitel ska införas efter kapitel IV
  :

”
  KAPITEL IVa

Oberoende systemansvariga för överföringssystem

Artikel 12a

Tillämpningsområde

Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas när en medlemsstat beslutar att inte tillämpa artikel 7.7.

Artikel 12b

Tillgångar, utrustning, personal och identitet

1.
     
  De systemansvariga för överföringssystem ska förses med alla personella, fysiska och ekonomiska resurser som krävs för att uppfylla sina skyldigheter enligt detta direktiv och för en regelbunden överföring av gas, under följande förutsättningar:

a)

Tillgångar som krävs för en regelbunden överföring av gas inklusive överföringsnätet, ska ägas av systemansvariga för överföringssystem
  .

| b) | Personal som krävs för en regelbunden överföring av gas, inbegripet alla arbetsuppgifter vid företaget, ska vara anställd av de systemansvariga för överföringssystem. |
| --- | --- |

b)

Personal som krävs för en regelbunden överföring av gas, inbegripet alla arbetsuppgifter vid företaget, ska vara anställd av de systemansvariga för överföringssystem.

| c) | Uthyrning av personal och leverans av tjänster från eller till någon del av det vertikalt integrerade företaget ska vara förbjuden. |
| --- | --- |

c)

Uthyrning av personal och leverans av tjänster från eller till någon del av det vertikalt integrerade företaget ska vara förbjuden.

| d) | Tillräckliga ekonomiska resurser för framtida investeringsprojekt och/eller för ersättande av befintliga tillgångar ska finnas tillgängliga, främst genom det vertikalt integrerade företaget efter en vederbörlig begäran från den systemansvarige för överföringssystem inom ramen för den årliga finansieringsplanen som avses i artikel 12f. |
| --- | --- |

d)

Tillräckliga ekonomiska resurser för framtida investeringsprojekt och/eller för ersättande av befintliga tillgångar ska finnas tillgängliga, främst genom det vertikalt integrerade företaget efter en vederbörlig begäran från den systemansvarige för överföringssystem inom ramen för den årliga finansieringsplanen som avses i artikel 12f.

| e) | De systemansvariga för överföringssystem får inte anlita samma externa uppdragstagare eller konsulter som det vertikalt integrerade företaget och de får inte dela informationssystem eller IT-utrustning, fysiska lokaler eller säkerhetssystem. |
| --- | --- |

e)

De systemansvariga för överföringssystem får inte anlita samma externa uppdragstagare eller konsulter som det vertikalt integrerade företaget och de får inte dela informationssystem eller IT-utrustning, fysiska lokaler eller säkerhetssystem.

2.
     
  Den verksamhet som avses med regelbunden överföring av gas ska utöver den verksamhet som nämns i artikel 8 omfatta åtminstone följande:

| a) | Att företräda den systemansvarige för överföringssystemet utåt och hålla kontakt med tredje part och tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

a)

Att företräda den systemansvarige för överföringssystemet utåt och hålla kontakt med tredje part och tillsynsmyndigheter.

| b) | Att företräda den systemansvarige för överföringssystemet inom det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas. |
| --- | --- |

b)

Att företräda den systemansvarige för överföringssystemet inom det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystem för gas.

| c) | Att bevilja och hantera tredjepartstillträde. |
| --- | --- |

c)

Att bevilja och hantera tredjepartstillträde.

| d) | Att inkassera avgifter som är kopplade till överföringssystemet, bland annat tillträdes- och balanseringsavgifter för stödtjänster såsom gasbehandling och tjänsteinköp (balanseringskostnader och energi för förluster). |
| --- | --- |

d)

Att inkassera avgifter som är kopplade till överföringssystemet, bland annat tillträdes- och balanseringsavgifter för stödtjänster såsom gasbehandling och tjänsteinköp (balanseringskostnader och energi för förluster).

| e) | Att driva, underhålla och bygga ut överföringssystemet. |
| --- | --- |

e)

Att driva, underhålla och bygga ut överföringssystemet.

| f) | Att planera investeringar för att systemet på lång sikt ska kunna motsvara en rimlig efterfrågan och garantera försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

f)

Att planera investeringar för att systemet på lång sikt ska kunna motsvara en rimlig efterfrågan och garantera försörjningstrygghet.

| g) | Att bilda lämpliga samriskbolag, med en eller flera systemansvariga för överföringssystem, gasbörser m.fl. i syfte att utveckla regionala marknader eller underlätta avregleringsprocessen. |
| --- | --- |

g)

Att bilda lämpliga samriskbolag, med en eller flera systemansvariga för överföringssystem, gasbörser m.fl. i syfte att utveckla regionala marknader eller underlätta avregleringsprocessen.

| h) | Att utföra samtliga företagstjänster, inbegripet juridiska tjänster, redovisning och IT-tjänster. |
| --- | --- |

h)

Att utföra samtliga företagstjänster, inbegripet juridiska tjänster, redovisning och IT-tjänster.

3.
     
  De systemansvariga för överföringssystem ska vara aktiebolag i enlighet med artikel 1 i direktiv 68/151/EEG.

4.
     
  De systemansvariga för överföringssystem får vid kommunikation och varumärkesprofilering inte skapa förvirring vad gäller den separata identitet som det vertikalt integrerade företaget har.

5.
     
  Räkenskaperna hos de systemansvariga för överföringssystem ska granskas av en annan revisor än den som granskar räkenskaperna hos det vertikalt integrerade företaget eller någon del av detta.

Artikel 12c

Oberoende för den systemansvarige för överföringssystem

1.
     
  Utan att det påverkar befogenheterna för ledamöterna i det tillsynsorgan som det vertikalt integrerade företaget utser enligt artikel 12f ska den systemansvarige för överföringssystemet ha faktisk beslutanderätt, oberoende av det vertikalt integrerade företaget, när det gäller de tillgångar som är nödvändiga för att driva, underhålla eller utbygga nätet. Den systemansvarige för överföringssystemet ska ha befogenhet att anskaffa medel på kapitalmarknaden, särskilt genom lån och kapitalökning inom ramen för den årliga finansieringsplan som avses i artikel 12f.

2.
     
  Dotterbolag till det vertikalt integrerade företaget som bedriver produktions- eller leveransverksamhet får inte direkt eller indirekt äga aktier i den systemansvarige för överföringssystem. Den systemansvarige för överföringssystem ska varken direkt eller indirekt äga aktier i något dotterbolag till det vertikalt integrerade företaget som arbetar med produktion eller leverans, eller erhålla aktieutdelningar eller andra ekonomiska förmåner från sådana dotterbolag, utom i form av intäkter från tillhandahållande av nätkapacitet.

3.
     
  Den systemansvariges övergripande företagsledningsstruktur och företagsform ska säkerställa ett effektivt oberoende för den systemansvarige för överföringssystemet i enlighet med detta kapitel. Det vertikalt integrerade företaget får varken fatta beslut, direkt eller indirekt, om den systemansvariges konkurrensåtgärder eller dagliga verksamhet och näthantering, eller om övrig verksamhet som är nödvändig för utarbetandet av den tioåriga investeringsplanen enligt artikel 12h.

4.
     
  Alla kommersiella och ekonomiska förbindelser mellan det vertikalt integrerade företaget och den systemansvarige för överföringssystemet, bl.a. lån från den systemansvarige för överföringssystemet till det vertikalt integrerade företaget, ska ske på marknadsvillkor. Den systemansvarige för överföringssystem ska bevara detaljerade uppgifter om sådana kommersiella och ekonomiska förbindelser och ska på begäran förse den nationella tillsynsmyndigheten med dessa.

5.
     
  Den systemansvarige för överföringssystem ska underrätta den nationella tillsynsmyndigheten om alla kommersiella och ekonomiska avtal som ingås med det vertikalt integrerade företaget.

6.
     
  Den systemansvarige för överföringssystemet ska underrätta den nationella tillsynsmyndigheten om de tillgängliga ekonomiska resurser som avses i artikel 12b.1 d.

7.
     
  Ett företag som av den nationella tillsynsmyndigheten intygats uppfylla villkoren i detta kapitel ska godkännas och utnämnas till oberoende systemansvarig av den berörda medlemsstaten. Intygsförfarandet i artikel 7b ska tillämpas.

8.
     
  Öppenhet är obligatoriskt för att garantera icke-diskriminering, särskilt när det gäller tariffer, tjänster för tredjepartstillträde, kapacitetstilldelning och balansering. Vertikalt integrerade företag ska vara skyldiga att avstå från sådan verksamhet som hindrar den systemansvarige för överföringssystem att uppfylla dessa krav.

Artikel 12d

Oberoende för den systemansvariges personal och företagsledning

1.
     
  Beslut om utnämning, förlängning, arbetsvillkor, bl.a. löner och uppsägning av personer med ansvar för företagsledning och/eller ledamöter av den systemansvariges administrativa organ, ska fattas av den systemansvariges tillsynsorgan som utsetts i enlighet med artikel 12f.

2.
     
  Identiteten och de villkor som reglerar tjänsteperioden, dess varaktighet och uppsägningen för personer som utnämnts av tillsynsorganet för utnämning eller förlängning såsom personer med ansvar för företagsledning och/eller ledamöter av den systemansvariges administrativa organ samt skälen till varje beslut att avsluta en sådan tjänsteperiod ska meddelas den nationella tillsynsmyndigheten. Dessa villkor och beslutet enligt punkt 1 ska endast vara bindande om den nationella tillsynsmyndigheten inom en treveckorsperiod efter underrättelsen inte har gjort några invändningar. Den nationella tillsynsmyndigheten får göra invändningar om den hyser allvarliga tvivel beträffande det yrkesmässiga oberoendet hos en utsedd person som ansvarar för företagsledningen och/eller är ledamot av något administrativt organ, eller vid ett förtida avbrytande av tjänsteperioden, om den hyser allvarliga tvivel beträffande dess berättigande.

3.
     
  Personer som utnämnts av tillsynsorganet och som ansvarar för företagsledningen och/eller är ledamöter i den systemansvariges administrativa organ får inte ha haft någon yrkesmässig position eller ansvar, intresse eller affärsförbindelse, vare sig direkt eller indirekt, med eller inom någon del av det vertikalt integrerade företaget eller med dess majoritetsaktieägare, annat än med den systemansvarige för överföringssystem, under de fem år som föregick deras utnämning.

4.
     
  Personer som ansvarar för företagsledningen och/eller är ledamöter i administrativa organ samt den systemansvariges anställda får inte ha någon yrkesmässig position eller ansvar, intresse eller affärsförbindelse, vare sig direkt eller indirekt, med eller i någon del av det vertikalt integrerade företaget eller med dess majoritetsaktieägare.

5.
     
  Personer som ansvarar för företagsledningen och/eller är ledamöter i administrativa organ samt den systemansvariges anställda får inte ha något intresse eller erhålla ekonomiska förmåner, vare sig direkt eller indirekt, från någon annan del av det vertikalt integrerade företaget än den systemansvarige för överföringssystemet. Deras lön får inte bero på det vertikalt integrerade företagets verksamhet eller resultat som inte härrör från den systemansvarige för överföringssystemet.

6.
     
  Personer som ansvarar för företagsledningen och/eller är ledamöter i den systemansvariges administrativa organ ska garanteras effektiv rätt att till den nationella tillsynsmyndigheten rikta klagomål mot förtida avbrytande av deras tjänsteperiod.

7.
     
  Efter avslutad tjänsteperiod hos den systemansvarige för överföringssystemet får inte personer som ansvarar för företagsledningen och/eller är ledamöter i något av dess administrativa organ inneha någon yrkesmässig position eller ansvar, intresse eller affärsförbindelse, direkt eller indirekt, inom eller med någon annan del av det vertikalt integrerade företaget än den systemansvarige för överföringssystemet, eller med dess majoritetsaktieägare, under en period på minst fem år.

Artikel 12e

Förvaltare

1.
     
  En oberoende förvaltare ska utses av den nationella tillsynsmyndigheten på förslag och bekostnad av det vertikalt integrerade företaget. Förvaltaren ska uteslutande handla i det vertikalt integrerade företagets rättmätiga intresse när det gäller att bevara värdet av den systemansvariges för överföringssystem tillgångar och samtidigt skydda den systemansvariges oberoende i förhållande till det vertikalt integrerade företaget. När förvaltaren fullgör sitt uppdrag får denne inte beakta produktions- och leveransverksamheten i det vertikalt integrerade företaget.

2.
     
  Förvaltaren får, under fem år före sin utnämning, inte ha något yrkesmässigt uppdrag eller ansvar, intresse eller affärsförbindelse, direkt eller indirekt, med eller inom det vertikalt integrerade företaget eller någon del av detta eller dess majoritetsaktieägare eller något företag som bedriver produktions- eller leveransverksamhet.

Villkoren för förvaltarens uppdrag, bl.a. tidsperiod, villkor för uppsägning och ekonomiska villkor, ska godkännas av den nationella tillsynsmyndigheten.

Under uppdragsperioden får förvaltaren inte ha något yrkesmässigt uppdrag eller ansvar, intresse eller affärsförbindelse, direkt eller indirekt, med eller inom någon del av det vertikalt integrerade företaget eller dess majoritetsaktieägare.

Efter avslutat uppdrag får förvaltaren under minst fem år inte ha något yrkesmässigt uppdrag eller ansvar, intresse eller affärsförbindelse, direkt eller indirekt, med det vertikalt integrerade företaget eller någon del av detta eller dess majoritetsaktieägare eller något företag som arbetar med produktion eller leverans.

3.
     
  Förvaltaren ska ansvara för

| a) | utnämning, förnyelse och uppsägning av ledamöter, med undantag för de ledamöter som avses i artikel 12f.2a, av den systemansvariges tillsynsorgan, och |
| --- | --- |

a)

utnämning, förnyelse och uppsägning av ledamöter, med undantag för de ledamöter som avses i artikel 12f.2a, av den systemansvariges tillsynsorgan, och

| b) | utövandet av sin rösträtt i tillsynsorganet. |
| --- | --- |

b)

utövandet av sin rösträtt i tillsynsorganet.

Artikel 12f

Tillsynsorgan

1.
     
  Den systemansvarige för överföringssystemet ska ha ett tillsynsorgan som ansvarar för beslut som kan ha en väsentlig effekt på värdet på aktieägarnas tillgångar i den systemansvarige för överföringssystemet, särskilt beslut om godkännande av den årliga finansieringsplanen, den systemansvariges skuldsättningsgrad och utdelningar till aktieägarna.

2.
     
  Tillsynsorganet ska bestå av

| a) | ledamöter som företräder det vertikalt integrerade företaget, |
| --- | --- |

a)

ledamöter som företräder det vertikalt integrerade företaget,

| b) | ledamöter som företräder tredje parts aktieägare, |
| --- | --- |

b)

ledamöter som företräder tredje parts aktieägare,

| c) | ledamöter som företräder den systemansvarige för överföringssystem |
| --- | --- |

c)

ledamöter som företräder den systemansvarige för överföringssystem

| d) | förvaltaren och |
| --- | --- |

d)

förvaltaren och

| e) | om så föreskrivs i någons medlemsstats lagstiftning, ledamöter som företräder andra intressenter såsom systemansvariges anställda. |
| --- | --- |

e)

om så föreskrivs i någons medlemsstats lagstiftning, ledamöter som företräder andra intressenter såsom systemansvariges anställda.

3.
     
  Artikel 12d.2–12d.7 ska gälla för tillsynsorganets ledamöter.

4.
     
  Förvaltaren ska ha vetorätt i beslut som han/hon anser avsevärt kan minska värdet av den systemansvariges tillgångar. När en bedömning görs om huruvida ett beslut avsevärt kan minska tillgångarnas värde ska särskilt den årliga finansieringsplanen och den systemansvariges skuldsättningsnivå beaktas. Två tredjedelar av ledamöterna i tillsynsorganet kan upphäva ett sådant veto, varvid artikel 12h.7 ska tillämpas.

Artikel 12g

Övervakningsplan och övervakningsansvarig

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den systemansvarige för överföringssystemet upprättar och genomför en övervakningsplan där det anges vilka åtgärder som vidtas för att motverka diskriminerande beteende och på lämpligt sätt se till att planen följs. I planen ska det anges vilka specifika skyldigheter de anställda har för att detta mål ska uppfyllas. Planen ska underställas den nationella tillsynsmyndighetens godkännande. Utan att det påverkar den nationella tillsynsmyndighetens befogenheter ska den övervakningsansvarige på ett oberoende sätt övervaka att planen följs.

2.
     
  Tillsynsorganet ska utse en övervakningsansvarig. Denne kan vara en fysisk eller en juridisk person. Artikel 12d.2–12d.7 ska tillämpas på den övervakningsansvarige. Den nationella tillsynsmyndigheten får invända mot utnämningen av en övervakningsansvarig på grund av bristande oberoende eller yrkesmässig kapacitet.

3.
     
  Den övervakningsansvarige ska

| a) | övervaka genomförandet av övervakningsplanen, |
| --- | --- |

a)

övervaka genomförandet av övervakningsplanen,

| b) | utarbeta en årsrapport om de åtgärder som vidtagits för att genomföra övervakningsplanen och överlämna den till den nationella tillsynsmyndigheten, |
| --- | --- |

b)

utarbeta en årsrapport om de åtgärder som vidtagits för att genomföra övervakningsplanen och överlämna den till den nationella tillsynsmyndigheten,

| c) | rapportera till tillsynsorganet och utfärda rekommendationer om övervakningsplanen och dess genomförande, |
| --- | --- |

c)

rapportera till tillsynsorganet och utfärda rekommendationer om övervakningsplanen och dess genomförande,

| d) | rapportera till den nationella tillsynsmyndigheten om eventuella kommersiella och ekonomiska förbindelser mellan det vertikalt integrerade företaget och den systemansvarige för överföringssystem. |
| --- | --- |

d)

rapportera till den nationella tillsynsmyndigheten om eventuella kommersiella och ekonomiska förbindelser mellan det vertikalt integrerade företaget och den systemansvarige för överföringssystem.

4.
     
  Den övervakningsansvarige ska överlämna förslagen till beslut om investeringsplanen eller om enskilda investeringar i nätet till den nationella tillsynsmyndigheten. Sådana beslut ska överlämnas senast när den systemansvariges ledning eller behörigt administrativt organ överlämnar dem till tillsynsorganet.

5.
     
  Den övervakningsansvarige ska underrätta den nationella tillsynsmyndigheten om det vertikalt integrerade företaget under bolagsstämman eller genom omröstning i dess tillsynsorgan har motsatt sig antagandet av ett beslut så att detta hindrar eller försenar investeringar i nätet.

6.
     
  De villkor som reglerar den övervakningsansvariges uppdrag eller anställningsvillkor ska underställas den nationella tillsynsmyndighetens godkännande och ska garantera den övervakningsansvariges oberoende.

7.
     
  Den övervakningsansvarige ska regelbundet rapportera, antingen muntligt eller skriftligt, till den nationella tillsynsmyndigheten och ska ha rätt att regelbundet rapportera, antingen muntligt eller skriftligt, till den systemansvariges tillsynsorgan.

8.
     
  Den övervakningsansvarige får delta i möten i den systemansvariges företagsledning eller administrativa organ, i tillsynsorganets möten och vid bolagsstämman. Den övervakningsansvarige ska delta i alla möten där följande frågor diskuteras:

| a) | Villkor för tillträde till nätet enligt vad som föreskrivs i förordning (EG) nr 1775/2005, särskilt vad avser tariffer, tredjepartstillträde, kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning, öppenhet, balansering och sekundärmarknader. |
| --- | --- |

a)

Villkor för tillträde till nätet enligt vad som föreskrivs i förordning (EG) nr 1775/2005, särskilt vad avser tariffer, tredjepartstillträde, kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning, öppenhet, balansering och sekundärmarknader.

| b) | Projekt som genomförs för att driva, underhålla och bygga ut överföringsnätet, bl.a. investeringar i nya överföringsanslutningar och i utvidgning och optimering av befintlig kapacitet. |
| --- | --- |

b)

Projekt som genomförs för att driva, underhålla och bygga ut överföringsnätet, bl.a. investeringar i nya överföringsanslutningar och i utvidgning och optimering av befintlig kapacitet.

| c) | Inköp eller försäljning av energi för överföringssystemets drift. |
| --- | --- |

c)

Inköp eller försäljning av energi för överföringssystemets drift.

9.
     
  Den övervakningsansvarige ska övervaka att den systemansvarige för överföringssystem följer artikel 10.

10.
     
  Den övervakningsansvarige ska ha tillgång till alla relevanta uppgifter och till den systemansvariges kontor och till all information som är nödvändig för att fullgöra sin uppgift.

11.
     
  Efter den nationella tillsynsmyndighetens godkännande får tillsynsorganet säga upp den övervakningsansvarige.

12.
     
  Den systemansvariges och det vertikalt integrerade företagets skyldigheter, framför allt när det gäller kommersiella och ekonomiska avtal mellan dessa, ska endast meddelas den nationella tillsynsmyndigheten utan krav på godkännande. Ledningens och den övervakningsansvariges utnämning och arbetsvillkor ska meddelas den nationella tillsynsmyndigheten, utan krav på godkännande.

Artikel 12h

Nätutveckling och befogenhet att fatta investeringsbeslut

1.
     
  Den systemansvarige för överföringssystemet ska varje år till den nationella tillsynsmyndigheten överlämna en tioårig nätutvecklingsplan som grundar sig på befintlig och förutsedd tillgång och efterfrågan efter att ha samrått med alla berörda intressenter. Planen ska innehålla effektiva åtgärder för att garantera systemets ändamålsenlighet och försörjningstryggheten.

2.
     
  Den Tioåriga nätutvecklingsplanen ska framför allt

| a) | ange för marknadsaktörerna de viktigaste överföringsinfrastrukturer som behöver byggas ut eller uppgraderas under de kommande tio åren, |
| --- | --- |

a)

ange för marknadsaktörerna de viktigaste överföringsinfrastrukturer som behöver byggas ut eller uppgraderas under de kommande tio åren,

| b) | innehålla alla investeringar som redan beslutats och fastställa nya investeringar som ska verkställas under de kommande tre åren, och |
| --- | --- |

b)

innehålla alla investeringar som redan beslutats och fastställa nya investeringar som ska verkställas under de kommande tre åren, och

| c) | ange en tidsfrist för alla investeringsprojekt. |
| --- | --- |

c)

ange en tidsfrist för alla investeringsprojekt.

3.
     
  När den tioåriga nätutvecklingsplanen utarbetas ska den systemansvarige för överföringssystemet göra rimliga antaganden om utvecklingen av sin produktion, leveranser, förbrukning och utbyte med andra länder med beaktande av investeringsplanerna för regionala och EU-övergripande nätinvesteringsplaner samt investeringsplaner för lagring och återförgasningsanläggning för LNG.

4.
     
  Den nationella tillsynsmyndigheten ska ha öppna och tydliga samråd med alla nuvarande eller potentiella nätanvändare om den tioåriga nätutvecklingsplanen. Av personer eller företag som hävdar att de är potentiella användare kan det krävas att de styrker sådana påståenden. Tillsynsmyndigheten ska offentliggöra resultatet av samrådsprocessen, särskilt eventuella investeringsbehov.

5.
     
  Tillsynsmyndigheten ska undersöka om den tioåriga nätutvecklingsplanen omfattar alla investeringsbehov som fastställts under samrådsprocessen och om den överensstämmer med den gemenskapstäckande tioåriga nätutvecklingsplanen som avses i artikel 2c.1 i förordning (EG) nr 1775/2005. Om det uppstår några tvivel om överensstämmelse med den gemenskapstäckande tioåriga nätutvecklingsplanen ska den nationella tillsynsmyndigheten samråda med byrån. Den nationella tillsynsmyndigheten kan kräva att den systemansvarige för överföringssystemet ändrar sin plan.

6.
     
  Den nationella tillsynsmyndigheten ska övervaka och utvärdera genomförandet av den tioåriga nätutvecklingsplanen.

7.
     
  För det fall den systemansvarige för överföringssystemet av någon annan orsak än de tvingande orsaker som ligger utanför dennes kontroll, inte verkställer en investering som enligt den tioåriga nätutvecklingsplanen skulle ha verkställts inom de följande tre åren, ska medlemsstaterna se till att den nationella tillsynsmyndigheten är skyldig att vidta minst en av följande åtgärder för att säkerställa att investeringen i fråga görs:

| a) | Kräva att den systemansvarige för överföringssystemet verkställer investeringen i överensstämmelse med den årliga finansieringsplan som avses i artikel 12f. |
| --- | --- |

a)

Kräva att den systemansvarige för överföringssystemet verkställer investeringen i överensstämmelse med den årliga finansieringsplan som avses i artikel 12f.

| b) | Anordna ett anbudsförfarande som är öppet för alla investerare för investeringen. |
| --- | --- |

b)

Anordna ett anbudsförfarande som är öppet för alla investerare för investeringen.

Om den nationella tillsynsmyndigheten har utnyttjat sina befogenheter enligt b kan den förpliktiga den systemansvarige för överföringssystemet att godta följande:

| a) | Finansiering från tredje part, |
| --- | --- |

a)

Finansiering från tredje part,

| b) | konstruktion av tredje part, |
| --- | --- |

b)

konstruktion av tredje part,

| c) | utbyggnad av respektive nya tillgångar, eller |
| --- | --- |

c)

utbyggnad av respektive nya tillgångar, eller

| d) | drift av respektive nya tillgångar. |
| --- | --- |

d)

drift av respektive nya tillgångar.

Den systemansvarige för överföringssystemet ska lämna investerarna all information som behövs för att göra investeringen, ska koppla nya tillgångar till överföringsnätet och ska allmänt på bästa sätt vinnlägga sig om att underlätta genomförandet av investeringsprojektet.

Relevanta finansieringsarrangemang ska underställas den nationella tillsynsmyndighetens godkännande.

8.
     
  Om den nationella tillsynsmyndigheten utnyttjar sina befogenheter enligt punkt 7 ska de relevanta tariffbestämmelserna omfatta investeringskostnaderna i fråga.

Artikel 12i

Beslutsbefogenhet avseende kopplingen av lagringsanläggningar, anläggningar för återförgasning av LNG och förbrukare inom industrin till överföringsnätet

1.
     
  De systemansvariga för överföringssystemet ska inrätta och offentliggöra öppna och effektiva förfaranden och tariffer för icke-diskriminerande inkoppling av nya lagringsanläggningar, anläggningar för återförgasning av LNG och industrikonsumenter. Förfarandena ska underställas den nationella tillsynsmyndighetens godkännande.

2.
     
  De systemansvariga för överföringssystemet ska inte ha rätt att vägra inkoppling av nya lagringsanläggningar, anläggningar för återförgasning av LNG och industrikonsumenter på grund av eventuella framtida begränsningar av tillgänglig nätkapacitet eller tillkommande kostnader som uppstår vid nödvändig kapacitetsökning. Den systemansvarige för överföringssystemet ska se till att den nya förbindelsen har tillräcklig inmatnings- och uttagskapacitet.

3.
     
  Systemansvariga för överföringssystem ska bevilja och hantera tredje parts tillträde till nätet, särskilt tillträde för nya marknadsaktörer och producenter av biogas med avseende på säkerhetsbestämmelserna för nätet.

KAPITEL IVb

Artikel 12j

Översynsklausul

1.
     
  Byrån ska senast den ... (21) förelägga Europaparlamentet och rådet en detaljerad rapport om i vilken utsträckning kraven på åtskillnad enligt detta kapitel med framgång har kunnat säkerställa fullt och effektivt oberoende för systemansvariga för överföringssystem.

2.
     
  När byrån gör sin bedömning enligt punkt 1 ska den beakta följande kriterier: rättvist och icke-diskriminerande nättillträde, effektiv reglering, nätets utbyggnad, investeringar och ej snedvridande investeringsincitament, utbyggnad av sammanlänkningsinfrastruktur samt försörjningstryggheten i gemenskapen.

3.
     
  Kommissionen ska senast den ... (21) förelägga Europaparlamentet och rådet en detaljerad rapport om huruvida det är möjligt att inrätta en systemansvarig för överföringssystem för hela EU, och analysera kostnader och fördelar med tanke på äganderättigheter, marknadsintegration och effektiv och säker drift av överföringsnätet. Rapporten ska utarbetas i samråd med intressenterna, särskilt systemansvariga för överföringssystem och byrån.

4.
     
  Vid behov, särskilt om det i den detaljerade rapport som avses i punkt 1 fastställs att villkoren i punkt 2 inte har uppfyllts i praktiken, ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram förslag som garanterar att de systemansvariga för överföringssystem är fullständigt och effektivt oberoende senast den ... (22)

  .

| 13. | Artikel 13 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 c ska följande mening införas efter den första meningen:
  ”För detta ändamål ska den systemansvarige för distributionssystemet förfoga över de resurser som krävs, inbegripet personella, tekniska, finansiella och fysiska resurser.” |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 13 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 c ska följande mening införas efter den första meningen:

”För detta ändamål ska den systemansvarige för distributionssystemet förfoga över de resurser som krävs, inbegripet personella, tekniska, finansiella och fysiska resurser.”

| b) | Punkt 2 d ska ändras på följande sätt:






  i) | Den sista meningen ska ersättas med följande ║:
  ”Den person eller det organ som ansvarar för att övervakningsplanen följs (nedan kallad ”den övervakningsansvarige”) ska till den nationella tillsynsmyndighet som avses i artikel 24a.1 överlämna en årlig rapport, som ska offentliggöras, om de åtgärder som vidtagits.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 d ska ändras på följande sätt:

i)

Den sista meningen ska ersättas med följande ║:

”Den person eller det organ som ansvarar för att övervakningsplanen följs (nedan kallad ”den övervakningsansvarige”) ska till den nationella tillsynsmyndighet som avses i artikel 24a.1 överlämna en årlig rapport, som ska offentliggöras, om de åtgärder som vidtagits.”

| ii) | Följande mening ska läggas till:
  ”Den övervakningsansvarige ska vara helt oberoende och ha tillträde till all nödvändig information om den systemansvarige för distributionssystemet och alla anknutna företag för att utföra sitt uppdrag.” |
| --- | --- |

ii)

Följande mening ska läggas till:

”Den övervakningsansvarige ska vara helt oberoende och ha tillträde till all nödvändig information om den systemansvarige för distributionssystemet och alla anknutna företag för att utföra sitt uppdrag.”

| c) | Följande punkt ska läggas till ║:
  ”3.   Om den systemansvarige för distributionssystemet ingår i ett vertikalt integrerat företag ska medlemsstaterna se till att dennes verksamhet övervakas så att den inte kan dra fördel av sin vertikala integration för att snedvrida konkurrensen. Vertikalt integrerade systemansvariga för distributionssystem får i synnerhet inte, i samband med kommunikation och varumärkesanvändning, skapa förvirring vad gäller den särskilda identitet som leveransavdelningen i det integrerade företaget har.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till ║:

”3.   Om den systemansvarige för distributionssystemet ingår i ett vertikalt integrerat företag ska medlemsstaterna se till att dennes verksamhet övervakas så att den inte kan dra fördel av sin vertikala integration för att snedvrida konkurrensen. Vertikalt integrerade systemansvariga för distributionssystem får i synnerhet inte, i samband med kommunikation och varumärkesanvändning, skapa förvirring vad gäller den särskilda identitet som leveransavdelningen i det integrerade företaget har.”

▐

| 14. | Artikel 15 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 15


  Kombinerat systemansvar


  Detta direktiv ska inte hindra ett kombinerat systemansvar för överförings-, lagrings- och distributionssystem och LNG-anläggningar, under förutsättning att all verksamhet uppfyller kraven enligt artiklarna 7 ║ och artikel 13.1.” |
| --- | --- |

14.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Kombinerat systemansvar

Detta direktiv ska inte hindra ett kombinerat systemansvar för överförings-, lagrings- och distributionssystem och LNG-anläggningar, under förutsättning att all verksamhet uppfyller kraven enligt artiklarna 7 ║ och artikel 13.1.”

| 15. | Följande artikel ska införas efter artikel 18
  :
  ”Artikel 18a


  Tillträde till LNG-anläggningar



  1.
     
  Vad gäller tillträde till LNG-anläggningar ska antingen förfarandet för reglerat tillträde eller förfarandet med förhandlat tillträde i enlighet med punkt 2 tillämpas. Förfarandet ska tillämpas i enlighet med objektiva, klara, begripliga och icke-diskriminerande kriterier. De nationella tillsynsmyndigheterna ska se till att dessa kriterier uppfylls.




  Medlemsstaterna ska besluta om det förfarande för tillträde som ska tillämpas på grundval av fastställda och offentliggjorda kriterier. Dessa kriterier ska särskilt ange om det råder konkurrens mellan LNG-anläggningar på den relevanta marknaden och om tillträdet till LNG organiseras genom en oberoende infrastrukturförvaltare som tillhandahåller öppet tillträde. De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka att dessa kriterier följs och offentliggöra eller ålägga LNG-operatörerna att offentliggöra vilka LNG-anläggningar eller vilka delar av dem som tillhandahålls i enlighet med förfarandet med förhandlat tillträde.




  2.
     
  Vid förhandlat tillträde ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att naturgasföretag och berättigade kunder, i eller utanför det område som omfattas av det sammankopplade systemet, ska kunna förhandla om tillträde till LNG-anläggningar. Parterna ska vara skyldiga att i god anda förhandla om tillträde till LNG-anläggningar.
  ” |
| --- | --- |

15.

Följande artikel ska införas efter artikel 18
  :

”Artikel 18a

Tillträde till LNG-anläggningar

1.
     
  Vad gäller tillträde till LNG-anläggningar ska antingen förfarandet för reglerat tillträde eller förfarandet med förhandlat tillträde i enlighet med punkt 2 tillämpas. Förfarandet ska tillämpas i enlighet med objektiva, klara, begripliga och icke-diskriminerande kriterier. De nationella tillsynsmyndigheterna ska se till att dessa kriterier uppfylls.

Medlemsstaterna ska besluta om det förfarande för tillträde som ska tillämpas på grundval av fastställda och offentliggjorda kriterier. Dessa kriterier ska särskilt ange om det råder konkurrens mellan LNG-anläggningar på den relevanta marknaden och om tillträdet till LNG organiseras genom en oberoende infrastrukturförvaltare som tillhandahåller öppet tillträde. De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka att dessa kriterier följs och offentliggöra eller ålägga LNG-operatörerna att offentliggöra vilka LNG-anläggningar eller vilka delar av dem som tillhandahålls i enlighet med förfarandet med förhandlat tillträde.

2.
     
  Vid förhandlat tillträde ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att naturgasföretag och berättigade kunder, i eller utanför det område som omfattas av det sammankopplade systemet, ska kunna förhandla om tillträde till LNG-anläggningar. Parterna ska vara skyldiga att i god anda förhandla om tillträde till LNG-anläggningar.
  ”

| 16. | Artikel 19
  ska
  ersättas med
  följande:
  ”Artikel 19


  Tillträde till lagringsanläggningen



  1.
     
  Vad gäller organiseringen av tillträdet till lagringsanläggningar om detta är tekniskt och/eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet för leverans till kunderna ska medlemsstaterna bestämma om de väljer förfarandet med reglerat tillträde i den mening som avses i punkt 4 eller förfarandet med förhandlat tillträde i den mening som avses i punkt 3. Förfarandena ska tillämpas i enlighet med objektiva, klara, begripliga och icke-diskriminerande kriterier. De nationella tillsynsmyndigheterna ska se till att dessa kriterier uppfylls.




  De nationella tillsynsmyndigheterna
  ska fastställa och offentliggöra kriterier enligt vilka
  systemet för
  tillträde till lagringsanläggningar och lagring av gas
  kan avgöras och särskilt för att avgöra huruvida konkurrens äger rum mellan lagringsanläggningar på relevant marknad, och att detta organiseras genom en oberoende infrastrukturoperatör som erbjuder öppet tillträde. De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka om dessa kriterier uppfylls och
  offentliggöra eller ålägga systemansvariga för lagringsanläggning och överföringssystem att offentliggöra, vilka (delar av) lagringsanläggningarna respektive vilken lagring av gas i rörledning som tillhandahålls i enlighet med de olika förfaranden som avses i punkterna 3 och 4.


  2.
     
  Bestämmelserna i punkt 1 gäller inte stödtjänster och tillfällig lagring som rör LNG-anläggningar och som krävs för återförgasningsprocessen och efterföljande leverans till överföringssystemet.




  3.
     
  Vid förhandlat tillträde ska de nationella tillsynsmyndigheterna vidta nödvändiga åtgärder för att naturgasföretag och berättigade kunder, i eller utanför det område som omfattas av det sammanlänkade systemet, ska kunna förhandla om tillträde till lagring om detta är tekniskt och/eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet. Parterna ska vara skyldiga att i god anda förhandla om tillträde till lagring.




  Avtalen om tillträde till lagring ska förhandlas fram med den berörda systemansvarige för lagringssystemet. De nationella tillsynsmyndigheterna ska kräva att de systemansvariga för lagringssystemet inom de första sex månaderna efter genomförandet av detta direktiv och därefter årligen offentliggör sina viktigaste kommersiella villkor för utnyttjandet av lagring. Vid utarbetandet av dessa villkor ska man beakta de synpunkter som inkommer från systemanvändarna, som har rätt att invända mot dessa hos den nationella tillmyndigheten.




  4.
     
  Vid reglerat tillträde ska de nationella tillsynsmyndigheterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att ge naturgasföretag och berättigade kunder, i eller utanför det område som omfattas av det sammanlänkade systemet, rätt till tillträde till lagring på grundval av offentliggjorda tariffer och/eller andra villkor och skyldigheter, när tillträde till lagring är tekniskt och/eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet. Vid utarbetandet av dessa tariffer och övriga villkor och skyldigheter ska man beakta de synpunkter som inkommer från systemanvändarna, som har rätt att invända mot dessa hos den nationella tillmyndigheten. Denna rätt till tillträde för berättigade kunder kan ges genom att de får möjlighet att ingå leveransavtal med andra konkurrerande naturgasföretag än systemets ägare och/eller den systemansvarige eller ett anknutet företag.
  ” |
| --- | --- |

16.

Artikel 19
  ska
  ersättas med
  följande:

”Artikel 19

Tillträde till lagringsanläggningen

1.
     
  Vad gäller organiseringen av tillträdet till lagringsanläggningar om detta är tekniskt och/eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet för leverans till kunderna ska medlemsstaterna bestämma om de väljer förfarandet med reglerat tillträde i den mening som avses i punkt 4 eller förfarandet med förhandlat tillträde i den mening som avses i punkt 3. Förfarandena ska tillämpas i enlighet med objektiva, klara, begripliga och icke-diskriminerande kriterier. De nationella tillsynsmyndigheterna ska se till att dessa kriterier uppfylls.

De nationella tillsynsmyndigheterna
  ska fastställa och offentliggöra kriterier enligt vilka
  systemet för
  tillträde till lagringsanläggningar och lagring av gas
  kan avgöras och särskilt för att avgöra huruvida konkurrens äger rum mellan lagringsanläggningar på relevant marknad, och att detta organiseras genom en oberoende infrastrukturoperatör som erbjuder öppet tillträde. De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka om dessa kriterier uppfylls och
  offentliggöra eller ålägga systemansvariga för lagringsanläggning och överföringssystem att offentliggöra, vilka (delar av) lagringsanläggningarna respektive vilken lagring av gas i rörledning som tillhandahålls i enlighet med de olika förfaranden som avses i punkterna 3 och 4.

2.
     
  Bestämmelserna i punkt 1 gäller inte stödtjänster och tillfällig lagring som rör LNG-anläggningar och som krävs för återförgasningsprocessen och efterföljande leverans till överföringssystemet.

3.
     
  Vid förhandlat tillträde ska de nationella tillsynsmyndigheterna vidta nödvändiga åtgärder för att naturgasföretag och berättigade kunder, i eller utanför det område som omfattas av det sammanlänkade systemet, ska kunna förhandla om tillträde till lagring om detta är tekniskt och/eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet. Parterna ska vara skyldiga att i god anda förhandla om tillträde till lagring.

Avtalen om tillträde till lagring ska förhandlas fram med den berörda systemansvarige för lagringssystemet. De nationella tillsynsmyndigheterna ska kräva att de systemansvariga för lagringssystemet inom de första sex månaderna efter genomförandet av detta direktiv och därefter årligen offentliggör sina viktigaste kommersiella villkor för utnyttjandet av lagring. Vid utarbetandet av dessa villkor ska man beakta de synpunkter som inkommer från systemanvändarna, som har rätt att invända mot dessa hos den nationella tillmyndigheten.

4.
     
  Vid reglerat tillträde ska de nationella tillsynsmyndigheterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att ge naturgasföretag och berättigade kunder, i eller utanför det område som omfattas av det sammanlänkade systemet, rätt till tillträde till lagring på grundval av offentliggjorda tariffer och/eller andra villkor och skyldigheter, när tillträde till lagring är tekniskt och/eller ekonomiskt nödvändigt för ett effektivt tillträde till systemet. Vid utarbetandet av dessa tariffer och övriga villkor och skyldigheter ska man beakta de synpunkter som inkommer från systemanvändarna, som har rätt att invända mot dessa hos den nationella tillmyndigheten. Denna rätt till tillträde för berättigade kunder kan ges genom att de får möjlighet att ingå leveransavtal med andra konkurrerande naturgasföretag än systemets ägare och/eller den systemansvarige eller ett anknutet företag.
  ”

| 17. | Artikel 22 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 22


  Ny infrastruktur

  1.   Större nya gasinfrastrukturprojekt, t.ex. sammanlänkningar mellan medlemsstater, LNG- och lagringsanläggningar, får på begäran undantas, under en
  fastställd
  tid, från bestämmelserna i artiklarna 7, 18, 19 och 20 och artikel 24c.4, 24c.5 och 24c.6 om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Investeringen ska stärka konkurrensen vad gäller gasförsörjning och öka försörjningstryggheten. |
| --- | --- | --- |

17.

Artikel 22 ska ersättas med följande:

”Artikel 22

Ny infrastruktur

1.   Större nya gasinfrastrukturprojekt, t.ex. sammanlänkningar mellan medlemsstater, LNG- och lagringsanläggningar, får på begäran undantas, under en
  fastställd
  tid, från bestämmelserna i artiklarna 7, 18, 19 och 20 och artikel 24c.4, 24c.5 och 24c.6 om följande villkor är uppfyllda:

a)

Investeringen ska stärka konkurrensen vad gäller gasförsörjning och öka försörjningstryggheten.

| b) | Den risknivå som är förenad med investeringen ska vara sådan att investeringen inte skulle bli av om inte undantag beviljades. |
| --- | --- |

b)

Den risknivå som är förenad med investeringen ska vara sådan att investeringen inte skulle bli av om inte undantag beviljades.

| c) | Infrastrukturen ska ägas av en fysisk eller juridisk person som åtminstone vad avser juridisk form är skild från de systemansvariga inom vilkas system infrastrukturen kommer att byggas. |
| --- | --- |

c)

Infrastrukturen ska ägas av en fysisk eller juridisk person som åtminstone vad avser juridisk form är skild från de systemansvariga inom vilkas system infrastrukturen kommer att byggas.

| d) | Avgifter ska tas ut av dem som använder infrastrukturen. |
| --- | --- |

d)

Avgifter ska tas ut av dem som använder infrastrukturen.

| e) | Undantaget får inte skada konkurrensen och får inte hindra den inre marknaden för gas, eller det reglerade system till vilket infrastrukturen är kopplad, från att fungera effektivt. |
| --- | --- |

e)

Undantaget får inte skada konkurrensen och får inte hindra den inre marknaden för gas, eller det reglerade system till vilket infrastrukturen är kopplad, från att fungera effektivt.

| f) | Projektet är av europeiskt intresse och överskrider minst en nationell gräns inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

f)

Projektet är av europeiskt intresse och överskrider minst en nationell gräns inom Europeiska unionen.

2.   Punkt 1 ska även tillämpas på
  alla
  väsentliga kapacitetsökningar i befintliga infrastrukturer och på förändringar av sådana infrastrukturer som möjliggör utveckling av
  utökade och nya kvantiteter
  .

3.   Den nationella tillsynsmyndighet som avses i kapitel VIa får besluta, från fall till fall, om de undantag som avses i punkterna 1 och 2. Om den berörda infrastrukturen sträcker sig över mer än en medlemsstats territorium ska byrån utföra de uppgifter som tilldelas tillsynsmyndigheten i denna artikel.
  Byrån ska fatta beslut efter samråd med relevanta nationella tillsynsmyndigheter och den sökande.

Ett undantag får gälla hela eller
  endast vissa enskilda
  delar av den nya infrastrukturens kapacitet eller av den befintliga infrastrukturens kapacitet, om denna har ökat väsentligt.

Vid beslut om undantag ska det i varje enskilt fall övervägas om villkor måste anges för undantagets varaktighet och för icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen. När beslut om sådana villkor fattas ska särskild hänsyn tas till den ytterligare kapacitet som ska byggas upp, eller förändringen av befintlig kapacitet, samt till projektets tidsplan och till nationella förhållanden.

Innan ett undantag beviljas ska den nationella tillsynsmyndigheten besluta om vilka regler och system som ska gälla för förvaltning och tilldelning av kapacitet,
  och under den period då infrastrukturen omfattas av undantaget från de ovannämnda bestämmelserna kan dessa regler och system vid behov ändras för att anpassas till ekonomiska krav och marknadskrav
  . Enligt reglerna ska alla potentiella användare av infrastrukturen erbjudas att meddela sitt intresse för att teckna avtal om viss kapacitet innan tilldelningen av kapacitet i den nya infrastrukturen sker, även för eget bruk. Den nationella tillsynsmyndigheten ska kräva att reglerna för hantering av överbelastning också innebär en skyldighet att erbjuda outnyttjad kapacitet på marknaden, och att användare av anläggningen ges rätt att handla med sin avtalade kapacitet på andrahandmarknaden. I sin bedömning av de kriterier som anges i punkt 1 a, 1 b och 1 e ║, ska den nationella tillsynsmyndigheten beakta resultaten av kapacitetstilldelningen
  när tredje parter har uttryckt ett starkt intresse
  .

Beslut om undantag, inklusive eventuella villkor enligt andra stycket, ska motiveras och offentliggöras i vederbörlig ordning.

4.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska utan dröjsmål skicka en kopia av varje begäran om undantag, och av varje mottagningsbevis, till kommissionen. Den berörda myndigheten ska omedelbart underrätta kommissionen om beslutet och överlämna all relevant information om beslutet. Uppgifterna får överlämnas till kommissionen i sammanfattad form, vilket gör det möjligt för kommissionen att fatta ett välgrundat beslut. Uppgifterna ska särskilt innehålla följande:

| a) | Detaljerade skäl för den nationella tillsynsmyndighetens beviljande
  eller vägrande
  av undantaget
  tillsammans med en hänvisning till den särskilda artikel som beslutet grundar sig på
  , inklusive de ekonomiska uppgifter som motiverar undantaget. |
| --- | --- |

a)

Detaljerade skäl för den nationella tillsynsmyndighetens beviljande
  eller vägrande
  av undantaget
  tillsammans med en hänvisning till den särskilda artikel som beslutet grundar sig på
  , inklusive de ekonomiska uppgifter som motiverar undantaget.

| b) | Den analys som har gjorts av hur undantaget påverkar konkurrensen och den inre gasmarknadens sätt att fungera. |
| --- | --- |

b)

Den analys som har gjorts av hur undantaget påverkar konkurrensen och den inre gasmarknadens sätt att fungera.

| c) | Skälen till tidsperioden och den andel av gasinfrastrukturens totala kapacitet för vilken undantaget gäller. |
| --- | --- |

c)

Skälen till tidsperioden och den andel av gasinfrastrukturens totala kapacitet för vilken undantaget gäller.

| d) | Om undantaget gäller en sammanlänkning, resultatet av samrådet med de berörda tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

d)

Om undantaget gäller en sammanlänkning, resultatet av samrådet med de berörda tillsynsmyndigheterna.

| e) | Infrastrukturens bidrag till diversifieringen av gasförsörjningen. |
| --- | --- |

e)

Infrastrukturens bidrag till diversifieringen av gasförsörjningen.

5.   Senast två månader efter det att anmälan har mottagits får kommissionen fatta ett beslut om att den nationella tillsynsmyndigheten ska ändra eller återkalla beslutet att bevilja ett undantag. Perioden ska börja löpa dagen efter det att anmälan har mottagits. Tvåmånadersperioden kan förlängas med ytterligare två månader under vilka kommissionen samlar in ytterligare upplysningar. Den ytterligare perioden ska börja löpa dagen efter det att all ytterligare information har mottagits. Tvåmånadersperioden kan även förlängas med både kommissionens och den nationella tillsynsmyndighetens medgivande. Om den begärda informationen inte tillhandahålls inom den period som anges i begäran, ska anmälan anses vara återkallad om inte perioden, innan den löpt ut, har förlängts efter medgivande från både kommissionen och den nationella tillsynsmyndigheten, eller den nationella tillsynsmyndigheten, i ett vederbörligt motiverat meddelande, har informerat kommissionen om att den anser att anmälan är komplett.

Den nationella tillsynsmyndigheten ska följa kommissionens beslut att ändra eller återkalla beslutet om undantag inom fyra veckor och ska meddela kommissionen i enlighet därmed.

Kommissionen ska inte lämna ut någon kommersiellt känslig konfidentiell information.

Kommissionens ▐ beslut om undantag ska upphöra att gälla ▐ om infrastrukturen inte har tagits i bruk
  fem år efter det att samtliga nationella och regionala beslut och tillstånd har utfärdats, såvida inte förseningen beror på omständigheter som ligger utanför den personens kontroll för vilken undantaget har beviljats
  .

6.
     
  Undantagen i punkt 1 ska automatiskt gälla undantag som beviljas i enlighet med denna artikel från och med den ... (23). Villkoren för att få ett godkänt undantag beviljat enligt denna artikel får inte ändras i efterhand, om inte samtliga berörda parter är överens.

| 18. | Följande kapitel ska införas efter artikel 24 som kapitel VIa:
  ”KAPITEL VI a
  NATIONELLA TILLSYNSMYNDIGHETER

  Artikel 24a


  Tillsynsmyndigheternas utnämning och oberoende

  1.   Varje medlemsstat ska utse en nationell tillsynsmyndighet.
  2.   Varje medlemsstat ska garantera den nationella tillsynsmyndighetens oberoende och säkerställa att den utövar sina befogenheter opartiskt och öppet. I detta syfte ska medlemsstaten se till att den nationella tillsynsmyndigheten, när den utför de tillsynsuppgifter som den har tilldelats enligt detta direktiv
  och anan relevant lagstiftning
  är juridiskt åtskild och funktionellt oberoende från övriga offentliga eller privata enheter samt att dess personal och de personer som ansvarar för dess ledning agerar oberoende av marknadsintressen och inte söker eller tar emot
  direkta
  anvisningar från någon regering eller annan offentlig eller privat enhet
  när den utför tillsynsuppgifterna
  .
  3.   För att skydda den nationella tillsynsmyndighetens oberoende ska medlemsstaten särskilt se till






  a) | att den nationella tillsynsmyndigheten är en juridisk person och att den är
  ekonomiskt
  oberoende och har tillräckliga personella och ekonomiska resurser för att kunna utföra sina uppgifter, och |
| --- | --- | --- |

18.

Följande kapitel ska införas efter artikel 24 som kapitel VIa:

”KAPITEL VI a

NATIONELLA TILLSYNSMYNDIGHETER

Artikel 24a

Tillsynsmyndigheternas utnämning och oberoende

1.   Varje medlemsstat ska utse en nationell tillsynsmyndighet.

2.   Varje medlemsstat ska garantera den nationella tillsynsmyndighetens oberoende och säkerställa att den utövar sina befogenheter opartiskt och öppet. I detta syfte ska medlemsstaten se till att den nationella tillsynsmyndigheten, när den utför de tillsynsuppgifter som den har tilldelats enligt detta direktiv
  och anan relevant lagstiftning
  är juridiskt åtskild och funktionellt oberoende från övriga offentliga eller privata enheter samt att dess personal och de personer som ansvarar för dess ledning agerar oberoende av marknadsintressen och inte söker eller tar emot
  direkta
  anvisningar från någon regering eller annan offentlig eller privat enhet
  när den utför tillsynsuppgifterna
  .

3.   För att skydda den nationella tillsynsmyndighetens oberoende ska medlemsstaten särskilt se till

a)

att den nationella tillsynsmyndigheten är en juridisk person och att den är
  ekonomiskt
  oberoende och har tillräckliga personella och ekonomiska resurser för att kunna utföra sina uppgifter, och

| b) | att
  ledamöterna i den nationella
  tillsynsmyndighetens
  styrelse
  utses för en fast mandatperiod på minst fem år,
  men högst sju år,
  som inte kan förlängas, och
  att den inledande mandatperioden ska vara två och ett halvt år för hälften av ledamöterna. Ledamöterna får
  under denna period endast ▐ avsättas om
  de
  inte längre uppfyller villkoren i denna artikel eller har gjort sig
  skyldiga
  till allvarlig försummelse
  enligt nationell lagstiftning
  . |
| --- | --- |

b)

att
  ledamöterna i den nationella
  tillsynsmyndighetens
  styrelse
  utses för en fast mandatperiod på minst fem år,
  men högst sju år,
  som inte kan förlängas, och
  att den inledande mandatperioden ska vara två och ett halvt år för hälften av ledamöterna. Ledamöterna får
  under denna period endast ▐ avsättas om
  de
  inte längre uppfyller villkoren i denna artikel eller har gjort sig
  skyldiga
  till allvarlig försummelse
  enligt nationell lagstiftning
  .

| c) | Den nationella tillsynsmyndighetens budgetbehov ska täckas genom direkta inkomster från verksamheten på energimarknaden. |
| --- | --- |

c)

Den nationella tillsynsmyndighetens budgetbehov ska täckas genom direkta inkomster från verksamheten på energimarknaden.

Artikel 24b

Den nationella tillsynsmyndighetens strategiska mål

När den nationella tillsynsmyndigheten utför de tillsynsuppgifter som anges i detta direktiv ska den vidta alla rimliga åtgärder för att uppnå följande mål:

| a) | I samarbete med kommissionen, byrån och andra medlemsstaters nationella tillsynsmyndigheter främja en konkurrenskraftig, säker och miljömässigt hållbar inre gasmarknad i gemenskapen och en verklig öppning av marknaden för samtliga konsumenter och leverantörer i gemenskapen
  , och se till att driften av distributionssystemen för energi fungerar effektivt och pålitligt, med beaktande av långsiktiga mål
  . |
| --- | --- |

a)

I samarbete med kommissionen, byrån och andra medlemsstaters nationella tillsynsmyndigheter främja en konkurrenskraftig, säker och miljömässigt hållbar inre gasmarknad i gemenskapen och en verklig öppning av marknaden för samtliga konsumenter och leverantörer i gemenskapen
  , och se till att driften av distributionssystemen för energi fungerar effektivt och pålitligt, med beaktande av långsiktiga mål
  .

| b) | Utveckla konkurrenskraftiga och väl fungerande ▐ marknader inom gemenskapen för att de mål som avses i led a ska kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

b)

Utveckla konkurrenskraftiga och väl fungerande ▐ marknader inom gemenskapen för att de mål som avses i led a ska kunna uppfyllas.

| c) | Upphäva
  eventuella
  restriktioner för naturgashandeln mellan medlemsstater, utveckla den kapacitet för gränsöverskridande överföring som krävs för att tillgodose efterfrågan
  och
  förbättra integreringen av nationella marknader
  för att underlätta
  ett fritt naturgasflöde inom hela gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Upphäva
  eventuella
  restriktioner för naturgashandeln mellan medlemsstater, utveckla den kapacitet för gränsöverskridande överföring som krävs för att tillgodose efterfrågan
  och
  förbättra integreringen av nationella marknader
  för att underlätta
  ett fritt naturgasflöde inom hela gemenskapen.

| d) | Säkerställa
  , på det mest kostnadseffektiva sättet
  , utvecklingen av
  kundvänliga,
  säkra, pålitliga och effektiva
  överföringsnät
  , främja ▐ systemens lämplighet
  samtidigt som energieffektivitet tryggas och stor- och småskaliga förnybara energikällor (t.ex. biogas) och distribuerad produktion integreras i
  både
  överförings- och distributionsnäten
  . |
| --- | --- |

d)

Säkerställa
  , på det mest kostnadseffektiva sättet
  , utvecklingen av
  kundvänliga,
  säkra, pålitliga och effektiva
  överföringsnät
  , främja ▐ systemens lämplighet
  samtidigt som energieffektivitet tryggas och stor- och småskaliga förnybara energikällor (t.ex. biogas) och distribuerad produktion integreras i
  både
  överförings- och distributionsnäten
  .

| e) | Underlätta nättillträde, särskilt genom att undanröja hinder som kan försvåra tillträdet för nya marknadsaktörer och förnybar energi. |
| --- | --- |

e)

Underlätta nättillträde, särskilt genom att undanröja hinder som kan försvåra tillträdet för nya marknadsaktörer och förnybar energi.

| f) | Säkerställa att nätoperatörer får de incitament som krävs, på både kort och lång sikt, för att öka näteffektiviteten och främja marknadsintegrationen. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa att nätoperatörer får de incitament som krävs, på både kort och lång sikt, för att öka näteffektiviteten och främja marknadsintegrationen.

| g) | Säkerställa
  kundfördelar genom
  att
  få
  den inhemska marknaden
  att fungera
  effektivt och främja en effektiv konkurrens i samarbete med konkurrensmyndigheterna
  samt garantera konsumentskydd
  . |
| --- | --- |

g)

Säkerställa
  kundfördelar genom
  att
  få
  den inhemska marknaden
  att fungera
  effektivt och främja en effektiv konkurrens i samarbete med konkurrensmyndigheterna
  samt garantera konsumentskydd
  .

| h) | Bidra till en hög standard på allmännyttiga tjänster på naturgasområdet, skydd för utsatta kunder, samt hjälpa till att garantera att de konsumentskyddsåtgärder som fastställts i bilaga A till detta direktiv är effektiva. |
| --- | --- |

h)

Bidra till en hög standard på allmännyttiga tjänster på naturgasområdet, skydd för utsatta kunder, samt hjälpa till att garantera att de konsumentskyddsåtgärder som fastställts i bilaga A till detta direktiv är effektiva.

| i) | Harmonisera nödvändigt utbyte av uppgifter. |
| --- | --- |

i)

Harmonisera nödvändigt utbyte av uppgifter.

Artikel 24c

Den nationella tillsynsmyndighetens skyldigheter och befogenheter

1.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska
  , i förekommande fall, i nära samråd med andra relevanta gemenskapsorgan och nationella organ, systemansvariga för överföringssystem och andra marknadsaktörer, och utan att det påverkar deras specifika befogenheter uppfylla
  följande skyldigheter:

| a) | Säkerställa att systemansvariga för, och i förekommande fall, ägare av överförings- och distributionssystem, liksom naturgasföretag, fullgör sina skyldigheter enligt detta direktiv samt övrig tilllämplig gemenskapslagstiftning, inbegripet den som gäller gränsöverskridande frågor. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att systemansvariga för, och i förekommande fall, ägare av överförings- och distributionssystem, liksom naturgasföretag, fullgör sina skyldigheter enligt detta direktiv samt övrig tilllämplig gemenskapslagstiftning, inbegripet den som gäller gränsöverskridande frågor.

| b) | Samarbeta om gränsöverskridande frågor med den nationella tillsynsmyndigheten eller de nationella tillsynsmyndigheterna i
  andra medlemsstater samt med byrån, bland annat för att se till att det finns tillräcklig sammanlänkningskapacitet mellan överföringsinfrastrukturer för att möjliggöra en effektiv övergripande marknadsbedömning och uppfylla kriterierna för försörjningstrygghet utan diskriminering mellan leveransföretag i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Samarbeta om gränsöverskridande frågor med den nationella tillsynsmyndigheten eller de nationella tillsynsmyndigheterna i
  andra medlemsstater samt med byrån, bland annat för att se till att det finns tillräcklig sammanlänkningskapacitet mellan överföringsinfrastrukturer för att möjliggöra en effektiv övergripande marknadsbedömning och uppfylla kriterierna för försörjningstrygghet utan diskriminering mellan leveransföretag i olika medlemsstater.

| c) | Följa och genomföra
  relevanta bindande
  beslut som fattas av kommissionen och byrån. |
| --- | --- |

c)

Följa och genomföra
  relevanta bindande
  beslut som fattas av kommissionen och byrån.

| d) | Lämna in en årlig rapport om verksamheten och om hur skyldigheterna har fullgjorts till kommissionen, de berörda myndigheterna i medlemsstaterna och byrån ║. Rapporten ska omfatta de åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts med avseende på de uppgifter räknas upp i denna artikel. |
| --- | --- |

d)

Lämna in en årlig rapport om verksamheten och om hur skyldigheterna har fullgjorts till kommissionen, de berörda myndigheterna i medlemsstaterna och byrån ║. Rapporten ska omfatta de åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts med avseende på de uppgifter räknas upp i denna artikel.

| e) | Övervaka efterlevnaden av kraven på åtskillnad enligt detta direktiv och annan relevant gemenskapslagstiftning samt
  förhindra korssubventionering mellan verksamhetsgrenarna överföring, distribution, lagring, LNG och försörjning
  , samt säkerställa att distributions- och överföringstariffer fastställs i god tid före de perioder som de avser
  . |
| --- | --- |

e)

Övervaka efterlevnaden av kraven på åtskillnad enligt detta direktiv och annan relevant gemenskapslagstiftning samt
  förhindra korssubventionering mellan verksamhetsgrenarna överföring, distribution, lagring, LNG och försörjning
  , samt säkerställa att distributions- och överföringstariffer fastställs i god tid före de perioder som de avser
  .

| f) | Granska de investeringsplaner som de systemansvariga för överföringssystem utarbetar och i sin årsrapport göra en bedömning av i vilken mån dessa investeringsplaner är förenliga med den Europatäckande tioåriga utvecklingsplan för nätet som avses i artikel 2c i förordning (EG) nr 1775/2005.
  De investeringsplaner som de systemansvariga för överföringssystemen utarbetar ska säkerställa för att personalens kompetens och antal räcker till för att fullgöra skyldigheten att tillhandahålla tjänster. Underlåtenhet att tillämpa investeringsplanen ska leda till att den systemansvarige för överföringssystemet åläggs proportionerliga sanktioner i enlighet med byråns riktlinjer. |
| --- | --- |

f)

Granska de investeringsplaner som de systemansvariga för överföringssystem utarbetar och i sin årsrapport göra en bedömning av i vilken mån dessa investeringsplaner är förenliga med den Europatäckande tioåriga utvecklingsplan för nätet som avses i artikel 2c i förordning (EG) nr 1775/2005.
  De investeringsplaner som de systemansvariga för överföringssystemen utarbetar ska säkerställa för att personalens kompetens och antal räcker till för att fullgöra skyldigheten att tillhandahålla tjänster. Underlåtenhet att tillämpa investeringsplanen ska leda till att den systemansvarige för överföringssystemet åläggs proportionerliga sanktioner i enlighet med byråns riktlinjer.

| g) | Godkänna de systemansvarigas årliga investeringsplaner. |
| --- | --- |

g)

Godkänna de systemansvarigas årliga investeringsplaner.

| h) | Övervaka
  efterlevnaden av
  nätens säkerhet och tillförlitlighet
  , fastställa eller godkänna normer och föreskrifter för tjänste- och leveranskvalitet
  samt granska
  resultaten av tjänstens och leveransens kvalitet och
  reglerna för nätens säkerhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

h)

Övervaka
  efterlevnaden av
  nätens säkerhet och tillförlitlighet
  , fastställa eller godkänna normer och föreskrifter för tjänste- och leveranskvalitet
  samt granska
  resultaten av tjänstens och leveransens kvalitet och
  reglerna för nätens säkerhet och tillförlitlighet.

| i) | Övervaka graden av insyn och säkerställa att
  nätoperatörerna
  fullgör sina skyldigheter vad gäller insyn. |
| --- | --- |

i)

Övervaka graden av insyn och säkerställa att
  nätoperatörerna
  fullgör sina skyldigheter vad gäller insyn.

| j) | Övervaka graden av marknadens öppning och konkurrensen på grossist- och slutkundsnivå, inbegripet på naturgasbörser, priser för hushållen, andel kunder som byter leverantör, andel kunder som får sina leveranser avstängda och hushållens klagomål i ett överenskommet format, samt tillsammans med de nationella konkurrensmyndigheterna övervaka eventuell snedvridning eller inskränkning av konkurrensen, tillhandahålla relevant information och göra de berörda konkurrensmyndigheterna uppmärksamma på relevanta fall. |
| --- | --- |

j)

Övervaka graden av marknadens öppning och konkurrensen på grossist- och slutkundsnivå, inbegripet på naturgasbörser, priser för hushållen, andel kunder som byter leverantör, andel kunder som får sina leveranser avstängda och hushållens klagomål i ett överenskommet format, samt tillsammans med de nationella konkurrensmyndigheterna övervaka eventuell snedvridning eller inskränkning av konkurrensen, tillhandahålla relevant information och göra de berörda konkurrensmyndigheterna uppmärksamma på relevanta fall.

| k) | Övervaka förekomsten av begränsande avtalspraxis, inbegripet exklusivitetsbestämmelser, som kan förhindra eller begränsa icke hushållskunders möjlighet att teckna avtal med fler än en leverantör. De nationella tillsynsmyndigheterna ska i förekommande fall underrätta de nationella konkurrensmyndigheterna om sådan praxis. |
| --- | --- |

k)

Övervaka förekomsten av begränsande avtalspraxis, inbegripet exklusivitetsbestämmelser, som kan förhindra eller begränsa icke hushållskunders möjlighet att teckna avtal med fler än en leverantör. De nationella tillsynsmyndigheterna ska i förekommande fall underrätta de nationella konkurrensmyndigheterna om sådan praxis.

| l) | Med fullt beaktande av fördragets bestämmelser, främja långsiktiga avtal mellan energiförbrukare och energileverantörer som bidrar till att förbättra produktionen och distributionen av energi och som samtidigt ger förbrukarna en rimlig del av vinsterna, förutsett att sådana avtal kan bidra till en optimal investeringsnivå i energisektorn. |
| --- | --- |

l)

Med fullt beaktande av fördragets bestämmelser, främja långsiktiga avtal mellan energiförbrukare och energileverantörer som bidrar till att förbättra produktionen och distributionen av energi och som samtidigt ger förbrukarna en rimlig del av vinsterna, förutsett att sådana avtal kan bidra till en optimal investeringsnivå i energisektorn.

| m) | Kontrollera hur lång tid överförings- och distributionsföretagen behöver för att utföra sammanlänkningar och reparationer
  samt utfärda sanktioner i enlighet med byråns riktlinjer om dessa tidsperioder överskrids utan rimlig anledning
  . |
| --- | --- |

m)

Kontrollera hur lång tid överförings- och distributionsföretagen behöver för att utföra sammanlänkningar och reparationer
  samt utfärda sanktioner i enlighet med byråns riktlinjer om dessa tidsperioder överskrids utan rimlig anledning
  .

| n) | Övervaka ▐ villkoren för tillträde till lagringsanläggningar och andra stödtjänster enligt artikel 19. |
| --- | --- |

n)

Övervaka ▐ villkoren för tillträde till lagringsanläggningar och andra stödtjänster enligt artikel 19.

| o) | Utan att det påverkar andra nationella tillsynsmyndigheters behörighet säkerställa en hög standard på allmännyttiga tjänster på naturgasområdet, skydd för utsatta kunder, samt se till att de konsumentskyddsåtgärder som fastställts i bilaga A till detta direktiv är effektiva
  och genomförs
  . |
| --- | --- |

o)

Utan att det påverkar andra nationella tillsynsmyndigheters behörighet säkerställa en hög standard på allmännyttiga tjänster på naturgasområdet, skydd för utsatta kunder, samt se till att de konsumentskyddsåtgärder som fastställts i bilaga A till detta direktiv är effektiva
  och genomförs
  .

| p) | Minst en gång per år offentliggöra rekommendationer om leveransavgifternas överensstämmelse med artikel 3.
  Dessa rekommendationer ska ta tillbörlig hänsyn till hur reglerade priser (grossistpriser och slutkundspriser) inverkar på marknaden. |
| --- | --- |

p)

Minst en gång per år offentliggöra rekommendationer om leveransavgifternas överensstämmelse med artikel 3.
  Dessa rekommendationer ska ta tillbörlig hänsyn till hur reglerade priser (grossistpriser och slutkundspriser) inverkar på marknaden.

| q) | Säkerställa
  faktisk och rättvis
  tillgång till förbrukningsuppgifter,
  inklusive uppgifter om priser och eventuella tillhörande kostnader för alla marknadsaktörer,
  tillämpningen av ett
  lättbegripligt
  harmoniserat format för
  sådana
  förbrukningsuppgifter
  , rimlig förskottsbetalning som speglar den faktiska förbrukningen
  och
  snabb tillgång för alla kunder
  till
  sådana
  uppgifter enligt led h i bilaga A. |
| --- | --- |

q)

Säkerställa
  faktisk och rättvis
  tillgång till förbrukningsuppgifter,
  inklusive uppgifter om priser och eventuella tillhörande kostnader för alla marknadsaktörer,
  tillämpningen av ett
  lättbegripligt
  harmoniserat format för
  sådana
  förbrukningsuppgifter
  , rimlig förskottsbetalning som speglar den faktiska förbrukningen
  och
  snabb tillgång för alla kunder
  till
  sådana
  uppgifter enligt led h i bilaga A.

| r) | Övervaka genomförandet av regler för uppgifter och skyldigheter för systemansvariga för överföringssystem, systemansvariga för distributionssystem, leverantörer och kunder samt andra marknadsaktörer enligt artikel 8b i förordning nr (EG) 1775/2005. |
| --- | --- |

r)

Övervaka genomförandet av regler för uppgifter och skyldigheter för systemansvariga för överföringssystem, systemansvariga för distributionssystem, leverantörer och kunder samt andra marknadsaktörer enligt artikel 8b i förordning nr (EG) 1775/2005.

| s) | Fastställa eller godkänna tariffer för nättillträde och offentliggöra beräkningsmetoden för tarifferna. |
| --- | --- |

s)

Fastställa eller godkänna tariffer för nättillträde och offentliggöra beräkningsmetoden för tarifferna.

| t) | Se till att det råder insyn i grossistprisfluktuationer. |
| --- | --- |

t)

Se till att det råder insyn i grossistprisfluktuationer.

| u) | Kontrollera att kriterierna för att avgöra om en lagringsanläggning omfattas av artikel 19.3 eller 19.4 tillämpas korrekt.
  ║ |
| --- | --- |

u)

Kontrollera att kriterierna för att avgöra om en lagringsanläggning omfattas av artikel 19.3 eller 19.4 tillämpas korrekt.

║

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den nationella tillsynsmyndigheten får de befogenheter som krävs för att utföra de uppgifter som anges i punkt 1 ║ på ett effektivt och snabbt sätt. För detta ändamål ska de nationella tillsynsmyndigheterna minst få befogenheter att

| a) | fatta bindande beslut om gasföretag, |
| --- | --- |

a)

fatta bindande beslut om gasföretag,

| b) | i samarbete med den nationella konkurrensmyndigheten undersöka hur gasmarknaderna fungerar och ▐ besluta om vilka lämpliga proportionella åtgärder som behövs för att främja en effektiv konkurrens och för att garantera att marknaden fungerar på ett korrekt sätt, inklusive program för gasöverlåtelse, |
| --- | --- |

b)

i samarbete med den nationella konkurrensmyndigheten undersöka hur gasmarknaderna fungerar och ▐ besluta om vilka lämpliga proportionella åtgärder som behövs för att främja en effektiv konkurrens och för att garantera att marknaden fungerar på ett korrekt sätt, inklusive program för gasöverlåtelse,

| c) | begära den information från naturgasföretagen som krävs för att den ska kunna utföra sina uppgifter, |
| --- | --- |

c)

begära den information från naturgasföretagen som krävs för att den ska kunna utföra sina uppgifter,

| d) | införa effektiva, lämpliga och avskräckande sanktioner mot naturgasföretag som inte fullgör sina skyldigheter enligt detta direktiv eller enligt beslut av den nationella tillsynsmyndigheten eller byrån,
  eller föreslå ett behörigt organ att ålägga sådana påföljder, och vidare att besluta om eller föreslå böter på upp till 10 % av den systemansvariges eller, i förekommande fall, det vertikalt integrerade företagets årliga omsättning, för att de inte uppfyllt sina respektive skyldigheter enligt detta direktiv
  , |
| --- | --- |

d)

införa effektiva, lämpliga och avskräckande sanktioner mot naturgasföretag som inte fullgör sina skyldigheter enligt detta direktiv eller enligt beslut av den nationella tillsynsmyndigheten eller byrån,
  eller föreslå ett behörigt organ att ålägga sådana påföljder, och vidare att besluta om eller föreslå böter på upp till 10 % av den systemansvariges eller, i förekommande fall, det vertikalt integrerade företagets årliga omsättning, för att de inte uppfyllt sina respektive skyldigheter enligt detta direktiv
  ,

| e) | göra erforderliga undersökningar och få befogenheter vad gäller instruktioner för tvistlösning enligt punkterna 8 och 9, och |
| --- | --- |

e)

göra erforderliga undersökningar och få befogenheter vad gäller instruktioner för tvistlösning enligt punkterna 8 och 9, och

| f) | godkänna skyddsåtgärder enligt artikel 26. |
| --- | --- |

f)

godkänna skyddsåtgärder enligt artikel 26.

3.
     
  Förutom de uppgifter och befogenheter som den tilldelats i punkt 1 och 2 ska den nationella tillsynsmyndigheten, när en systemansvarig för överföringssystemen har utsetts i enlighet med kapitel IVa, åtminstone ges följande uppgifter och befogenheter:

| a) | Besluta om sanktioner, inklusive böter i enlighet med punkt 2d, för diskriminerande beteende till förmån för det vertikalt integrerade företaget. |
| --- | --- |

a)

Besluta om sanktioner, inklusive böter i enlighet med punkt 2d, för diskriminerande beteende till förmån för det vertikalt integrerade företaget.

| b) | Övervaka förbindelser mellan den systemansvarige för överföringssystemet och det vertikalt integrerade företaget för att garantera att den systemansvarige för överföringssystemet fullgör sina skyldigheter. |
| --- | --- |

b)

Övervaka förbindelser mellan den systemansvarige för överföringssystemet och det vertikalt integrerade företaget för att garantera att den systemansvarige för överföringssystemet fullgör sina skyldigheter.

| c) | Agera som tvistlösande myndighet mellan det vertikalt integrerade företaget och den systemansvarige för överföringssystemet vid klagomål som lämnats av någondera parten i enlighet med punkt 8
  . |
| --- | --- |

c)

Agera som tvistlösande myndighet mellan det vertikalt integrerade företaget och den systemansvarige för överföringssystemet vid klagomål som lämnats av någondera parten i enlighet med punkt 8
  .

| d) | Övervaka alla kommersiella och ekonomiska förbindelser, inklusive lån, mellan det vertikalt integrerade företaget och den systemansvarige för överföringssystemet. |
| --- | --- |

d)

Övervaka alla kommersiella och ekonomiska förbindelser, inklusive lån, mellan det vertikalt integrerade företaget och den systemansvarige för överföringssystemet.

| e) | Kontrollera att alla kommersiella och ekonomiska avtal överensstämmer med marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

e)

Kontrollera att alla kommersiella och ekonomiska avtal överensstämmer med marknadsvillkoren.

| f) | Begära motivering av det vertikalt integrerade företaget när det anmälts av den övervakningsansvarige i enlighet med artikel 12g.4. Sådan motivering ska särskilt innehålla bevis för att inget diskriminerande beteende har skett till förmån för det vertikalt integrerade företaget. |
| --- | --- |

f)

Begära motivering av det vertikalt integrerade företaget när det anmälts av den övervakningsansvarige i enlighet med artikel 12g.4. Sådan motivering ska särskilt innehålla bevis för att inget diskriminerande beteende har skett till förmån för det vertikalt integrerade företaget.

| g) | Utföra inspektioner i det vertikalt integrerade företagets och den systemansvariges lokaler. |
| --- | --- |

g)

Utföra inspektioner i det vertikalt integrerade företagets och den systemansvariges lokaler.

| h) | Begära uppgifter från den systemansvarige för överföringssystemet och att direkt kontakta anställda hos den systemansvarige för överföringssystemet; om det råder tvivel ska samma rättigheter tillämpas på det vertikalt integrerade företaget och dess dotterbolag. |
| --- | --- |

h)

Begära uppgifter från den systemansvarige för överföringssystemet och att direkt kontakta anställda hos den systemansvarige för överföringssystemet; om det råder tvivel ska samma rättigheter tillämpas på det vertikalt integrerade företaget och dess dotterbolag.

| i) | Genomföra nödvändiga inspektioner av systemansvariga för överföringssystem och, om tvivel kvarstår, av det vertikalt integrerade företaget och dess dotterbolag. Bestämmelserna i artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (24) ska gälla. |
| --- | --- |

i)

Genomföra nödvändiga inspektioner av systemansvariga för överföringssystem och, om tvivel kvarstår, av det vertikalt integrerade företaget och dess dotterbolag. Bestämmelserna i artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (24) ska gälla.

| j) | Besluta om effektiva, ändamålsenliga och avskräckande sanktioner mot den systemansvarige för överföringssystemet och/eller det vertikalt integrerade företag som inte fullgör sina skyldigheter enligt denna artikel eller enligt beslut av den nationella tillsynsmyndigheten. Denna befogenhet ska omfatta rätten att










  i) | besluta om effektiva, lämpliga och avskräckande böter som är kopplade till den systemansvariges och det vertikalt integrerade företagets omsättning, |
| --- | --- | --- |

j)

Besluta om effektiva, ändamålsenliga och avskräckande sanktioner mot den systemansvarige för överföringssystemet och/eller det vertikalt integrerade företag som inte fullgör sina skyldigheter enligt denna artikel eller enligt beslut av den nationella tillsynsmyndigheten. Denna befogenhet ska omfatta rätten att

i)

besluta om effektiva, lämpliga och avskräckande böter som är kopplade till den systemansvariges och det vertikalt integrerade företagets omsättning,

| ii) | vidta åtgärder för att komma till rätta med diskriminerande beteende, |
| --- | --- |

ii)

vidta åtgärder för att komma till rätta med diskriminerande beteende,

| iii) | dra in, åtminstone delvis, licensen för den systemansvarige för överföringssystemet som upprepade gånger har överträtt bestämmelserna om åtskild förvaltning som anges i denna artikel. |
| --- | --- |

iii)

dra in, åtminstone delvis, licensen för den systemansvarige för överföringssystemet som upprepade gånger har överträtt bestämmelserna om åtskild förvaltning som anges i denna artikel.

4.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska ansvara för att, innan dessa träder i kraft, fastställa eller godkänna villkoren för

| a) | anslutning och tillträde till nationella nät, inbegripet överförings- och distributionstariffer,
  och metoderna för beräkning eller, alternativt, metoderna för fastställande eller godkännande av överförings- och distributionstariffer och övervakningen av dessa metoder,
  samt villkor och tariffer för tillträde till LNG-anläggningar
  inbegripet metoderna för beräkning eller, alternativt, metoderna för fastställande eller godkännande av tariffer för tillträde till LNG-anläggningar och övervakningen av dessa metoder
  . Dessa tariffer
  ska spegla de faktiska kostnaderna i den mån de motsvarar kostnaderna för en effektiv operatör och vara insynsvänliga. De
  ska utformas så att nödvändiga investeringar i näten och LNG-anläggningarna kan göras på ett sätt som gör det möjligt att säkra nätens och LNG-anläggningarnas funktion på längre sikt.
  Dessa tariffer ska inte diskriminera nya marknadsoperatörer
  , |
| --- | --- |

a)

anslutning och tillträde till nationella nät, inbegripet överförings- och distributionstariffer,
  och metoderna för beräkning eller, alternativt, metoderna för fastställande eller godkännande av överförings- och distributionstariffer och övervakningen av dessa metoder,
  samt villkor och tariffer för tillträde till LNG-anläggningar
  inbegripet metoderna för beräkning eller, alternativt, metoderna för fastställande eller godkännande av tariffer för tillträde till LNG-anläggningar och övervakningen av dessa metoder
  . Dessa tariffer
  ska spegla de faktiska kostnaderna i den mån de motsvarar kostnaderna för en effektiv operatör och vara insynsvänliga. De
  ska utformas så att nödvändiga investeringar i näten och LNG-anläggningarna kan göras på ett sätt som gör det möjligt att säkra nätens och LNG-anläggningarnas funktion på längre sikt.
  Dessa tariffer ska inte diskriminera nya marknadsoperatörer
  ,

| b) | tillhandahållande av balanstjänster
  , som ska spegla kostnaden och vara intäktsneutrala i möjligaste mån, samtidigt som de ska ge goda incitament för nätanvändarna att balansera sin tillförsel och användning; dessa ska vara rättvisa och icke-diskriminerande och grundas på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande av balanstjänster
  , som ska spegla kostnaden och vara intäktsneutrala i möjligaste mån, samtidigt som de ska ge goda incitament för nätanvändarna att balansera sin tillförsel och användning; dessa ska vara rättvisa och icke-diskriminerande och grundas på objektiva kriterier.

| c) | tillträde till gränsöverskridande infrastruktur, inbegripet förfaranden för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning. De ska ha rätt att begära att de systemansvariga för överföringssystem ändrar dessa villkor. |
| --- | --- |

c)

tillträde till gränsöverskridande infrastruktur, inbegripet förfaranden för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning. De ska ha rätt att begära att de systemansvariga för överföringssystem ändrar dessa villkor.

5.   När det gäller fastställande eller godkännande av
  villkoren och metoderna för beräkning av tarifferna och balanstjänsterna
  ska den nationella tillsynsmyndigheten se till att nätoperatörer får de incitament som krävs, på både kort och lång sikt, för att öka effektiviteten, främja integrationen av marknaden
  , garantera försörjningstrygghet
  och stödja forskningsverksamhet på området.

6.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka hur överbelastningssituationer hanteras inom nationella gasöverföringsnät.

De systemansvariga för överföringssystem ska lämna in sina förfaranden för hantering av överbelastning, inbegripet kapacitetstilldelning, till de nationella tillsynsmyndigheterna för godkännande. De nationella tillsynsmyndigheterna får begära ändringar av dessa förfaranden innan de godkänner dem.

7.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska ha rätt att vid behov begära att de systemansvariga för överförings-, ▐ LNG- och distributionssystemen ändrar de villkor, inbegripet de tariffer som avses i denna artikel, för att säkerställa att de är proportionella och tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt.

8.   Parter som har ett klagomål mot en systemansvarig för överförings-, LNG-
  , lagrings-
  eller distributionssystem får inge klagomålet till den nationella tillsynsmyndigheten som i egenskap av tvistlösningsmyndighet ska fatta ett beslut inom två månader efter det att klagomålet mottagits. Denna period får förlängas med två månader om den nationella tillsynsmyndigheten samlar in ytterligare upplysningar. Perioden får förlängas ytterligare om den klagande samtycker till detta. Ett sådant beslut ska vara bindande såvida inte det upphävs vid ett överklagande.

9.   Varje berörd part som har rätt till klagomål mot ett beslut om metoder som fattats i enlighet med denna artikel eller om den nationella tillsynsmyndigheten är skyldig att samråda om de föreslagna
  tarifferna och
  metoderna får inom två månader efter offentliggörandet av beslutet eller förslaget till beslut, eller inom en kortare tidsperiod om medlemsstaterna föreskriver detta, inge ett klagomål för behandling. Ett sådant klagomål ska inte utgöra hinder för verkställighet.

10.   Medlemsstaterna ska inrätta lämpliga och effektiva system för ▐ kontroll och öppenhet för att förhindra missbruk av dominerande ställning, särskilt om det är till konsumenternas nackdel, och underprissättning. Dessa system ska beakta bestämmelserna i fördraget, särskilt artikel 82.

11.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska inrätta oberoende instanser för klagomål och alternativa prövningssystem, exempelvis en oberoende energiombudsman eller ett konsumentorgan. Dessa instanser eller system ska ansvara för att klagomål behandlas på ett effektivt sätt och de ska uppfylla kriterierna för bästa praxis. De nationella tillsynsmyndigheterna ska fastställa standarder och riktlinjer för hur klagomål ska behandlas av producenter och nätoperatörer.

12.   Medlemsstaterna ska se till att lämpliga åtgärder, inbegripet administrativa åtgärder eller straffrättsliga förfaranden i enlighet med nationell lagstiftning, vidtas mot ansvariga fysiska eller juridiska personer när sekretessbestämmelserna i detta direktiv inte har följts.

13.   Klagomål enligt punkterna 8 och 9 ska inte påverka rätten att överklaga enligt gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen.

14.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska motivera sina beslut
  fullt ut och dessa ska vara tillgängliga för allmänheten för att möjliggöra rättslig kontroll
  .

15.   Medlemsstaterna ska se till att det finns lämpliga system på nationell nivå som ger den part som berörs av ett beslut fattat av den nationella tillsynsmyndigheten rätt att överklaga till ett
  nationellt domstolsorgan eller en annan oberoende nationell myndighet
  som är oberoende av de berörda parterna
  och av regeringar
  .

▐

Artikel 24d

Regelverk för gränsöverskridande frågor

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska bedriva ett nära samarbete och samråda med varandra, samt bistå varandra och byrån med sådan information som krävs för de ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt detta direktiv. När det gäller informationsutbytet ska den mottagande myndigheten garantera samma grad av sekretess som åligger den myndighet som lämnar informationen.

2.   
  För att integrationen av regionala gasmarknader, där sådana uppstår, ska motsvaras av ändamålsenliga regleringsstrukturer ska de berörda nationella tillsynsmyndigheterna i nära samarbete med och under ledning av byrån se till att åtminstone följande reglering sker av deras regionala marknader:

| a) | Samarbete på
  åtminstone regional nivå för att främja skapandet av fungerande arrangemang för en optimal näthantering, utveckla gemensamma naturgasbörser och fördela gränsöverskridande kapacitet, liksom för att säkerställa en
  tillfredsställande nivå
  på sammanlänkningskapaciteten
  , bl.a. genom ny sammanlänkning,
  inom regionen
  och mellan regioner
  så att en effektiv konkurrens kan utvecklas
  och försörjningstryggheten kan förbättras
  . |
| --- | --- |

a)

Samarbete på
  åtminstone regional nivå för att främja skapandet av fungerande arrangemang för en optimal näthantering, utveckla gemensamma naturgasbörser och fördela gränsöverskridande kapacitet, liksom för att säkerställa en
  tillfredsställande nivå
  på sammanlänkningskapaciteten
  , bl.a. genom ny sammanlänkning,
  inom regionen
  och mellan regioner
  så att en effektiv konkurrens kan utvecklas
  och försörjningstryggheten kan förbättras
  .

| b) | Harmonisering på åtminstone relevant regional nivå av alla tekniska föreskrifter och marknadsföreskrifter för de berörda systemansvariga för överföringssystem och andra marknadsaktörer. |
| --- | --- |

b)

Harmonisering på åtminstone relevant regional nivå av alla tekniska föreskrifter och marknadsföreskrifter för de berörda systemansvariga för överföringssystem och andra marknadsaktörer.

| c) | Harmonisering av reglerna för hantering av överbelastning. |
| --- | --- |

c)

Harmonisering av reglerna för hantering av överbelastning.

| d) | Antagande av regler för att se till att börsägare och/eller börschefer som är verksamma inom relevanta regionala polmarknader är helt oberoende av dem som äger och/eller förvaltar produktionstillgångarna. |
| --- | --- |

d)

Antagande av regler för att se till att börsägare och/eller börschefer som är verksamma inom relevanta regionala polmarknader är helt oberoende av dem som äger och/eller förvaltar produktionstillgångarna.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha rätt att ingå avtal med varandra för att främja samarbetet inom tillsynen, och de åtgärder som avses i första stycket ska utföras i nära samråd med andra relevanta nationella myndigheter och utan att inkräkta på den specifika behörighet de har.

3.   Byrån ska besluta om regelverket för infrastruktur som förbinder minst två medlemsstater

| a) | på gemensam begäran av de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna, eller |
| --- | --- |

a)

på gemensam begäran av de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna, eller

| b) | om de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna inte har kunnat nå någon överenskommelse om regelverket inom sex månader från den dag då ärendet senast förelades en av dessa tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

b)

om de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna inte har kunnat nå någon överenskommelse om regelverket inom sex månader från den dag då ärendet senast förelades en av dessa tillsynsmyndigheter.

▐

Artikel 24e

Överensstämmelse med riktlinjer

1.   Kommissionen och varje nationell tillsynsmyndighet ║ får begära ett yttrande från byrån i frågan om huruvida ett beslut som har fattats av en nationell tillsynsmyndighet överensstämmer med de riktlinjer som avses i det här direktivet eller i förordning (EG) nr 1775/2005.

2.   Byrån ska avge sitt yttrande till kommissionen eller till den nationella tillsynsmyndighet som har begärt det ║, beroende på vad som gäller, samt till den nationella tillsynsmyndighet som har fattat det aktuella beslutet inom
  två månader
  .

3.   Om den nationella tillsynsmyndighet som har fattat beslutet inte följer byråns yttrande inom fyra månader från dagen för mottagandet ska byrån informera kommissionen om detta.

4.   Varje nationell tillsynsmyndighet får informera kommissionen om den anser att ett beslut som fattats av en nationell tillsynsmyndighet inte överensstämmer med de riktlinjer som avses i det här direktivet eller i förordning (EG) nr 1775/2005 inom två månader från dagen för det beslutet.

5.   Om kommissionen, inom två månader efter att ha informerats av byrån i enlighet med punkt 3 eller av en nationell tillsynsmyndighet i enlighet med punkt 4 eller på eget initiativ inom tre månader från dagen för beslutet finner att det beslut som fattats av en tillsynsmyndighet ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med de riktlinjer som avses i det här direktivet eller i förordning (EG) nr 1775/2005, kan kommissionen besluta att inleda ett förfarande. Kommissionen ska i sådana fall uppmana tillsynsmyndigheten och de parter som berörs av tillsynsmyndighetens förfarande att yttra sig.

6.   Om kommissionen beslutar att inleda ett förfarande ska den inom ║ fyra månader från dagen för beslutet fatta ett slutgiltigt beslut om att

| a) | inte göra några invändningar mot den nationella tillsynsmyndighetens beslut, eller |
| --- | --- |

a)

inte göra några invändningar mot den nationella tillsynsmyndighetens beslut, eller

| b) | begära att den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändrar eller återkallar sitt beslut, om den anser att riktlinjerna inte följts. |
| --- | --- |

b)

begära att den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändrar eller återkallar sitt beslut, om den anser att riktlinjerna inte följts.

7.   Om kommissionen inte beslutar att inleda något förfarande eller inte fattar något slutgiltigt beslut inom den tidsgräns som fastställs i punkt 5 respektive 6 ska det anses att den inte har haft några invändningar mot den nationella tillsynsmyndighetens beslut.

8.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska följa kommissionens beslut om att ändra eller återkalla beslutet inom två månader, och ska informera kommissionen om detta.

9.   Kommissionen ska anta riktlinjer för hur denna artikel ska tillämpas. Dessa riktlinjer, som avser att ändra icke-väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 30.3.

Artikel 24f

Bevarande av information

1.   Medlemsstaterna ska kräva att leveransföretag under minst fem år håller relevanta uppgifter om samtliga transaktioner avseende gasleveransavtal och gasderivat med grossister, systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för lagring och LNG tillgängliga för
  behöriga myndigheter, så att dessa kan utföra sina uppgifter
  .

2.   Uppgifterna
  kan
  innehålla information om berörda transaktioner, såsom regler om löptid, tillhandahållande och avräkning, mängd, datum och tider för verkställande, transaktionspriser och metoder för att identifiera den berörda grossisten liksom detaljerad information om alla oavräknade gasleveransavtal och gasderivat.

3.   Den nationella tillsynsmyndigheten får besluta att göra delar av denna information tillgänglig för marknadsaktörer förutsatt att kommersiellt känslig information om enskilda marknadsaktörer eller enskilda transaktioner inte lämnas ut. Denna punkt får inte tillämpas på information om finansiella instrument som omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2004/39/EG.

▐

4.   Bestämmelserna i den här artikeln får inte skapa ytterligare skyldigheter i förhållande till de myndigheter som nämns i punkt 1 för de enheter som omfattas av direktiv 2004/39/EG.

5.   Om de myndigheter som nämns i punkt 1 behöver tillgång till uppgifter som innehas av enheter som omfattas av direktiv 2004/39/EG ska de ansvariga myndigheterna enligt det direktivet överlämna de begärda uppgifterna till de myndigheter som nämns i punkt 1.”

| 19. | Artikel 25 ska utgå. |
| --- | --- |

19.

Artikel 25 ska utgå.

| 20. | Följande artikel ska införas:


  ”Artikel 26a


  Undantag för industriområden



  1.
     
  Medlemsstaterna får undanta industriområden från artiklarna 4, 7, 8.1, 8.2, 11, 12.5, 13, 17, 18, 23.1 och/eller 24 i detta direktiv.




  2.
     
  Tillträde för tredje part ska inte påverkas av de undantag som avses i punkt 1. Kunder på industriområden ska fritt kunna välja energileverantör och kunna vända sig till de nationella tillsynsmyndigheterna om oenighet uppstår med näroperatören.
  ” |
| --- | --- |

20.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 26a

Undantag för industriområden

1.
     
  Medlemsstaterna får undanta industriområden från artiklarna 4, 7, 8.1, 8.2, 11, 12.5, 13, 17, 18, 23.1 och/eller 24 i detta direktiv.

2.
     
  Tillträde för tredje part ska inte påverkas av de undantag som avses i punkt 1. Kunder på industriområden ska fritt kunna välja energileverantör och kunna vända sig till de nationella tillsynsmyndigheterna om oenighet uppstår med näroperatören.
  ”

| 21. | Artikel 30 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 30


  Kommitté

  1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
  3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1–4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

21.

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1–4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| 22. | Bilaga A ska
  ersättas med
  följande:║
  ”
  Om inte annat följer av gemenskapslagstiftningen om konsumentskydd, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG och rådets direktiv 93/13/EEG, ska åtgärderna i artikel 3 tillförsäkra kunderna följande:










  a) | Rätt till ett avtal med sin gastjänsteleverantör, i vilket följande ska anges:








  — | Leverantörens namn och adress. |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Bilaga A ska
  ersättas med
  följande:║

”
  Om inte annat följer av gemenskapslagstiftningen om konsumentskydd, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG och rådets direktiv 93/13/EEG, ska åtgärderna i artikel 3 tillförsäkra kunderna följande:

a)

Rätt till ett avtal med sin gastjänsteleverantör, i vilket följande ska anges:

—

Leverantörens namn och adress.

| — | De tjänster som tillhandahålls, tjänstekvalitet och tidpunkt för den ursprungliga uppkopplingen. |
| --- | --- |

—

De tjänster som tillhandahålls, tjänstekvalitet och tidpunkt för den ursprungliga uppkopplingen.

| — | Underhållstjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

—

Underhållstjänster som tillhandahålls.

| — | På vilket sätt aktuell information om tariffer och underhållskostnader kan erhållas. |
| --- | --- |

—

På vilket sätt aktuell information om tariffer och underhållskostnader kan erhållas.

| — | Avtalets löptid och hur avtalet och tjänsterna förlängs eller sägs upp samt eventuell rätt till kostnadsfritt frånträde. |
| --- | --- |

—

Avtalets löptid och hur avtalet och tjänsterna förlängs eller sägs upp samt eventuell rätt till kostnadsfritt frånträde.

| — | Villkoren för ersättning och återbetalning om tjänsterna inte håller angiven kvalitet, inbegripet inkorrekt eller försenad fakturering. |
| --- | --- |

—

Villkoren för ersättning och återbetalning om tjänsterna inte håller angiven kvalitet, inbegripet inkorrekt eller försenad fakturering.

| — | Hur det tvistlösningsförfarande som avses i led f inleds. |
| --- | --- |

—

Hur det tvistlösningsförfarande som avses i led f inleds.

| — | Information om konsumenters rättigheter, inbegripet allt ovan, som ska framgå tydligt på fakturor och naturgasföretagens webbplatser. |
| --- | --- |

—

Information om konsumenters rättigheter, inbegripet allt ovan, som ska framgå tydligt på fakturor och naturgasföretagens webbplatser.

| — | Kontaktuppgifter till behörig prövningsmyndighet samt hur kunder ska gå till väga vid tvist. |
| --- | --- |

—

Kontaktuppgifter till behörig prövningsmyndighet samt hur kunder ska gå till väga vid tvist.

| b) | Underrättelse i god tid om varje avsikt att ändra avtalsvillkoren och i samband med denna information underrättelse om att de har rätt att frånträda avtalet. Tjänsteleverantörerna ska på ett tydligt och lättbegripligt sätt underrätta sina kunder direkt om varje avgiftshöjning, vid lämplig tidpunkt som inte infaller senare än en normal faktureringsperiod efter det att höjningen trätt i kraft. Medlemsstaterna ska se till att kunder har möjlighet att frånträda avtal om de inte godtar de nya villkor som gasleverantören meddelat. |
| --- | --- |

b)

Underrättelse i god tid om varje avsikt att ändra avtalsvillkoren och i samband med denna information underrättelse om att de har rätt att frånträda avtalet. Tjänsteleverantörerna ska på ett tydligt och lättbegripligt sätt underrätta sina kunder direkt om varje avgiftshöjning, vid lämplig tidpunkt som inte infaller senare än en normal faktureringsperiod efter det att höjningen trätt i kraft. Medlemsstaterna ska se till att kunder har möjlighet att frånträda avtal om de inte godtar de nya villkor som gasleverantören meddelat.

| c) | Klar och tydlig information om priser, tariffer och standardvillkor för tillgång till och utnyttjande av gastjänster. |
| --- | --- |

c)

Klar och tydlig information om priser, tariffer och standardvillkor för tillgång till och utnyttjande av gastjänster.

| d) | Brett val av betalningssätt, som inte får vara diskriminerande för kunderna. Alla skillnader i villkor och bestämmelser ska motsvara leverantörens kostnader för de olika betalningssystemen. De allmänna villkoren ska vara skäliga, klara och begripliga. De ska meddelas på ett klart och lättbegripligt språk. Kunderna ska skyddas mot oskäliga och vilseledande försäljningsmetoder, inbegripet hinder som inte följer av avtalet och som näringsidkaren ställer upp, t.ex. en överdriven mängd avtalsdokument
  . |
| --- | --- |

d)

Brett val av betalningssätt, som inte får vara diskriminerande för kunderna. Alla skillnader i villkor och bestämmelser ska motsvara leverantörens kostnader för de olika betalningssystemen. De allmänna villkoren ska vara skäliga, klara och begripliga. De ska meddelas på ett klart och lättbegripligt språk. Kunderna ska skyddas mot oskäliga och vilseledande försäljningsmetoder, inbegripet hinder som inte följer av avtalet och som näringsidkaren ställer upp, t.ex. en överdriven mängd avtalsdokument
  .

| e) | Möjlighet att byta leverantör utan kostnad. |
| --- | --- |

e)

Möjlighet att byta leverantör utan kostnad.

| f) | Tillgång till klara och lättförståeliga, okomplicerade och billiga förfaranden för behandling av kundernas klagomål. Framför allt ska alla kunder ha rätt att få tjänster levererade och klagomål behandlade av sin gasleverantör. Sådana förfaranden ska göra det möjligt att lösa tvister snabbt och rättvist, och inom tre månader. När det är befogat ska de innefatta ett system för ersättning och/eller återbetalning. Förfarandena bör i möjligaste mån följa de principer som anges i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som skall tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (25). |
| --- | --- |

f)

Tillgång till klara och lättförståeliga, okomplicerade och billiga förfaranden för behandling av kundernas klagomål. Framför allt ska alla kunder ha rätt att få tjänster levererade och klagomål behandlade av sin gasleverantör. Sådana förfaranden ska göra det möjligt att lösa tvister snabbt och rättvist, och inom tre månader. När det är befogat ska de innefatta ett system för ersättning och/eller återbetalning. Förfarandena bör i möjligaste mån följa de principer som anges i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som skall tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (25).

| g) | Information till kunder som redan är anslutna till gassystemet om deras rättigheter att, enligt tillämplig nationell lagstiftning, få tillgång till naturgas av en bestämd kvalitet till rimliga priser. |
| --- | --- |

g)

Information till kunder som redan är anslutna till gassystemet om deras rättigheter att, enligt tillämplig nationell lagstiftning, få tillgång till naturgas av en bestämd kvalitet till rimliga priser.

| h) | Möjlighet att lätt byta till en ny leverantör och ha
  tillgång till sina förbrukningsuppgifter och möjlighet att genom uttryckligt avtal och utan kostnad ge
  behöriga leveransföretag
  tillgång till sina mätaruppgifter. Den part som ansvarar för hanteringen av uppgifterna är skyldig att lämna ut dessa uppgifter till företaget. Medlemsstaterna ska fastställa uppgifternas format och ett förfarande som gör det möjligt för leverantörer och konsumenter att få tillgång till uppgifterna. Inga ytterligare kostnader ska åläggas konsumenten för denna tjänst. |
| --- | --- |

h)

Möjlighet att lätt byta till en ny leverantör och ha
  tillgång till sina förbrukningsuppgifter och möjlighet att genom uttryckligt avtal och utan kostnad ge
  behöriga leveransföretag
  tillgång till sina mätaruppgifter. Den part som ansvarar för hanteringen av uppgifterna är skyldig att lämna ut dessa uppgifter till företaget. Medlemsstaterna ska fastställa uppgifternas format och ett förfarande som gör det möjligt för leverantörer och konsumenter att få tillgång till uppgifterna. Inga ytterligare kostnader ska åläggas konsumenten för denna tjänst.

| i) | Klar och tydlig information
  minst en gång i kvartalet
  om den faktiska gasförbrukningen och kostnaderna. Inga ytterligare kostnader ska åläggas konsumenten för denna tjänst.
  Medlemsstaterna ska garantera att användningen av ’smarta mätare2019” åtföljs av minsta möjliga avbrott för konsumenterna inom ... (26), och den systemansvarige för distributionssystemet eller leveransföretag ska ansvara för detta arbete. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ansvara för övervakningen av denna utveckling och fastställandet av gemensamma normer i detta syfte. Medlemsstaterna ska ansvara för att de normer som fastställer den lägsta nivån på teknisk utformning och operativa krav för mätare löser frågor om kompatibilitet för att kunna tillhandahålla konsumenterna de bästa fördelarna till lägsta kostnad. |
| --- | --- |

i)

Klar och tydlig information
  minst en gång i kvartalet
  om den faktiska gasförbrukningen och kostnaderna. Inga ytterligare kostnader ska åläggas konsumenten för denna tjänst.
  Medlemsstaterna ska garantera att användningen av ’smarta mätare2019” åtföljs av minsta möjliga avbrott för konsumenterna inom ... (26), och den systemansvarige för distributionssystemet eller leveransföretag ska ansvara för detta arbete. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ansvara för övervakningen av denna utveckling och fastställandet av gemensamma normer i detta syfte. Medlemsstaterna ska ansvara för att de normer som fastställer den lägsta nivån på teknisk utformning och operativa krav för mätare löser frågor om kompatibilitet för att kunna tillhandahålla konsumenterna de bästa fördelarna till lägsta kostnad.

| j) | Slutavräkning efter varje byte av leveransföretag senast en månad efter det att det berörda leveransföretaget har upplysts om bytet. |
| --- | --- |

j)

Slutavräkning efter varje byte av leveransföretag senast en månad efter det att det berörda leveransföretaget har upplysts om bytet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom ... (27). De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... ... (27)║.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.
     
  Medlemsstaterna ska avskaffa lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som hindrar naturgasföretag och tillsynsmyndigheter eller andra myndigheter att utföra sina uppgifter eller utöva sina befogenheter eller skyldigheter enligt detta direktiv.

4.
     
  Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om den formella och praktiska tillämpningen av detta direktiv i varje medlemsstat.

5.
     
  Då ett offentligt kontrollerat organ direkt eller indirekt är inblandat i förvärvet av delar av ett vertikalt integrerat företag, ska priset i samband med en sådan transaktion meddelas kommissionen. Ett sådant meddelande ska innehålla ett intyg på de underliggande tillgångarnas värde från ett internationellt revisionsföretag. Kommissionen ska använda sådan information enbart för att utöva kontroll över statliga bidrag.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den [...] dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 211, 19.8.2008, s. 23.

1

EUT C 211, 19.8.2008, s. 23.

(2)  
  EUT C 172, 5.7.2008, s. 55.

2

EUT C 172, 5.7.2008, s. 55.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

(4)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 57.

4

(5)  
  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 206.

5

EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 206.

(6)  
  EUT L ...
  .

6

EUT L ...

(7)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

7

(8)  EUT L 127, 29.4.2004, s. 92.

8

(9)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 1.

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

10

(11)  
  EUT L 200, 22.7.2006, s. 11.

11

EUT L 200, 22.7.2006, s. 11.

(12)  
  EUT L 24, 29.1.2004, p. 1
  .”

12

EUT L 24, 29.1.2004, p. 1

(13)  
  EUT L 145, 30.4.2004, p. 1.

13

EUT L 145, 30.4.2004, p. 1.

(14)  
  EUT L
  ...’

14

EUT L

(15)  Ett år efter datumet för införlivande av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]..

15

Ett år efter datumet för införlivande av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].

(16)  Två år efter datumet för införlivande av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].].

16

Två år efter datumet för införlivande av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].]

(17)  
  Datum för ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].
  ”

17

Datum för ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].

(18)  
  Ett år efter ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]
  .

18

Ett år efter ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]

(19)  
  Tio år efter ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]
  .

19

Tio år efter ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]

(20)  
  Två år efter ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].
  .”

20

Två år efter ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].

(21)  
  Fem år ikraftträdandet av direktiv.../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]
  .

21

Fem år ikraftträdandet av direktiv.../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]

(22)  
  Sju år efter ikraftträdandet av direktiv.../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]
  .”

22

Sju år efter ikraftträdandet av direktiv.../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas]

(23)  
  Datum för ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].
  .”

23

Datum för ikraftträdandet av direktiv .../.../EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas].

(24)  

  EUT L 1, 4.1.2003, p. 1.

24

EUT L 1, 4.1.2003, p. 1.

(25)  

  EUT L 115, 17.4.1998, s. 31.

25

EUT L 115, 17.4.1998, s. 31.

(26)  
  Tio år efter ikraftträdandet av direktiv .../...EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG]
  .”

26

Tio år efter ikraftträdandet av direktiv .../...EG [om ändring av direktiv 2003/55/EG]

(27)  18 månader från dagen för dess ikraftträdande.

27

18 månader från dagen för dess ikraftträdande

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/181

---

Onsdag 9 juli 2008Samordning av socialförsäkringssystemen ***I

P6_TA(2008)0348

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (KOM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD))

2009/C 294 E/49

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0016),

med beaktande av artiklarna 251.2, 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0037/2006),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0251/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC1-COD(2006)0006

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om upphävande av förordning (EEG) nr 574/72

(Text av betydelse för EES och Schweiz)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 308,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1), särskilt artikel 89,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 883/2004 moderniserar reglerna för samordning av medlemsstaternas sociala trygghetssystem genom att det preciseras vilka åtgärder och förfaranden som behövs för tillämpningen och genom att dessa förenklas till nytta för alla berörda parter. Det bör fastställas tillämpningsbestämmelser för detta. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 883/2004 moderniserar reglerna för samordning av medlemsstaternas sociala trygghetssystem genom att det preciseras vilka åtgärder och förfaranden som behövs för tillämpningen och genom att dessa förenklas till nytta för alla berörda parter. Det bör fastställas tillämpningsbestämmelser för detta.

| (2) | En viktig förutsättning för att de personer som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004 så snabbt som möjligt och på bästa villkor ska kunna utnyttja sina rättigheter är att ett effektivare och närmare samarbete organiseras mellan socialförsäkringsinstitutionerna. |
| --- | --- |

(2)

En viktig förutsättning för att de personer som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004 så snabbt som möjligt och på bästa villkor ska kunna utnyttja sina rättigheter är att ett effektivare och närmare samarbete organiseras mellan socialförsäkringsinstitutionerna.

| (3) | Elektroniska hjälpmedel är lämpliga att använda för ett snabbt och tillförlitligt informationsutbyte mellan institutionerna i medlemsstaterna. Den elektroniska behandlingen av ║ information bör bidra till att påskynda förfarandena för de berörda personerna. De berörda personerna bör dessutom ges alla garantier som föreskrivs i gemenskapsbestämmelserna om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.
  Medlemsstaterna bör därför vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att uppgifter som rör de nationella bestämmelserna om social trygghet som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004 behandlas på lämpligt sätt i enlighet med bestämmelserna om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och utbytet av sådana uppgifter i samband med denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

Elektroniska hjälpmedel är lämpliga att använda för ett snabbt och tillförlitligt informationsutbyte mellan institutionerna i medlemsstaterna. Den elektroniska behandlingen av ║ information bör bidra till att påskynda förfarandena för de berörda personerna. De berörda personerna bör dessutom ges alla garantier som föreskrivs i gemenskapsbestämmelserna om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.
  Medlemsstaterna bör därför vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att uppgifter som rör de nationella bestämmelserna om social trygghet som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004 behandlas på lämpligt sätt i enlighet med bestämmelserna om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och utbytet av sådana uppgifter i samband med denna förordning.

| (4) | Tillhandahållandet av kontaktuppgifter, inklusive i elektronisk form, från organ i medlemsstaterna som kan komma att medverka i tillämpningen av förordning (EG) nr 883/2004, i en form som gör att de kan uppdateras i realtid, bör underlätta utbytet mellan institutionerna i medlemsstaterna. Detta tillvägagångssätt, som lägger tyngdpunkten på rena faktauppgifter och medborgarnas omedelbara tillgång till dessa, är en viktig förenkling som bör införas genom denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Tillhandahållandet av kontaktuppgifter, inklusive i elektronisk form, från organ i medlemsstaterna som kan komma att medverka i tillämpningen av förordning (EG) nr 883/2004, i en form som gör att de kan uppdateras i realtid, bör underlätta utbytet mellan institutionerna i medlemsstaterna. Detta tillvägagångssätt, som lägger tyngdpunkten på rena faktauppgifter och medborgarnas omedelbara tillgång till dessa, är en viktig förenkling som bör införas genom denna förordning.

| (5) | För att de komplicerade förfarandena för tillämpning av bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen ska fungera så smidigt som möjligt och förvaltningen av förfarandena ska bli effektiv krävs ett system för omedelbar uppdatering av bilaga IV. Förberedelserna och tilllämpningen av bestämmelserna i detta avseende kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, och bestämmelserna bör genomföras snabbt med tanke på de konsekvenser förseningar har för såväl medborgare som administrativa myndigheter. Kommissionen bör därför bemyndigas att upprätta och förvalta en databas och säkerställa att databasen kan tas i bruk så snart som möjligt. Kommissionen bör särskilt vidta nödvändiga åtgärder för att införa de uppgifter som avses i bilaga IV, i denna databas. |
| --- | --- |

(5)

För att de komplicerade förfarandena för tillämpning av bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen ska fungera så smidigt som möjligt och förvaltningen av förfarandena ska bli effektiv krävs ett system för omedelbar uppdatering av bilaga IV. Förberedelserna och tilllämpningen av bestämmelserna i detta avseende kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, och bestämmelserna bör genomföras snabbt med tanke på de konsekvenser förseningar har för såväl medborgare som administrativa myndigheter. Kommissionen bör därför bemyndigas att upprätta och förvalta en databas och säkerställa att databasen kan tas i bruk så snart som möjligt. Kommissionen bör särskilt vidta nödvändiga åtgärder för att införa de uppgifter som avses i bilaga IV, i denna databas.

| (6) | Uppstramningen av vissa förfaranden bör leda till större rättssäkerhet och ökad insyn för dem som brukar förordning (EG) nr 883/2004. Fastställandet av enhetliga tidsfrister för fullgörandet av vissa skyldigheter eller administrativa förfaranden bör t.ex. bidra till att klargöra och strukturera kontakterna mellan de försäkrade och institutionerna. |
| --- | --- |

(6)

Uppstramningen av vissa förfaranden bör leda till större rättssäkerhet och ökad insyn för dem som brukar förordning (EG) nr 883/2004. Fastställandet av enhetliga tidsfrister för fullgörandet av vissa skyldigheter eller administrativa förfaranden bör t.ex. bidra till att klargöra och strukturera kontakterna mellan de försäkrade och institutionerna.

| (7) | Medlemsstaterna, deras behöriga myndigheter eller socialförsäkringsinstitutionerna bör ha möjlighet att kunna komma överens med varandra om förenklade förfaranden och administrativa rutiner som de anser vara effektivare och bättre anpassade till förhållandena i sina respektive sociala trygghetssystem. Sådana överenskommelser bör dock inte påverka rättigheterna för dem som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna, deras behöriga myndigheter eller socialförsäkringsinstitutionerna bör ha möjlighet att kunna komma överens med varandra om förenklade förfaranden och administrativa rutiner som de anser vara effektivare och bättre anpassade till förhållandena i sina respektive sociala trygghetssystem. Sådana överenskommelser bör dock inte påverka rättigheterna för dem som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004.

| (8) | Eftersom det sociala trygghetsområdet i sig är komplext måste alla institutioner i medlemsstaterna uppmanas att göra en särskild insats för de försäkrade så att berörda personer inte missgynnas om de inte lämnar sin ansökan eller viss information till den institution som ansvarar för behandlingen av den berörda ansökan enligt de regler och förfaranden som föreskrivs i förordning (EG) nr 883/2004 och i denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom det sociala trygghetsområdet i sig är komplext måste alla institutioner i medlemsstaterna uppmanas att göra en särskild insats för de försäkrade så att berörda personer inte missgynnas om de inte lämnar sin ansökan eller viss information till den institution som ansvarar för behandlingen av den berörda ansökan enligt de regler och förfaranden som föreskrivs i förordning (EG) nr 883/2004 och i denna förordning.

| (9) | Vid fastställandet av behörig institution, dvs. den institution vars lagstiftning är tillämplig eller den institution som ska betala ut vissa förmåner, måste den försäkrades och familjemedlemmarnas faktiska situation utredas av institutioner i en eller flera medlemsstater. För att skydda den berörda personen under den tid detta nödvändiga informationsutbyte mellan institutionerna pågår, bör det föreskrivas att personen i fråga provisoriskt ska omfattas av en lagstiftning om social trygghet. |
| --- | --- |

(9)

Vid fastställandet av behörig institution, dvs. den institution vars lagstiftning är tillämplig eller den institution som ska betala ut vissa förmåner, måste den försäkrades och familjemedlemmarnas faktiska situation utredas av institutioner i en eller flera medlemsstater. För att skydda den berörda personen under den tid detta nödvändiga informationsutbyte mellan institutionerna pågår, bör det föreskrivas att personen i fråga provisoriskt ska omfattas av en lagstiftning om social trygghet.

| (10) | Medlemsstaterna bör samarbeta för att fastställa bosättningsorten för en person som omfattas av denna förordning och förordning (EG) nr 883/2004, och i händelse av tvist bör de beakta alla relevanta kriterier för att lösa denna. Medlemsstaterna får därvid ta hänsyn till de relevanta bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör samarbeta för att fastställa bosättningsorten för en person som omfattas av denna förordning och förordning (EG) nr 883/2004, och i händelse av tvist bör de beakta alla relevanta kriterier för att lösa denna. Medlemsstaterna får därvid ta hänsyn till de relevanta bestämmelserna i denna förordning.

| (11) | Många åtgärder och förfaranden som föreskrivs i denna förordning syftar till att öka öppenheten och insynen när det gäller de kriterier som institutionerna i medlemsstaterna måste tillämpa inom ramen för förordning (EG) nr 883/2004. Dessa preciseringar följer av EG-domstolens rättspraxis, administrativa kommissionens beslut och erfarenheterna från mer än 30 års tillämpning av samordningen av de sociala trygghetssystemen inom ramen för de grundläggande friheter som föreskrivs i fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Många åtgärder och förfaranden som föreskrivs i denna förordning syftar till att öka öppenheten och insynen när det gäller de kriterier som institutionerna i medlemsstaterna måste tillämpa inom ramen för förordning (EG) nr 883/2004. Dessa preciseringar följer av EG-domstolens rättspraxis, administrativa kommissionens beslut och erfarenheterna från mer än 30 års tillämpning av samordningen av de sociala trygghetssystemen inom ramen för de grundläggande friheter som föreskrivs i fördraget.

| (12) | Förordningen omfattar åtgärder och förfaranden för att främja rörligheten bland arbetstagare och arbetslösa. Gränsarbetare som blivit helt arbetslösa kan ställa sig till arbetsförmedlingens förfogande både i bosättningslandet och i den medlemsstat där de senast arbetat. Det bör dock endast ha anspråk på utbetalning från den medlemsstat där de är bosatta. |
| --- | --- |

(12)

Förordningen omfattar åtgärder och förfaranden för att främja rörligheten bland arbetstagare och arbetslösa. Gränsarbetare som blivit helt arbetslösa kan ställa sig till arbetsförmedlingens förfogande både i bosättningslandet och i den medlemsstat där de senast arbetat. Det bör dock endast ha anspråk på utbetalning från den medlemsstat där de är bosatta.

| (13) | Utvidgningen av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 883/2004 till alla försäkrade, inklusive icke förvärvsarbetande, kräver vissa särskilda regler och förfaranden för dessa personer, särskilt för att fastställa tillämplig lagstiftning för beaktandet av barnperioder för personer som aldrig har arbetat som anställda eller bedrivit verksamhet som egenföretagare i de medlemsstater där de varit bosatta. |
| --- | --- |

(13)

Utvidgningen av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 883/2004 till alla försäkrade, inklusive icke förvärvsarbetande, kräver vissa särskilda regler och förfaranden för dessa personer, särskilt för att fastställa tillämplig lagstiftning för beaktandet av barnperioder för personer som aldrig har arbetat som anställda eller bedrivit verksamhet som egenföretagare i de medlemsstater där de varit bosatta.

| (14) | Vissa förfaranden bör också återspegla kravet på en jämn fördelning av bördorna mellan medlemsstaterna. När det gäller förmåner vid sjukdom bör dessa förfaranden ta hänsyn till situationen, dels för de medlemsstater som står för kostnaderna för att ta emot de försäkrade personerna och ger dem tillgång till sin hälso- och sjukvård, dels för de medlemsstater vars institutioner står för kostnaderna för de vårdförmåner som deras medborgare får i en annan medlemsstat än den där de är bosatta. |
| --- | --- |

(14)

Vissa förfaranden bör också återspegla kravet på en jämn fördelning av bördorna mellan medlemsstaterna. När det gäller förmåner vid sjukdom bör dessa förfaranden ta hänsyn till situationen, dels för de medlemsstater som står för kostnaderna för att ta emot de försäkrade personerna och ger dem tillgång till sin hälso- och sjukvård, dels för de medlemsstater vars institutioner står för kostnaderna för de vårdförmåner som deras medborgare får i en annan medlemsstat än den där de är bosatta.

| (15) | Inom ramen för förordning (EG) nr 883/2004 bör villkoren klargöras för ersättning av utgifter för sjukvårdsförmåner som utges i samband med planerad vård, dvs. vård som en försäkrad person söker i en annan än den medlemsstat där han är försäkrad eller bosatt. Den försäkrade personens skyldigheter när det gäller ansökan om förhandstillstånd bör preciseras, liksom institutionens skyldigheter gentemot patienten när det gäller villkoren för tillstånd. Det bör också preciseras vilka följderna blir för ersättningen av utgifter för vård som på grundval av ett tillstånd tillhandahålls i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(15)

Inom ramen för förordning (EG) nr 883/2004 bör villkoren klargöras för ersättning av utgifter för sjukvårdsförmåner som utges i samband med planerad vård, dvs. vård som en försäkrad person söker i en annan än den medlemsstat där han är försäkrad eller bosatt. Den försäkrade personens skyldigheter när det gäller ansökan om förhandstillstånd bör preciseras, liksom institutionens skyldigheter gentemot patienten när det gäller villkoren för tillstånd. Det bör också preciseras vilka följderna blir för ersättningen av utgifter för vård som på grundval av ett tillstånd tillhandahålls i en annan medlemsstat.

| (16) | Mer tvingande förfaranden för att förkorta betalningsfristerna för sådana fordringar mellan medlemsstaternas institutioner framstår som nödvändiga för att bibehålla förtroendet i informationsutbytet och för att uppfylla det krav på god förvaltningssed som krävs i medlemsstaternas sociala trygghetssystem. De förfaranden som rör behandlingen av fordringar som avser förmåner vid sjukdom och arbetslöshet bör därför stärkas. |
| --- | --- |

(16)

Mer tvingande förfaranden för att förkorta betalningsfristerna för sådana fordringar mellan medlemsstaternas institutioner framstår som nödvändiga för att bibehålla förtroendet i informationsutbytet och för att uppfylla det krav på god förvaltningssed som krävs i medlemsstaternas sociala trygghetssystem. De förfaranden som rör behandlingen av fordringar som avser förmåner vid sjukdom och arbetslöshet bör därför stärkas.

| (17) | Eftersom de sociala trygghetssystem som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004 bygger på solidaritet mellan alla försäkrade bör det föreskrivas mekanismer för en effektivare indrivning av fordringar i samband med förmåner som utgetts felaktigt eller avgifter som de försäkrade inte har betalat. Förfarandena för ömsesidigt bistånd mellan institutionerna bör preciseras med utgångspunkt i bestämmelserna i rådets direktiv 2008/55/EG av den 26 maj 2008 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (4), i syfte att på ett bättre sätt tillvarata medlemsstaternas ekonomiska intressen genom att organisera samarbetet, särskilt mellan skatteförvaltningarna. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom de sociala trygghetssystem som omfattas av förordning (EG) nr 883/2004 bygger på solidaritet mellan alla försäkrade bör det föreskrivas mekanismer för en effektivare indrivning av fordringar i samband med förmåner som utgetts felaktigt eller avgifter som de försäkrade inte har betalat. Förfarandena för ömsesidigt bistånd mellan institutionerna bör preciseras med utgångspunkt i bestämmelserna i rådets direktiv 2008/55/EG av den 26 maj 2008 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (4), i syfte att på ett bättre sätt tillvarata medlemsstaternas ekonomiska intressen genom att organisera samarbetet, särskilt mellan skatteförvaltningarna.

| (18) | Information till de försäkrade om deras rättigheter och skyldigheter är en viktig aspekt när det gäller förtroendet för medlemsstaternas behöriga myndigheter och institutioner. |
| --- | --- |

(18)

Information till de försäkrade om deras rättigheter och skyldigheter är en viktig aspekt när det gäller förtroendet för medlemsstaternas behöriga myndigheter och institutioner.

| (19) | Eftersom målet för denna förordning, dvs. antagandet av samordningsbestämmelser som garanterar att rätten till fri rörlighet för personer kan utövas effektivt, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför ║ bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom målet för denna förordning, dvs. antagandet av samordningsbestämmelser som garanterar att rätten till fri rörlighet för personer kan utövas effektivt, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför ║ bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (20) | Denna förordning bör ersätta rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (5). |
| --- | --- |

(20)

Denna förordning bör ersätta rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Kapitel I

Definitioner

Artikel 1

Definitioner

1.   I denna förordning

| a) | avses med ”grundförordningen”: förordning (EG) nr 883/2004, |
| --- | --- |

a)

avses med ”grundförordningen”: förordning (EG) nr 883/2004,

| b) | avses med ”tillämpningsförordningen”: den här förordningen, |
| --- | --- |

b)

avses med ”tillämpningsförordningen”: den här förordningen,

| c) | ska definitionerna i grundförordningen tillämpas
  . |
| --- | --- |

c)

ska definitionerna i grundförordningen tillämpas
  .

2.   Utöver de definitioner som avses i punkt 1 gäller följande definitioner för denna förordning:

| a) | ”kontaktpunkt”:
  ett organ som utsetts till elektronisk kontaktpunkt av
  en medlemsstats behöriga myndighet
  för en eller flera av de grenar av social trygghet som anges i artikel 3 i grundförordningen för
  att på elektronisk väg skicka och ta emot de uppgifter som behövs för tillämpningen av
  grundförordningen
  och
  tillämpningsförordningen genom medlemsstaternas
  gemensamma nätverk ▐. |
| --- | --- |

a)

”kontaktpunkt”:
  ett organ som utsetts till elektronisk kontaktpunkt av
  en medlemsstats behöriga myndighet
  för en eller flera av de grenar av social trygghet som anges i artikel 3 i grundförordningen för
  att på elektronisk väg skicka och ta emot de uppgifter som behövs för tillämpningen av
  grundförordningen
  och
  tillämpningsförordningen genom medlemsstaternas
  gemensamma nätverk ▐.

| b) | ”förbindelseorgan”:
  ett
  organ som
  utsetts av
  en medlemsstats behöriga myndighet ▐ för en eller flera av de grenar av social trygghet som anges i artikel 3 i
  grundförordningen
  som
  ska hantera ansökningar om
  upplysningar och bistånd
  när det gäller tillämpningen av grundförordningen och tillämpningsförordningen
  och
  som ska fullgöra de uppgifter som det har tilldelats enligt
  avdelning IV i
  tillämpningsförordningen
  . |
| --- | --- |

b)

”förbindelseorgan”:
  ett
  organ som
  utsetts av
  en medlemsstats behöriga myndighet ▐ för en eller flera av de grenar av social trygghet som anges i artikel 3 i
  grundförordningen
  som
  ska hantera ansökningar om
  upplysningar och bistånd
  när det gäller tillämpningen av grundförordningen och tillämpningsförordningen
  och
  som ska fullgöra de uppgifter som det har tilldelats enligt
  avdelning IV i
  tillämpningsförordningen
  .

| c) | ”handling”: en samling uppgifter på vilket medium som helst,
  vars struktur möjliggör ett elektroniskt utbyte
  och som måste överlämnas för tillämpningen av
  grundförordningen
  och
  tillämpningsförordningen
  . |
| --- | --- |

c)

”handling”: en samling uppgifter på vilket medium som helst,
  vars struktur möjliggör ett elektroniskt utbyte
  och som måste överlämnas för tillämpningen av
  grundförordningen
  och
  tillämpningsförordningen
  .

| d) | ”standardiserat elektroniskt meddelande”:
  en strukturerad handling i ett
  format som
  fastställts
  för
  elektroniskt informationsutbyte
  mellan
  medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

d)

”standardiserat elektroniskt meddelande”:
  en strukturerad handling i ett
  format som
  fastställts
  för
  elektroniskt informationsutbyte
  mellan
  medlemsstaterna
  .

| e) | ”överföring på elektronisk väg”: överföring med hjälp av elektronisk utrustning för behandling (inbegripet digital signalkompression) av uppgifter via ledning, radio, optiska medel eller andra elektromagnetiska medel. |
| --- | --- |

e)

”överföring på elektronisk väg”: överföring med hjälp av elektronisk utrustning för behandling (inbegripet digital signalkompression) av uppgifter via ledning, radio, optiska medel eller andra elektromagnetiska medel.

| f) | ”tekniska kommissionen”: den kommission som avses i artikel 73 i grundförordningen. |
| --- | --- |

f)

”tekniska kommissionen”: den kommission som avses i artikel 73 i grundförordningen.

| g) | ”revisionskommittén”: den kommitté som avses i artikel 74 i grundförordningen. |
| --- | --- |

g)

”revisionskommittén”: den kommitté som avses i artikel 74 i grundförordningen.

Kapitel II

Bestämmelser om samarbete och informationsutbyte

Artikel 2

Omfattningen av och formerna för informationsutbytet mellan institutionerna

1.
     
  I tillämpningsförordningen ska utbytet mellan medlemsstaternas myndigheter och institutioner och de personer som omfattas av grundförordningen grundas på principerna för allmänna tjänster, objektivitet, samarbete, aktivt stöd, effektivitet, tillgänglighet för funktionshindrade och snabbt tillhandahållande.

2.   
  Institutionerna ska, inom de tidsfrister som fastställs i den berörda medlemsstatens lagstiftning om social trygghet, tillhandahålla eller utbyta alla uppgifter
  som behövs för att fastställa och bestämma rättigheter och skyldigheter för de personer som omfattas av
  grundförordningen. Överlämnandet av sådana uppgifter mellan medlemsstaterna ska ske direkt mellan institutionerna eller indirekt via förbindelseorganen.

3.   Om en ▐ person av misstag överlämnar uppgifter, handlingar eller ansökningar till en ▐ institution
  på territoriet för en annan medlemsstat
  än den
  där den institution
  som
  har utsetts i enlighet med tillämpningsförordningen är belägen
  , ska den förstnämnda institutionen utan dröjsmål vidarebefordra dessa uppgifter, handlingar eller ansökningar till den institution som
  utsetts enligt tillämpningsförordningen
  samt ange vilken dag de ursprungligen överlämnades. Denna dag ska vara bindande för den sistnämnda institutionen.
  Medlemsstaternas institutioner ska dock inte hållas ansvariga eller anses ha fattat ett beslut genom att förhålla sig passiva om detta beror på en försening i överföringen av uppgifter, handlingar eller ansökningar från andra medlemsstaters institutioner.

▐

4.   Om uppgifterna överlämnas via kontaktpunkten eller förbindelseorganet, ska kontaktpunkten eller förbindelseorganet anses fullgöra den anmodade institutionens uppgift och funktion i den medlemsstaten när det gäller tidsfrister för svar på de ansökningar den har fått.

Artikel 3

Omfattningen av och formerna för informationsutbytet mellan de förmånsberättigade och institutionerna

1.   
  Personer
  som omfattas av
  grundförordningen ska vara skyldiga
  att
  till
  den berörda institutionen
  överlämna de
  uppgifter
  , handlingar
  eller
  styrkande underlag
  som behövs för att fastställa
  sin
  eller
  sina familjemedlemmars
  situation
  , fastställa eller upprätthålla sina
  rättigheter och skyldigheter ▐ samt för att fastställa tillämplig lagstiftning och
  sina
  skyldigheter enligt den förordningen.

▐

2.   
  När
  en medlemsstat ▐ samlar in
  , överför eller behandlar personuppgifter
  enligt sin egen lagstiftning
  för att uppfylla de krav som ställs för tillämpningen av grundförordningen, ska den se till att de
  berörda
  personerna fullt ut kan utöva sina rättigheter i fråga om skydd av personuppgifter
  , i enlighet med gemenskapsbestämmelserna om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.

Medlemsstaterna ska framför allt garantera att sådana personuppgifter inte används för andra ändamål än social trygghet, utom om detta uttryckligen godkänts av den berörda personen. Medlemsstaterna ska även på begäran tillhandahålla berörda personer specifik och korrekt information om behandlingen av de personuppgifter som begärs inom ramen för denna förordning.

Berörda personer ska ha möjlighet att utöva sina rättigheter som registrerade på de områden som omfattas av denna förordning genom den behöriga institutionen, oavsett uppgifternas ursprung.

Förteckningen över och kontaktuppgifterna angående det uppgiftsskyddsombud som utses i varje medlemsstat i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6) och som har hand om uppgifter som rör bestämmelser om social trygghet som omfattas av grundförordningen ska ingå i bilaga IV till tillämpningsförordningen.

3.   
  I den mån det är nödvändigt för att tillämpa grundförordningen och tillämpningsförordningen ska de berörda
  institutionerna överlämna uppgifterna och utfärda
  handlingarna till de berörda
  personerna
  inom de frister som fastställts i den berörda medlemsstatens lagstiftning om social trygghet
  .

4.   En behörig institution i en medlemsstat som direkt överlämnar en handling som innehåller ett beslut om rättigheter för en person som är bosatt eller vistas inom en annan medlemsstats territorium ska begära ett mottagningsbevis, oavsett på vilket medium och på vilket sätt handlingen överlämnas. Mottagningsbeviset får lämnas på vilket medium som helst och på vilket sätt som helst.

5.   Om det inte finns någon handling som styrker avsändandet av det beslut som avses i punkt 4, ska fristerna för förverkande eller preskription av de rättigheter som beviljats enligt grundförordningen inte kunna åberopas gentemot de förmånsberättigade.

6.   Om dagen för avsändandet av det beslut som avses i punkt 4 på vederbörligt sätt har fastställts, ska den behöriga institutionens beslut anses kunna åberopas gentemot den berörda personen inom en månad efter den dagen. Om det i lagstiftningen i den medlemsstat som har fattat beslutet föreskrivs en längre frist ska dock den fristen gälla.

7.   Den berörda personen ska i samtliga fall ha möjlighet att överklaga enligt de förfaranden som föreskrivs i den lagstiftning som den institution som har fattat beslutet tillämpar.

▐

Artikel 4

Form och metod för informationsutbytet

1.   Administrativa kommissionen ska fastställa
  handlingarnas
  och ▐ de standardiserade elektroniska
  meddelandenas struktur, innehåll och format samt metoderna för utbytet av dessa
  .

2.   Överlämnandet av uppgifter mellan institutionerna, kontaktpunkterna och förbindelseorganen ska ske på elektronisk väg inom gemensamma säkerhetsramar som garanterar sekretessen och skyddar informationsutbytet.

3.   I sina kontakter med de
  berörda personerna ska de
  berörda
  institutionerna ▐ använda
  det förfarande som lämpar sig i det enskilda fallet och i största möjliga utsträckning främja användning av
  elektroniska metoder.
  Administrativa kommissionen ska fastställa praktiska bestämmelser för att på elektronisk väg sända uppgifter, handlingar eller beslut till den berörda personen.

Artikel 5

Rättsverkan för handlingar och bestyrkande handlingar som utfärdats i en annan medlemsstat

1.   De handlingar som en medlemsstats institution utfärdar för att intyga situationen för en person vid tillämpningen av grundförordningen och tillämpningsförordningen samt de bestyrkande handlingar som upprättas av en annan medlemsstats myndigheter, inklusive skattemyndigheter, ska gälla för institutionerna i andra medlemsstater under förutsättning att dessa handlingar eller bestyrkande handlingar inte dras tillbaka eller förklaras ogiltiga av den behöriga myndigheten eller institutionen i den medlemsstat där de upprättades.

2.   När det råder tvekan om huruvida handlingen eller de faktiska omständigheter som ligger till grund för de uppgifter som anges i handlingen är korrekta, ska den mottagande institutionen begära att den utfärdande institutionen gör nödvändiga förtydliganden och, i förekommande fall, drar tillbaka denna handling.
  Den utfärdande institutionen ska ompröva grunderna för utfärdandet av handlingen och, vid behov, dra tillbaka denna.

3.   Om de berörda institutionerna inte kommer överens inom en månad efter den dag då den mottagande institutionen lämnade sin begäran, får ärendet överlämnas till administrativa kommissionen i enlighet med artikel 76.6 i grundförordningen i syfte att förlika ståndpunkterna inom sex månader efter det att ärendet överlämnades till administrativa kommissionen.

Artikel 6

Provisorisk tillämpning av en lagstiftning och provisorisk utbetalning av förmåner

1.   
  Om två eller flera medlemsstaters institutioner eller myndigheter har olika åsikter om fastställandet av
  vilken lagstiftning som ska tillämpas ▐ ska den berörda personen
  , om inte något annat föreskrivs i tillämpningsförordningen,
  provisoriskt omfattas av
  lagstiftningen i en av dessa medlemsstater varvid prioritetsordningen ska avgöras enligt följande
  :

| a) | Lagstiftningen i den medlemsstat där personen faktiskt utövar verksamhet som anställd eller egenföretagare om verksamheten endast utövas i en enda medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Lagstiftningen i den medlemsstat där personen faktiskt utövar verksamhet som anställd eller egenföretagare om verksamheten endast utövas i en enda medlemsstat.

| b) | Lagstiftningen i bosättningsmedlemsstaten, när personen utövar en del av sin verksamhet i den medlemsstaten eller när personen varken arbetar som anställd eller bedriver verksamhet som egenföretagare. |
| --- | --- |

b)

Lagstiftningen i bosättningsmedlemsstaten, när personen utövar en del av sin verksamhet i den medlemsstaten eller när personen varken arbetar som anställd eller bedriver verksamhet som egenföretagare.

| c) | Lagstiftningen i den
  berörda
  medlemsstat där
  tillämpning av dess lagstiftning först begärdes
  , i
  de
  fall
  en person utövar verksamhet i två eller flera medlemsstater
  . |
| --- | --- |

c)

Lagstiftningen i den
  berörda
  medlemsstat där
  tillämpning av dess lagstiftning först begärdes
  , i
  de
  fall
  en person utövar verksamhet i två eller flera medlemsstater
  .

2.   Om två eller flera medlemsstaters behöriga institutioner eller myndigheter har skilda uppfattningar om vilken institution som ska utge förmånerna, ska den person som hade kunnat göra anspråk på förmåner om skilda uppfattningar inte hade förelegat, provisoriskt få de förmåner som föreskrivs i den lagstiftning som institutionen på bosättningsorten tillämpar eller, om personen inte är bosatt inom något av dessa medlemsstaters territorier, de förmåner som föreskrivs i den lagstiftning som tillämpas av den institution till vilken ansökan först lämnades in.

3.
     
  Om de berörda institutionerna eller myndigheterna inte kommer överens kan frågan hänskjutas till administrativa kommissionen av de behöriga myndigheterna tidigast en månad efter den dag då åsiktsskillnaden enligt punkt 1 eller 2 uppstod. Administrativa kommissionen ska försöka jämka samman ståndpunkterna inom sex månader efter det att ärendet hänsköts till den.

4.   Om det fastställs att den tillämpliga lagstiftningen inte är lagstiftningen i medlemsstaten för den provisoriska försäkringstillhörigheten eller
  om
  den institution som provisoriskt har
  beviljat
  förmånerna inte är den behöriga institutionen, ska den institution som har fastställts som behörig anses vara
  retroaktivt
  behörig
  som om denna åsiktsskillnad aldrig hade funnits, senast
  från och med dagen för den provisoriska försäkringstillhörigheten eller
  det
  första provisoriska
  beviljandet
  av de berörda förmånerna.

5.   Vid behov ska den behöriga institutionen reglera den berörda personens ekonomiska situation i fråga om avgifter och förmåner
  som i förekommande fall provisoriskt utbetalats kontant,
  enligt bestämmelserna i
  artiklarna 71–81 i tillämpningsförordningen
  .

Naturaförmåner som provisoriskt beviljats av en institution i enlighet med punkt 2 ska, i enlighet med bestämmelserna i avdelning IV i tillämpningsförordningen, återbetalas av den behöriga institutionen.

Artikel 7

Skyldighet att provisoriskt fastställa förmåner och avgifter

1.   
  Om en person i enlighet med grundförordningen är berättigad att erhålla en förmån eller skyldig att betala en avgift men den behöriga institutionen
  inte har alla
  de
  uppgifter
  om situationen i en annan medlemsstat som krävs för att slutgiltigt beräkna beloppet för förmånen eller avgiften, ska institutionen, om inte något annat föreskrivs i tillämpningsförordningen, på den berörda personens begäran
  fastställa denna förmån eller
  provisoriskt beräkna denna
  avgift
  om detta är möjligt på grundval av de uppgifter som institutionen förfogar över
  .

2.   En ny beräkning av förmånen eller avgiften ska göras så snart de handlingar som krävs lämnats till den berörda institutionen.

Kapitel III

Andra allmänna bestämmelser för tillämpningen av
  grundförordningen

Artikel 8

Administrativa överenskommelser mellan två eller flera medlemsstater

1.   Bestämmelserna i den här förordningen ska ersätta bestämmelserna i de överenskommelser för tillämpning av de konventioner som avses i artikel 8.1 i grundförordningen, med undantag av bestämmelserna beträffande överenskommelserna för de konventioner som avses i bilaga II till grundförordningen, förutsatt att bestämmelserna i dessa överenskommelser tas upp i bilaga I till den här förordningen.

2.   Medlemsstaterna får vid behov ingå överenskommelser med varandra om tillämpningen av sådana konventioner som avses i artikel 8.2 i
  grundförordningen
  , förutsatt att dessa överenskommelser inte
  negativt
  påverkar de
  berörda personernas
  rättigheter
  och skyldigheter och att de omfattas av bilaga I i tillämpningsförordningen
  .

Artikel 9

Andra förfaranden mellan institutionerna

1.   Två eller flera medlemsstater, eller deras behöriga myndigheter ▐, får komma överens om andra förfaranden än de som
  fastställs
  i
  tillämpningsförordningen
  , förutsatt att dessa förfaranden inte
  negativt
  påverkar de
  berörda personernas
  rättigheter
  eller skyldigheter
  .

2.   Administrativa kommissionen ska underrättas om de överenskommelser som ingås för detta ändamål och de ska tas upp i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 10

Förhindrande av sammanträffande av förmåner

Om förmåner som utges enligt två eller flera medlemsstaters lagstiftning ömsesidigt minskas, innehålls eller dras in, ska de belopp som inte skulle utbetalas vid en strikt tillämpning av bestämmelserna om minskning, innehållande eller indragning enligt de berörda medlemsstaternas lagstiftning delas med antalet förmåner som ska minskas, innehållas eller dras in.

Artikel 11

Kriterier för fastställande av bosättningsort

1.   
  Om två eller flera medlemsstaters
  institutioner
  har skilda uppfattningar
  när det gäller fastställandet av bosättningsorten för en person som omfattas av
  grundförordningen
  , ska dessa institutioner
  i samförstånd
  fastställa var den berörda
  personen har sina huvudsakliga intressen, på grundval av en samlad bedömning av all tillgänglig och relevant information, vilket får omfatta följande
  :

| a) | Vistelsens varaktighet och kontinuitet
  på de berörda medlemsstaternas territorier
  . |
| --- | --- |

a)

Vistelsens varaktighet och kontinuitet
  på de berörda medlemsstaternas territorier
  .

| b) | Personliga omständigheter, inbegripet
  :








  i) | Typen av och de särskilda villkoren för en utövad verksamhet, särskilt platsen där verksamheten vanligtvis utövas, verksamhetens stadigvarande karaktär och ett anställningsavtals varaktighet. |
| --- | --- | --- |

b)

Personliga omständigheter, inbegripet
  :

i)

Typen av och de särskilda villkoren för en utövad verksamhet, särskilt platsen där verksamheten vanligtvis utövas, verksamhetens stadigvarande karaktär och ett anställningsavtals varaktighet.

| ii) | Personens familjestatus
  och
  familjeband
  . |
| --- | --- |

ii)

Personens familjestatus
  och
  familjeband
  .

| iii) | Utövande av ideell verksamhet. |
| --- | --- |

iii)

Utövande av ideell verksamhet.

| iv) | När det gäller studerande, deras inkomstkälla. |
| --- | --- |

iv)

När det gäller studerande, deras inkomstkälla.

| v) | Personens bostadsförhållanden, särskilt bostadens permanenta karaktär. |
| --- | --- |

v)

Personens bostadsförhållanden, särskilt bostadens permanenta karaktär.

| vi) | Den medlemsstat i vilken personen
  anses vara bosatt för skatteändamål
  . |
| --- | --- |

vi)

Den medlemsstat i vilken personen
  anses vara bosatt för skatteändamål
  .

2.   Om
  de berörda
  institutionerna efter tillämpning av olika kriterier som
  grundar sig på relevanta fakta enligt
  punkt 1 inte kan komma överens, ska den berörda personens preferens
  såsom den framgår av sådana fakta och omständigheter, särskilt skälen till att personen har flyttat,
  anses vara avgörande för fastställandet av personens
  faktiska
  bosättningsort.

Artikel 12

Sammanläggning av perioder

1.   Vid tillämpningen av artikel 6 i
  grundförordningen ska den behöriga institutionen vända sig till
  institutionerna
  i
  de medlemsstater
  vars lagstiftning den
  berörda
  personen
  även har omfattats
  av för att få information om
  alla perioder
  som fullgjorts enligt denna lagstiftning.

2.   Till de
  försäkringsperioder, anställningsperioder, perioder med verksamhet som egenföretagare eller bosättningsperioder
  som har fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning ska läggas
  de perioder
  som har fullgjorts enligt varje annan medlemsstats lagstiftning, i den mån det behövs för att
  tillämpa artikel 6 i grundförordningen
  , förutsatt att dessa perioder inte sammanfaller.

3.   Om en obligatorisk försäkrings- eller bosättningsperiod ║ enligt en medlemsstats lagstiftning sammanfaller med en försäkringsperiod enligt ett system för frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring enligt en annan medlemsstats lagstiftning, ska endast den period som har fullgjorts enligt systemet för obligatorisk försäkring beaktas.

4.   Om en försäkrings- eller bosättningsperiod annan än en period som likställs med en sådan, har fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning och sammanfaller med en period som likställs med en försäkrings- eller bosättningsperiod enligt en annan medlemsstats lagstiftning, ska endast den förstnämnda perioden beaktas.

5.   Varje period som betraktas som likställd enligt två eller flera medlemsstaters lagstiftning ska beaktas endast av institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning den försäkrade personen senast var obligatoriskt försäkrad före den nämnda perioden. Om den försäkrade personen inte har varit obligatoriskt försäkrad enligt en medlemsstats lagstiftning före den nämnda perioden ska perioden beaktas av institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning personen första gången efter den nämnda perioden var obligatoriskt försäkrad.

6.   Om det inte är möjligt att exakt fastställa den tidsperiod inom vilken vissa försäkrings- eller bosättningsperioder har fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning, ska dessa perioder inte anses sammanfalla med försäkrings- eller bosättningsperioder som har fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning, och de ska om detta är rimligt beaktas, om det kan vara till fördel
  för den berörda personen
  .

7.
     
  Om försäkrings- eller bosättningsperioder inte beaktas enligt denna artikel på grund av att andra perioder som inte berättigar till den berörda förmånen har företräde, ska de perioder som inte beaktas inte förlora sin verkan enligt den nationella lagstiftningen när det gäller att erhålla, bibehålla eller återfå rätt till förmåner.

Artikel 13

Regler för omvandling av försäkringsperioder

Om försäkringsperioder som har fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning anges i andra tidsenheter än de tidsenheter som används i en annan medlemsstats lagstiftning, ska den omvandling som behövs för sammanläggning göras enligt följande regler:

| a) | En dag motsvarar åtta timmar och omvänt. |
| --- | --- |

a)

En dag motsvarar åtta timmar och omvänt.

| b) | Fem dagar motsvarar en vecka och omvänt. |
| --- | --- |

b)

Fem dagar motsvarar en vecka och omvänt.

| c) | 22 dagar motsvarar en månad och omvänt. |
| --- | --- |

c)

22 dagar motsvarar en månad och omvänt.

| d) | Tre månader, 13 veckor eller 66 dagar motsvarar ett kvartal och omvänt. |
| --- | --- |

d)

Tre månader, 13 veckor eller 66 dagar motsvarar ett kvartal och omvänt.

| e) | Vid omvandling av veckor till månader och omvänt, ska veckorna och månaderna omvandlas till dagar. |
| --- | --- |

e)

Vid omvandling av veckor till månader och omvänt, ska veckorna och månaderna omvandlas till dagar.

| f) | Tillämpningen av led a–e får inte medföra att det totala antalet försäkringsperioder som har fullgjorts under ett kalenderår sammanlagt överstiger 264 dagar, 52 veckor, tolv månader eller fyra kvartal. |
| --- | --- |

f)

Tillämpningen av led a–e får inte medföra att det totala antalet försäkringsperioder som har fullgjorts under ett kalenderår sammanlagt överstiger 264 dagar, 52 veckor, tolv månader eller fyra kvartal.

Om försäkringsperioder som fullgjorts enligt en medlemsstats lagstiftning anges i månader, ska dagar som motsvarar en del av en månad enligt omvandlingsreglerna i första stycket betraktas som en hel månad.

AVDELNING II

FASTSTÄLLANDE AV TILLÄMPLIG LAGSTIFTNING

Artikel 14

Närmare bestämmelser för artiklarna 12 och 13 i grundförordningen

1.
     
  Vid tillämpningen av artikel 12.1 i grundförordningen ska ”en person som arbetar som anställd i en medlemsstat hos en arbetsgivare ... (som) sänder ut denne för att för arbetsgivarens räkning utföra ett arbete i en annan medlemsstat” kunna utgöras av en person som anställs i syfte att sändas ut till en annan medlemsstat under förutsättning att den berörda personen, omedelbart innan han eller hon tillträder anställningen redan omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där företaget som anställer honom eller henne är etablerat.

2.
     
  Vid tillämpningen av artikel 12.1 i grundförordningen ska uttrycket ”som normalt bedriver sin verksamhet där” avse en arbetsgivare som vanligtvis bedriver annan omfattande verksamhet än rent intern förvaltningsverksamhet på territoriet i den medlemsstat där företaget är etablerat, med beaktande av alla kriterier som karakteriserar den verksamhet som bedrivs av det berörda företaget. De relevanta kriterierna måste vara anpassade till varje arbetsgivares särdrag och den verkliga arten av den verksamhet som bedrivs.

3.
     
  Vid tillämpningen av artikel 12.2 i grundförordningen ska uttrycket ”en person som normalt bedriver verksamhet som egenföretagare” avse en person som stadigvarande bedriver omfattande verksamhet på territoriet i den medlemsstat där personen är etablerad. Denna person måste särskilt redan ha bedrivit sin verksamhet under en viss tid innan han eller hon önskar utnyttja bestämmelserna i den artikeln och måste, under perioden för den tillfälliga verksamheten i en annan medlemsstat, i den medlemsstat där han eller hon är etablerad, fortsätta att upprätthålla det som krävs för att bedriva sin verksamhet i syfte att kunna återuppta denna vid återkomsten.

4.   Vid tillämpningen av artikel 12.2 i grundförordningen ska kriteriet för att fastställa om den verksamhet som en egenföretagare åker för att bedriva i en annan medlemsstat är ”liknande” den verksamhet som egenföretagaren normalt bedriver, vara verksamhetens faktiska karaktär, och inte att verksamheten eventuellt betraktas som arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare i den andra medlemsstaten.

5.
     
  Vid tillämpningen av artikel 13.1 i grundförordningen ska en person som ”normalt arbetar som anställd i två eller flera medlemsstater” särskilt avse en person som

| a) | samtidigt med verksamheten i en medlemsstat utövar en annan separat verksamhet i en eller flera andra medlemsstater, oberoende av denna separata verksamhets varaktighet eller art, |
| --- | --- |

a)

samtidigt med verksamheten i en medlemsstat utövar en annan separat verksamhet i en eller flera andra medlemsstater, oberoende av denna separata verksamhets varaktighet eller art,

| b) | i två eller flera medlemsstater kontinuerligt utövar omväxlande verksamhet, med undantag för verksamhet som endast utövas i marginell utsträckning, oberoende av hur ofta eller hur regelbundet växlingen sker. |
| --- | --- |

b)

i två eller flera medlemsstater kontinuerligt utövar omväxlande verksamhet, med undantag för verksamhet som endast utövas i marginell utsträckning, oberoende av hur ofta eller hur regelbundet växlingen sker.

6.
     
  Vid tillämpningen av artikel 13.2 i grundförordningen ska en person som ”normalt bedriver verksamhet som egenföretagare i två eller flera medlemsstater” särskilt avse en person som samtidigt eller omväxlande utövar en eller flera separata verksamheter som egenföretagare, oberoende av dessa verksamheters art, i två eller flera medlemsstater.

7.
     
  För att kunna skilja verksamheterna enligt punkterna 5 och 6 från fallen enligt artikel 12.1 och 12.2 i grundförordningen ska varaktigheten för den verksamhet som utövas i en eller flera medlemsstater vara avgörande (dvs. om den är permanent eller av mer exceptionell eller tillfällig natur). I detta syfte ska det genomföras en samlad bedömning av alla relevanta fakta, däribland – när det gäller en anställd person – särskilt arbetsplatsen såsom den fastställs i anställningsavtalet
  .

8.   Vid tillämpningen av artikel 13.1 och 13.2 i
  grundförordningen ska”en väsentlig del av arbetet som anställd eller verksamheten som egenföretagare”
  utförd
  i en medlemsstat
  innebära att
  en kvantitativt omfattande del av allt arbete som anställd eller all verksamhet som egenföretagare utförs i den medlemsstaten, utan att det nödvändigtvis behöver röra sig om den största delen av arbetet eller verksamheten. ▐

För att avgöra huruvida en väsentlig del av verksamheten utförs i en medlemsstat ska följande vägledande kriterier beaktas:

| a) | När det gäller anställning: arbetstid och/eller lön. |
| --- | --- |

a)

När det gäller anställning: arbetstid och/eller lön.

| b) | När det gäller verksamhet som egenföretagare:
  omsättning, arbetstid,
  antal tillhandahållna tjänster och/eller
  inkomst. |
| --- | --- |

b)

När det gäller verksamhet som egenföretagare:
  omsättning, arbetstid,
  antal tillhandahållna tjänster och/eller
  inkomst.

Inom ramen för en samlad bedömning ska förekomsten av mindre än 25 % av ovannämnda kriterier vara en indikator på att en väsentlig del av all verksamhet inte utförs i den berörda medlemsstaten.

9.   Vid tillämpningen av artikel 13.2 b i grundförordningen en egenföretagares verksamhets ”huvudsakliga intressen” fastställas med beaktande av alla aspekter av egenföretagarens förvärvsverksamhet, bland annat den fasta och permanenta sätesorten för egenföretagarens verksamhet, verksamhetens stadigvarande karaktär eller dess varaktighet, den medlemsstat i vilken egenföretagaren är skattskyldig för alla sina inkomster oavsett inkomstkälla samt egenföretagarens preferens såsom den framgår av samtliga omständigheter.

10.
     
  För att fastställa tillämplig lagstiftning enligt punkterna 8 och 9 ska de berörda institutionerna beakta den situation som kan förväntas uppstå under de påföljande 12 kalendermånaderna.

11.   Om en person arbetar som anställd i två eller flera medlemsstater för en arbetsgivare som är etablerad utanför Europeiska unionens territorium och personen är bosatt i en medlemsstat där han inte utför en väsentlig del av sitt arbete, ska personen i fråga omfattas av lagstiftningen i bosättningsmedlemsstaten.

▐

Artikel 15

Förfaranden vid tillämpningen av artikel 11.3 b, 11.3 d och 11.4 samt artikel 12 i grundförordningen (information till de berörda institutionerna)

1.
     
  När en person utövar verksamhet i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten enligt avdelning II i grundförordningen ska, om inte något annat anges i artikel 16 i tillämpningsförordningen, arbetsgivaren eller – när det gäller en person som inte arbetar som anställd – den berörda personen själv, om möjligt i förväg informera den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig. Denna institution ska utan dröjsmål göra information om den lagstiftning som i enlighet med artikel 11.3 b eller artikel 12 i grundförordningen är tillämplig på den berörda personen tillgänglig för den institution som har utsetts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där verksamheten utövas.

2.
     
  Bestämmelserna i punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar för personer som omfattas av artikel 11.3 d i grundförordningen.

3.
     
  En arbetsgivare i den mening som avses i artikel 11.4 i grundförordningen som har en arbetstagare ombord på ett fartyg som för en annan medlemsstats flagg ska, om möjligt i förväg, informera den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig om detta. Denna institution ska utan dröjsmål göra information om den lagstiftning som i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen är tillämplig på den berörda personen tillgänglig för den institution som har utsetts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg förs av det fartyg ombord på vilket arbetstagaren ska utöva sin verksamhet.

▐

Artikel 16

Förfarande vid tillämpningen av artikel 13 i grundförordningen

1.   En person som arbetar som anställd eller bedriver verksamhet som egenföretagare i två eller flera medlemsstater ska underrätta den institution som utsetts av bosättningsmedlemsstatens behöriga myndighet. Denna institution ska vidarebefordra denna underrättelse till den utsedda institutionen i varje medlemsstat där ett arbete utförs eller en verksamhet bedrivs.

2.   ▐
  Den institution som har utsetts av bosättningsmedlemsstatens behöriga myndighet ska
  , med beaktande av bestämmelserna i
  artikel 13 i grundförordningen
  och
  artikel 14
  i
  tillämpningsförordningen, utan dröjsmål fastställa vilken lagstiftning som är tillämplig på den berörda personen. Beslutet ska vara provisoriskt. Institutionen ska underrätta de institutioner som utsetts av varje medlemsstats behöriga myndighet och där verksamhet utövas om det provisoriska beslutet.

3.   
  Det provisoriska beslutet om tillämplig lagstiftning enligt punkt 2 ska bli slutgiltigt inom två månader
  efter det att den utsedda institutionen
  i de medlemsstater där verksamheten utövas har underrättats om det provisoriska beslutet, om inte denna lagstiftning på grundval av punkt 4 redan slutgiltigt har fastställts, eller minst en av de berörda institutionerna i slutet av denna tvåmånadersperiod meddelar den institution som utsetts av den behöriga myndigheten i bosättningsmedlemsstaten att den ännu inte kan godkänna beslutet eller att den har en avvikande åsikt om detta
  .

4.
     
  När det på grund av osäkerhet vid fastställandet av tillämplig lagstiftning krävs kontakter mellan två eller flera medlemsstaters institutioner eller myndigheter ska, på begäran av en eller flera av de institutioner som utsetts av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna eller av de behöriga myndigheterna själva, den lagstiftning som är tillämplig på den berörda personen fastställas i samförstånd, med beaktande av bestämmelserna i artikel 13 i grundförordningen och de relevanta bestämmelserna i artikel 14 i tillämpningsförordningen.

Om de berörda institutionerna eller berörda behöriga myndigheterna har olika uppfattningar ska dessa organ försöka uppnå enighet enligt ovannämnda villkor, och bestämmelserna i artikel 6 i tillämpningsförordningen ska gälla.

5.
     
  Den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning, antingen provisoriskt eller slutgiltigt, har fastställts vara tillämplig ska utan dröjsmål underrätta den berörda personen om detta.

6.
     
  Om den berörda personen underlåter att lämna den information som avses i punkt 1 ska, på initiativ av den institution som har utsetts av den behöriga myndigheten i personens bosättningsmedlemsstat, bestämmelserna i denna artikel tillämpas så snart som institutionen, eventuellt genom en annan berörd institution, fått kännedom om denna persons situation.

Artikel 17

Förfarande vid tillämpningen av artikel 15 i grundförordningen

Extraanställda ska utöva sin rätt att välja enligt artikel 15 i grundförordningen när anställningsavtalet ingås. Den myndighet som är behörig att ingå detta avtal ska underrätta den utsedda institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning den extraanställde har valt.

Artikel 18

Förfarande vid tillämpningen av artikel 16.1 i grundförordningen

En begäran från arbetsgivaren eller den berörda personen om undantag från artiklarna 11–15 i grundförordningen ska, om möjligt i förväg, lämnas till den behöriga myndigheten eller det organ som utsetts av myndigheten i den medlemsstat vars lagstiftning arbetsgivaren eller den berörda personen begär att få omfattas av.

Artikel 19

Uppgifter om
  berörda
  personer
  och arbetsgivare

1.   Den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning
  enligt avdelning II i grundförordningen blir
  tillämplig, ska underrätta den berörda personen och, i förekommande fall, personens arbetsgivare, om de skyldigheter som följer av denna lagstiftning. Den behöriga institutionen ska ge dem den hjälp som behövs för fullgörandet av de formaliteter som krävs enligt denna lagstiftning.

2.   ▐ Den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig enligt en bestämmelse i avdelning II i grundförordningen ska till den berörda personen utfärda ett intyg över tillämplig lagstiftning
  och, i förekommande fall, ange till och med vilken dag och på vilka villkor.
  I intyget ska anges den lönenivå som uppgivits av arbetsgivaren.

Artikel 20

Samarbete mellan institutionerna

1.   De
  behöriga institutionerna ska till den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig på en person
  i enlighet med avdelning II i grundförordningen
  lämna de uppgifter som behövs för fastställandet av
  det datum då lagstiftningen blir tillämplig och
  de avgifter som personen och dennes arbetsgivare ska betala enligt denna lagstiftning.

2.   Den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning blir tillämplig på en person ska underrätta institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning personen senast omfattades av och lämna uppgift om den dag då denna lagstiftning ska börja tillämpas.

Artikel 21

Arbetsgivarens skyldigheter

1.   En ║ arbetsgivare
  som har sitt säte eller driftställe utanför den behöriga medlemsstaten ska fullgöra
  alla
  skyldigheter som föreskrivs enligt den lagstiftning som arbetstagaren omfattas av, särskilt skyldigheten att betala de avgifter som föreskrivs enligt denna lagstiftning
  , som om arbetsgivaren hade sitt säte eller driftställe i den behöriga medlemsstaten
  .

2.   En arbetsgivare som inte har något driftställe i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig får komma överens med en anställd om att den anställde ska fullgöra arbetsgivarens skyldigheter att betala avgifter för dennes räkning
  utan att arbetsgivarens underliggande skyldigheter åsidosätts
  . Arbetsgivaren ska meddela
  den behöriga institutionen i den medlemsstaten sådana överenskommelser.

AVDELNING III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM OLIKA FÖRMÅNSKATEGORIER

Kapitel I

Förmåner vid sjukdom, moderskaps- och likvärdiga faderskapsförmåner

Artikel 22

Allmänna tillämpningsbestämmelser

1.   De behöriga myndigheterna
  eller institutionerna ska se till att försäkrade
  personer
  får
  tillgång till all erforderlig
  information om
  förfarandena
  och
  villkoren
  för
  beviljandet
  av vårdförmåner
  när dessa förmåner erhålls inom territoriet för en annan medlemsstat än den behöriga institutionens medlemsstat
  .

2.   Artiklarna 25 och 26 i tillämpningsförordningen ska inte påverka tillämpningen av en medlemsstats nationella bestämmelser som medger en förmånligare ersättning av utgifter för vårdförmåner än den som följer av grundförordningen i sådana fall som avses i punkt 1.

3.   Två eller flera medlemsstater, eller deras behöriga myndigheter, får komma överens med varandra om andra förfaranden och bestämmelser för tillämpningen av artiklarna 25, 26 och 27 i tillämpningsförordningen. De överenskommelser som träffas för detta ändamål får dock inte leda till några negativa effekter när det gäller villkor och belopp för ersättning av utgifter för vårdförmåner för de berörda personerna i förhållande till vad som skulle följa av tillämpningen av den här förordningen. Administrativa kommissionen ska underrättas om dessa överenskommelser.

4.   
  Utan hinder av artikel 5 a i grundförordningen kan en medlemsstat bli ansvarig för kostnaderna för förmåner enligt artikel 22 i grundförordningen endast om den försäkrade personen har ansökt om
  pension
  enligt lagstiftningen i den medlemsstaten eller om han/hon enligt artiklarna 23–30 i grundförordningen uppbär pension enligt denna medlemsstats lagstiftning
  .

Artikel 23

Tillämpliga bestämmelser när det finns flera system i bosättnings- eller vistelsemedlemsstaten

Om bosättnings- eller vistelseortens lagstiftning omfattar flera försäkringssystem vid sjukdom, moderskap eller faderskap ska de tillämpliga bestämmelserna enligt artikel 17, artikel 19.1 och artiklarna 20, 22, 24, 26 och 27 i grundförordningen vara bestämmelserna i lagstiftningen om det allmänna systemet för anställda.

Artikel 24

Bosättning i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten

1.   Vid tillämpningen av artikel 17 i grundförordningen måste den försäkrade personen eller dennes familjemedlemmar registrera sig vid institutionen på bosättningsorten genom att överlämna en handling som styrker rätten till vårdförmåner på den behöriga medlemsstatens bekostnad.

Denna handling ska vara utfärdad av den behöriga institutionen och i förekommande fall grundas på upplysningar från arbetsgivaren. Om den försäkrade personen eller dennes familjemedlemmar inte överlämnar denna handling ska institutionen på bosättningsorten vända sig till den behöriga institutionen för att få de nödvändiga upplysningarna.

2.   
  Den handling som avses i punkt 1 ska förbli giltig till dess att den behöriga institutionen informerar institutionen på bosättningsorten om att den har dragits in.

Institutionen på bosättningsorten ska underrätta den behöriga institutionen om varje registrering enligt punkt 1
  och om varje ändring eller upphävande av denna registrering
  .

3.   Denna artikel ska också tillämpas på de personer som avses i artiklarna 22, 24, 25 och 26 i grundförordningen.

Artikel 25

Vistelse i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten

1.   Vid tillämpningen av artikel 19 i
  grundförordningen ska den försäkrade personen
  lägga fram en
  av sin behöriga institution
  utfärdad
  handling som
  visar
  hans
  eller hennes
  rätt till vårdförmåner
  för tillhandahållaren av sjukvård i vistelsemedlemsstaten. Om den försäkrade personen inte har en sådan handling, ska institutionen på vistelseorten, på begäran eller om det av andra skäl är nödvändigt, vända sig till den behöriga institutionen för att få den nödvändiga handlingen
  .

▐

2.   
  Denna handling ska visa att
  den försäkrade personen
  är berättigad till vårdförmåner enligt artikel 19 i grundförordningen på samma villkor som dem som gäller för personer som är försäkrade enligt lagstiftningen
  i vistelsemedlemsstaten. ▐

▐

3.   De vårdförmåner som anges i artikel 19.1 i
  grundförordningen ska avse
  de
  vårdförmåner som ▐ utges i vistelsemedlemsstaten, enligt dess nationella lagstiftning,
  och som av medicinska skäl blir nödvändiga för
  att den försäkrade personen inte ska vara tvungen att
  återvända före slutet av
  sin planerade vistelse och resa tillbaka till
  den behöriga medlemsstaten
  för att ▐ få nödvändig behandling ║.

▐

4.   Om den försäkrade personen faktiskt har betalat ▐ kostnaderna för
  alla eller delar av de
  vårdförmåner som
  utgivits
  enligt artikel 19 i
  grundförordningen och dessa kostnader enligt den lagstiftning som tillämpas av institutionen på vistelseorten kan återbetalas till en försäkrad person, får vederbörande
  lämna in sin ansökan om ersättning till institutionen på vistelseorten. Denna institution ska i så fall
  lämna ersättning för de
  kostnader
  som motsvarar dessa förmåner inom de ramar och
  på de taxevillkor för ersättning som gäller
  enligt dess lagstiftning
  direkt till den berörda personen
  .

5.   Om ersättning för dessa
  kostnader
  inte begärs direkt
  vid
  institutionen på vistelseorten
  , ska den behöriga institutionen lämna
  den berörda personen
  ersättning för
  hans eller hennes kostnader
  enligt den taxa för ersättning som institutionen på vistelseorten
  utbetalar i det berörda fallet eller de belopp som institutionen på vistelseorten skulle ha fått ersättning för, om artikel 61 i tillämpningsförordningen hade tilllämpats i det berörda fallet
  .

Institutionen på vistelseorten ska på▐ begäran
  lämna den behöriga institutionen
  alla
  erforderliga
  upplysningar om
  dessa taxor eller belopp
  .

6.   
  Genom undantag från punkt 5 får
  den behöriga institutionen ersätta
  kostnaderna inom tidsfrister och på taxevillkor enligt dess lagstiftning,
  under förutsättning att den försäkrade personen har
  godtagit
  att denna bestämmelse tillämpas på honom
  eller henne
  .

7.
     
  Ersättningen till den försäkrade personen ska inte i något fall överskrida hans eller hennes faktiska kostnader.

8.   Om det gäller stora utgifter kan den behöriga institutionen betala ut ett lämpligt förskott till den försäkrade personen så snart han lämnar in en ansökan om ersättning till denna institution.

9.
     
  Punkterna 1–8 ska i tillämpliga delar också gälla för den försäkrade personens familjemedlemmar.

Artikel 26

Planerad vård

1.   
  Vid tillämpning av artikel 20.1 i grundförordningen ska den försäkrade personen för institutionen på vistelseorten uppvisa en handling som har utfärdats av den behöriga institutionen. I denna artikel avses med
  behörig institution
  den institution som bär kostnaden för den planerade behandlingen; i de fall som avses i artiklarna 20.4 och 27.5 i grundförordningen, där de vårdförmåner som tillhandahålls i den medlemsstat där den försäkrade personen är bosatt ersätts på grundval av fasta belopp, ska institutionen på bosättningsorten anses vara den behöriga institutionen
  .

2.   
  Om en försäkrad person
  inte är bosatt
  i
  den behöriga
  medlemsstaten, ska han eller hon ansöka om tillståndet vid
  institutionen på bosättningsorten
  , vilken ska vidarebefordra det till den behöriga institutionen utan dröjsmål
  .

I detta fall ska institutionen på bosättningsorten intyga att villkoren i artikel 20.2 andra meningen i grundförordningen är uppfyllda i bosättningsmedlemsstaten.

Den behöriga institutionen får vägra att utfärda det begärda tillståndet endast om, enligt en bedömning från institutionen på bosättningsorten, villkoren enligt artikel 20.2 andra meningen i grundförordningen inte är uppfyllda i den försäkrade personens bosättningsmedlemsstat, eller om samma vård kan tillhandahållas i den behöriga medlemsstaten inom en tid som är medicinskt försvarbar med beaktande av den berörda personens hälsotillstånd och prognosen för densamma
  .

Den behöriga institutionen ska informera bosättningsmedlemsstaten om sitt beslut.

Om inget svar lämnas inom femton kalenderdagar från den dag då begäran skickades ska den behöriga institutionen anses ha beviljat tillståndet.

▐

3.   
  Om en försäkrad person som inte är bosatt i den behöriga medlemsstaten är i behov
  av
  akut
  livsnödvändig vård
  kan tillståndet inte vägras i enlighet med artikel 20.2 andra meningen i grundförordningen
  . I detta fall ska tillståndet
  beviljas av institutionen på bosättningsorten för den behöriga institutionens räkning, som omedelbart ska underrättas av institutionen i bosättningsmedlemsstaten.

Den behöriga institutionen är skyldig att godta de undersöknings- och behandlingsbeslut beträffande behovet av
  akut
  livsnödvändig vård som fastställts av de läkare som godkänts av den institution på bosättningsorten som utfärdar tillståndet.

4.
     
  Under förfarandet för beviljande av tillståndet ska den behöriga institutionen när som helst kunna förbehålla sig rätten att låta den försäkrade personen undersökas av en läkare i vistelse- eller bosättningsmedlemsstaten som institutionen själv väljer.

5.   ▐ Institutionen på vistelseorten ska, utan att det påverkar något beslut om tillstånd, informera den behöriga
  institutionen ▐ om
  det förefaller
  medicinskt
  lämpligt
  att komplettera
  den vård som omfattas av det gällande tillståndet
  .

6.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 7 ska artikel 25.5 och 25.6 i tillämpningsförordningen gälla i tillämpliga delar.

7.   
  Om den försäkrade personen själv faktiskt har burit kostnaderna eller en del av kostnaderna för den godkända läkarvården och den kostnad som den behöriga institutionen är skyldig att ersätta institutionen på vistelseorten eller den försäkrade personen enligt punkt 6 (faktisk kostnad) är lägre än det belopp som den hade varit tvungen att betala för samma behandling i den behöriga medlemsstaten (fiktiv kostnad), ska den behöriga institutionen på begäran ersätta den försäkrade personens vårdkostnader med upp till det belopp med vilket den fiktiva kostnaden överstiger den faktiska kostnaden. Ersättningsbeloppet får dock inte överskrida beloppet av den försäkrade personens faktiska utgifter, och hänsyn kan tas till det belopp som den försäkrade personen skulle ha fått betala om behandlingen hade getts i den behöriga medlemsstaten
  .

8.   
  Kostnader
  för resor och uppehälle som hänger direkt samman med behandlingen av
  den försäkrade
  personen
  och, om nödvändigt, kostnader för resor och uppehälle för en medföljande person, ska
  ersättas
  av denna institution när ett tillstånd beviljas vid behandling i en annan medlemsstat. Om
  den
  försäkrade
  personen
  är funktionshindrad ska det anses nödvändigt med resor och uppehälle
  för en medföljande person.

9.   Bestämmelserna i punkterna 1–8 ska också tillämpas på en försäkrad persons familjemedlemmar.

Artikel 27

Kontantförmåner vid arbetsoförmåga vid vistelse eller bosättning i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten

1.   
  Om den försäkrade personen enligt lagstiftningen i den behöriga medlemsstaten måste uppvisa ett intyg för att vara berättigad
  till kontantförmåner
  i samband med
  arbetsoförmåga enligt artikel 21.1 i
  grundförordningen, ska han eller hon begära att
  den läkare i bosättningsmedlemsstaten som fastställde personens hälsotillstånd
  intygar hans eller hennes arbetsoförmåga och ange dess troliga varaktighet
  .

2.   Den försäkrade personen ska sända intyget till den behöriga institutionen inom den tid som fastställs i den behöriga medlemsstatens lagstiftning
  .

3.
     
  Om de vårdande läkarna i bosättningsmedlemsstaten inte utfärdar intyg om arbetsoförmåga, och sådana intyg krävs i den behöriga medlemsstatens lagstiftning, ska den berörda personen lämna en begäran direkt till institutionen på bosättningsorten. Denna institution ska omedelbart se till att arbetsoförmågan blir medicinskt bedömd och att det intyg som avses i punkt 1 utfärdas. Intyget ska utan dröjsmål översändas till den behöriga institutionen.

4.   Vidarebefordrandet av den handling som avses i punkterna 1
  , 2 och 3

  ska inte frita den försäkrade personen från att fullgöra de skyldigheter som föreskrivs i den tillämpliga lagstiftningen, särskilt gentemot sin arbetsgivare.
  Arbetsgivaren eller den behöriga institutionen kan i förekommande fall anmoda arbetstagaren att delta i verksamhet som syftar till att främja och stödja den försäkrade personens återvändande till arbetsmarknaden.

▐

5.   På begäran av den behöriga institutionen, eller i de fall som avses i punkt 3, ska institutionen på bosättningsorten vid behov låta den försäkrade personen genomgå en läkarundersökning som om han vore försäkrad hos denna institution. Institutionen på bosättningsorten ska till den behöriga institutionen senast tre arbetsdagar efter undersökningen vidarebefordra uppgifterna i den undersökande läkarens utlåtande, som bland annat ska ange arbetsoförmågans beräknade varaktighet.

▐

6.
     
  Den behöriga institutionen ska under alla omständigheter bibehålla rätten att låta den försäkrade personen undersökas av en läkare som institutionen själv har valt.

7.   
  Utan att det påverkar artikel 21.1 andra meningen i grundförordningen ska
  den behöriga institutionen
  utbetala
  kontantförmånerna direkt till den berörda personen och
  om nödvändigt
  underrätta institutionen på bosättningsorten om detta. ▐

8.   Vid tillämpningen av artikel 21.1 i grundförordningen ska de uppgifter i ett intyg om arbetsoförmåga som utfärdats i en annan medlemsstat för en försäkrad person på grundval av den undersökande läkarens fastställande av hälsotillståndet gälla för den behöriga institutionen, förutsatt att inga oegentligheter har förekommit.

9.   Om den behöriga institutionen beslutar att vägra utge kontantförmåner, ska den
  meddela den försäkrade
  personen sitt beslut och samtidigt
  meddela
  institutionen på bosättningsorten
  beslutet
  .

10.   Bestämmelserna i punkterna 1–9 ska även tillämpas när den försäkrade personen vistas i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten.

Artikel 28

Kontantförmåner vid långvarigt vårdbehov vid vistelse eller bosättning i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten

1.
     
  För att få rätt till kontantförmåner vid långvarigt vårdbehov enligt artikel 21.1 i grundförordningen ska den försäkrade personen vända sig till den behöriga institutionen. Den behöriga institutionen ska vid behov underrätta institutionen på bosättningsorten om detta.

2.
     
  På begäran av den behöriga institutionen ska institutionen på bosättningsorten undersöka den försäkrade personens behov av långvarig vård. Den behöriga institutionen ska lämna alla upplysningar som behövs för en sådan undersökning till institutionen på bosättningsorten.

3.
     
  För att fastställa omfattningen av behovet av långvarig vård ska den behöriga institutionen ha rätt att låta den försäkrade personen undersökas av en läkare eller en annan sakkunnig som institutionen själv har valt.

4.
     
  Artikel 27.7 i tillämpningsförordningen ska gälla i tillämpliga delar.

5.
     
  Punkterna 1–4 ska i tillämpliga delar gälla också när den försäkrade personen vistas i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten.

6.
     
  Punkterna 1–5 ska i tillämpliga delar också gälla för den försäkrade personens familjemedlemmar.

Artikel 29

Tillämpning av artikel 28 i grundförordningen

Om den medlemsstat där den tidigare gränsarbetaren senast utövade sin verksamhet inte längre är den behöriga medlemsstaten och den tidigare gränsarbetaren eller en medlem av hans eller hennes familj reser dit för att erhålla vårdförmåner i enlighet med artikel 28 i grundförordningen, ska han eller hon för institutionen på vistelseorten uppvisa en handling utfärdad av den behöriga institutionen
  .

Artikel 30

Avgifter som ska betalas av pensionstagare

▐

Om en person erhåller pension från mer än en medlemsstat ska
  det avgiftsbelopp som
  dras från samtliga utbetalda pensioner under inga omständigheter
  överstiga det belopp som
  ska dras av för
  en person
  som erhåller ett lika stort pensionsbelopp från den behöriga medlemsstaten
  .

Artikel 31

Tillämpning av artikel 34 i grundförordningen

1.   
  Den behöriga
  institutionen ▐ ska informera
  den berörda personen om
  bestämmelserna för att undvika
  sammanträffande av förmåner
  i artikel 34 i grundförordningen
  . Tillämpningen av dessa regler ska säkerställa att den
  person som inte är bosatt
  i den behöriga medlemsstaten är berättigad till förmåner motsvarande minst samma totalbelopp eller värde som han eller hon skulle vara berättigad
  till om han
  eller hon
  var bosatt i
  den medlemsstaten
  .

2.
     
  Den behöriga institutionen ska även informera institutionen i bosättnings- eller vistelsemedlemsstaten om utbetalning av kontantförmåner vid långvarigt vårdbehov, om det i den lagstiftning som den senare institutionen tillämpar föreskrivs kontantförmåner vid långvarigt vårdbehov, vilka tas upp i den förteckning som avses i artikel 34.2 i grundförordningen.

3.
     
  Institutionen på bosättnings- eller vistelseorten ska, efter att ha mottagit uppgifterna enligt punkt 2, utan dröjsmål informera den behöriga institutionen om eventuella förmåner vid långvarigt vårdbehov avsedda för samma ändamål som den enligt sin lagstiftning beviljar den berörda personen och om tillämplig taxa för ersättning.

4.   Administrativa kommissionen ska vid behov besluta om tillämpningsåtgärder för denna artikel.

Artikel 32

Särskilda tillämpningsåtgärder

1.   
  För de medlemsstater som avses i bilaga II ska bestämmelserna om vårdförmåner
  i avdelning III kapitel 1 i
  grundförordningen
  tillämpas på personer som har rätt till vårdförmåner
  uteslutande på grundval av en särskild ordning
  för offentligt anställda
  och endast i den omfattning som där anges. En annan medlemsstats institution ska inte, endast på grund härav, bli ansvarig för att bära kostnaderna för vård- eller kontantförmåner till dessa personer eller deras familjemedlemmar.

2.   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 ska artikel 23 i grundförordningen tillämpas på alla personer som samtidigt uppbär en pension enligt ett system för offentligt anställda i en medlemsstat som anges i bilaga II och en pension enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat.

3.   De praktiska tillämpningsåtgärderna för punkterna 1 och 2 ska antas av administrativa kommissionen.

Kapitel II

Förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar

Artikel 33

Rätt till vårdförmåner och kontantförmåner vid bosättning eller vistelse i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten

Vid tillämpningen av artikel 36.1 i grundförordningen ska de förfaranden som anges i artiklarna 24–27 i tillämpningsförordningen tillämpas.

▐

Artikel 34

Samarbete mellan institutionerna vid olycksfall i arbetet eller arbetssjukdomar som uppkommer i en annan medlemsstat än den behöriga medlemsstaten

1.   Om ett olycksfall i arbetet har inträffat eller en arbetssjukdom först har konstaterats inom en annan medlemsstats territorium än den behöriga medlemsstatens, ska olycksfallet eller sjukdomen anmälas enligt bestämmelserna i den behöriga statens lagstiftning, utan att det påverkar tillämpningen av gällande lagbestämmelser inom den medlemsstats territorium där olycksfallet inträffade eller där arbetssjukdomen först konstaterades, och som i ett sådant fall ska fortsätta att tillämpas. Denna anmälan ska skickas till den behöriga institutionen och en kopia ska skickas till institutionen på bosättnings- eller vistelseorten.

2.   Institutionen i den medlemsstat inom vars territorium olycksfallet i arbetet inträffade eller arbetssjukdomen först konstaterades ska till den behöriga institutionen översända de läkarintyg som har utfärdats där och, på denna institutions begäran, alla relevanta upplysningar.

3.   Om ett olycksfall har inträffat på väg till eller från arbetet inom en annan medlemsstats territorium än den behöriga medlemsstatens och en utredning ska göras inom den förstnämnda medlemsstatens territorium, kan en utredare utses för detta ändamål av den behöriga institutionen, som ska underrätta myndigheterna i denna medlemsstat om detta. Dessa myndigheter ska hjälpa utredaren, bland annat genom att utse en person som ska bistå honom vid genomgången av officiella rapporter och alla andra handlingar som rör olycksfallet.

4.   När behandlingen har avslutats ska en detaljerad rapport skickas till den behöriga institutionen tillsammans med läkarintyg om de bestående följderna av olycksfallet eller sjukdomen, särskilt om personens aktuella hälsotillstånd och om hans tillfrisknande eller bestående men av skadorna. Arvoden i samband med detta ska betalas av institutionen på bosättnings- eller vistelseorten enligt den taxa som institutionen tillämpar och ska debiteras den behöriga institutionen.

5.   Den behöriga institutionen ska på begäran av institutionen på bosättnings- eller vistelseorten underrätta den om det beslut som anger den dag då skadorna anses vara läkta eller ha blivit bestående och om ett eventuellt beslut om beviljande av pension.

Artikel 35

Tvister om ett olycksfalls eller en sjukdoms anknytning till arbete

1.   Om den behöriga institutionen i de fall som avses i artikel 36.2 i grundförordningen anser att lagstiftningen om olycksfall i arbetet eller arbetssjukdomar är tillämplig ska den omedelbart underrätta den institution på bosättnings- eller vistelseorten som har utgett vårdförmånerna om detta och förmånerna ska då ska anses vara omfattade av sjukförsäkringen.

2.   När ett slutgiltigt beslut har fattats i ärendet ska den behöriga institutionen omedelbart underrätta den institution på bosättnings- eller vistelseorten som har utgett vårdförmånerna om detta. Om det inte rör sig om ett olycksfall i arbetet eller en arbetssjukdom ska den sistnämnda institutionen fortsätta att utge dessa vårdförmåner enligt sjukförsäkringen, om den anställde eller egenföretagaren har rätt till sådana förmåner. Om så inte är fallet ska de vårdförmåner som personen har fått enligt sjukförsäkringen, från och med den tidpunkt då olycksfallet eller arbetssjukdomen först konstaterades, anses som förmåner vid ett olycksfall i arbetet eller en arbetssjukdom.

Artikel 36

Förfarande vid exponering för risk för en arbetssjukdom i flera medlemsstater

1.   I det fall som avses i artikel 38 i grundförordningen ska anmälan om arbetssjukdomen översändas antingen till den behöriga institutionen för arbetssjukdomar i den medlemsstat enligt vars lagstiftning den drabbade personen senast var sysselsatt i en verksamhet som kan ha förorsakat sjukdomen eller till institutionen på bosättningsorten, som ska vidarebefordra anmälan till den behöriga institutionen.

Om den behöriga institutionen konstaterar att personen senast var sysselsatt i en verksamhet som kan ha förorsakat arbetssjukdomen enligt en annan medlemsstats lagstiftning, ska den översända anmälan med bifogade handlingar till motsvarande institution i den medlemsstaten.

2.   Om institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning den drabbade personen senast var sysselsatt i en verksamhet som kan ha förorsakat arbetssjukdomen konstaterar att den drabbade personen eller dennes efterlevande inte uppfyller kraven i denna lagstiftning, ska denna institution utan dröjsmål till institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning den drabbade personen tidigare var sysselsatt i en verksamhet som kan ha förorsakat arbetssjukdomen översända anmälan med alla bifogade handlingar, inklusive undersökningsresultat och specialistutlåtanden från de läkarundersökningar som gjorts genom den förstnämnda institutionen, samt en kopia av det beslut som avses i andra stycket.

Institutionen ska samtidigt underrätta den försäkrade personen om sitt beslut och då särskilt ange skälen till att den inte beviljar förmåner, förfaranden och tidsfrister för överklagande samt den dag då ärendet överlämnades till institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning den försäkrade personen tidigare var sysselsatt i en verksamhet som kan ha förorsakat arbetssjukdomen.

3.   Vid behov ska ärendet, enligt samma förfarande, återföras till motsvarande institution i den medlemsstat enligt vars lagstiftning den drabbade personen först var sysselsatt i en verksamhet som kan ha förorsakat arbetssjukdomen.

Artikel 37

Informationsutbyte mellan institutionerna och utbetalning av förskott vid överklagande av ett beslut om avslag

1.   Vid överklagande av ett beslut om avslag på en ansökan som fattats av institutionen i en av de medlemsstater enligt vars lagstiftning den drabbade personen var sysselsatt i en verksamhet som kan ha förorsakat arbetssjukdomen, ska denna institution lämna en underrättelse om överklagandet till den institution till vilken anmälan har översänts, enligt det förfarande som anges i artikel 36.2 i tillämpningsförordningen, och därefter underrätta den om det slutgiltiga beslutet.

2.   Om rätt till förmåner har förvärvats enligt den lagstiftning som tillämpas av den institutionen till vilken anmälan har översänts, ska denna institution betala ut förskott med ett belopp som vid behov ska fastställas efter samråd med den institution vars beslut har överklagats. Den sistnämnda institutionen ska återbetala förskottsbeloppet om den efter överklagandet är skyldig att utge förmånerna. Detta belopp ska sedan dras av från de förmåner som personen har rätt till, i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 71 i tillämpningsförordningen.

Artikel 38

Förvärrande av en arbetssjukdom

I de fall som avses i artikel 39 i grundförordningen är den sökande skyldig att lämna alla upplysningar om förmåner som tidigare har beviljats för den berörda arbetssjukdomen till institutionen i den medlemsstat hos vilken han ansöker om förmåner. Denna institution får vända sig till alla andra institutioner som tidigare har varit behöriga för att få de upplysningar som den anser nödvändiga.

Artikel 39

Bedömning av graden av arbetsoförmåga vid tidigare eller senare olycksfall i arbetet eller arbetssjukdom

Om det vid tillämpningen av artikel 40.3 i grundförordningen föreligger en tidigare eller senare arbetsoförmåga förorsakad av ett olycksfall som inträffade då personen i fråga omfattades av lagstiftningen i en medlemsstat där frågan om arbetsoförmågans ursprung saknar betydelse, ska den institution som är behörig för den tidigare eller senare arbetsoförmågan eller det organ som den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har utsett, på begäran av en annan medlemsstats behöriga institution, lämna upplysningar om graden av den tidigare eller senare arbetsoförmågan och, i möjligaste mån, upplysningar som gör det möjligt att fastställa om arbetsoförmågan var en följd av ett olycksfall i arbetet enligt den lagstiftning som tillämpas av institutionen i den sistnämnda medlemsstaten.

I sådana fall ska den behöriga institutionen, enligt den lagstiftning den tillämpar, för förvärv av rätt till förmåner och för fastställande av förmånsbelopp, beakta graden av arbetsoförmåga som dessa tidigare eller senare fall har förorsakat.

Artikel 40

Inlämnande och behandling av ansökningar om pension eller tilläggsbidrag

1.   För att få rätt till en pension eller ett tilläggsbidrag enligt lagstiftningen i en medlemsstat ska en anställd eller egenföretagare eller hans efterlevande som är bosatta inom en annan medlemsstats territorium ansöka om detta antingen hos den behöriga institutionen eller hos institutionen på bosättningsorten, som ska vidarebefordra ansökan till den behöriga institutionen. Ansökan ska åtföljas av nödvändiga handlingar och den ska göras enligt bestämmelserna i den lagstiftning som den behöriga institutionen tillämpar.

2.   Den behöriga institutionen ska direkt eller genom den behöriga statens förbindelsesorgan underrätta den sökande om sitt beslut och sända en kopia av detta beslut till förbindelseorganet i den medlemsstat inom vars territorium den sökande är bosatt.

Artikel 41

Särskilda tillämpningsåtgärder

De bestämmelser i avdelning III kapitel 2 i grundförordningen som gäller vårdförmåner ska inte tillämpas på personer som har rätt till vårdförmåner enbart enligt ett särskilt system för offentligt anställda i någon av de medlemsstater som anges i bilaga II till tillämpningsförordningen

Kapitel III

Ersättning vid dödsfall

Artikel 42

Ansökan om ersättning vid dödsfall

Vid tillämpningen av artiklarna 42 och 43 i grundförordningen ska ansökan om ersättning vid dödsfall lämnas till institutionen på den sökandes bosättningsort.

Kapitel IV

Invaliditetsförmåner, ålderspension och efterlevandepension

Artikel 43

Beräkning av förmånerna

1.   Vid beräkningen av det teoretiska och det faktiska förmånsbeloppet enligt artikel 52.1 b i
  grundförordningen ska de regler som föreskrivs i
  artikel 12.3–12.6
  i
  tillämpningsförordningen
  tillämpas.

2.   Om perioder av frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring inte har beaktats enligt artikel 12.3 i tillämpningsförordningen ska institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning dessa perioder har fullgjorts beräkna det belopp som dessa perioder motsvarar enligt den lagstiftning som den tillämpar. Det faktiska förmånsbeloppet, beräknat enligt artikel 52.1 b i grundförordningen, ska höjas med det belopp som motsvarar perioderna av frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring.

3.   Institutionen i varje medlemsstat ska, enligt den lagstiftning som den tillämpar, beräkna det belopp som svarar mot de perioder av frivillig försäkring eller frivillig fortsättningsförsäkring som enligt artikel 53.3 c i grundförordningen inte omfattas av en annan medlemsstats bestämmelser om indragning, minskning eller innehållande.

Om den lagstiftning som den behöriga institutionen tillämpar inte medger att institutionen fastställer detta belopp direkt på grund av att försäkringsperioder tilldelas olika värden enligt lagstiftningen, får ett teoretiskt belopp fastställas. Den administrativa kommissionen ska ange villkoren för fastställande av detta teoretiska belopp.

▐

Artikel 44

Beaktande av barnperiod

1.
     
  I denna artikel avses med ”barnperiod” perioder som enligt en medlemsstats pensionslagstiftning tillgodoräknas eller ger ett tillägg till en pension uttryckligen på grund av att en person har haft vårdnaden om ett barn, oavsett vilken metod som används för att beräkna perioderna och oavsett om de intjänas under vårdnadstiden eller erkänns retroaktivt.

2.
     
  Om en barnperiod inte beaktas enligt lagstiftningen i den medlemsstat som är behörig enligt avdelning II i grundförordningen, ska institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning var tillämplig, enligt avdelning II i grundförordningen på den berörda personen, på grundval av personen hade anställning eller bedrev verksamhet som egenföretagare vid den tidpunkt då barnperioden enligt den lagstiftningen började beaktas för det berörda barnet, fortsatt vara ansvarig för att beakta dessa perioder som en barnperiod enligt dess egen lagstiftning, som om vårdnaden av barnet ägt rum på dess territorium.

3.
     
  Punkt 2 ska inte tillämpas om den berörda personen omfattas eller börjar omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat på grund av att personen har anställning eller bedriver verksamhet som egenföretagare.

Artikel 45

Ansökan om förmåner

1.   För att få rätt till förmåner enligt
  typ A-lagstiftning,
  enligt artikel 44.2 i
  grundförordningen, ska den sökande lämna in en ansökan till institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning han omfattades av när den arbetsoförmåga som följts av invaliditet eller förvärrad invaliditet uppkom
  eller till institutionen på bosättningsorten, som ska vidarebefordra ansökan till den förstnämnda institutionen
  .

2.   Om kontantförmåner vid sjukdom har utgetts, ska den dag då dessa förmåner upphörde att utges i förekommande fall anses som den dag då ansökan om pension lämnades in.

3.   I det fall som avses i artikel 47.1 b i grundförordningen ska den institution hos vilken den berörda personen senast var försäkrad underrätta den institution som först svarade för utbetalningen av förmånerna om beloppet och den dag från och med vilken förmånerna betalats ut enligt den lagstiftning som den tillämpar. Från och med den dagen ska de förmåner som betalades ut innan invaliditeten förvärrades dras in eller minskas till det belopp som motsvarar det tillägg som avses i artikel 47.2 i grundförordningen.

4.   I andra fall än de som avses i
  punkt 1 ska den sökande lämna in ansökan ▐ till institutionen på sin bosättningsort ▐ eller till institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning han senast omfattades av.
  Om den berörda personen inte vid någon tidpunkt omfattades av den lagstiftning som institutionen på bosättningsorten tillämpar, ska denna institution vidarebefordra ansökan till institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning han senast omfattades av
  .

5.   Dagen för inlämning av ansökan gäller för alla berörda institutioner.

6.   Om den sökande i sin ansökan inte har angett alla försäkrings- eller bosättningsperioder som fullgjorts enligt lagstiftningen i andra medlemsstater trots att han uttryckligen uppmanades att göra detta, ska, med avvikelse från punkt 5, den dag då den sökande fyllde i sin ursprungliga ansökan eller lämnade in en ny ansökan för de perioder som saknades anses som den dag då ansökan lämnades in för den institution som tillämpar den berörda lagstiftningen, om inte förmånligare bestämmelser gäller enligt denna lagstiftning.

▐

Artikel 46

Handlingar och uppgifter som den sökande ska bifoga sin ansökan

1.   Den sökande ska lämna in sin ansökan enligt bestämmelserna i den lagstiftning som tillämpas av den institution som avses i artikel 45.1
  eller
  45.4 i tillämpningsförordningen och den ska åtföljas av de
  styrkande
  handlingar som krävs
  i den lagstiftningen
  . Den sökande ska särskilt tillhandahålla alla tillgängliga relevanta uppgifter och styrkande handlingar som gäller försäkringsperioder (institutioner, identifieringsnummer), anställning (
  arbetsgivare
  ) eller verksamhet som egenföretagare (art av verksamhet samt plats) och bosättning (adresser), vilka kan ha fullgjorts enligt annan lagstiftning, samt dessa perioders längd
  .

2.   Om den sökande enligt artikel 50.1 i
  grundförordningen
  begär att beviljandet av ▐ förmåner vid ålderdom ▐ enligt lagstiftningen i en eller flera medlemsstater skjuts upp, ska han
  eller hon meddela detta i sin ansökan och
  ange enligt vilken lagstiftning
  man
  ansöker om
  uppskov. För att den sökande ska kunna utnyttja denna rätt, ska de berörda institutionerna på begäran av den sökande lämna alla uppgifter de har till denna person, så att han eller hon kan bedöma följderna av samtidiga eller på varandra följande förmåner som han eller hon kan ansöka om.

3.
     
  Om en sökande tar tillbaka en ansökan om förmåner, när detta medges i en medlemsstats lagstiftning, ska det inte betraktas som ett samtidigt tillbakatagande av ansökningar om förmåner enligt andra medlemsstaters lagstiftning.

Artikel 47

Institutionernas behandling av ansökningar

1.   
  Den institution till vilken
  ansökan om förmåner ska lämnas
  eller
  vidarebefordras
  enligt bestämmelserna i artikel 45.1 eller 45.4 i tillämpningsförordningen ska nedan
  kallas ”
  kontaktinstitution
  ”.
  Institutionen på bosättningsorten ska inte kallas kontaktinstitution om den berörda personen inte någon gång har omfattats av den lagstiftning som den institutionen tillämpar.

Kontaktinstitutionen ska, förutom att behandla ansökan om förmåner enligt den lagstiftning som den tillämpar, främja utbytet av uppgifter, meddelande av beslut och insatser som är nödvändiga för de berörda institutionernas behandling av ansökan, på begäran förse den sökande med varje uppgift av betydelse för gemenskapsaspekten av denna behandling och hålla den sökande underrättad om hur behandlingen fortskrider.

2.   I det fall som avses i artikel 44.3 i grundförordningen ska den utredande institutionen vidarebefordra alla uppgifter om den berörda personen till den institution hos vilken personen tidigare var försäkrad, vilken i sin tur ska behandla ärendet.

3.   Artiklarna 48–52 ska inte tillämpas vid behandlingen av de ansökningar som avses i artikel 44 i grundförordning.

4.   I andra fall än de som avses i
  punkt 2 ska kontaktinstitutionen utan dröjsmål
  vidarebefordra ansökningarna om förmåner
  och alla handlingar som den har tillgängliga och, vid behov, de relevanta handlingar som den sökande har tillhandahållit,
  till alla berörda institutioner så att
  de
  kan
  påbörja behandlingen av ansökan
  samtidigt.
  Kontaktinstitutionen ska underrätta
  de övriga institutionerna
  om de försäkrings- eller bosättningsperioder som fullgjorts enligt
  dess
  lagstiftning.
  Den ska också ange vilka handlingar som ska lämnas in vid ett senare datum och komplettera ansökan snarast möjligt.

5.   Var och en av
  de
  berörda
  institutionerna ska snarast möjligt
  underrätta
  kontaktinstitutionen och de övriga berörda institutionerna
  om de försäkrings- eller bosättningsperioder som fullgjorts enligt den lagstiftning som
  de
  tillämpar. ▐

6.   ▐ Var och en av de
  berörda institutionerna ska
  beräkna
  förmånsbeloppet
  i enlighet med
  artikel 52
  i
  grundförordningen
  och underrätta
  kontaktinstitutionen och de övriga berörda institutionerna
  om
  sitt beslut, om förmånsbeloppet och om uppgifter som behövs för artiklarna 53–55 i grundförordningen
  .

7.   
  Om en institution
  , på grundval av de upplysningar som avses i
  punkterna 4 och 5 i denna artikel
  , konstaterar att ▐ artikel 46.2
  eller
  artikel 57.2 eller 57.3 i
  grundförordningen ska tillämpas, ska den underrätta
  kontaktinstitutionen och
  de andra berörda institutionerna om detta.

▐

Artikel 48

Meddelande av beslut till den sökande

1.   Varje institution ska▐ delge den sökande det beslut ▐ som den har fattat
  i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen
  . Varje beslut ska innehålla uppgift om de förfaranden och tidsfrister för överklagan som gäller. ▐ När
  kontaktinstitutionen
  har
  underrättats om samtliga
  beslut
  som fattats av varje institution, ska den
  skicka
  en sammanfattning av dessa beslut
  till den sökande och de övriga berörda institutionerna. Mallen till sammanfattningen ska utarbetas av administrativa kommissionen. Sammanfattningen ska skickas till den sökande på institutionens språk eller, på begäran av den sökande, på det
  språk
  som han eller hon väljer och som är erkänt som ett av gemenskapsinstitutionernas officiella språk i enlighet med artikel 290 i fördraget
  .

2.   
  Om det efter mottagandet av sammanfattningen förefaller
  den sökande
  som om dennes rättigheter kan ha påverkats negativt av kombinationen av beslut som fattats av två eller flera institutioner, ska den sökande ha rätt till en omprövning av de berörda institutionernas beslut inom de tidsfrister som föreskrivs i respektive nationell lagstiftning. Tidsfristerna ska börja löpa dagen för mottagandet av sammanfattningen. Den sökande ska skriftligen underrättas om resultatet av omprövningen
  .

Artikel 49

Fastställande av invaliditetsgraden

1.   Om bestämmelserna i artikel 46.3 i grundförordningen är tillämpliga ska enbart den utredande institutionen vara behörig att fatta beslut om den sökandes invaliditetsgrad. Den ska fatta detta beslut så snart som den kan avgöra, i förekommande fall med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 6 och 51 i grundförordningen, om de villkor för rätt till förmåner som anges i den lagstiftning som den tillämpar har uppfyllts. Den ska utan dröjsmål underrätta de andra berörda institutionerna om detta beslut.

Om andra villkor för rätt till förmåner, än villkor som avser invaliditetsgrad, i den lagstiftning som den tillämpar inte är uppfyllda, med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 6 och 51 i grundförordningen, ska den utredande institutionen omedelbart underrätta institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning den sökande senast omfattades av om detta. Om villkoren för rätt till förmåner enligt den lagstiftning som den sistnämnda institutionen tillämpar är uppfyllda ska denna institution vara behörig att fatta beslut om den sökandes invaliditetsgrad. Institutionen ska utan dröjsmål underrätta de andra berörda institutionerna om detta beslut.

2.   Vid behov ska frågan om rätt till förmåner, enligt samma villkor, återföras till den behöriga institutionen för invaliditet i den medlemsstat vars lagstiftning den sökande först omfattades av.

3.   Om bestämmelserna i artikel 46.3 i
  grundförordningen
  inte är tillämpliga ▐ ska varje institution
  , i enlighet med den lagstiftning den omfattas av,
  ha möjlighet att låta den sökande genomgå en undersökning av en läkare
  eller annan sakkunnig
  som den själv väljer
  för fastställandet av invaliditetsgraden
  . En medlemsstats institution ska dock beakta de medicinska handlingar, läkarutlåtanden och administrativa upplysningar som den fått från alla andra medlemsstater som om de hade upprättats i den egna medlemsstaten.

▐

Artikel 50

Utbetalning av provisoriska förmåner och förskott på förmåner

1.   Utan hinder av artikel 7 i den här förordningen, ska varje institution som under behandlingen av en ansökan om förmåner konstaterar att den sökande har rätt till en oberoende förmån enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar, i enlighet med artikel 52.1 a i grundförordningen, omedelbart betala ut denna förmån. Denna utbetalning ska betraktas som provisorisk om det beviljade beloppet kan påverkas av utgången av behandlingen av ansökan.

2.   Om ingen provisorisk förmån kan betalas ut till den sökande enligt punkt 1, men det framgår av de uppgifter som mottagits att rätt till förmåner finns enligt artikel 52.1 b i grundförordningen, ska den utredande institutionen till den berörda personen betala ut ett förskott som kan återkrävas och vars belopp ska ligga så nära som möjligt det belopp som sannolikt kommer att beviljas vid tillämpningen av artikel 52.1 b i grundförordningen.

3.   
  Varje
  institution som ska betala ut de provisoriska förmånerna
  eller förskottet
  enligt punkt 1 eller 2 ska utan dröjsmål
  underrätta den sökande om detta och då särskilt uppmärksamma honom på att den åtgärd som vidtagits är provisorisk och på
  rättigheter
  att
  överklaga i enlighet med den lagstiftning institutionen omfattas
  av ▐

Artikel 51

Ny beräkning av förmåner

1.   Vid en ny beräkning av förmåner enligt artiklarna 48.3 och 48.4, 50.4 och 59.1 i grundförordningen ska artikel 50 i tillämpningsförordningen tillämpas.

2.   Vid en ny beräkning, indragning eller innehållande av en förmån ska den institution som har fattat detta beslut utan dröjsmål underrätta den berörda personen om detta enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 3.4–3.7 i tillämpningsförordningen samt informera varje institution hos vilken personen har rätt till en förmån.

Artikel 52

Åtgärder för att påskynda
  processen för pensionsberäkning

1.   
  För att underlätta och påskynda behandlingen av ansökningar och utbetalningen av förmåner ska de institutioner vars
  lagstiftning ▐en person
  har omfattats av

| a) | utbyta med eller tillhandahålla institutioner i andra medlemsstater de uppgifter för identifiering av personer som varierar från en tillämplig nationell lagstiftning till en annan och tillsammans sörja för att dessa identifieringsuppgifter bevaras och motsvarar varandra eller, om det inte är möjligt, ge dessa personer möjligheter att komma åt sina identifieringsuppgifter direkt, |
| --- | --- |

a)

utbyta med eller tillhandahålla institutioner i andra medlemsstater de uppgifter för identifiering av personer som varierar från en tillämplig nationell lagstiftning till en annan och tillsammans sörja för att dessa identifieringsuppgifter bevaras och motsvarar varandra eller, om det inte är möjligt, ge dessa personer möjligheter att komma åt sina identifieringsuppgifter direkt,

| b) | i tillräckligt god tid före minimiåldern för intjänande av pensionsrättigheter eller före en ålder som ska fastställas, av de institutioner vars lagstiftning en person omfattas av, utbyta med eller tillhandahålla den berörda personen och institutioner i andra medlemsstater information (fullgjorda perioder eller andra viktiga uppgifter) om pensionsrättigheterna för de personer som har bytt tillämplig lagstiftning eller, om det inte är möjligt, informera dessa personer om eller ge dem möjligheter att sätta sig in i sin framtida rätt till förmåner. |
| --- | --- |

b)

i tillräckligt god tid före minimiåldern för intjänande av pensionsrättigheter eller före en ålder som ska fastställas, av de institutioner vars lagstiftning en person omfattas av, utbyta med eller tillhandahålla den berörda personen och institutioner i andra medlemsstater information (fullgjorda perioder eller andra viktiga uppgifter) om pensionsrättigheterna för de personer som har bytt tillämplig lagstiftning eller, om det inte är möjligt, informera dessa personer om eller ge dem möjligheter att sätta sig in i sin framtida rätt till förmåner.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska administrativa kommissionen avgöra vilken information som ska utbytas eller tillhandahållas samt fastställa lämpliga förfaranden och mekanismer, med beaktande av de nationella pensionssystemens särdrag, deras administrativa och tekniska organisation och de tekniska hjälpmedel som står till deras förfogande. Administrativa kommissionen ska säkerställa genomförandet av dessa pensionssystem genom att anordna en uppföljning av de åtgärder som vidtagits och deras tilllämpning.

3.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 bör den institution i den medlemsstat där den berörda personen för första gången fått ett identifieringsnummer för socialförsäkringsadministrationen erhålla ovannämnda information.

▐

Artikel 53

Samordningsåtgärder i en medlemsstat

1.   Om den nationella lagstiftningen innehåller regler för
  att fastställa ansvarig
  institution
  eller tillämpligt system eller för att hänföra försäkringsperioder till ett specifikt system, ska, utan att tillämpningen av artikel 51 i grundförordningen påverkas,
  dessa regler tillämpas endast med beaktande av de försäkringsperioder som fullgjorts enligt lagstiftningen i den
  berörda
  medlemsstaten.

2.   Om den nationella lagstiftningen innehåller regler om samordning mellan de särskilda systemen för offentligt anställda och det allmänna systemet för anställda ska dessa regler inte påverkas av bestämmelserna i grundförordningen och tillämpningsförordningen.

Kapitel V

Arbetslöshetsförmåner

Artikel 54

Sammanläggning av perioder och
  beräkning av förmåner

1.
     
  Artikel 12.1 i tillämpningsförordningen ska i tillämpliga delar gälla för artikel 61 i grundförordningen. Utan att de berörda institutionernas underliggande skyldigheter åsidosätts, får den berörda personen till den behöriga institutionen lämna en handling som har utfärdats av den institution i medlemsstaten vars lagstiftning denne omfattades av under sin senaste period av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, vilken anger de perioder som personen har fullgjort enligt denna lagstiftning.

2.   Vid tillämpningen av artikel 62.3 i grundförordningen ska den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning den berörda personen omfattades av under sin senaste period av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, till institutionen på bosättningsorten på dess begäran överlämna alla uppgifter som behövs för beräkningen av arbetslöshetsförmånerna, bland annat lön eller förvärvsinkomst.

▐

3.   Vid tillämpningen av artikel 62 i grundförordningen och utan hinder av artikel 63 i den förordningen ska den behöriga institutionen i en medlemsstat, enligt vars lagstiftning beräkningen av förmånerna skiljer sig åt beroende på antalet familjemedlemmar, också beakta den berörda personens familjemedlemmar som är bosatta i en annan medlemsstat som om de vore bosatta i den behöriga medlemsstaten. Denna bestämmelse ska inte tillämpas när en annan person i den medlemsstat där familjemedlemmarna är bosatta har rätt till arbetslöshetsförmåner som beräknas med beaktande av dessa familjemedlemmar.

Artikel 55

Villkor och begränsningar för bibehållande av rätt till förmåner för en arbetslös person som beger sig till en annan medlemsstat

1.   För att omfattas av bestämmelserna i artikel 64 i grundförordningen ska en arbetslös person som beger sig till en annan medlemsstat före avresan underrätta den behöriga institutionen och begära en handling som styrker att han fortfarande har rätt till förmåner enligt de villkor som anges i artikel 64.1 b i grundförordningen.

Denna institution ska informera personen om hans skyldigheter och översända ovannämnda handling som ska innehålla uppgift om

| a) | den dag då den arbetslösa personen upphörde att stå till arbetsförmedlingens förfogande i den behöriga staten, |
| --- | --- |

a)

den dag då den arbetslösa personen upphörde att stå till arbetsförmedlingens förfogande i den behöriga staten,

| b) | tidsfristen enligt artikel 64.1 b i grundförordningen för registrering som arbetssökande i den medlemsstat till vilken den arbetslösa personen har begett sig, |
| --- | --- |

b)

tidsfristen enligt artikel 64.1 b i grundförordningen för registrering som arbetssökande i den medlemsstat till vilken den arbetslösa personen har begett sig,

| c) | den längsta tid under vilken rätten till förmåner kan bibehållas i enlighet med artikel 64.1 c i grundförordningen, |
| --- | --- |

c)

den längsta tid under vilken rätten till förmåner kan bibehållas i enlighet med artikel 64.1 c i grundförordningen,

| d) | förhållanden som kan påverka rätten till förmåner. |
| --- | --- |

d)

förhållanden som kan påverka rätten till förmåner.

2.   Den arbetslösa personen ska registrera sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen i den medlemsstat till vilken han beger sig i enlighet med bestämmelserna i artikel 64.1 b i grundförordningen och överlämna den handling som avses i punkt 1 till institutionen i den medlemsstaten. Om handlingen inte överlämnas ska institutionen på den ort till vilken den arbetslösa personen har begett sig vända sig till den behöriga institutionen för att få de upplysningar som krävs.

3.   Arbetsförmedlingen i den medlemsstat till vilken den arbetslösa personen har begett sig för att söka arbete ska informera den arbetslösa personen om dennes rättigheter.

4.   Institutionen på den ort till vilken den arbetslösa personen har begett sig ska omedelbart
  översända en handling till
  den behöriga institutionen
  med uppgift
  om vilken dag personen registrerades hos arbetsförmedlingen och om hans nya adress.

Om det
  under den tid som den arbetslösa personen har rätt att behålla förmånerna
  inträffar något som kan påverka rätten till förmåner, ska institutionen på den ort till vilken den arbetslösa personen har begett sig omedelbart översända en handling med relevanta upplysningar till den behöriga institutionen och den berörda personen.

På begäran av den behöriga institutionen ska institutionen på den ort till vilken den arbetslösa personen har begett sig varje månad
  lämna relevanta upplysningar om uppföljningen av den arbetslösa personens situation och särskilt ange om personen fortfarande är registrerad hos arbetsförmedlingen och om han följer de kontrollförfaranden som fastställts.

5.   Institutionen på den ort till vilken den arbetslösa personen har begett sig ska företa eller låta företa kontrollerna som om det gällde en arbetslös person med rätt till förmåner enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar. Den ska omedelbart underrätta den behöriga institutionen om alla sådana omständigheter som avses i punkt 1 d.

6.   De behöriga myndigheterna eller de behöriga institutionerna i två eller flera medlemsstater får komma överens med varandra om åtgärder som syftar till att underlätta arbetssökandet för arbetslösa personer som beger sig till en av dessa medlemsstater, i enlighet med artikel 64 i grundförordningen.

Artikel 56

Arbetslösa som har varit bosatta i en annan medlemsstat än i den behöriga medlemsstaten

1.   När en arbetslös person beslutar att, enligt artikel 65.2 i grundförordningen, registrera sig som arbetssökande både i den medlemsstat där han är bosatt och i den medlemsstat där han senast arbetade som anställd eller bedrev verksamhet som egenföretagare ska han först underrätta institutionen och arbetsförmedlingen på sin bosättningsort om detta.

På begäran av arbetsförmedlingen i den medlemsstat där han senast arbetade som anställd eller bedrev verksamhet som egenföretagare ska arbetsförmedlingen på bosättningsorten överlämna relevanta upplysningar om den arbetslösa personens registrering och arbetssökande.

2.   Om
  det enligt tillämplig lagstiftning i de berörda medlemsstaterna krävs att
  den arbetslösa
  personen fullgör vissa skyldigheter och/eller vidtar åtgärder för att söka arbete, ska de skyldigheter och/eller de åtgärder för att söka arbete som
  den arbetslösa personen
  ska fullgöra eller utföra i bosättningsmedlemsstaten äga företräde
  .

Det faktum att den arbetslösa personen inte har fullgjort alla de skyldigheter och/eller åtgärder för att söka arbetesom ska fullgöras eller utföras i den medlemsstat där vederbörande senast arbetade som anställd eller bedrev verksamhet som egenföretagare, ska inte påverka beviljandet av förmånerna i bosättningsmedlemsstaten.

3.   Vid tillämpningen av artikel 65.5 b i grundförordningen ska institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning arbetstagaren senast omfattades av, på begäran av institutionen på bosättningsorten, meddela den institutionen om arbetstagaren har rätt till förmåner enligt artikel 64 i grundförordningen.

Kapitel VI

Familjeförmåner

Artikel 57

Prioritetsregler vid sammanträffande av förmåner

Vid tillämpningen av
  artikel 68.1 b i–ii
  i
  grundförordningen ska, när prioritetsordningen inte kan fastställas med ledning av var barnen är bosatta, varje berörd medlemsstat beräkna förmånsbeloppen genom att räkna med de barn som inte är bosatta inom det egna territoriet.
  När artikel 68.1 b i tillämpas ska
  den behöriga institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning de högsta förmånsbeloppen betalas ut ▐ bevilja hela detta belopp. Den behöriga institutionen i den andra medlemsstaten ska till ovanstående institution återbetala hälften av detta belopp, dock högst det belopp som gäller enligt den sistnämnda medlemsstatens lagstiftning.

Artikel 58

Tillämpliga regler
  när den tillämpliga
  lagstiftningen
  och/eller behörigheten att bevilja familjeförmåner ändras

1.   
  När den tillämpliga
  lagstiftningen
  och/eller behörigheten att bevilja familjeförmåner mellan medlemsstater ändras
  under en kalendermånad, oavsett tidpunkterna för utbetalning av familjeförmånerna enligt lagstiftningen i dessa medlemsstater, ska den institution som betalade ut familjeförmånerna enligt den ▐ lagstiftning
  enligt vilken förmånerna beviljades vid månadens början
  stå för denna kostnad fram till utgången av den aktuella månaden.

2.   Den ska underrätta institutionen i den andra medlemsstaten
  eller i de berörda medlemsstaterna
  om den tidpunkt när den upphör att betala ut de berörda familjeförmånerna.
  Förmåner från den andra medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna ska utbetalas från och med den dagen.

Artikel 59

Förfarande vid tillämpningen av artiklarna 67 och 68 i grundförordningen

1.   Ansökan om beviljande av familjeförmåner ska▐ lämnas in till
  den behöriga
  institutionen.
  Vid tilllämpning av artiklarna 67 och 68 i grundförordningen måste situationen för hela familjen beaktas som om samtliga berörda personer omfattades av lagstiftningen i den berörda medlemsstaten och var bosatta där, särskilt när det gäller rätten att göra anspråk på sådana förmåner. Om en person som har rätt att göra anspråk på förmåner inte utnyttjar denna rätt, ska en ansökan om familjeförmåner som inlämnats av den andra föräldern, av en person som betraktas som förälder eller av en person eller institution som är barnets eller barnens vårdnadshavare, beaktas av den behöriga institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig
  .

2.   Den institution till vilken ansökan lämnas enligt punkt 1 ska granska ansökan utifrån de närmare upplysningar som den sökande har lämnat
  ,
  ▐ med beaktande av alla faktiska och rättsliga förhållanden som kännetecknar den sökandes familjesituation.

Om denna institution finner att dess lagstiftning är tillämplig och har prioritet i enlighet med artikel 68.1–2 i grundförordningen, ska den utge familjeförmånerna
  enligt den lagstiftning
  som
  den tillämpar.

Om denna institution kommer fram till att den sökande kan ha rätt till ett differenstillägg i enlighet med en annan medlemsstats lagstiftning enligt artikel 68.2 i grundförordningen, ska denna institution utan dröjsmål vidarebefordra denna ansökan till den behöriga institutionen i den andra medlemsstaten och underrätta den berörda personen, dessutom ska den underrätta institutionen i den andra medlemsstaten om sitt beslut om ansökan och det utbetalda familjeförmånsbeloppet.

3.   
  Om den institution till vilken ansökan lämnas finner att dess lagstiftning är tillämplig, men inte har prioritet i enlighet med artikel 68.1 och 68.2 i grundförordningen, ska den utan dröjsmål fatta ett provisoriskt beslut
  om de prioritetsregler som gäller
  och, i enlighet med artikel 68.3 i grundförordningen, vidarebefordra denna ansökan till institutionen i den andra medlemsstaten och även underrätta den sökande. Denna institution ska
  ha
  två månader
  på sig att
  ta ställning till det provisoriska
  beslutet ▐.

Om
  den institution till vilken ansökan
  vidarebefordrades inte tar ställning inom två månader från det att ansökan mottagits, ska det provisoriska beslut som avses ovan gälla, och denna institution ska betala ut de förmåner
  som
  gäller enligt dess lagstiftning och underrätta
  den institution till vilken ansökan lämnades
  om storleken på de utbetalda förmånsbeloppen
  .

4.   
  Om de berörda institutionerna har olika uppfattningar om vilken lagstiftning som är tillämplig och har prioritet, ska artikel 6.2–6.5 i tillämpningsförordningen gälla. För detta ändamål ska institutionen på den ort där barnet eller barnen är bosatta anses som den
  institution
  på bosättningsorten som avses i artikel 6.2
  .

5.   En institution som har betalat ut provisoriska förmåner till ett belopp som överstiger det belopp som den slutligen ska stå för ska vända sig till den institution som har företräde för att återkräva det överskjutande beloppet enligt förfarandet i artikel 71.

Artikel 60

Förfarande vid tillämpningen av artikel 69 i grundförordningens

När
  artikel 69 i
  grundförordningen tillämpas

  ska administrativa kommissionen utarbeta en förteckning över tilläggsförmåner eller särskilda familjeförmåner för barn som mist en av eller båda föräldrarna, som omfattas av den artikeln
  . Om den
  behöriga institutionen enligt fastställd prioritet
  inte
  behöver bevilja de tilläggsförmåner eller särskilda familjeförmåner för barn som mist en av eller båda föräldrarna
  enligt bestämmelserna i den lagstiftning den tillämpar,
  ska den
  utan dröjsmål vidarebefordra
  varje
  ansökan
  om familjeförmåner
  tillsammans med alla nödvändiga handlingar och upplysningar, till institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning personen har omfattats av under den längsta tiden
  och som beviljar sådana tilläggsförmåner eller särskilda familjeförmåner för barn som mist en av eller båda föräldrarna. I vissa fall kan detta innebära att
  ärendet, enligt samma villkor,
  återförs
  till institutionen i den medlemsstat enligt vars lagstiftning personen har fullgjort den kortaste av sina försäkrings- eller bosättningsperioder.

AVDELNING IV

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Kapitel I

Återbetalning av förmåner enligt artikel 35.1 och artikel 41 i grundförordningen

AVSNITT 1

Återbetalning av förmåner på grundval av faktiska utgifter

Artikel 61

Principer

1.   Vid tillämpningen av artikel 35.1 och artikel 41 i grundförordningen ska den behöriga institutionen till den institution som har utgett förmånerna återbetala det faktiska beloppet på de vårdförmåner som den har utgett, såsom det framgår av den ║ institutionens räkenskaper, utom i de fall då artikel 62 i tillämpningsförordningen ska tillämpas.

▐

2.   Om hela eller en del av det faktiska förmånsbelopp som avses i punkt 1 inte framgår av räkenskaperna hos den institution som har utgett dem, ska det belopp som ska återbetalas fastställas på grundval av ett schablonbelopp som beräknas utifrån all relevant information som finns i de tillgängliga uppgifterna. Administrativa kommissionen ska bedöma det underlag som ska användas för att beräkna schablonbeloppen och fastställa deras storlek.

3.   Återbetalningen får inte grundas på högre taxor än de som gäller för vårdförmåner till försäkrade personer som omfattas av den lagstiftning som tillämpas av den institutionen som har utgett de förmåner som avses i punkt 1.

▐

AVSNITT 2

Återbetalning av förmåner på grundval av schablonbelopp

Artikel 62

Berörda medlemsstater

1.   De medlemsstater som avses i artikel 35.2 i grundförordningen, vars rättsliga eller administrativa strukturer är sådana att återbetalning på grundval av faktiska utgifter inte är lämplig, ska anges i bilaga III till tillämpningsförordningen.

▐

2.   För de medlemsstater som anges i bilaga III till tillämpningsförordningen ska beloppet på de vårdförmåner som utges till familjemedlemmar som inte är bosatta i samma medlemsstat som den försäkrade, enligt artikel 17 i grundförordningen, och till pensionstagare och deras familjemedlemmar, enligt artikel 22, artikel 24.1 och artiklarna 25 och 26 i grundförordningen, återbetalas av de behöriga institutionerna till de institutioner som har utgett dessa förmåner på grundval av ett schablonbelopp som fastställs för varje kalenderår. Schablonbeloppet ska ligga så nära de faktiska utgifterna som möjligt.

Artikel 63

Metod för beräkning av
  det månatliga fasta beloppet och det totala fasta beloppet

1.   För varje
  borgenärsmedlemsstat ska det månatliga fasta beloppet (Fi)
  för ett kalenderår
  fastställas genom
  att den
  årliga
  genomsnittliga
  kostnaden
  per person
  (Yi)
  , fördelad per åldersgrupp
  (i) divideras med 12 och genom att
  en nedsättning
  (X) tillämpas på
  resultatet
  enligt följande formel:

Fi = Yi * 1/12 * (1 - X)

Symbolerna i denna formel betecknar följande:

| — | Index
  (i = 1, 2 och 3) motsvarar de tre åldersgrupperna vid beräkningen av
  de fasta beloppen enligt följande:


  i = 1: personer under 20 år
  i = 2: personer mellan 20 och 64 år
  i = 3: personer som är 65 år eller äldre
  ▐ |
| --- | --- |

—

Index
  (i = 1, 2 och 3) motsvarar de tre åldersgrupperna vid beräkningen av
  de fasta beloppen enligt följande:

i = 1: personer under 20 år

i = 2: personer mellan 20 och 64 år

i = 3: personer som är 65 år eller äldre

▐

| — | (Yi) motsvarar den genomsnittliga årskostnaden för personerna i åldergrupp i, enligt definitionen i punkt 2. |
| --- | --- |

—

(Yi) motsvarar den genomsnittliga årskostnaden för personerna i åldergrupp i, enligt definitionen i punkt 2.

| — | Koefficienten X (0,20 eller 0,15) motsvarar den nedsättning som fastställs i punkt 3.
  ▐ |
| --- | --- |

—

Koefficienten X (0,20 eller 0,15) motsvarar den nedsättning som fastställs i punkt 3.
  ▐

2.   Den genomsnittliga årskostnaden per person (Yi) i åldersgrupp i ska beräknas genom att de årliga utgifterna för alla vårdförmåner som institutionerna i ▐ borgenärsmedlemsstaten har utgett till alla personer i den berörda åldersgruppen som omfattas av dess lagstiftning och ▐ är bosatta inom dess territorium divideras med det ▐ genomsnittliga antalet
  berörda
  personer i denna åldersgrupp
  under kalenderåret i fråga. Beräkningen ska grundas på utgifterna på det sätt
  som avses i artikel 23
  i tillämpningsförordningen
  .

3.
     
  Den nedsättning som ska tillämpas på det månatliga fasta beloppet ska i princip vara lika med 20 % (X = 0,20). Den ska vara lika med 15 % (X = 0,15) för pensionstagare och deras familjemedlemmar om den behöriga medlemsstaten inte förtecknas i bilaga IV till grundförordningen.

4.   För varje gäldenärsmedlemsstat ska det
  sammanlagda fasta beloppet för varje kalenderår
  vara
  summan av de produkter
  som
  erhålls genom att i varje åldersgrupp multiplicera de fastställda fasta beloppen per person med det antal månader som de berörda personerna i den åldersgruppen
  har
  fullgjort i borgenärsmedlemsstaten.

Det antal månader som de berörda personerna har fullgjort i borgenärsmedlemsstaten ska vara summan av de kalendermånader under ett kalenderår under vilka de berörda personerna, på grund av sin bosättning inom borgenärsmedlemsstatens territorium, var berättigade till vårdförmåner inom det territoriet på gäldenärsmedlemsstatens bekostnad. Detta antal månader ska fastställas på grundval av en förteckning som institutionen på bosättningsorten för i detta syfte, vilken ska grundas på handlingar från den behöriga institutionen som styrker de berörda personernas rättigheter.

5.
     
  Senast ... (7) ska administrativa kommissionen lägga fram en särskild rapport om tillämpningen av denna artikel, särskilt om de nedsättningar som avses i punkt 3. Administrativa kommissionen får på grundval av rapporten lägga fram ett förslag med eventuellt erforderliga ändringar för att se till att beräkningen av de fasta beloppen så nära som möjligt ansluter sig till de faktiska utgifterna och att de nedsättningar som avses i punkt 3 inte förorsakar medlemsstaterna obalanserade eller dubbla betalningar.

▐

6.   Administrativa kommissionen ska fastställa metoderna för bestämning av beräkningsfaktorerna för
  de fasta belopp
  som avses i föregående punkter.

7.
     
  Medlemsstaterna får, trots vad som sägs i punkterna 1–4, fram till den ... (*) fortsätta att tillämpa artiklarna 94 och 95 i förordning (EEG) nr 574/72 vid beräkningen av det fasta beloppet, förutsatt att den nedsättning som avses i punkt 3 tillämpas.

Artikel 64

Meddelande om genomsnittliga årskostnader

Den genomsnittliga årskostnaden per person i varje åldersgrupp ▐ ett bestämt år ska meddelas
  revisionskommittén senast
  i slutet av
  det andra året efter det år uppgifterna avser. Om inte uppgifterna
  meddelas
  inom denna tidsfrist ska den genomsnittliga
  årskostnad
  per person
  som administrativa kommissionen senast har fastställt för ett tidigare
  år gälla.

De genomsnittliga årskostnaderna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

AVSNITT 3

Gemensamma bestämmelser

Artikel 65

Förfarande vid återbetalning mellan institutionerna

1.
     
  Återbetalningen mellan de berörda medlemsstaterna ska genomföras så snart som möjligt. Varje berörd institution ska vara skyldig att reglera återbetalningsfordran inom de tidsfrister som avses i denna artikel så snart den är i stånd till detta. En tvist om en viss fordran får inte hindra regleringen av andra återbetalningsfordringar.

2.
     De återbetalningar mellan medlemsstaternas institutioner som avses i artiklarna 35 och 41 i
  grundförordningen ska göras genom förbindelseorganet.
  Det får finnas ett särskilt förbindelseorgan för återbetalningar enligt artiklarna 35 och 41 i grundförordningen.

Artikel 66

Tidsfrister för inlämning och betalning av fordringar

1.   Fordringar
  grundade på
  faktiska
  utgifter ska lämnas in
  till gäldenärsmedlemsstatens förbindelseorgan inom tolv månader
  efter utgången av det kalenderhalvår under vilket
  dessa fordringar bokfördes i borgenärsinstitutionens räkenskaper
  .

2.   Fordringar
  grundade på fasta belopp
  för ett kalenderår ska lämnas in
  till gäldenärsmedlemsstatens förbindelseorgan
  senast sex månader efter den månad då de genomsnittliga kostnaderna för det berörda året offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.
  Förteckningarna enligt artikel 63.4 i tillämpningsförordningen ska läggas fram före utgången av året efter referensåret.

3.   Fordringar som lämnas in efter de tidsfrister som anges i punkterna 1 och 2 ska inte beaktas.

4.   Fordringarna ska▐ betalas av gäldenärsinstitutionen till det förbindelseorgan i borgenärsmedlemsstaten som avses i artikel 65 i tillämpningsförordningen
  före utgången av en sexmånadersperiod efter utgången av
  den månad under vilken
  de lämnades in
  till gäldenärsmedlemsstatens förbindelseorgan. Detta gäller inte de fordringar som gäldenärsinstitutionen av relevanta skäl har tillbakavisat under den perioden.

5.   
  Alla
  tvister ▐ ska lösas
  senast ett år efter
  den månad då
  fordran lämnades in. ▐

6.
     
  Revisionskommittén ska underlätta det slutgiltiga avslutandet av räkenskaperna om tvisten inte kan biläggas inom den tid som avses i punkt 5 och ska, efter motiverad begäran från någon av parterna, lämna ett yttrande om tvisten inom sex månader efter den månad under vilken ärendet hänsköts till kommittén.

Artikel 67

Dröjsmålsränta
  och avbetalningar

1.   Från och med utgången av den sexmånadersperiod som avses i artikel 66.4
  i tillämpningsförordningen kan ränta för
  obetalda fordringar
  debiteras av borgenärsinstitutionen, såvida inte gäldenärsinstitutionen inom sex månader efter utgången av den månad under vilken fordran lämnades in har gjort en avbetalning på minst 90 % av den totala fordran som lämnats in i enlighet med artikel 66.1 eller 66.2 i tillämpningsförordningen. För de delar som inte täcks av avbetalningen får ränta debiteras endast
  från och med utgången av den period på ett år som avses i artikel 66.5
  i tillämpningsförordningen
  .

2.   
  Denna ränta ska beräknas på grundval av den referensränta som Europeiska centralbanken tilllämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner. Den referensränta som gäller den första dagen i den månad då förfallodagen infaller ska tillämpas.

3.
     
  Inget förbindelseorgan är skyldigt att godta en avbetalning enligt punkt 1. Om ett förbindelseorgan avböjer ett sådant erbjudande ska borgenärsinstitutionen emellertid inte längre ha rätt att debitera dröjsmålsränta för de berörda fordringarna utöver det som föreskrivs i den andra meningen i punkt 1.

Artikel 68

Årsbokslut

1.   Administrativa kommissionen ska på grundval av rapporten från revisionskommittén varje år upprätta en sammanställning av fordringarna i enlighet med artikel 72 g i grundförordningen. För detta ändamål ska förbindelseorganen, enligt de tidsfrister och bestämmelser som revisionskommittén fastställer, meddela revisionskommittén dels beloppet på de fordringar som lämnats in, reglerats eller framförts invändningar mot (borgenärsituation), dels beloppet på de fordringar som mottagits, reglerats eller framförts invändningar mot (gäldenärsituation).

2.   Administrativa kommissionen kan låta utföra relevanta granskningar för att kontrollera uppgifter i den statistik och de redovisningar som utgör underlag för upprättandet av den årliga sammanställningen av fordringar som avses i punkt 1, särskilt för att försäkra sig om att uppgifterna har tagits fram enligt de regler som anges i denna avdelning.

Kapitel II

Återbetalning av rbetslöshetsförmåner enligt artikel 65 i grundförordningen

Artikel 69

Återbetalning av arbetslöshetsförmåner

Om en sådan överenskommelse som avses i artikel 65.8 i
  grundförordningen
  saknas, ska institutionen på bosättningsorten till institutionen i den medlemsstat vars lagstiftning förmånstagaren senast omfattades av översända en begäran om återbetalning av arbetslöshetsförmåner enligt artikel 65.6 och 65.7 i
  grundförordningen. Begäran ska göras
  senast sex månader efter
  utgången av det kalenderhalvår under vilket
  den sista utbetalningen av de arbetslöshetsförmåner
  ,
  för vilka återbetalning begärs
  , gjordes
  . Begäran ska innehålla uppgift om det förmånsbelopp som betalats ut under de perioder på tre eller fem månader som avses i artikel 65.6
  och
  65.7 i
  grundförordningen,
  den period under vilken dessa förmåner har betalats ut samt uppgifter som identifierar den arbetslösa personen.
  Fordringarna ska lämnas in och betalas ut via de berörda medlemsstaternas förbindelseorgan.

En begäran som inlämnas efter den tidsfrist som anges i första stycket behöver inte beaktas.

Bestämmelserna
  i
  artikel 65.1 och artikel 66.4–66.6 i tillämpningsförordningen ska gälla i tillämpliga delar
  .

Från och med utgången av den sexmånadersperiod som avses i artikel 66.4 i tillämpningsförordningen kan ränta för obetalda fordringar debiteras av borgenärsinstitutionen. Denna ränta ska beräknas i enlighet med artikel 67.2 i tillämpningsförordningen.

Maximibeloppet för den återbetalning som avses i tredje meningen i artikel 65.6 i grundförordningen ska i varje enskilt fall vara det förmånsbelopp som den berörda personen skulle ha rätt till enligt lagstiftningen i den medlemsstat denne senast omfattades av om personen fortfarande är registrerad hos arbetsförmedlingen i denna stat. För förbindelser mellan de medlemsstater som förtecknas i bilaga XY ska de behöriga institutionerna i den ena av de medlemsstater vars lagstiftning den berörda personen senast omfattades av emellertid fastställa maximibeloppet i varje enskilt fall på grundval av genomsnittet av de arbetslöshetsförmåner som betalats ut enligt denna medlemsstats lagstiftning under föregående kalenderår.

Kapitel III

Återkrav av för stora förmåner, återbetalning av provisoriska utbetalningar, avräkning och bistånd vid indrivning

AVSNITT 1

Principer

Artikel 70

1.   Vid tillämpningen av artikel 84 i grundförordningen och inom de ramar som där anges, ska fordringar alltid när det är möjligt i första hand återbetalas genom avräkning, såväl mellan borgenärinstitutioner (nedan kallade ”begärande organ”) och gäldenärinstitutioner (nedan kallade ”anmodade organ”), som gentemot den försäkrade personen enligt artiklarna 71 och 72 i tillämpningsförordningen.

Om hela eller en del av fordran inte har kunnat återbetalas genom sådan avräkning som avses i punkt 1, ska de belopp som återstår att betala för den som fått förmånerna drivas in enligt artiklarna 73–82 i tillämpningsförordningen.

2.   Förbindelsorganet ska betraktas som anmodat organ för de krav som det mottar.

AVSNITT 2

Avräkning

Artikel 71

Kontantförmåner som betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp

1.   Om en medlemsstats institution till en person har betalat ut förmåner som överstiger det belopp han har rätt till, ska denna institution enligt de villkor och inom de gränser som gäller enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar begära att institutionen i varje annan medlemsstat som utger förmåner till denna person drar av det överskjutande beloppet från de belopp som den betalar till personen i fråga. Den sistnämnda institutionen ska göra avdraget enligt de villkor och inom de gränser som gäller för en sådan avräkning enligt den lagstiftning som institutionen tillämpar, som om den själv hade betalat ut för höga belopp, och överföra det avdragna beloppet till borgenärinstitutionen.

2.   Vid tillämpningen av artikel 6 ska en institution som har betalat ut provisoriska kontantförmåner, senast två månader efter det att tillämplig lagstiftning eller den institution som ska svara för utbetalningen av förmånerna har fastställts, göra en avräkning av det belopp som den behöriga institutionen är skyldig den. Om förmånstagaren och/eller hans arbetsgivare har betalat provisoriska avgifter ska dessa belopp beaktas när detta belopp fastställs.

Den behöriga institution som ska utge förmånerna till personen i fråga ska dra av det belopp som betalats som provisorisk betalning från de belopp som den ska betala till den berörda personen. Gäldenärinstitutionen ska göra avdraget enligt de villkor och inom de gränser som gäller för en sådan avräkning enligt den lagstiftning som den tillämpar och utan dröjsmål överföra det avdragna beloppet till borgenärinstitutionen.

3.   Om en försäkrad person har fått socialt bistånd i en medlemsstat under en period då han hade rätt till förmåner enligt en annan medlemsstats lagstiftning, får det organ som har lämnat det sociala biståndet, under förutsättning att det har en lagstadgad regressrätt för de förmåner som betalats ut till denna person, begära att institutionen i varje annan medlemsstat som utger förmåner till denna person drar av det belopp som betalats ut i socialt bistånd från de belopp som den betalar ut till personen i fråga.

Denna bestämmelse ska också tillämpas på en försäkrad persons familjemedlem som har fått socialt bistånd inom en medlemsstats territorium under en period då den försäkrade personen hade rätt till förmåner för den berörda familjemedlemmen enligt en annan medlemsstats lagstiftning.

Borgenärinstitutionen ska skicka avräkningen av det belopp till vilket den har rätt till gäldenärinstitutionen. Denna institution ska göra avdraget enligt de villkor och inom de gränser som gäller för en sådan avräkning enligt den lagstiftning som den tillämpar och utan dröjsmål överföra det avdragna beloppet till borgenärinstitutionen.

4.   I de fall som avses i punkterna 2 och 3 ska den behöriga institutionen till den berörda personen översända en sammanställning över hans situation med uppgift om de belopp som återstår att betala eller som betalats ut för mycket enligt den lagstiftning som den tillämpar.

Artikel 72

Avgifter som tagits ut felaktigt eller med ett för högt belopp

En institution som enligt artikel 6 har tagit ut provisoriska avgifter av en försäkrad person och/eller av hans arbetsgivare ska återbetala de berörda beloppen till de personer som har betalat dem först efter att ha frågat den behöriga institutionen om vilka belopp den har rätt till vid tillämpningen av artikel 6.4.

AVSNITT 3

Indrivning

Artikel 73

Begäran om upplysningar

1.   Det anmodade organet ska på det begärande organets begäran överlämna upplysningar som är av värde för det begärande organets indrivning av en fordran.

För att få dessa upplysningar ska det anmodade organet utöva sina befogenheter enligt bestämmelserna i de lagar eller andra författningar som gäller indrivning av liknande fordringar som uppkommit i den egna medlemsstaten.

2.   Begäran om upplysningar ska innehålla uppgift om namn och adress och alla andra uppgifter som det begärande organet normalt har tillgång till om den person som de begärda upplysningarna gäller samt vilken typ av fordran och vilket fordringsbelopp som begäran avser.

3.   Det anmodade organet ska inte vara skyldigt att lämna upplysningar som det inte skulle kunna få för att driva in liknande fordringar som uppkommit i den egna medlemsstaten.

4.   Det anmodade organet ska underrätta det begärande organet om skälen till att en begäran om upplysningar avvisas.

Artikel 74

Delgivning

1.   Det anmodade organet ska på begäran av det begärande organet, och i enlighet med gällande rättsregler om delgivning av motsvarande handlingar i den egna medlemsstaten, delge mottagaren alla handlingar och beslut, inklusive handlingar av juridisk art, som härstammar från det begärande organets medlemsstat och som gäller en fordran eller indrivning av denna fordran.

2.   Begäran om delgivning ska innehålla uppgift om namn och adress och alla andra uppgifter som det begärande organet normalt har tillgång till om mottagaren, typ av handling eller beslut som ska överlämnas och föremålet för handlingen eller beslutet och, i förekommande fall, gäldenärens namn och adress och alla andra uppgifter om gäldenären som det begärande organet normalt har tillgång till, den fordran som handlingen eller beslutet avser samt alla andra relevanta upplysningar.

3.   Det anmodade organet ska utan dröjsmål underrätta det begärande organet om de åtgärder som vidtagits med anledning av begäran om delgivningen, särskilt om vilken dag beslutet eller handlingen skickades till mottagaren.

Artikel 75

Begäran om indrivning

1.   En begäran om indrivning av avgifter eller om återkrav av förmåner som betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp som det begärande organet riktar till det anmodade organet ska åtföljas av en officiell eller bestyrkt kopia av exekutionstiteln för indrivningen, utfärdad i det begärande organets medlemsstat samt, i förekommande fall, av andra handlingar i original eller bestyrkt kopia som behövs för indrivningen.

2.   Det begärande organet får begära indrivning endast

| a) | om fordran eller exekutionstiteln för fordran inte bestrids i medlemsstaten, utom i de fall då artikel 78.2 andra stycket tillämpas, |
| --- | --- |

a)

om fordran eller exekutionstiteln för fordran inte bestrids i medlemsstaten, utom i de fall då artikel 78.2 andra stycket tillämpas,

| b) | om det begärande organet i sin egen medlemsstat har genomfört de lämpliga indrivningsförfaranden som kan tillämpas på grundval av den handling som avses i punkt 1 och om de vidtagna åtgärderna inte kommer att leda till full betalning av fordran. |
| --- | --- |

b)

om det begärande organet i sin egen medlemsstat har genomfört de lämpliga indrivningsförfaranden som kan tillämpas på grundval av den handling som avses i punkt 1 och om de vidtagna åtgärderna inte kommer att leda till full betalning av fordran.

3.   I en begäran om indrivning ska anges

| a) | namn och adress och alla andra uppgifter som behövs för identifiering av den berörda personen och/eller tredje man som innehar dennes tillgångar, |
| --- | --- |

a)

namn och adress och alla andra uppgifter som behövs för identifiering av den berörda personen och/eller tredje man som innehar dennes tillgångar,

| b) | alla upplysningar som behövs för identifiering av det anmodade organet, |
| --- | --- |

b)

alla upplysningar som behövs för identifiering av det anmodade organet,

| c) | exekutionstiteln för indrivningen, utfärdad i det begärande organets medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

exekutionstiteln för indrivningen, utfärdad i det begärande organets medlemsstat,

| d) | fordrans art och belopp, inbegripet kapitalfordran, upplupen ränta och andra straffavgifter, böter och avgifter, med beloppet angivet i de båda organens medlemsstaters valutor, |
| --- | --- |

d)

fordrans art och belopp, inbegripet kapitalfordran, upplupen ränta och andra straffavgifter, böter och avgifter, med beloppet angivet i de båda organens medlemsstaters valutor,

| e) | den dag då det begärande och/eller det anmodade organet delgav mottagaren handlingen, |
| --- | --- |

e)

den dag då det begärande och/eller det anmodade organet delgav mottagaren handlingen,

| f) | från och med vilken dag och under vilken period verkställighet är möjlig enligt gällande rättsregler i det begärande organets medlemsstat, |
| --- | --- |

f)

från och med vilken dag och under vilken period verkställighet är möjlig enligt gällande rättsregler i det begärande organets medlemsstat,

| g) | alla övriga relevanta upplysningar. |
| --- | --- |

g)

alla övriga relevanta upplysningar.

4.   Begäran om indrivning ska även innehålla en försäkran från det begärande organet om att villkoren i punkt 2 är uppfyllda.

5.   Så snart det begärande organet får relevanta upplysningar om det ärende som ligger till grund för begäran om indrivning ska den vidarebefordra dessa till det anmodade organet.

Artikel 76

Exekutionstitel för indrivning av en fordran

1.   En exekutionstitel för indrivning av en fordran ska direkt erkännas och automatiskt behandlas som en exekutionstitel för indrivning av en fordran av det anmodade organet.

2.   Utan hinder av punkt 1 får en exekutionstitel för indrivning av en fordran vid behov och i enlighet med gällande bestämmelser i det anmodade organets medlemsstat godtas som, erkännas som, kompletteras eller ersättas med en handling som medger verkställighet inom den medlemsstatens territorium.

De behöriga myndigheterna ska sträva efter att inom tre månader från mottagandet av begäran slutföra formaliteterna för godtagande, erkännande, komplettering eller ersättning av exekutionstiteln, utom i de fall då bestämmelserna i tredje stycket ska tillämpas. De behöriga myndigheterna får inte vägra att slutföra formaliteterna om exekutionstiteln är korrekt utformad. Om tremånadersperioden överskrids ska det anmodade organet underrätta det begärande organet om skälen till detta.

Om någon av dessa formaliteter ger upphov till en invändning mot fordran eller den exekutionstitel som utfärdats av det begärande organet ska artikel 78 tillämpas.

Artikel 77

Betalningssätt och betalningsfrister

1.   Fordringar ska drivas in i valutan i det anmodade organets medlemsstat. Det anmodade organet ska till det begärande organet överföra hela det fordringsbelopp som den har drivit in.

2.   Det anmodade organet får, om gällande lagar och andra författningar samt administrativ praxis i det anmodade organets medlemsstat så medger och efter samråd med det begärande organet, bevilja gäldenären en betalningsfrist eller godkänna ett avbetalningsförfarande. Den ränta som det anmodade organet uppbär med anledning av denna betalningsfrist ska också överföras till det begärande organet.

Från och med den dag då exekutionstiteln för indrivning av fordran direkt erkändes eller godtogs, erkändes, kompletterades eller ersattes i enlighet med artikel 76 ska ränta påföras vid alla dröjsmål med betalningen enligt de lagar och andra författningar samt administrativ praxis som gäller i det anmodade organets medlemsstat, vilken ║ ska överföras till det begärande organet.

Artikel 78

Tvist om en fordran eller en exekutionstitel för indrivning av en fordran

1.   Om en fordran eller en exekutionstitel för indrivning av en fordran som utfärdats i det begärande organets medlemsstat under indrivningsförfarandets gång bestrids av en berörd part, ska denna part överlämna ärendet till den behöriga instansen i det begärande organets medlemsstat i enlighet med de rättsregler som gäller i den medlemsstaten. Det begärande organet ska underrätta det anmodade organet om denna åtgärd. Den berörda parten får också underrätta det anmodade organet om åtgärden.

2.   Så snart det anmodade organet har tagit emot den underrättelse som avses i punkt 1, antingen från det begärande organet eller från den berörda parten, ska det uppskjuta verkställigheten i avvaktan på det beslut som den behöriga instansen fattar i detta ärende, såvida inte det begärande organet begär något annat enligt andra stycket. Om det anmodade organet anser det nödvändigt får det vidta skyddsåtgärder för att säkerställa indrivningen, om gällande bestämmelser i lag eller andra författningar i den egna medlemsstaten medger i sådant förfarande för liknande fordringar.

Utan hinder av första stycket får det begärande organet, i enlighet med gällande lagar och andra författningar samt administrativ praxis i den egna medlemsstaten, begära att det anmodade organet driver in en fordran som bestrids, såvida gällande lagar och andra författningar samt administrativ praxis i det anmodade organets medlemsstat medger ett sådant förfarande. Om tvisten senare avgörs till gäldenärens fördel, ska det begärande organet återbetala hela det indrivna beloppet med all eventuell upplupen ersättning enligt gällande lagstiftning i det anmodade organets medlemsstat.

3.   Om tvisten gäller de verkställighetsåtgärder som vidtas i det anmodade organets medlemsstat ska ärendet överlämnas till den behöriga instansen i den medlemsstaten i enlighet med dess lagar och andra författningar.

4.   Om den behöriga instans till vilken ärendet har överlämnats i enlighet med punkt 1 är en allmän domstol eller en förvaltningsdomstol, ska denna domstols beslut, om det är fördelaktigt för det begärande organet och medger indrivning av fordran i det begärande organets medlemsstat, utgöra exekutionstitel för indrivning av fordran på grundval av detta beslut.

Artikel 79

Biståndets begränsningar

Det anmodade organet ska inte vara skyldigt att göra följande:

| a) | Att bevilja det bistånd som avses i artiklarna 73–78 i tillämpningsförordningen om indrivningen av fordran på grund av gäldenärens situation skulle medföra allvarliga ekonomiska eller sociala svårigheter i hans medlemsstat, under förutsättning att gällande lagar och andra författningar samt administrativ praxis i det anmodade organets medlemsstat medger en sådan åtgärd för liknande nationella fordringar. |
| --- | --- |

a)

Att bevilja det bistånd som avses i artiklarna 73–78 i tillämpningsförordningen om indrivningen av fordran på grund av gäldenärens situation skulle medföra allvarliga ekonomiska eller sociala svårigheter i hans medlemsstat, under förutsättning att gällande lagar och andra författningar samt administrativ praxis i det anmodade organets medlemsstat medger en sådan åtgärd för liknande nationella fordringar.

| b) | Att bevilja det bistånd som avses i artiklarna 73–78 i tillämpningsförordningen, om den ursprungliga begäran enligt artiklarna 73–75 i tillämpningsförordningen avser fordringar som är äldre än fem år räknat från den tidpunkt då exekutionstiteln för indrivning av fordran utfärdades i enlighet med gällande lagar och andra författningar eller administrativ praxis i det begärande organets medlemsstat till tidpunkten för begäran. I de fall då fordran eller exekutionstiteln bestrids ska denna tidsperiod börja löpa från och med den tidpunkt då den begärande medlemsstaten fastställer att fordran eller exekutionstiteln för indrivning av fordran inte längre kan bestridas. |
| --- | --- |

b)

Att bevilja det bistånd som avses i artiklarna 73–78 i tillämpningsförordningen, om den ursprungliga begäran enligt artiklarna 73–75 i tillämpningsförordningen avser fordringar som är äldre än fem år räknat från den tidpunkt då exekutionstiteln för indrivning av fordran utfärdades i enlighet med gällande lagar och andra författningar eller administrativ praxis i det begärande organets medlemsstat till tidpunkten för begäran. I de fall då fordran eller exekutionstiteln bestrids ska denna tidsperiod börja löpa från och med den tidpunkt då den begärande medlemsstaten fastställer att fordran eller exekutionstiteln för indrivning av fordran inte längre kan bestridas.

Artikel 80

Skyddsåtgärder

På en motiverad begäran från det begärande organet ska det anmodade organet vidta skyddsåtgärder för att säkerställa indrivningen av en fordran, om detta medges enligt gällande bestämmelser i lagar eller andra författningar i det anmodade organets medlemsstat.

Vid tillämpningen av första stycket ska de bestämmelser och förfaranden som avses i artiklarna 73–75 och artikel 77 i tillämpningsförordningen tillämpas.

Artikel 81

Kostnader

1.   Inga verkställighetskostnader ska begäras när fordran drivs in genom den avräkningsmetod som avses i artiklarna 71–72 i tillämpningsförordningen.

2.   Det anmodade organet ska från den berörda personen driva in alla kostnader som uppstår i samband med indrivning enligt artiklarna 73–77 och artikel 81 i tillämpningsförordningen och behålla dem, i enlighet med de bestämmelser i lagar och andra författningar som gäller för liknande fordringar i den egna medlemsstaten.

3.   Medlemsstaterna ska ömsesidigt avstå från all återbetalning av kostnader som följer av det ömsesidiga bistånd de lämnar varandra vid tillämpningen av bestämmelserna i grundförordningen eller i tillämpningsförordningen.

4.   Vid indrivningar som medför särskilda svårigheter och är förbundna med mycket stora kostnader får de begärande och de anmodade organen komma överens om särskilda former för återbetalning anpassade till det enskilda fallet.

5.   Den behöriga myndigheten i det begärande organets medlemsstat ska förbli betalningsskyldig gentemot den behöriga myndigheten i det anmodade organets medlemsstat för alla kostnader och förluster som uppkommer på grund av åtgärder som bedöms vara ogrundade, antingen vad gäller fordringens riktighet eller giltigheten av den handling som utfärdats av det begärande organet.

AVDELNING V

Diverse bestämmelser, övergångsbestämmelser och slutbestämmelser

Artikel 82

Administrativa kontroller och läkarundersökningar

1.   Om den som får sådana förmåner som avses i avdelning III kapitlen I, II och IV vistas eller är bosatt inom en annan medlemsstats territorium än inom den medlemsstats territorium där den institution som svarar för förmånerna finns, ska läkarundersökningen, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 27, på denna institutions begäran utföras av institutionen på förmånstagarens vistelse- eller bosättningsort enligt de bestämmelser som föreskrivs i den lagstiftning som den ║ institutionen tillämpar. I detta fall ska de fastställanden som görs av institutionen på vistelse- eller bosättningsorten gälla för den institution som svarar för förmånerna.

Om institutionen på vistelse- eller bosättningsorten, enligt artikel 82 i grundförordningen, ska låta företa en läkarundersökning ska den förfara enligt bestämmelserna i den lagstiftning som den tillämpar. Om sådana bestämmelser saknas ska den vända sig till den institution som svarar för förmånerna och begära upplysningar om hur den ska förfara.

Den institution som svarar för förmånerna ska behålla möjligheten att låta förmånstagaren undersökas av en läkare som den väljer. Förmånstagaren får uppmanas att bege sig till den medlemsstat i vilken den institution som svarar för förmånerna finns endast om han kan företa resan utan att det påverkar hans hälsa negativt och om den institution som svarar för förmånerna står för utgifterna för resa och uppehälle i samband med detta.

2.   Om en person som får sådana förmåner som avses i avdelning III kapitlen I, II och IV vistas eller är bosatt inom en annan medlemsstats territorium än inom den medlemsstats territorium där den institution som svarar för förmånerna finns, ska den administrativa kontrollen, på denna institutions begäran, utföras av institutionen på den ort där förmånstagaren vistas eller är bosatt. Den institution som svarar för förmånerna ska underrätta institutionen på vistelse- eller bosättningsorten om vilka aspekter den administrativa kontrollen ska avse. Om en sådan underrättelse inte lämnas ska institutionen på vistelse- eller bosättningsorten låta företa kontrollen enligt bestämmelserna i sin egen lagstiftning.

Institutionen på vistelse- eller bosättningsorten ska lämna en rapport till den institution som svarar för förmånerna och som begärt kontrollen.

Artikel 83

Underrättelser

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna uppgifter om de organ som avses i artikel 1 m, 1 q och 1 r i
  grundförordningen
  och i
  artikel 1.2 a och b
  i
  tillämpningsförordningen
  samt om de ▐ institutioner
  som har utsetts
  i
  enlighet med tillämpningsförordningen
  .

2.   De organ som avses i punkt 1 ska ha en elektronisk identitet i form av en identifieringskod och en elektronisk adress.

3.   Administrativa kommissionen ska fastställa
  struktur, innehåll och villkor
  , inklusive ett gemensamt format och en modell, för anmälan av de uppgifter som avses i punkt 1.

4.   Bilaga IV till
  tillämpningsförordningen ska ge uppgift om den offentliga databas som innehåller de uppgifter som avses i punkt 1.
  Databasen ska upprättas och förvaltas av kommissionen. Medlemsstaterna ska dock ha ansvaret för att föra in sina egna nationella kontaktuppgifter i denna databas. Medlemsstaterna ska dessutom ansvara för att de nationella kontaktuppgifter som krävs enligt punkt 1 är korrekta.

5.   Medlemsstaterna ska se till att de uppgifter som avses i punkt 1 fortlöpande uppdateras.

▐

Artikel 84

Information

1.   Administrativa kommissionen ska utforma den information som behövs för att upplysa de berörda personerna om deras rättigheter och om de administrativa formaliteter som ska följas för att dessa rättigheter ska kunna utnyttjas. Informationen ska i första hand spridas på elektronisk väg genom att den läggs ut på webbplatser som är tillgängliga för allmänheten. Administrativa kommissionen ska se till att informationen regelbundet uppdateras.

2.   Den rådgivande kommitté som avses i artikel 75 i grundförordningen får lämna yttranden och rekommendationer för att förbättra informationen och informationsspridningen.

3.   Medlemsstaterna ska se till att den information som behövs ställs till förfogande för de personer som omfattas av grundförordningen för att de ska få veta vilka förändringar som skett genom grundförordningen och tillämpningsförordningen så att de kan utnyttja sina rättigheter.

4.   De behöriga myndigheterna ska se till att deras institutioner är informerade om och tillämpar alla gemenskapsbestämmelser oavsett om det är lagstiftning eller inte, inklusive beslut av administrativa kommissionen, inom de områden och enligt de villkor som föreskrivs i grundförordningen och i tillämpningsförordningen.

Artikel 85

Omräkning av valutor

Vid tillämpningen av bestämmelserna i grundförordningen och i tillämpningsförordningen ska växelkursen mellan två valutor och den referensväxelkurs som offentliggörs av Europeiska centralbanken tillämpas.

Artikel 86

Statistik

De behöriga myndigheterna ska upprätta och till administrativa kommissionens sekretariat överlämna statistik för tillämpningen av grundförordningen och tillämpningsförordningen. Statistiken ska samlas in och utformas enligt den plan och den metod som administrativa kommissionen fastställer. Kommissionen ska sprida denna information.

Artikel 87

Ändring av bilagorna

Bilagorna I, II, III och IV till tillämpningsförordningen och bilagorna I, VI, VII, VIII och IX till grundförordningen får, på begäran av en eller flera berörda medlemsstater eller av deras behöriga myndigheter och efter enhälligt samtycke i administrativa kommissionen, ändras genom en förordning som antas av kommissionen.

Artikel 88

Övergångsbestämmelser

Bestämmelserna i artikel 87 i grundförordningen ska även tillämpas i de situationer som omfattas av den här tillämpningsförordningen.

Artikel 89

Upphävande

1.   ║ Förordning (EEG) nr 574/72 ska upphöra att gälla från och med ...
   (8).

Förordning (EEG) nr 574/72 ska dock fortsätta att gälla och ha kvar sin rättsverkan med avseende på

| a) | rådets förordning (EG) nr 859/2003 av den 14 maj 2003 om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (9), så länge som den förordningen inte har upphävts eller ändrats, |
| --- | --- |

a)

rådets förordning (EG) nr 859/2003 av den 14 maj 2003 om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (9), så länge som den förordningen inte har upphävts eller ändrats,

| b) | rådets förordning (EEG) nr 1661/85 av den 13 juni 1985 om teknisk anpassning av gemenskapens regler om social trygghet för migrerande arbetare avseende Grönland (10), så länge som den förordningen inte har upphävts eller ändrats, |
| --- | --- |

b)

rådets förordning (EEG) nr 1661/85 av den 13 juni 1985 om teknisk anpassning av gemenskapens regler om social trygghet för migrerande arbetare avseende Grönland (10), så länge som den förordningen inte har upphävts eller ändrats,

| c) | avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (11), avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (12)║. och andra avtal som innehåller en hänvisning till förordning (EEG) nr 574/72, så länge som dessa avtal inte har ändrats med hänsyn till den här förordningen. |
| --- | --- |

c)

avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (11), avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (12)║. och andra avtal som innehåller en hänvisning till förordning (EEG) nr 574/72, så länge som dessa avtal inte har ändrats med hänsyn till den här förordningen.

2.   I rådets direktiv 98/49/EG av den 29 juni 1998 om skydd av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagare som flyttar inom gemenskapen (13)
  ska hänvisningarna till förordning (EEG) nr 574/72 betraktas som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 90

Slutbestämmelser

Denna förordning träder i kraft sex månader efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 200, 7.6.2004, s. 1.

1

EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

(2)  
  EUT C 324, 30.12.2006, s. 59.

2

EUT C 324, 30.12.2006, s. 59.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

(4)  
  EUT L 150, 10.6.2008, s. 28.

4

EUT L 150, 10.6.2008, s. 28.

(5)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1. ║.

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  Fem år efter det att tillämpningsförordningens trätt i kraft.

7

(8)  Den dag då den här förordningen träder i kraft.

8

(9)  EGT L 124, 20.5.2003, s. 1.

9

(10)  EGT L 160, 20.6.1985, s. 7.

10

(11)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 1.

11

(12)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

12

(13)  EGT L 209, 25.7.1998, s. 46.

13

Onsdag 9 juli 2008BILAGA I

Tillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner som fortfarande gäller och nya tillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner

(artiklarna 8.1 och 9.2)

Onsdag 9 juli 2008BILAGA II

Särskilda system för offentligt anställda

(artiklarna 32 och 41)

| A. | Särskilda system för offentligt anställda på vilka bestämmelserna om vårdförmåner i avdelning III kapitel 1 i förordning (EG) nr 883/2004 inte ska tillämpas






  1. | Tyskland
  Versorgungssystem für Beamte (sjukförsäkring för offentligt anställda) |
| --- | --- | --- |

A.

Särskilda system för offentligt anställda på vilka bestämmelserna om vårdförmåner i avdelning III kapitel 1 i förordning (EG) nr 883/2004 inte ska tillämpas

1.

Tyskland

Versorgungssystem für Beamte (sjukförsäkring för offentligt anställda)

| 2. | Spanien
  Mutualismo administrativo (särskilt system för offentligt anställda, de väpnade styrkorna och domstolsförvaltningen) |
| --- | --- |

2.

Spanien

Mutualismo administrativo (särskilt system för offentligt anställda, de väpnade styrkorna och domstolsförvaltningen)

| B. | Särskilda system för offentligt anställda på vilka bestämmelserna om vårdförmåner i avdelning III kapitel 2 i förordning (EG) nr 883/2004 inte ska tillämpas






  1. | Tyskland
  Unfallfürsorge für Beamte (olycksfallsförsäkring för offentligt anställda) |
| --- | --- | --- |

B.

Särskilda system för offentligt anställda på vilka bestämmelserna om vårdförmåner i avdelning III kapitel 2 i förordning (EG) nr 883/2004 inte ska tillämpas

1.

Tyskland

Unfallfürsorge für Beamte (olycksfallsförsäkring för offentligt anställda)

Onsdag 9 juli 2008BILAGA III

Medlemsstater som återbetalar kostnader för förmåner på grundval av schablonbelopp

(artikel 62.1)

Onsdag 9 juli 2008
  BILAGA IV

Behöriga myndigheter och institutioner, institutioner på bosättnings- och vistelseorten, kontaktpunkter samt institutioner och organ utsedda av de behöriga myndigheterna

(artikel 83.4)

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/226

---

Onsdag 9 juli 2008Samordning av socialförsäkringssystemen: bilaga XI ***I

P6_TA(2008)0349

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilaga XI (KOM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD))

2009/C 294 E/50

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0007),

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0376),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0029/2006),

med beaktande av artiklarna 42 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0229/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag KOM(2006)0007 såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag KOM(2006)0007 såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att ärendet 2007/0129(COD) har förfallit eftersom innehållet i kommissionens förslag KOM(2007)0376 har införlivats i ärendet 2006/0008(COD). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att ärendet 2007/0129(COD) har förfallit eftersom innehållet i kommissionens förslag KOM(2007)0376 har införlivats i ärendet 2006/0008(COD).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 9 juli 2008P6_TC1-COD(2006)0008

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna

(Text av betydelse för EES och Schweiz)

TAEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 308,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1)

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen

   (4)

  föreskrivs att innehållet i bilagorna II, X och XI till den förordningen ska fastställas före den dag då förordningen börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen

   (4)

  föreskrivs att innehållet i bilagorna II, X och XI till den förordningen ska fastställas före den dag då förordningen börjar tillämpas.

| (2) | Bilagorna I, III, IV, VI, VII, VIII och IX till förordning (EG) nr 883/2004 bör ändras för att ta hänsyn både till kraven från de medlemsstater som har anslutit sig till Europeiska unionen efter förordningens antagande och till den senaste utvecklingen i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Bilagorna I, III, IV, VI, VII, VIII och IX till förordning (EG) nr 883/2004 bör ändras för att ta hänsyn både till kraven från de medlemsstater som har anslutit sig till Europeiska unionen efter förordningens antagande och till den senaste utvecklingen i andra medlemsstater.

| (3) | I
  artiklarna 56.1 och 83
  i förordning (EG) nr 883/2004 ▐ föreskrivs att särskilda bestämmelser för tillämpningen av medlemsstaternas lagstiftning ska anges i bilaga XI till den förordningen. Bilaga XI är avsedd för att beakta särdragen i medlemsstaternas olika sociala trygghetssystem så att tillämpningen av samordningsreglerna underlättas. |
| --- | --- |

(3)

I
  artiklarna 56.1 och 83
  i förordning (EG) nr 883/2004 ▐ föreskrivs att särskilda bestämmelser för tillämpningen av medlemsstaternas lagstiftning ska anges i bilaga XI till den förordningen. Bilaga XI är avsedd för att beakta särdragen i medlemsstaternas olika sociala trygghetssystem så att tillämpningen av samordningsreglerna underlättas.

| (4) | Vissa medlemsstater har begärt att poster som gäller tillämpningen av deras lagstiftning om social trygghet ska införas i bilaga XI och har gett kommissionen juridiska och praktiska förklaringar till sin lagstiftning och sina system. |
| --- | --- |

(4)

Vissa medlemsstater har begärt att poster som gäller tillämpningen av deras lagstiftning om social trygghet ska införas i bilaga XI och har gett kommissionen juridiska och praktiska förklaringar till sin lagstiftning och sina system.

| (5) | För att rationalisera och förenkla den nya förordningen behövs ett enhetligt tillvägagångssätt så att liknande poster och poster med samma syfte för olika medlemsstater i princip behandlas på liknande sätt. |
| --- | --- |

(5)

För att rationalisera och förenkla den nya förordningen behövs ett enhetligt tillvägagångssätt så att liknande poster och poster med samma syfte för olika medlemsstater i princip behandlas på liknande sätt.

| (6) | Eftersom syftet med förordning (EG) nr 883/2004 är att samordna socialförsäkringslagstiftning som enbart medlemsstaterna ansvarar för, bör poster som inte kan förenas med dess syfte eller mål och poster som enbart syftar till att klargöra tolkningen av nationell lagstiftning inte införas i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom syftet med förordning (EG) nr 883/2004 är att samordna socialförsäkringslagstiftning som enbart medlemsstaterna ansvarar för, bör poster som inte kan förenas med dess syfte eller mål och poster som enbart syftar till att klargöra tolkningen av nationell lagstiftning inte införas i den förordningen.

| (7) | Vissa av medlemsstaternas önskemål har väckt frågor som berör flera medlemsstater. I stället för att införa liknande poster i bilaga XI för flera medlemsstater, bör dessa frågor ║ hellre behandlas på ett mer allmänt sätt, antingen genom ett förtydligande i förordning (EG) nr 883/2004 eller i någon annan bilaga till den förordningen, som ║ bör ändras i enlighet med detta, eller genom ║ bestämmelser i den tillämpningsförordning som avses i artikel 89 i den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Vissa av medlemsstaternas önskemål har väckt frågor som berör flera medlemsstater. I stället för att införa liknande poster i bilaga XI för flera medlemsstater, bör dessa frågor ║ hellre behandlas på ett mer allmänt sätt, antingen genom ett förtydligande i förordning (EG) nr 883/2004 eller i någon annan bilaga till den förordningen, som ║ bör ändras i enlighet med detta, eller genom ║ bestämmelser i den tillämpningsförordning som avses i artikel 89 i den förordningen.

| (8) | Det är också lämpligt att hellre behandla vissa specifika frågor i andra bilagor än i bilaga XI, i enlighet med frågornas syfte och innehåll, för att säkerställa att bilagorna till förordning (EG) nr 883/2004 är samstämmiga såväl enskilt som i förhållande till varandra. |
| --- | --- |

(8)

Det är också lämpligt att hellre behandla vissa specifika frågor i andra bilagor än i bilaga XI, i enlighet med frågornas syfte och innehåll, för att säkerställa att bilagorna till förordning (EG) nr 883/2004 är samstämmiga såväl enskilt som i förhållande till varandra.

| (9) | För att medborgarna lättare ska kunna använda förordning (EG) nr 883/2004 när de begär information eller lämnar in ansökningar till institutionerna i medlemsstaterna bör hänvisningarna till de berörda medlemsstaternas lagstiftning vid behov också anges på originalspråket så att eventuella missförstånd undviks. |
| --- | --- |

(9)

För att medborgarna lättare ska kunna använda förordning (EG) nr 883/2004 när de begär information eller lämnar in ansökningar till institutionerna i medlemsstaterna bör hänvisningarna till de berörda medlemsstaternas lagstiftning vid behov också anges på originalspråket så att eventuella missförstånd undviks.

| (10) | Förordning (EG) nr 883/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 883/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | I förordning (EG) nr 883/2004 anges att den ska tillämpas från och med den dag då tillämpningsförordningen träder i kraft. Den här förordningen bör därför tillämpas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(11)

I förordning (EG) nr 883/2004 anges att den ska tillämpas från och med den dag då tillämpningsförordningen träder i kraft. Den här förordningen bör därför tillämpas från och med den dagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 883/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande skäl ska införas efter skäl 5:









  ”(5a) | Några av posterna beträffande medlemsstaterna i bilaga VI till förordning (EEG) nr 1408/71 omfattas nu av allmänna bestämmelser i förordning (EG) nr 883/2004. Under till exempel rubriken likvärdiga förmåner, inkomster, omständigheter eller händelser i artikel 5 i förordning (EG) nr 883/2004 föreskrivs att om, enligt den behöriga medlemsstatens lagstiftning, rättsverkningar uppstår genom vissa omständigheter eller händelser, måste dessa rättsverkningar medges i motsvarande omständigheter eller händelser som inträffar i en annan medlemsstat. Ett antal poster i bilaga VI i förordning (EEG) nr 1408/71 har därför blivit överflödiga.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Följande skäl ska införas efter skäl 5:

”(5a)

| 2. | Följande skäl ska införas efter skäl 8:








  ”
  (8a) | Tidigare gränsarbetares familjemedlemmar bör ha möjlighet att fortsätta läkarbehandling i den försäkrade personens tidigare anställningsland efter hans eller hennes pensionering.
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande skäl ska införas efter skäl 8:

”
  (8a)

| 3. | Följande skäl ska införas efter skäl 17:








  ”
  (17a) | När en lagstiftning blir tillämplig på en person enligt avdelning II i denna förordning, bör villkoren för anslutning och rätt till förmåner fastställas genom den behöriga medlemsstatens lagstiftning, varvid gemenskapslagstiftningen ska respekteras.
  ” |
| --- | --- | --- |

3.

Följande skäl ska införas efter skäl 17:

”
  (17a)

| 4. | Följande skäl ska införas efter skäl 18:








  ”
  (18a) | Enhetsprincipen är ytterst viktig för den tillämpliga lagstiftningen och bör förbättras. Detta bör dock inte innebära att endast beviljandet, med stöd av denna förordning, av en förmån som innefattar betalning av försäkringsavgifter eller försäkringsskydd för den förmånsberättigade, leder till att personen i fråga ska omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat vars institution har beviljat förmånen

   (5). |
| --- | --- | --- |

4.

Följande skäl ska införas efter skäl 18:

”
  (18a)

Enhetsprincipen är ytterst viktig för den tillämpliga lagstiftningen och bör förbättras. Detta bör dock inte innebära att endast beviljandet, med stöd av denna förordning, av en förmån som innefattar betalning av försäkringsavgifter eller försäkringsskydd för den förmånsberättigade, leder till att personen i fråga ska omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat vars institution har beviljat förmånen

   (5).

| 5. | I artikel 1 ska följande led införas:








  ”
  (va) | ’vårdförmåner’: vårdförmåner som tillhandahålls enligt en medlemsstats lagstiftning vilka är avsedda att tillhandahålla, tillgängliggöra, direkt betala eller ersätta kostnaden för sjukvård eller för sjukvårdsprodukter och sidotjänster till denna vård, inbegripet förmåner vid långvarigt vårdbehov.
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 1 ska följande led införas:

”
  (va)

| 6. | Artikel 3.5 ska ersättas med följande:



  ”5.
     
  Denna förordning ska inte tillämpas










  a) | på socialhjälp eller medicinsk hjälp eller |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 3.5 ska ersättas med följande:

”5.
     
  Denna förordning ska inte tillämpas

a)

på socialhjälp eller medicinsk hjälp eller

| b) | förmåner för vilka en medlemsstat påtar sig ansvaret för personskador och lämnar ersättning till offer för krig och militära aktioner eller deras följder, offer för brott, mord eller terroristdåd, offer för skador som vållats av medlemsstatens tjänstemän under deras tjänsteutövning, eller offer som har lidit skada av politiska eller religiösa skäl eller på grund av sin härkomst.
  ” |
| --- | --- |

b)

förmåner för vilka en medlemsstat påtar sig ansvaret för personskador och lämnar ersättning till offer för krig och militära aktioner eller deras följder, offer för brott, mord eller terroristdåd, offer för skador som vållats av medlemsstatens tjänstemän under deras tjänsteutövning, eller offer som har lidit skada av politiska eller religiösa skäl eller på grund av sin härkomst.
  ”

| 7. | Artikel 14.4 ska ║ ersättas med följande:
  ”4.   Om det för anslutning till en frivillig försäkring eller en frivillig fortsättningsförsäkring enligt en medlemsstats lagstiftning ställs krav på bosättning i den medlemsstaten eller på tidigare arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, ska artikel 5 b tillämpas enbart på personer som vid något tillfälle tidigare har omfattats av lagstiftningen i den medlemsstaten med anledning av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare.
  5.   Om det för anslutning till en frivillig försäkring eller en frivillig fortsättningsförsäkring enligt en medlemsstats lagstiftning ställs krav på att personen har fullgjort försäkringsperioder, ska en sådan försäkringsanslutning endast beviljas personer som tidigare har fullgjort försäkringsperioder i den medlemsstaten i samma system.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 14.4 ska ║ ersättas med följande:

”4.   Om det för anslutning till en frivillig försäkring eller en frivillig fortsättningsförsäkring enligt en medlemsstats lagstiftning ställs krav på bosättning i den medlemsstaten eller på tidigare arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, ska artikel 5 b tillämpas enbart på personer som vid något tillfälle tidigare har omfattats av lagstiftningen i den medlemsstaten med anledning av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare.

5.   Om det för anslutning till en frivillig försäkring eller en frivillig fortsättningsförsäkring enligt en medlemsstats lagstiftning ställs krav på att personen har fullgjort försäkringsperioder, ska en sådan försäkringsanslutning endast beviljas personer som tidigare har fullgjort försäkringsperioder i den medlemsstaten i samma system.”

| 8. | Artikel 18.2 ska ersättas med följande:


  ”
  2.
     
  En gränsarbetares familjemedlemmar ska ha rätt till vårdförmåner under vistelse i den behöriga medlemsstaten. Om den behöriga medlemsstaten emellertid är förtecknad i bilaga III, ska, så länge bilaga III är i kraft, de av en gränsarbetares familjemedlemmar vilka är bosatta i samma medlemsstat som gränsarbetaren ha rätt till vårdförmåner i den behöriga medlemsstaten endast enligt de i artikel 19.1 fastställda villkoren.
  ” |
| --- | --- |

8.

Artikel 18.2 ska ersättas med följande:

”
  2.
     
  En gränsarbetares familjemedlemmar ska ha rätt till vårdförmåner under vistelse i den behöriga medlemsstaten. Om den behöriga medlemsstaten emellertid är förtecknad i bilaga III, ska, så länge bilaga III är i kraft, de av en gränsarbetares familjemedlemmar vilka är bosatta i samma medlemsstat som gränsarbetaren ha rätt till vårdförmåner i den behöriga medlemsstaten endast enligt de i artikel 19.1 fastställda villkoren.
  ”

| 9. | Artikel 28.1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  En gränsarbetare som har gått i pension av ålders- eller invaliditetsskäl har rätt att även i fortsättningen få vårdförmåner vid sjukdom i den medlemsstat där denne senast bedrev verksamhet som anställd eller egenföretagare, i den utsträckning det rör sig om fortsatt behandling som har inletts i denna medlemsstat. Med fortsatt behandling avses fortsatt utredning, diagnostisering och behandling av en sjukdom under hela dess varaktighet.




  Första stycket ska i tillämpliga delar gälla den pensionerade gränsarbetarens familjemedlemmar.
  ” |
| --- | --- |

9.

Artikel 28.1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  En gränsarbetare som har gått i pension av ålders- eller invaliditetsskäl har rätt att även i fortsättningen få vårdförmåner vid sjukdom i den medlemsstat där denne senast bedrev verksamhet som anställd eller egenföretagare, i den utsträckning det rör sig om fortsatt behandling som har inletts i denna medlemsstat. Med fortsatt behandling avses fortsatt utredning, diagnostisering och behandling av en sjukdom under hela dess varaktighet.

Första stycket ska i tillämpliga delar gälla den pensionerade gränsarbetarens familjemedlemmar.
  ”

| 10. | Artikel 51.3
  ska ersättas med följande:


  ”
  3.
     
  Om en medlemsstat, i sin lagstiftning eller i ett särskilt system, för förvärv, bibehållande eller återfående av rätt till förmåner kräver att personen är försäkrad vid den tidpunkt då försäkringsfallet inträffade, ska detta villkor anses vara uppfyllt om personen tidigare varit försäkrad enligt medlemsstatens lagstiftning respektive särskilda system och vid den tidpunkt då försäkringsfallet inträffade är försäkrad enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat för samma risk eller, om så inte är fallet, ett förmånsbelopp ska betalas ut enligt en annan medlemsstats lagstiftning för samma risk. Det senare villkoret ska emellertid anses uppfyllt i de fall som avses i artikel 57.
  ” |
| --- | --- |

10.

Artikel 51.3
  ska ersättas med följande:

”
  3.
     
  Om en medlemsstat, i sin lagstiftning eller i ett särskilt system, för förvärv, bibehållande eller återfående av rätt till förmåner kräver att personen är försäkrad vid den tidpunkt då försäkringsfallet inträffade, ska detta villkor anses vara uppfyllt om personen tidigare varit försäkrad enligt medlemsstatens lagstiftning respektive särskilda system och vid den tidpunkt då försäkringsfallet inträffade är försäkrad enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat för samma risk eller, om så inte är fallet, ett förmånsbelopp ska betalas ut enligt en annan medlemsstats lagstiftning för samma risk. Det senare villkoret ska emellertid anses uppfyllt i de fall som avses i artikel 57.
  ”

| 11. | Artikel 52.4 ska ║ersättas med följande:
  ”
  4.
     
  När beräkningen enligt punkt 1 a i en medlemsstat alltid leder till att den oberoende förmånen uppgår till samma belopp som eller till ett högre belopp än den pro rata-förmån som beräknas enligt punkt 1 b, ska den behöriga institutionen avstå från att göra pro rata-beräkningen under förutsättning att










  a) | en sådan situation fastställs i del 1 i bilaga VIII, |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 52.4 ska ║ersättas med följande:

”
  4.
     
  När beräkningen enligt punkt 1 a i en medlemsstat alltid leder till att den oberoende förmånen uppgår till samma belopp som eller till ett högre belopp än den pro rata-förmån som beräknas enligt punkt 1 b, ska den behöriga institutionen avstå från att göra pro rata-beräkningen under förutsättning att

a)

en sådan situation fastställs i del 1 i bilaga VIII,

| b) | ingen lagstiftning innehållande bestämmelser om sammanträffande av förmåner enligt artiklarna 54 och 55 är tillämplig, såvida inte villkoren i artikel 55.2 är uppfyllda, och |
| --- | --- |

b)

ingen lagstiftning innehållande bestämmelser om sammanträffande av förmåner enligt artiklarna 54 och 55 är tillämplig, såvida inte villkoren i artikel 55.2 är uppfyllda, och

| c) | artikel 57 inte är tillämplig på perioder som fullgjorts enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat under de omständigheter som gäller i detta särskilda fall
  .” |
| --- | --- |

c)

artikel 57 inte är tillämplig på perioder som fullgjorts enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat under de omständigheter som gäller i detta särskilda fall
  .”

| 12. | I artikel 52 ska följande punkt läggas till:


  ”
  4 bis. 4a.
     
  Utan hinder av punkterna 1, 2 och 3 ska pro rata-beräkningen inte gälla sådana system som utger förmåner där tidsperioder saknar relevans för beräkningen, förutsatt att dessa system är förtecknade i del 2 i bilaga VIII. I sådana fall ska den berörda personen ha rätt till den förmån som beräknas i enlighet med den berörda medlemsstatens lagstiftning.
  ” |
| --- | --- |

12.

I artikel 52 ska följande punkt läggas till:

”
  4 bis. 4a.
     
  Utan hinder av punkterna 1, 2 och 3 ska pro rata-beräkningen inte gälla sådana system som utger förmåner där tidsperioder saknar relevans för beräkningen, förutsatt att dessa system är förtecknade i del 2 i bilaga VIII. I sådana fall ska den berörda personen ha rätt till den förmån som beräknas i enlighet med den berörda medlemsstatens lagstiftning.
  ”

| 13. | I artikel 56.1 c ska orden ”om nödvändigt” införas före orden ”i enlighet med förfarandena i bilaga XI”. |
| --- | --- |

13.

I artikel 56.1 c ska orden ”om nödvändigt” införas före orden ”i enlighet med förfarandena i bilaga XI”.

| 14. | artikel 56 ska följande punkt införas
  :
  ”
  1a.
     
  För det fall att punkt 1c inte är tillämplig eftersom det i en medlemsstats lagstiftning föreskrivs att förmånen ska beräknas utifrån andra faktorer än försäkrings- eller bosättningsperioder som inte har något tidsmässigt samband, ska den behöriga institutionen, med avseende på varje försäkrings- eller bosättningsperiod som fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning, beakta det ackumulerade kapitalbeloppet, det kapital som anses ha ackumulerats eller varje annan faktor för beräkningen enligt den lagstiftning som institutionen administrerar, delad med motsvarande antal periodenheter i det berörda pensionssystemet.
  ” |
| --- | --- |

14.

artikel 56 ska följande punkt införas
  :

”
  1a.
     
  För det fall att punkt 1c inte är tillämplig eftersom det i en medlemsstats lagstiftning föreskrivs att förmånen ska beräknas utifrån andra faktorer än försäkrings- eller bosättningsperioder som inte har något tidsmässigt samband, ska den behöriga institutionen, med avseende på varje försäkrings- eller bosättningsperiod som fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning, beakta det ackumulerade kapitalbeloppet, det kapital som anses ha ackumulerats eller varje annan faktor för beräkningen enligt den lagstiftning som institutionen administrerar, delad med motsvarande antal periodenheter i det berörda pensionssystemet.
  ”

| 15. | I artikel 57 ska följande punkt läggas till:


  ”
  3a.
     
  Denna artikel ska inte tillämpas på de system som är förtecknade i del 2 i bilaga VIII.
  ” |
| --- | --- |

15.

I artikel 57 ska följande punkt läggas till:

”
  3a.
     
  Denna artikel ska inte tillämpas på de system som är förtecknade i del 2 i bilaga VIII.
  ”

| 16. | Artikel 62.3 ska ersättas med följande
  :
  ”
  3.
     
  Med avvikelse från punkterna 1 och 2 ska institutionen på bosättningsorten, när det gäller arbetslösa personer som omfattas av artikel 65.5 a, i enlighet med tillämpningsförordningen ta hänsyn till den lön eller yrkesinkomst som den berörda personen har mottagit i den medlemsstat vars lagstiftning denne omfattades av under sin senaste anställning eller period av verksamhet som egenföretagare.
  ” |
| --- | --- |

16.

Artikel 62.3 ska ersättas med följande
  :

”
  3.
     
  Med avvikelse från punkterna 1 och 2 ska institutionen på bosättningsorten, när det gäller arbetslösa personer som omfattas av artikel 65.5 a, i enlighet med tillämpningsförordningen ta hänsyn till den lön eller yrkesinkomst som den berörda personen har mottagit i den medlemsstat vars lagstiftning denne omfattades av under sin senaste anställning eller period av verksamhet som egenföretagare.
  ”

| 17. | Följande artikel ska införas efter artikel 68
  :

  ”Artikel 68a


  Utgivande av förmåner



  För det fall att den person till vilken familjeförmånerna ska utbetalas inte använder dessa förmåner till familjemedlemmarnas försörjning, ska den behöriga institutionen, på begäran av och genom institutionen i familjemedlemmarnas bosättningsstat eller den institution eller det organ som är utsett därtill av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där familjemedlemmarna är bosatta, utbetala dessa förmåner med befriande verkan till den fysiska eller juridiska person som faktiskt försörjer familjemedlemmarna.
  ” |
| --- | --- |

17.

Följande artikel ska införas efter artikel 68
  :

”Artikel 68a

Utgivande av förmåner

För det fall att den person till vilken familjeförmånerna ska utbetalas inte använder dessa förmåner till familjemedlemmarnas försörjning, ska den behöriga institutionen, på begäran av och genom institutionen i familjemedlemmarnas bosättningsstat eller den institution eller det organ som är utsett därtill av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där familjemedlemmarna är bosatta, utbetala dessa förmåner med befriande verkan till den fysiska eller juridiska person som faktiskt försörjer familjemedlemmarna.
  ”

| 18. | I artikel 87 ska följande punkt införas efter punkt 10:


  ”
  10a.
     
  Bilaga III ska upphävas fem år efter förordningens tillämpningsdatum.
  ” |
| --- | --- |

18.

I artikel 87 ska följande punkt införas efter punkt 10:

”
  10a.
     
  Bilaga III ska upphävas fem år efter förordningens tillämpningsdatum.
  ”

| 19. | Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

19.

Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den ║ dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den dag då tillämpningsförordningen som anges i artikel 89 i förordning (EG) nr 883/2004 träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 161, 13.7.2007, s. 61
  .

1

161, 13.7.2007, s. 61

(2)  EUT C ....

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juli 2008.

(4)  

  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. Rättad version i EUT L 200, 7.6.2004, s. 1.

4

EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. Rättad version i EUT L 200, 7.6.2004, s. 1.

(5)  
  Se de förenade målen C-502/01 Gaumain-Cerri och C-31/02 Barth, REG 2004 I-6483.
  ”

5

Se de förenade målen C-502/01 Gaumain-Cerri och C-31/02 Barth, REG 2004 I-6483.

Onsdag 9 juli 2008BILAGA

Bilagorna till förordning (EG) nr 883/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I avsnitt I ska ändras på följande sätt:










  a) | Efter posten under rubriken ”A. BELGIEN” ska följande post införas:


  ”
  Aa.
     
  BULGARIEN




  Underhållsstöd från staten enligt artikel 92 i familjelagstiftningen
  .” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I avsnitt I ska ändras på följande sätt:

a)

Efter posten under rubriken ”A. BELGIEN” ska följande post införas:

”
  Aa.
     
  BULGARIEN

Underhållsstöd från staten enligt artikel 92 i familjelagstiftningen
  .”

| b) | Efter posten ”C. TYSKLAND” ska följande poster införas:


  ”
  Ca.
     
  ESTLAND




  Underhållsstöd enligt lagen om underhållsstöd av den 21 februari 2007




  Cb.
     
  SPANIEN




  Bidragsförskott som avses i det kungliga dekretet 1618/2007 av den 7 december 2007
  .” |
| --- | --- |

b)

Efter posten ”C. TYSKLAND” ska följande poster införas:

”
  Ca.
     
  ESTLAND

Underhållsstöd enligt lagen om underhållsstöd av den 21 februari 2007

Cb.
     
  SPANIEN

Bidragsförskott som avses i det kungliga dekretet 1618/2007 av den 7 december 2007
  .”

| c) | Efter posten under rubriken ”D. FRANKRIKE” ska följande poster införas:


  ”
  Da.
     
  LITAUEN




  Betalningar från underhållsfonden för barn enligt lagen om underhållsfonden för barn




  Db.
     
  LUXEMBURG




  Bidragsförskott och återkrav av bidrag i den mening som avses i lagen av den 26 juli 1980
  .” |
| --- | --- |

c)

Efter posten under rubriken ”D. FRANKRIKE” ska följande poster införas:

”
  Da.
     
  LITAUEN

Betalningar från underhållsfonden för barn enligt lagen om underhållsfonden för barn

Db.
     
  LUXEMBURG

Bidragsförskott och återkrav av bidrag i den mening som avses i lagen av den 26 juli 1980
  .”

| d) | Efter posten under rubriken ”E. ÖSTERRIKE” ska följande post införas:


  ”
  Ea.
     
  POLEN




  Utbetalningar från underhållsfonden till underhållsberättigade med stöd av lagen om stöd till underhållsberättigade
  .” |
| --- | --- |

d)

Efter posten under rubriken ”E. ÖSTERRIKE” ska följande post införas:

”
  Ea.
     
  POLEN

Utbetalningar från underhållsfonden till underhållsberättigade med stöd av lagen om stöd till underhållsberättigade
  .”

| e) | Efter posten under rubriken ”F. PORTUGAL” ska följande poster införas:


  ”
  Fa.
     
  SLOVENIEN




  Underhållsbidragsersättning enligt lagen om Republiken Sloveniens offentliga garanti- och underhållsbidragsfond av den 25 juli 2006




  Fb.
     
  SLOVAKIEN




  Underhållsbidragsersättning enligt lag nr 452/2004 om underhållsbidragsersättning, ändrad genom senare lagstiftning
  .” |
| --- | --- |

e)

Efter posten under rubriken ”F. PORTUGAL” ska följande poster införas:

”
  Fa.
     
  SLOVENIEN

Underhållsbidragsersättning enligt lagen om Republiken Sloveniens offentliga garanti- och underhållsbidragsfond av den 25 juli 2006

Fb.
     
  SLOVAKIEN

Underhållsbidragsersättning enligt lag nr 452/2004 om underhållsbidragsersättning, ändrad genom senare lagstiftning
  .”

| 2. | Bilaga I avsnitt II ska ändras på följande sätt:










  a) | Efter posten under rubriken ”A. BELGIEN” ska följande poster införas:


  ”
  Aa.
     
  BULGARIEN




  Moderskapsbidrag (engångsbelopp) enligt lagen om familjebidrag för barn




  Ab.
     
  TJECKIEN




  Bidrag vid barns födelse




  Ac.
     
  ESTLAND




  Bidrag vid barns födelse




  Adoptionsbidrag
  .” |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga I avsnitt II ska ändras på följande sätt:

a)

Efter posten under rubriken ”A. BELGIEN” ska följande poster införas:

”
  Aa.
     
  BULGARIEN

Moderskapsbidrag (engångsbelopp) enligt lagen om familjebidrag för barn

Ab.
     
  TJECKIEN

Bidrag vid barns födelse

Ac.
     
  ESTLAND

Bidrag vid barns födelse

Adoptionsbidrag
  .”

| b) | Posten ”B. SPANIEN” ska ersättas med följande:


  ”
  B.
     
  SPANIEN




  Bidrag vid barns födelse och adoption (engångsbelopp)
  ” |
| --- | --- |

b)

Posten ”B. SPANIEN” ska ersättas med följande:

”
  B.
     
  SPANIEN

Bidrag vid barns födelse och adoption (engångsbelopp)
  ”

| c) | Under rubriken ”C. FRANKRIKE”ska följande ord läggas till:
  ”, utom när de betalas ut till en person som fortfarande omfattas av Frankrikes lagstiftning enligt artikel 12 eller artikel 16” |
| --- | --- |

c)

Under rubriken ”C. FRANKRIKE”ska följande ord läggas till:

”, utom när de betalas ut till en person som fortfarande omfattas av Frankrikes lagstiftning enligt artikel 12 eller artikel 16”

| d) | Efter posten under rubriken ”C. FRANKRIKE” ska följande poster införas:


  ”
  Ca.
     
  LETTLAND




  Bidrag vid barns födelse




  Adoptionsbidrag




  Cb.
     
  LITAUEN




  Bidrag vid barns födelse (engångsbelopp)
  .” |
| --- | --- |

d)

Efter posten under rubriken ”C. FRANKRIKE” ska följande poster införas:

”
  Ca.
     
  LETTLAND

Bidrag vid barns födelse

Adoptionsbidrag

Cb.
     
  LITAUEN

Bidrag vid barns födelse (engångsbelopp)
  .”

| e) | Efter posten under rubriken ”D. LUXEMBURG” ska följande poster införas:


  ”
  Da.
     
  UNGERN




  Moderskapsbidrag




  Db.
     
  POLEN




  Bidrag vid barns födelse (engångsbelopp) enligt lagen om familjeförmåner




  Dc.
     
  RUMÄNIEN




  Bidrag vid barns födelse




  Utrustning för nyfödda




  Dd.
     
  SLOVENIEN




  Bidrag vid barns födelse




  De.
     
  SLOVAKIEN




  Bidrag vid barns födelse




  Tillägg till bidraget vid barns födelse
  .” |
| --- | --- |

e)

Efter posten under rubriken ”D. LUXEMBURG” ska följande poster införas:

”
  Da.
     
  UNGERN

Moderskapsbidrag

Db.
     
  POLEN

Bidrag vid barns födelse (engångsbelopp) enligt lagen om familjeförmåner

Dc.
     
  RUMÄNIEN

Bidrag vid barns födelse

Utrustning för nyfödda

Dd.
     
  SLOVENIEN

Bidrag vid barns födelse

De.
     
  SLOVAKIEN

Bidrag vid barns födelse

Tillägg till bidraget vid barns födelse
  .”

| 3. | Bilaga II ska ersättas med följande:



  ”BILAGA II


  BESTÄMMELSER I KONVENTIONER SOM SKA FORTSÄTTA ATT GÄLLA OCH SOM I FÖREKOMMANDE FALL, BEGRÄNSAS TILL DE PERSONER SOM OMFATTAS AV DESSA




  [Artikel 8.1]




  Allmänna kommentarer




  Föreskrifterna i bilaterala konventioner, vilka inte faller inom räckvidden för förordningen och vilka kvarstår i kraft mellan medlemsstaterna, förtecknas inte i denna bilaga. Dessa föreskrifter inbegriper skyldigheter mellan medlemsstater till följd av konventioner om exempelvis sammanräkning av försäkringsperioder som fullgjorts i tredje land.




  Bestämmelser i socialförsäkringskonventioner som ska fortsätta att gälla




  a)
     
  BELGIEN–TYSKLAND




  Artiklarna 3 och 4 i slutprotokollet av den 7 december 1957 till den allmänna konventionen av samma datum, enligt tilläggsprotokollet av den 10 november 1960 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts i vissa gränsområden före, under och efter andra världskriget).




  b)
     
  BELGIEN–LUXEMBURG




  Konventionen om social trygghet för gränsarbetare av den 24 mars 1994 (i fråga om den kompletterande schablonersättningen).




  c)
     
  BULGARIEN–TYSKLAND




  Artikel 28.1 b i konventionen om social trygghet av den 17 december 1997 (bibehållande av konventioner som ingåtts mellan Bulgarien och f.d. Tyska demokratiska republiken beträffande personer som fick pension före 1996)
  .


  d)
     
  BULGARIEN–ÖSTERRIKE




  Artikel 38.3 i konventionen om social trygghet av den 14 april 2005 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.




  e)
     
  BULGARIEN–SLOVENIEN




  Artikel 32.2 i konventionen om social trygghet av den 18 december 1957 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts fram till den 31 december 1957).




  f)
     
  TJECKIEN–TYSKLAND




  Artikel 39.1 b och c i avtalet om social trygghet av den 27 juli 2001 (bibehållande av konventionen som ingåtts mellan f.d. Tjeckoslovakien och f.d. Tyska demokratiska republiken om personer som fick pension före 1996), beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts i en av de avtalsslutande staterna för de personer som den 1 september 2002 redan fick pension för dessa perioder från den andra avtalsslutande staten, då personen var bosatt på den andra avtalsslutande statens territorium).




  g)
     
  TJECKIEN–CYPERN




  Artikel 32.4 i konventionen om social trygghet av den 19 januari 1999 (fastställer behörighet att beräkna anställningsperioder som fullgjorts enligt den relevanta konventionen från 1976). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den.




  h)
     
  TJECKIEN–LUXEMBURG




  Artikel 52.8 i konventionen av den 17 november 2000 (beräkning av pensionsförsäkringsperioder för politiska flyktingar).




  i)
     
  TJECKIEN–ÖSTERRIKE




  Artikel 32.3 i konventionen om social trygghet av den 20 juli 1999 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.




  j)
     
  TJECKIEN–SLOVAKIEN




  Artiklarna 12, 20 och 33 i konventionen om social trygghet av den 29 oktober 1992 (artikel 12 fastställer behörighet att bevilja efterlevandeförmåner. Artikel 20 fastställer behörighet att beräkna försäkringsperioder som fullgjorts fram till upplösningen av Tjeckoslovakien. Artikel 33 fastställer behörighet att utbetala pensioner som beviljats före upplösningen av Tjeckoslovakien).




  k)
     
  DANMARK–FINLAND




  Artikel 7 i den nordiska konventionen om social trygghet av den 18 augusti 2003 om täckning av merutgifter för resa till bosättningslandet som uppkommer genom att vederbörande till följd av sitt sjukdomstillstånd måste använda dyrare färdsätt.




  l)
     
  DANMARK–SVERIGE




  Artikel 7 i den nordiska konventionen om social trygghet av den 18 augusti 2003 om täckning av merutgifter för resa till bosättningslandet som uppkommer genom att vederbörande till följd av sitt sjukdomstillstånd måste använda dyrare färdsätt.




  m)
     
  TYSKLAND–SPANIEN




  Artikel 45.2 i konventionen om social trygghet av den 4 december 1973 (representation genom diplomatiska och konsulära myndigheter).




  n)
     
  TYSKLAND–FRANKRIKE










  i) | Tilläggsavtal nr 4 av den 10 juli 1950 till den allmänna konventionen av samma datum, enligt kompletterande avtal nr 2 av den 18 juni 1955 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts mellan den 1 juli 1940 och den 30 juni 1950). |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

BESTÄMMELSER I KONVENTIONER SOM SKA FORTSÄTTA ATT GÄLLA OCH SOM I FÖREKOMMANDE FALL, BEGRÄNSAS TILL DE PERSONER SOM OMFATTAS AV DESSA

[Artikel 8.1]

Allmänna kommentarer

Föreskrifterna i bilaterala konventioner, vilka inte faller inom räckvidden för förordningen och vilka kvarstår i kraft mellan medlemsstaterna, förtecknas inte i denna bilaga. Dessa föreskrifter inbegriper skyldigheter mellan medlemsstater till följd av konventioner om exempelvis sammanräkning av försäkringsperioder som fullgjorts i tredje land.

Bestämmelser i socialförsäkringskonventioner som ska fortsätta att gälla

a)
     
  BELGIEN–TYSKLAND

Artiklarna 3 och 4 i slutprotokollet av den 7 december 1957 till den allmänna konventionen av samma datum, enligt tilläggsprotokollet av den 10 november 1960 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts i vissa gränsområden före, under och efter andra världskriget).

b)
     
  BELGIEN–LUXEMBURG

Konventionen om social trygghet för gränsarbetare av den 24 mars 1994 (i fråga om den kompletterande schablonersättningen).

c)
     
  BULGARIEN–TYSKLAND

Artikel 28.1 b i konventionen om social trygghet av den 17 december 1997 (bibehållande av konventioner som ingåtts mellan Bulgarien och f.d. Tyska demokratiska republiken beträffande personer som fick pension före 1996)
  .

d)
     
  BULGARIEN–ÖSTERRIKE

Artikel 38.3 i konventionen om social trygghet av den 14 april 2005 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

e)
     
  BULGARIEN–SLOVENIEN

Artikel 32.2 i konventionen om social trygghet av den 18 december 1957 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts fram till den 31 december 1957).

f)
     
  TJECKIEN–TYSKLAND

Artikel 39.1 b och c i avtalet om social trygghet av den 27 juli 2001 (bibehållande av konventionen som ingåtts mellan f.d. Tjeckoslovakien och f.d. Tyska demokratiska republiken om personer som fick pension före 1996), beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts i en av de avtalsslutande staterna för de personer som den 1 september 2002 redan fick pension för dessa perioder från den andra avtalsslutande staten, då personen var bosatt på den andra avtalsslutande statens territorium).

g)
     
  TJECKIEN–CYPERN

Artikel 32.4 i konventionen om social trygghet av den 19 januari 1999 (fastställer behörighet att beräkna anställningsperioder som fullgjorts enligt den relevanta konventionen från 1976). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den.

h)
     
  TJECKIEN–LUXEMBURG

Artikel 52.8 i konventionen av den 17 november 2000 (beräkning av pensionsförsäkringsperioder för politiska flyktingar).

i)
     
  TJECKIEN–ÖSTERRIKE

Artikel 32.3 i konventionen om social trygghet av den 20 juli 1999 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

j)
     
  TJECKIEN–SLOVAKIEN

Artiklarna 12, 20 och 33 i konventionen om social trygghet av den 29 oktober 1992 (artikel 12 fastställer behörighet att bevilja efterlevandeförmåner. Artikel 20 fastställer behörighet att beräkna försäkringsperioder som fullgjorts fram till upplösningen av Tjeckoslovakien. Artikel 33 fastställer behörighet att utbetala pensioner som beviljats före upplösningen av Tjeckoslovakien).

k)
     
  DANMARK–FINLAND

Artikel 7 i den nordiska konventionen om social trygghet av den 18 augusti 2003 om täckning av merutgifter för resa till bosättningslandet som uppkommer genom att vederbörande till följd av sitt sjukdomstillstånd måste använda dyrare färdsätt.

l)
     
  DANMARK–SVERIGE

Artikel 7 i den nordiska konventionen om social trygghet av den 18 augusti 2003 om täckning av merutgifter för resa till bosättningslandet som uppkommer genom att vederbörande till följd av sitt sjukdomstillstånd måste använda dyrare färdsätt.

m)
     
  TYSKLAND–SPANIEN

Artikel 45.2 i konventionen om social trygghet av den 4 december 1973 (representation genom diplomatiska och konsulära myndigheter).

n)
     
  TYSKLAND–FRANKRIKE

i)

| ii) | Avdelning I i det kompletterande avtalet nr 2 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 8 maj 1945). |
| --- | --- |

ii)

| iii) | Punkterna 6, 7 och 8 i det allmänna protokollet av den 10 juli 1950 till den allmänna konventionen av samma datum (administrativa överenskommelser). |
| --- | --- |

iii)

| iv) | Avdelningarna II, III och IV i avtalet av den 20 december 1963 (social trygghet i Saarland). |
| --- | --- |

iv)

o)
     
  TYSKLAND–LUXEMBURG

Artiklarna 4–7 i konventionen av den 11 juli 1959 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts mellan september 1940 och juni 1946),

p)
     
  TYSKLAND–UNGERN

Artikel 40.1 b i konventionen om social trygghet av den 2 maj 1998 (bibehållande av konventionen som ingåtts mellan f.d. Tyska demokratiska republiken och Ungern om personer som fick pension före 1996).

q)
     
  TYSKLAND–NEDERLÄNDERNA

Artiklarna 2 och 3 i tilläggsavtal nr 4 av den 21 december 1956 till konventionen av den 29 mars 1951 (om reglering av de rättigheter som förvärvades av nederländska arbetare enligt det tyska socialförsäkringssystemet mellan den 13 maj 1940 och den 1 september 1945).

r)
     
  TYSKLAND–ÖSTERRIKE

| i) | Artikel 1.5 och artikel 8 i konventionen om arbetslöshetsförsäkring av den 19 juli 1978 och artikel 10 i slutprotokollet till den konventionen (enligt vilken den tidigare anställningsstaten beviljar arbetslöshetsersättning till gränsarbetare) ska fortsätta att gälla för personer som varit gränsarbetare den 1 januari 2005 eller tidigare och som blir arbetslösa före den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artikel 14.2 g, h, i och j i konventionen om social trygghet av den 4 oktober 1995 om behörighetsfördelningen mellan de båda länderna i fråga om tidigare försäkringsärenden och fullgjorda försäkringsperioder (fastställande av behörigheter mellan de båda länderna i fråga om tidigare försäkringsärenden och fullgjorda försäkringsperioder). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen. |
| --- | --- |

ii)

s)
     
  TYSKLAND–POLEN

| i) | Konvention av den 9 oktober 1975 om pensions- och arbetsskadeförsäkring på de villkor som fastställs i artikel 27.2, 27.3 och 27.4 i konventionen om social trygghet av den 8 december 1990 (bibehållande av rättslig ställning, på grundval av konventionen från 1975, för personer som var fast bosatta på Tysklands eller Polens territorium före den 1 januari 1991 och som fortfarande är bosatta där). |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artiklarna 27.5 och 28.2 i konventionen om social trygghet av den 8 december 1990 (bibehållande av rätten till en pension som betalas på grundval av konventionen från 1957 mellan f.d. Tyska demokratiska republiken och Polen, beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts av polska arbetstagare enligt konventionen från 1988 mellan f. d. Tyska demokratiska republiken och Polen). |
| --- | --- |

ii)

t)
     
  TYSKLAND–RUMÄNIEN

Artikel 28.1 b i konventionen om social trygghet av den 8 april 2005 (bibehållande av konventionen som ingåtts mellan f.d. Tyska demokratiska republiken och Rumänien om personer som fick pension före 1996).

u)
     
  TYSKLAND–SLOVENIEN

Artikel 42 i konventionen om social trygghet av den 24 september 1997 (om reglering av de rättigheter som förvärvades före den 1 januari 1956 enligt den andra avtalsslutande statens socialförsäkringssystem). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

v)
     
  TYSKLAND–SLOVAKIEN

Andra och tredje stycket i artikel 29.1 i avtalet av den 12 september 2002 (bibehållande av konventionen som ingåtts mellan f.d. Tjeckoslovakien och f.d. Tyska demokratiska republiken om personer som fick pension redan före 1996), beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts i en av de avtalsslutande staterna för de personer som redan den 1 december 2003 fick pension för dessa perioder från den andra avtalsslutande staten, då personen var bosatt på den andra avtalsslutande statens territorium).

w)
     
  TYSKLAND–FÖRENADE KUNGARIKET

| i) | Artikel 7.5 och 7.6 i konventionen om social trygghet av den 20 april 1960 (som tillämpas på civila försvarsanställda). |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artikel 5.5 och 5.6 i konventionen om arbetslöshetsförsäkring av den 20 april 1960 (som tillämpas på civila försvarsanställda). |
| --- | --- |

ii)

x)
     
  IRLAND–FÖRENADE KUNGARIKET

Artikel 19.2 i avtalet om social trygghet av den 14 december 2004 (som avser överföring och beräkning av vissa tillägg för funktionshindrade).

y)
     
  SPANIEN–PORTUGAL

Artikel 22 i den allmänna konventionen av den 11 juni 1969 (export av arbetslöshetsförmåner). Denna post kommer att gälla under två år från och med tillämpningsdatumet för förordning (EG) nr 883/2004.

z)
     
  ITALIEN–SLOVENIEN

| i) | Avtal om reglering av ömsesidiga skyldigheter inom socialförsäkringen med hänvisning till punkt 7 i bilaga XIV till fredsfördraget (som slöts genom notväxling den 5 februari 1959) (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 18 december 1954). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av det avtalet. |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artikel 45.3 i konventionen om social trygghet av den 7 juli 1997 beträffande f.d. zon B i fristaten Trieste (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 5 oktober 1956). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen. |
| --- | --- |

ii)

aa)
     
  LUXEMBURG–PORTUGAL

Avtalet av den 10 mars 1997 (om erkännande av beslut om invaliditetsgrad, vilka fattats av institutioner i den ena avtalsslutande staten och hänför sig till personer som ansökt om pension från institutioner i den andra avtalsslutande staten).

ab)
     
  LUXEMBURG–SLOVAKIEN

Artikel 50.5 i konventionen om social trygghet av den 23 maj 2002 (beräkning av pensionsförsäkringsperioder för politiska flyktingar).

ac)
     
  UNGERN–ÖSTERRIKE

Artikel 36.3 i konventionen om social trygghet av den 31 mars 1999 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

ad)
     
  UNGERN–SLOVENIEN

Artikel 31 i konventionen om social trygghet av den 7 oktober 1957 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 29 maj 1956). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

ae)
     
  UNGERN–SLOVAKIEN

Artikel 34.1 i konventionen om social trygghet av den 30 januari 1959 (artikel 34.1 i konventionen föreskriver att de försäkringsperioder som beviljats före det datum då konventionen undertecknades räknas som försäkringsperioder i den avtalsslutande stat i vilken personen i fråga har varit bosatt). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

af)
     
  ÖSTERRIKE–POLEN

Artikel 33.3 i konventionen om social trygghet av den 7 september 1998 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

ag)
     
  ÖSTERRIKE–RUMÄNIEN

Artikel 37.3 i konventionen om social trygghet av den 28 oktober 2005 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

ah)
     
  ÖSTERRIKE–SLOVENIEN

Artikel 37 i konventionen om social trygghet av den 10 mars 1997 (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 1 januari 1956). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

ai)
     
  ÖSTERRIKE–SLOVAKIEN

Artikel 34.3 i konventionen av den 21 december 2001 om social trygghet (beräkning av försäkringsperioder som fullgjorts före den 27 november 1961). Denna punkt tillämpas endast på personer som omfattas av den konventionen.

aj)
     
  PORTUGAL–FÖRENADE KUNGARIKET

Artikel 2.1 i protokollet om sjukvård av den 15 november 1978.

ak)
     
  FINLAND–SVERIGE

Artikel 7 i den nordiska konventionen om social trygghet av den 18 augusti 2003 om täckning av merutgifter för resa till bosättningslandet som uppkommer genom att vederbörande till följd av sitt sjukdomstillstånd måste använda dyrare färdsätt.
  ”

| 4. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:










  a) | Efter posten ”DANMARK” ska posten ”ESTLAND” införas. |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Efter posten ”DANMARK” ska posten ”ESTLAND” införas.

Efter posten ”DANMARK” ska posten ”ESTLAND” införas.

| b) | Efter posten ”IRLAND” ska följande poster införas:


  ”
  LITAUEN




  UNGERN
  .” |
| --- | --- |

b)

b)

Efter posten ”IRLAND” ska följande poster införas:

Efter posten ”IRLAND” ska följande poster införas:

”
  LITAUEN

LITAUEN

UNGERN
  .”

UNGERN

| 5. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:










  a) | Efter posten ”BELGIEN” ska följande poster införas:


  ”
  BULGARIEN




  TJECKIEN
  .” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Efter posten ”BELGIEN” ska följande poster införas:

Efter posten ”BELGIEN” ska följande poster införas:

”
  BULGARIEN

BULGARIEN

TJECKIEN
  .”

TJECKIEN

| b) | Efter posten ”FRANKRIKE” ska posten ”CYPERN” införas. |
| --- | --- |

b)

b)

Efter posten ”FRANKRIKE” ska posten ”CYPERN” införas.

Efter posten ”FRANKRIKE” ska posten ”CYPERN” införas.

| c) | Efter posten ”LUXEMBURG” ska följande poster införas:


  ”
  UNGERN




  NEDERLÄNDERNA
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

Efter posten ”LUXEMBURG” ska följande poster införas:

Efter posten ”LUXEMBURG” ska följande poster införas:

”
  UNGERN

UNGERN

NEDERLÄNDERNA
  ”

NEDERLÄNDERNA

| d) | Efter posten ”ÖSTERRIKE” ska följande poster införas:


  ”
  POLEN




  SLOVENIEN
  .” |
| --- | --- |

d)

d)

Efter posten ”ÖSTERRIKE” ska följande poster införas:

Efter posten ”ÖSTERRIKE” ska följande poster införas:

”
  POLEN

POLEN

SLOVENIEN
  .”

SLOVENIEN

| 6. | Bilaga VI ska ändras på följande sätt:










  a) | Följande poster ska införas:


  ”
  -A)
     
  TJECKIEN




  Full invaliditetspension för personer som hade en invaliditetsgrad på 100 % före 18 års ålder och som inte varit försäkrade under den tid som krävs (avsnitt 42 i lagen om pensionsförsäkring nr 155/1995).




  -Aa)
     
  ESTLAND










  i) | Invaliditetspensioner som beviljats före den 1 april 2000 enligt lagen om statliga understöd och som bibehållits enligt lagen om statlig pensionsförsäkring. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

Bilaga VI ska ändras på följande sätt:

Bilaga VI ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Följande poster ska införas:

Följande poster ska införas:

”
  -A)
     
  TJECKIEN

-A)

TJECKIEN

Full invaliditetspension för personer som hade en invaliditetsgrad på 100 % före 18 års ålder och som inte varit försäkrade under den tid som krävs (avsnitt 42 i lagen om pensionsförsäkring nr 155/1995).

Full invaliditetspension för personer som hade en invaliditetsgrad på 100 % före 18 års ålder och som inte varit försäkrade under den tid som krävs (avsnitt 42 i lagen om pensionsförsäkring nr 155/1995).

-Aa)
     
  ESTLAND

-Aa)

ESTLAND

i)

i)

Invaliditetspensioner som beviljats före den 1 april 2000 enligt lagen om statliga understöd och som bibehållits enligt lagen om statlig pensionsförsäkring.

| ii) | Statliga pensioner vid invaliditet enligt lagen om statlig pensionsförsäkring. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Statliga pensioner vid invaliditet enligt lagen om statlig pensionsförsäkring.

| iii) | Invaliditetspensioner som beviljas enligt lagen om anställning vid försvaret, lagen om anställning vid polisväsendet, lagen om åklagarmyndigheten, lagen om domares ställning, lagen om löner, pensioner och annan social trygghet för Riigikogus ledamöter samt lagen om officiella förmåner för republikens president.
  ” |
| --- | --- |

iii)

iii)

Invaliditetspensioner som beviljas enligt lagen om anställning vid försvaret, lagen om anställning vid polisväsendet, lagen om åklagarmyndigheten, lagen om domares ställning, lagen om löner, pensioner och annan social trygghet för Riigikogus ledamöter samt lagen om officiella förmåner för republikens president.

| b) | Rubrikerna och posterna under ”A. GREKLAND” och ”B. IRLAND” ska stå i omvänd ordning och blir ”A. IRLAND” och ”B. GREKLAND”. |
| --- | --- |

b)

b)

Rubrikerna och posterna under ”A. GREKLAND” och ”B. IRLAND” ska stå i omvänd ordning och blir ”A. IRLAND” och ”B. GREKLAND”.

Rubrikerna och posterna under ”A. GREKLAND” och ”B. IRLAND” ska stå i omvänd ordning och blir ”A. IRLAND” och ”B. GREKLAND”.

| c) | Posten under rubriken ”B. IRLAND” ska ersättas med följande:


  ”
  Kapitel 17 i del II i den konsoliderade lagen om social trygghet (Social Welfare Consolidation Act, 2005)
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

Posten under rubriken ”B. IRLAND” ska ersättas med följande:

Posten under rubriken ”B. IRLAND” ska ersättas med följande:

”
  Kapitel 17 i del II i den konsoliderade lagen om social trygghet (Social Welfare Consolidation Act, 2005)
  ”

Kapitel 17 i del II i den konsoliderade lagen om social trygghet (Social Welfare Consolidation Act, 2005)

| d) | Efter posten under rubriken ”B. GREKLAND” ska följande post införas:


  ”
  Ba.
     
  LETTLAND




  Invaliditetspensioner (tredje gruppen) enligt artikel 16.1.2 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996.
  .” |
| --- | --- |

d)

d)

Efter posten under rubriken ”B. GREKLAND” ska följande post införas:

Efter posten under rubriken ”B. GREKLAND” ska följande post införas:

”
  Ba.
     
  LETTLAND

Ba.

LETTLAND

Invaliditetspensioner (tredje gruppen) enligt artikel 16.1.2 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996.
  .”

Invaliditetspensioner (tredje gruppen) enligt artikel 16.1.2 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996.

| e) | Posterna under rubriken ”C. FINLAND” ska ändras på följande sätt:


  ”
  Folkpension till personer som föds med funktionshinder eller får ett funktionshinder i tidig ålder (folkpensionslagen, 568/2007).




  Invaliditetspensioner som fastställts i enlighet med övergångsbestämmelser och som beviljats före den 1 januari 1994 (lagen om införande av folkpensionslagen, 569/2007).
  ” |
| --- | --- |

e)

e)

Posterna under rubriken ”C. FINLAND” ska ändras på följande sätt:

Posterna under rubriken ”C. FINLAND” ska ändras på följande sätt:

”
  Folkpension till personer som föds med funktionshinder eller får ett funktionshinder i tidig ålder (folkpensionslagen, 568/2007).

Folkpension till personer som föds med funktionshinder eller får ett funktionshinder i tidig ålder (folkpensionslagen, 568/2007).

Invaliditetspensioner som fastställts i enlighet med övergångsbestämmelser och som beviljats före den 1 januari 1994 (lagen om införande av folkpensionslagen, 569/2007).
  ”

Invaliditetspensioner som fastställts i enlighet med övergångsbestämmelser och som beviljats före den 1 januari 1994 (lagen om införande av folkpensionslagen, 569/2007).

| 7. | Bilaga VII ska ändras på följande sätt:










  a) | I tabellerna med rubrikerna ”BELGIEN” och ”FRANKRIKE” ska de rader som avser Luxemburg utgå. |
| --- | --- | --- |

7.

7.

Bilaga VII ska ändras på följande sätt:

Bilaga VII ska ändras på följande sätt:

a)

a)

I tabellerna med rubrikerna ”BELGIEN” och ”FRANKRIKE” ska de rader som avser Luxemburg utgå.

I tabellerna med rubrikerna ”BELGIEN” och ”FRANKRIKE” ska de rader som avser Luxemburg utgå.

| b) | Tabellen med rubriken ”LUXEMBURG” ska utgå. |
| --- | --- |

b)

b)

Tabellen med rubriken ”LUXEMBURG” ska utgå.

Tabellen med rubriken ”LUXEMBURG” ska utgå.

| 8. | Bilaga VIII ska ersättas med
  följande:

  ”BILAGA VIII


  FALL DÅ PRO RATA-BERÄKNINGEN INTE SKA GÖRAS ELLER INTE SKA TILLÄMPAS




  [artikel 52.4 och 52.5]




  Del 1:
     
  Fall där pro rata-beräkningen inte ska göras enligt artikel 52.4




  A.
     
  DANMARK




  Alla ansökningar om pensioner som avses i lagen om social pension, utom de pensioner som avses i bilaga IX.




  B.
     
  IRLAND




  Alla ansökningar om statlig pension (transfererad), statlig pension (avgiftsfinansierad) samt pension till efterlevande make (avgiftsfinansierad).




  C.
     
  CYPERN




  Alla ansökningar om ålders- och invaliditetspension samt pension till efterlevande make.




  D.
     
  LETTLAND










  a) | Alla ansökningar om invaliditetspension (lag om statlig pension av den 1 januari 1996). |
| --- | --- | --- |

8.

8.

Bilaga VIII ska ersättas med
  följande:

ska ersättas med

”BILAGA VIII

FALL DÅ PRO RATA-BERÄKNINGEN INTE SKA GÖRAS ELLER INTE SKA TILLÄMPAS

[artikel 52.4 och 52.5]

Del 1:
     
  Fall där pro rata-beräkningen inte ska göras enligt artikel 52.4

A.
     
  DANMARK

Alla ansökningar om pensioner som avses i lagen om social pension, utom de pensioner som avses i bilaga IX.

B.
     
  IRLAND

Alla ansökningar om statlig pension (transfererad), statlig pension (avgiftsfinansierad) samt pension till efterlevande make (avgiftsfinansierad).

C.
     
  CYPERN

Alla ansökningar om ålders- och invaliditetspension samt pension till efterlevande make.

D.
     
  LETTLAND

a)

| b) | Alla ansökningar om efterlevandepension (lag om statlig pension av den 1 januari 1996, lag om statligt finansierad pension av den 1 juli 2001). |
| --- | --- |

b)

E.
     
  LITAUEN

Alla ansökningar om efterlevandepension från den statliga socialförsäkringen på grundval av basbeloppet för efterlevandepension (lag om pension från den statliga socialförsäkringen).

F.
     
  NEDERLÄNDERNA

Alla ansökningar om ålderspension enligt lagen om allmän åldersförsäkring.

G.
     
  ÖSTERRIKE

| a) | Alla ansökningar om förmåner enligt lagen av den 9 september 1955 om allmän socialförsäkrin, lagen av den 11 oktober 1978 om socialförsäkring för egenföretagare verksamma inom handeln, lagen av den 11 oktober 1978 om socialförsäkring för jordbrukare och lagen av den 30 november 1978 om socialförsäkring för egenföretagare inom de fria yrkena. |
| --- | --- |

a)

| b) | Alla ansökningar om invaliditetspension grundad på ett pensionskonto enligt lagen om allmän pension av den 18 november 2004. |
| --- | --- |

b)

| c) | Alla ansökningar om efterlevandepension grundad på ett pensionskonto enligt lagen om allmän pension av den 18 november 2004, såvida förmånerna inte ska ökas efter beaktande av ytterligare försäkringsmånader enligt artikel 7.2 i lagen om allmän pension. |
| --- | --- |

c)

| d) | Alla ansökningar om invaliditets- och efterlevandepension från Landesärztekammern (delstatskammare för läkare) grundad på grundgaranti (grundförmåner och eventuella kompletterande förmåner, eller grundpension). |
| --- | --- |

d)

| e) | Alla ansökningar om permanent stöd vid yrkesinvaliditet och efterlevandestöd från Österreichische Tierärtzekammer (veterinärkammarens pensionsfond) . |
| --- | --- |

e)

| f) | Alla ansökningar om förmåner i samband med pension vid yrkesinvaliditet, änke- och barnpension i enlighet med stadgarna för de österrikiska Rechtsanwaltskammern (advokatsamfundens) institutioner för social omsorg, del A. |
| --- | --- |

f)

H.
     
  POLEN

Alla ansökningar om invaliditets- och ålderspension enligt det fastställda förmånssystemet, samt om efterlevandepension.

I.
     
  PORTUGAL

Alla ansökningar om invaliditets- ålders- eller efterlevandepension, utom när det sammanlagda antalet fullgjorda försäkringsperioder enligt lagstiftningen i mer än en medlemsstat uppgår till minst 21 kalenderår, de nationella försäkringsperioderna uppgår till högst 20 år och beräkningen görs enligt artikel 11 i lagdekret nr 35/2002 av den 19 februari 2002
  .

J.
     
  SLOVAKIEN

| a) | Alla ansökningar om efterlevandepension (pension till efterlevande make samt pension till efterlevande barn) beräknad i enlighet med den lagstiftning som gällt före den 1 januari 2004, vars belopp härrör från pension som tidigare har betalats till den avlidne/avlidna. |
| --- | --- |

a)

| b) | Alla ansökningar om pension beräknad i enlighet med lag nr 461/2003 om social trygghet i gällande lydelse. |
| --- | --- |

b)

K.
     
  SVERIGE

Alla ansökningar om garantipension i form av ålderspension (lag 1998:702) och ålderspension i form av tilläggspension (lag 1998:674).

L.
     
  FÖRENADE KUNGARIKET

Alla ansökningar om ålderspension, änkepension och efterlevandeförmåner, med undantag för sådana där

| a) | under ett beskattningsår som börjar den 6 april 1975 eller senare










  i) | den berörda parten har fullgjort försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder enligt Förenade kungarikets och en annan medlemsstats lagstiftning, |
| --- | --- | --- |

a)

under ett beskattningsår som börjar den 6 april 1975 eller senare

i)

den berörda parten har fullgjort försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder enligt Förenade kungarikets och en annan medlemsstats lagstiftning,

| ii) | ett (eller flera) av de beskattningsår som avses i led i inte betraktas som ett kvalifikationsår enligt Förenade kungarikets lagstiftning, |
| --- | --- |

ii)

ett (eller flera) av de beskattningsår som avses i led i inte betraktas som ett kvalifikationsår enligt Förenade kungarikets lagstiftning,

| b) | de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den lagstiftning som gäller i Förenade kungariket för perioder före den 5 juli 1948 skulle beaktas vid tillämpningen av artikel 52.1 b i denna förordning genom tillämpning av försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder enligt en annan medlemsstats lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

de försäkringsperioder som fullgjorts enligt den lagstiftning som gäller i Förenade kungariket för perioder före den 5 juli 1948 skulle beaktas vid tillämpningen av artikel 52.1 b i denna förordning genom tillämpning av försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder enligt en annan medlemsstats lagstiftning.

Alla ansökningar om ytterligare pension enligt avsnitt 44 i lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act) 1992 och avsnitt 44 i lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner för Nordirland (Social Security Contributions and Benefits Act (Northern Ireland)) 1992.

Del 2:
     
  Fall där artikel 52.5 är tillämplig

A.
     
  FRANKRIKE

Allmänna eller kompletterande system i vilka förmånerna vid ålderdom beräknas på grundval av pensionspoäng.

B.
     
  LETTLAND

Ålderspension (lag om statlig pension av den 1 januari 1996, lag om statligt finansierad pension av den 1 juli 2001).

C.
     
  UNGERN

Pension på grundval av medlemskap i privata pensionsfonder.

D.
     
  ÖSTERRIKE

| a) | Ålderspension grundad på ett pensionskonto enligt lagen om allmän pension av den 18 november 2004. |
| --- | --- |

a)

| b) | Obligatoriska bidrag enligt artikel 41 i lagen av den 28 december 2001 BGBl I nr 154 om österrikiska farmaceuters allmänna lönefond (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich). |
| --- | --- |

b)

| c) | Ålders- och förtidspension från Landesärtztekammern (delstatskammare för läkare) med grundbelopp (grundförmåner och eventuella kompletterande förmåner, eller grundpension) samt alla pensionsförmåner från samma organ med tilläggsbelopp (tilläggspension eller individuell pension). |
| --- | --- |

c)

| d) | Åldersstöd från Österreichische Tierärtztekammer (österrikiska veterinärkammarens pensionsfond). |
| --- | --- |

d)

| e) | Förmåner enligt stadgarna för de österrikiska advokatsamfundens institutioner för social omsorg, delarna A och B, med undantag för ansökningar om förmåner från invaliditets-, änke- och barnpensioner enligt stadgarna för samma organs institutioner för social omsorg, del A. |
| --- | --- |

e)

| f) | Förmåner från den federala arkitekt- och ingenjörskonsultkammarens institutioner för social omsorg enligt lagen om civilingenjörskammaren (Ziviltechnikerkammergesetz) från 1993 och stadgarna för dessa institutioner, med undantag för förmåner på grund av yrkesskada och förmåner till efterlevande grundade på dessa förmåner. |
| --- | --- |

f)

| (g) | Förmåner enligt stadgan för den federala yrkesrevisor- och skatterådgivarkammarens institution för social omsorg enligt lagen om österrikiska yrkesrevisorer och skatterådgivare (Wirtschaftstreuhandberufsgesetz). |
| --- | --- |

(g)

E.
     
  POLEN

Ålderspensioner enligt det fastställda avgiftssystemet.

F.
     
  SLOVENIEN

Pension från obligatorisk tilläggspensionsförsäkring.

G.
     
  SLOVAKIEN

Obligatoriskt ålderspensionssparande.

H.
     
  SVERIGE

Inkomstgrundad pension och premiepension (lag 1998:674).

I.
     
  FÖRENADE KUNGARIKET

Progressiva pensionsförmåner (graduated retirement benefits), som betalas ut enligt avsnitten 36 och 37 i lagen om allmän försäkring (National Insurance Act) 1965 och avsnitten 35 och 36 i lagen om allmän försäkring för Nordirland (National Insurance Act (Northern Ireland)) 1966.

J.
     
  BULGARIEN

Ålderspension från obligatorisk tilläggspensionsförsäkring, enligt del II, avdelning II i socialförsäkringslagen.

K.
     
  ESTLAND

Obligatoriskt avgiftsbaserat ålderspensionssystem.
  ”

| 9. | Bilaga IX ska ändras på följande sätt:










  a) | Del I ska ändras på följande sätt:










  i) | Efter posten under rubriken ”F. IRLAND” ska följande post införas:


  ”
  Fa.
     
  LETTLAND




  Invaliditetspensioner (tredje gruppen) enligt artikel 16.1.2 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

9.

Bilaga IX ska ändras på följande sätt:

Bilaga IX ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Del I ska ändras på följande sätt:

Del I ska ändras på följande sätt:

i)

i)

Efter posten under rubriken ”F. IRLAND” ska följande post införas:

Efter posten under rubriken ”F. IRLAND” ska följande post införas:

”
  Fa.
     
  LETTLAND

Fa.

LETTLAND

Invaliditetspensioner (tredje gruppen) enligt artikel 16.1.2 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996
  ”

Invaliditetspensioner (tredje gruppen) enligt artikel 16.1.2 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996

| ii) | Under rubriken ”G. NEDERLÄNDERNA” ska följande ord läggas till:


  ”
  Lagen av den 10 november 2005 om arbete och inkomst enligt arbetsförmåga
  ” |
| --- | --- |

ii)

ii)

Under rubriken ”G. NEDERLÄNDERNA” ska följande ord läggas till:

Under rubriken ”G. NEDERLÄNDERNA” ska följande ord läggas till:

”
  Lagen av den 10 november 2005 om arbete och inkomst enligt arbetsförmåga
  ”

Lagen av den 10 november 2005 om arbete och inkomst enligt arbetsförmåga

| iii) | Posten under rubriken ”H. FINLAND” ska ersättas med följande:


  ”
  Folkpension till personer som föds med funktionshinder eller får ett funktionshinder i tidig ålder (folkpensionslagen, 568/2007).




  Folkpension och efterlevandepension som fastställts i enlighet med övergångsbestämmelser och som beviljats före den 1 januari 1994 (lagen om införande av folkpensionslagen, 569/2007).




  Barnpensionens kompletteringsbelopp vid beräkning av oberoende förmån i enlighet med folkpensionslagen, 568/2007
  ” |
| --- | --- |

iii)

iii)

Posten under rubriken ”H. FINLAND” ska ersättas med följande:

Posten under rubriken ”H. FINLAND” ska ersättas med följande:

”
  Folkpension till personer som föds med funktionshinder eller får ett funktionshinder i tidig ålder (folkpensionslagen, 568/2007).

Folkpension till personer som föds med funktionshinder eller får ett funktionshinder i tidig ålder (folkpensionslagen, 568/2007).

Folkpension och efterlevandepension som fastställts i enlighet med övergångsbestämmelser och som beviljats före den 1 januari 1994 (lagen om införande av folkpensionslagen, 569/2007).

Folkpension och efterlevandepension som fastställts i enlighet med övergångsbestämmelser och som beviljats före den 1 januari 1994 (lagen om införande av folkpensionslagen, 569/2007).

Barnpensionens kompletteringsbelopp vid beräkning av oberoende förmån i enlighet med folkpensionslagen, 568/2007
  ”

Barnpensionens kompletteringsbelopp vid beräkning av oberoende förmån i enlighet med folkpensionslagen, 568/2007

| iv) | Posten under rubriken ”I. SVERIGE” ska ersättas med följande:


  ”
  Svensk inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning (lag 1962:381)




  Svensk garantipension och garantiersättning som ersatt sådan oavkortad svensk folkpension som utgavs enligt den lagstiftning om folkpension som var tillämplig före den 1 januari 1993 och oavkortad folkpension som utgavs enligt övergångsbestämmelserna till den lagstiftning som gäller från detta datum
  ” |
| --- | --- |

iv)

iv)

Posten under rubriken ”I. SVERIGE” ska ersättas med följande:

Posten under rubriken ”I. SVERIGE” ska ersättas med följande:

”
  Svensk inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning (lag 1962:381)

Svensk inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning (lag 1962:381)

Svensk garantipension och garantiersättning som ersatt sådan oavkortad svensk folkpension som utgavs enligt den lagstiftning om folkpension som var tillämplig före den 1 januari 1993 och oavkortad folkpension som utgavs enligt övergångsbestämmelserna till den lagstiftning som gäller från detta datum
  ”

Svensk garantipension och garantiersättning som ersatt sådan oavkortad svensk folkpension som utgavs enligt den lagstiftning om folkpension som var tillämplig före den 1 januari 1993 och oavkortad folkpension som utgavs enligt övergångsbestämmelserna till den lagstiftning som gäller från detta datum

| b) | Del II ska ändras på följande sätt:










  i) | Efter posten under rubriken ”C. ITALIEN” ska följande poster införas:


  ”
  Ca.
     
  LETTLAND




  Efterlevandepension beräknad på grundval av antagna försäkringsperioder (artikel 23.8 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996)




  Cb.
     
  LITAUEN










  a) | Pension vid arbetsoförmåga som betalas ut enligt lagen om statliga socialförsäkringspensioner |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

Del II ska ändras på följande sätt:

Del II ska ändras på följande sätt:

i)

i)

Efter posten under rubriken ”C. ITALIEN” ska följande poster införas:

Efter posten under rubriken ”C. ITALIEN” ska följande poster införas:

”
  Ca.
     
  LETTLAND

Ca.

LETTLAND

Efterlevandepension beräknad på grundval av antagna försäkringsperioder (artikel 23.8 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996)

Efterlevandepension beräknad på grundval av antagna försäkringsperioder (artikel 23.8 i lagen om statlig pension av den 1 januari 1996)

Cb.
     
  LITAUEN

Cb.

LITAUEN

a)

a)

Pension vid arbetsoförmåga som betalas ut enligt lagen om statliga socialförsäkringspensioner

| b) | Efterlevandepension och barnpension beräknad på grundval av den avlidnes pension vid arbetsoförmåga enligt lagen om statliga socialförsäkringspensioner
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

Efterlevandepension och barnpension beräknad på grundval av den avlidnes pension vid arbetsoförmåga enligt lagen om statliga socialförsäkringspensioner

| ii) | Efter posten under rubriken ”D. LUXEMBURG” ska följande post införas:


  ”
  Da.
     
  SLOVAKIEN










  a) | Slovakisk invaliditetspension och efterlevandepension som härleds från denna |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Efter posten under rubriken ”D. LUXEMBURG” ska följande post införas:

Efter posten under rubriken ”D. LUXEMBURG” ska följande post införas:

”
  Da.
     
  SLOVAKIEN

Da.

SLOVAKIEN

a)

a)

Slovakisk invaliditetspension och efterlevandepension som härleds från denna

| b) | Invaliditetspension för en person som blev invalidiserad som barn och som alltid anses ha fullgjort den försäkringsperiod som krävs (artiklarna 70.2, 72.3 samt 73.3 och 73.4 i lag nr 461/2003 om socialförsäkringar, i dess ändrade lydelse)
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

Invaliditetspension för en person som blev invalidiserad som barn och som alltid anses ha fullgjort den försäkringsperiod som krävs (artiklarna 70.2, 72.3 samt 73.3 och 73.4 i lag nr 461/2003 om socialförsäkringar, i dess ändrade lydelse)

| c) | I del III ska ”Den nordiska konventionen av den 15 juni 1992 om social trygghet” ersättas med följande:


  ”
  Den nordiska konventionen av den 18 augusti 2003 om social trygghet.
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

I del III ska ”Den nordiska konventionen av den 15 juni 1992 om social trygghet” ersättas med följande:

I del III ska ”Den nordiska konventionen av den 15 juni 1992 om social trygghet” ersättas med följande:

”
  Den nordiska konventionen av den 18 augusti 2003 om social trygghet.
  ”

Den nordiska konventionen av den 18 augusti 2003 om social trygghet.

| 10. | Bilaga X ska ersättas med följande:



  ”BILAGA X


  SÄRSKILDA ICKE AVGIFTSFINANSIERADE KONTANTA FÖRMÅNER




  [Artikel 70.2 c]




  A.
     
  BELGIEN










  a) | Förmån vid inkomstbortfall (lag av den 27 februari 1987) |
| --- | --- | --- |

10.

10.

Bilaga X ska ersättas med följande:

Bilaga X ska ersättas med följande:

”BILAGA X

SÄRSKILDA ICKE AVGIFTSFINANSIERADE KONTANTA FÖRMÅNER

[Artikel 70.2 c]

A.
     
  BELGIEN

a)

| b) | Garantiinkomst för äldre (lag av den 22 mars 2001) |
| --- | --- |

b)

B.
     
  BULGARIEN

Social ålderspension (artikel 89 i lagen om social trygghet)

C.
     
  TJECKIEN

Socialbidrag (lag nr 117/1995 om statligt socialstöd)

D.
     
  DANMARK

Bostadsstöd för pensionärer (lagen om individuellt bostadsstöd, konsoliderad genom lag nr 204 av den 29 mars 1995)

E.
     
  TYSKLAND

Minimiinkomst för äldre och för personer med nedsatt arbetsförmåga enligt kapitel 4 i bok XII av socialförsäkringsbalken (Sozialgesetzbuch)

Förmåner som ska täcka levnadsomkostnader enligt grundgarantin för arbetssökande, såvida inte kraven när det gäller dessa förmåner är uppfyllda för rätt till ett tillfälligt tillägg efter det att arbetslöshetsförmåner har utgetts (artikel 24.1 i bok II i lagen om social trygghet – Sozialgesetzbuch)

F.
     
  ESTLAND

| a) | Bidrag till vuxna med funktionshinder (lagen om sociala förmåner för funktionshindrade av den 27 januari 1999) |
| --- | --- |

a)

| b) | Statligt arbetslöshetsunderstöd (lagen om arbetsmarknadstjänster och arbetsmarknadsstöd av den 29 september 2005) |
| --- | --- |

b)

G.
     
  IRLAND

| a) | Bidrag för arbetssökande (del 3, kapitel 2 i 2005 års konsoliderade lag om social trygghet) |
| --- | --- |

a)

| b) | Statlig (icke avgiftsfinansierad) pension (del 3, kapitel 4 i 2005 års konsoliderade lag om social trygghet) |
| --- | --- |

b)

| c) | Efterlevandepension (icke avgiftsfinansierad) (del 3, kapitel 6 i 2005 års konsoliderade lag om social trygghet) |
| --- | --- |

c)

| d) | Bidrag till funktionshindrade (del 3, kapitel 10 i 2005 års konsoliderade lag om social trygghet) |
| --- | --- |

d)

| e) | Färdbidrag (avsnitt 61 i 1970 års hälso- och sjukvårdslag) |
| --- | --- |

e)

| f) | Blindpension (del 3, kapitel 5 i 2005 års konsoliderade lag om social trygghet) |
| --- | --- |

f)

H.
     
  GREKLAND

Särskilda förmåner för äldre (lag nr 1296/82)

I.
     
  SPANIEN

| a) | Garanterad minimiinkomst (lag nr 13/82 av den 7 april 1982) |
| --- | --- |

a)

| b) | Kontantförmåner för bistånd till äldre och arbetsoförmögna personer (kungligt dekret nr 2620/81 av den 24 juli 1981) |
| --- | --- |

b)

| c) | Följande pensionsförmåner:









  i) | Icke avgiftsfinansierade invaliditets- och ålderspensioner enligt artikel 38.1 i den konsoliderade texten till den allmänna lagen om social trygghet, godkänd genom kungligt lagdekret nr 1/1994 av den 20 juni 1994. |
| --- | --- | --- |

c)

i)

Icke avgiftsfinansierade invaliditets- och ålderspensioner enligt artikel 38.1 i den konsoliderade texten till den allmänna lagen om social trygghet, godkänd genom kungligt lagdekret nr 1/1994 av den 20 juni 1994.

| ii) | Förmåner som i de autonoma regionernas lagstiftning kompletterar de pensioner som anges i led i, i de fall dessa förmåner garanterar existensminimum utgående från den ekonomiska och sociala situationen i regionerna i fråga. |
| --- | --- |

ii)

Förmåner som i de autonoma regionernas lagstiftning kompletterar de pensioner som anges i led i, i de fall dessa förmåner garanterar existensminimum utgående från den ekonomiska och sociala situationen i regionerna i fråga.

| d) | Färdbidrag för ökad rörlighet och ersättande av transportkostnader (lag nr 13/1982 av den 7 april 1982) |
| --- | --- |

d)

J.
     
  FRANKRIKE

| a) | Tilläggsbidrag från









  i) | den särskilda invaliditetsfonden och |
| --- | --- | --- |

a)

i)

den särskilda invaliditetsfonden och

| ii) | solidaritetsfonden för äldre |
| --- | --- |

ii)

solidaritetsfonden för äldre

med beaktande av förvärvade rättigheter (lag av den 30 juni 1956, kodifierad i bok VIII i lagen om social trygghet)

| b) | Bidrag till vuxna funktionshindrade (lag av den 30 juni 1975, kodifierad i bok VIII i lagen om social trygghet) |
| --- | --- |

b)

| c) | Särskilt bidrag (lag av den 10 juli 1952, kodifierad i bok VIII i lagen om social trygghet) med beaktande av förvärvade rättigheter |
| --- | --- |

c)

| d) | Solidariskt bidrag till äldre (stadgan av den 24 juni 2004, kodifierad i bok VIII i lagen om social trygghet) från och med den 1 januari 2006 |
| --- | --- |

d)

K.
     
  ITALIEN

| a) | Socialpension för obemedlade personer (lag nr 153 av den 30 april 1969) |
| --- | --- |

a)

| b) | Pensioner och bidrag för funktionshindrade eller arbetsoförmögna civilpersoner (lag nr 118 av den 30 mars 1974, nr 18 av den 11 februari 1980 och nr 508 av den 23 november 1988) |
| --- | --- |

b)

| c) | Pensioner och bidrag för dövstumma (lag nr 381 av den 26 maj 1970 och nr 508 av den 23 november 1988) |
| --- | --- |

c)

| d) | Pensioner och bidrag för blinda civilpersoner (lag nr 382 av den 27 maj 1970 och nr 508 av den 23 november 1988) |
| --- | --- |

d)

| e) | Förmåner som tillägg till minimipensioner (lag nr 218 av den 4 april 1952, nr 638 av den 11 november 1983 och nr 407 av den 29 december 1990) |
| --- | --- |

e)

| f) | Tillägg till invaliditetsförmåner (lag nr 222 av den 12 juni 1984) |
| --- | --- |

f)

| g) | Socialbidrag (lag nr 335 av den 8 augusti 1995) |
| --- | --- |

g)

| h) | Förhöjt socialbidrag (artikel 1.1 och 1.12 i lag nr 544 av den 29 december 1988, med senare ändringar) |
| --- | --- |

h)

L.
     
  CYPERN

| a) | Socialpension (lagen om socialpension från 1995 (lag 25(I)/95), i dess ändrade lydelse) |
| --- | --- |

a)

| b) | Bidrag till gravt rörelsehindrade (regeringsbeslut nr 38210 av den 16 oktober 1992, nr 41370 av den 1 augusti 1994, nr 46183 av den 11 juni 1997 och 53675 av den 16 maj 2001) |
| --- | --- |

b)

| c) | Särskilt bidrag för blinda (lagen om särskilda bidrag från 1996 (lag 77(I)/96), i dess ändrade lydelse) |
| --- | --- |

c)

M.
     
  LETTLAND

| a) | Statliga socialförsäkringsförmåner (lagen om statliga sociala förmåner av den 1 januari 2003) |
| --- | --- |

a)

| b) | Färdbidrag för funktionshindrade med begränsad rörlighet (lagen om statliga sociala förmåner av den 1 januari 2003) |
| --- | --- |

b)

N.
     
  LITAUEN

| a) | Socialpension (artikel 5 i lagen från 2005 om statliga sociala förmåner) |
| --- | --- |

a)

| b) | Socialbidrag (artikel 15 i lagen från 2005 om statliga sociala förmåner) |
| --- | --- |

b)

| c) | Färdbidrag för funktionshindrade med begränsad rörlighet (artikel 7 i lagen om resebidrag från 2000) |
| --- | --- |

c)

O.
     
  LUXEMBURG

Inkomst för gravt funktionshindrade (artikel 1.2 i lag av den 12 september 2003), med undantag för personer som erkänts som funktionshindrade arbetstagare och som är anställda på den öppna arbetsmarknaden eller i skyddat arbete

P.
     
  UNGERN

| a) | Invaliditetslivränta (regeringsdekret nr 83/1987 (XII 27) om invaliditetslivränta) |
| --- | --- |

a)

| b) | Icke avgiftsfinansierade förmåner vid ålderdom (lag III från 1993 om socialförvaltning och sociala förmåner) |
| --- | --- |

b)

| c) | Färdbidrag (regeringsdekret nr 164/1995 (XII 27) om färdbidrag för gravt funktionshindrade) |
| --- | --- |

c)

Q.
     
  MALTA

| a) | Inkomststöd (avsnitt 73 i lagen om social trygghet (kap. 318) från 1987) |
| --- | --- |

a)

| b) | Ålderspension (lagen om social trygghet (kap. 318) från 1987) |
| --- | --- |

b)

R.
     
  NEDERLÄNDERNA

| a) | Wet Arbeidsongeschiktheidsvoorziening jonggehandicapten (Wajong) (lagen om bistånd vid arbetsoförmåga för unga funktionshindrade) av den 24 april 1997 (Wajong) |
| --- | --- |

a)

| b) | Lagen om tilläggsförmåner av den 6 november 1986 (TW) |
| --- | --- |

b)

S.
     
  ÖSTERRIKE

Tilläggsersättning (lag av den 9 september 1955 om allmän socialförsäkring, lag av den 11 oktober 1978 om socialförsäkring för personer verksamma inom handeln och lag av den 11 oktober 1978 om socialförsäkring för jordbrukare)

T.
     
  POLEN

Socialpension (lag av den 27 juni 2003 om socialpension)

U.
     
  PORTUGAL

| a) | Statlig ålderspension och invaliditetspension (icke avgiftsfinansierad) (lagdekret nr 464/80 av den 13 oktober 1980) |
| --- | --- |

a)

| b) | Icke avgiftsfinansierad änkepension (förordning nr 52/81 av den 11 november 1981) |
| --- | --- |

b)

| c) | Solidariskt ålderstillägg (lagdekret nr 232/2005 av den 29 december 2005, ändrat genom lagdekret nr 236/2006 av den 11 december 2006) |
| --- | --- |

c)

V.
     
  SLOVENIEN

| a) | Statlig pension (lagen om pensions- och invaliditetsförsäkring av den 23 december 1999) |
| --- | --- |

a)

| b) | Inkomststöd för pensionärer (lagen om pensions- och invaliditetsförsäkring av den 23 december 1999) |
| --- | --- |

b)

| c) | Underhållsbidrag (lag om pensions- och invaliditetsförsäkring av den 23 december 1999) |
| --- | --- |

c)

W.
     
  SLOVAKIEN

| a) | Justering beviljad före den 1 januari 2004 av pensioner som enda inkomstkälla |
| --- | --- |

a)

| b) | Socialpension som beviljades före den 1 januari 2004 |
| --- | --- |

b)

X.
     
  FINLAND

| a) | Bostadsbidrag för pensionstagare (lagen om bostadsbidrag för pensionstagare 571/2007) |
| --- | --- |

a)

| b) | Arbetsmarknadsstöd (lagen om utkomstskydd för arbetslösa 1290/2002) |
| --- | --- |

b)

| c) | Särskilt stöd till invandrare (lagen om särskilt stöd till invandrare, 1192/2002) |
| --- | --- |

c)

Y.
     
  SVERIGE

| a) | Bostadstillägg till pensionärer (lag 2001:761) |
| --- | --- |

a)

| b) | Äldreförsörjningsstöd (lag 2001:853). |
| --- | --- |

b)

Z.
     
  FÖRENADE KUNGARIKET

| a) | Statligt pensionstillägg (lagen om statligt pensionstillägg från 2002 och lagen om statligt pensionstillägg (Nordirland) från 2002) |
| --- | --- |

a)

| b) | Inkomstbaserade bidrag för arbetssökande (lagen om arbetssökande från 1995 och förordningen om arbetssökande (Nordirland) från 1995) |
| --- | --- |

b)

| c) | Inkomststöd (lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner från 1992 och lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Nordirland) från 1992) |
| --- | --- |

c)

| d) | Färdbidrag för funktionshindrade (lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner från 1992 och lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Nordirland) från 1992)
  ” |
| --- | --- |

d)

| 11. | Bilaga XI ska ersättas med följande:

  ”BILAGA XI
  SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR TILLÄMPNINGEN AV MEDLEMSSTATERNAS LAGSTIFTNING
  [artiklarna 51.3 och 56.1 och artikel 83]
  A.   BELGIEN
  Inga


  B.
     
  BULGARIEN




  Artikel 33.1 i den bulgariska sjukförsäkringslagen ska tillämpas på alla personer för vilka Bulgarien är behörig medlemsstat enligt avdelning III, kapitel 1 i denna förordning.



  C.   TJECKIEN
  Inga

  D.   DANMARK
  ▐







  1. | a) | Vid beräkningen av pensionen enligt lov om social pension (lagen om social pension) ska perioder av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare som fullgjorts
  enligt dansk lagstiftning
  av en gränsarbetare eller en arbetstagare som rest till Danmark för att utföra ett säsongsbetonat arbete betraktas som bosättningsperioder i Danmark fullgjorda av den efterlevande maken, förutsatt att den efterlevande maken under dessa perioder var gift med ovannämnda person och de inte var separerade eller levde faktiskt åtskilda på grund av osämja och att den efterlevande maken under dessa perioder var bosatt inom en annan medlemsstats territorium.
  Vid tillämpningen av detta led avses med säsongsbetonat arbete sådant arbete som på grund av årstidernas växlingar automatiskt återkommer varje år. |
| --- | --- | --- | --- |

11.

11.

Bilaga XI ska ersättas med följande:

ska

”BILAGA XI

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR TILLÄMPNINGEN AV MEDLEMSSTATERNAS LAGSTIFTNING

[artiklarna 51.3 och 56.1 och artikel 83]

A.   BELGIEN

Inga

B.
     
  BULGARIEN

Artikel 33.1 i den bulgariska sjukförsäkringslagen ska tillämpas på alla personer för vilka Bulgarien är behörig medlemsstat enligt avdelning III, kapitel 1 i denna förordning.

C.   TJECKIEN

Inga

D.   DANMARK

▐

1.

a)

Vid beräkningen av pensionen enligt lov om social pension (lagen om social pension) ska perioder av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare som fullgjorts
  enligt dansk lagstiftning
  av en gränsarbetare eller en arbetstagare som rest till Danmark för att utföra ett säsongsbetonat arbete betraktas som bosättningsperioder i Danmark fullgjorda av den efterlevande maken, förutsatt att den efterlevande maken under dessa perioder var gift med ovannämnda person och de inte var separerade eller levde faktiskt åtskilda på grund av osämja och att den efterlevande maken under dessa perioder var bosatt inom en annan medlemsstats territorium.

Vid tillämpningen av detta led avses med säsongsbetonat arbete sådant arbete som på grund av årstidernas växlingar automatiskt återkommer varje år.

| b) | Vid beräkningen av pensionen enligt lagen om social pension (lov om social pension) ska perioder av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare som fullgjorts
  enligt dansk lagstiftning
  före den 1 januari 1984 av en person på vilken punkt 2 a inte ska tillämpas betraktas som bosättningsperioder i Danmark fullgjorda av den efterlevande maken, förutsatt att den efterlevande maken under dessa perioder var gift med personen och de inte var separerade eller levde faktiskt åtskilda på grund av osämja och att den efterlevande maken under dessa perioder var bosatt inom en annan medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

b)

Vid beräkningen av pensionen enligt lagen om social pension (lov om social pension) ska perioder av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare som fullgjorts
  enligt dansk lagstiftning
  före den 1 januari 1984 av en person på vilken punkt 2 a inte ska tillämpas betraktas som bosättningsperioder i Danmark fullgjorda av den efterlevande maken, förutsatt att den efterlevande maken under dessa perioder var gift med personen och de inte var separerade eller levde faktiskt åtskilda på grund av osämja och att den efterlevande maken under dessa perioder var bosatt inom en annan medlemsstats territorium.

| c) | Perioder som medräknas enligt bestämmelserna i a och b ska inte beaktas om de sammanfaller med perioder som medräknas vid beräkningen av pension som ska betalas till den berörda personen enligt lagstiftningen om obligatorisk försäkring i en annan medlemsstat eller med de perioder för vilka personen uppbar pension enligt sådan lagstiftning. Sådana perioder ska dock beaktas om det årliga beloppet för denna pension är lägre än halva grundbeloppet för den sociala pensionen. |
| --- | --- |

c)

Perioder som medräknas enligt bestämmelserna i a och b ska inte beaktas om de sammanfaller med perioder som medräknas vid beräkningen av pension som ska betalas till den berörda personen enligt lagstiftningen om obligatorisk försäkring i en annan medlemsstat eller med de perioder för vilka personen uppbar pension enligt sådan lagstiftning. Sådana perioder ska dock beaktas om det årliga beloppet för denna pension är lägre än halva grundbeloppet för den sociala pensionen.

| 2. | a) | Utan hinder av bestämmelserna i artikel 6, ska personer som inte har arbetat som anställda i någon medlemsstat ha rätt till dansk social pension bara om de har varit stadigvarande bosatta i Danmark under minst tre år, med beaktande av de åldersgränser som gäller enligt dansk lagstiftning. Om inget annat följer av artikel 4, ska artikel 7 inte tillämpas på en dansk social pension som sådana personer har rätt till. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Utan hinder av bestämmelserna i artikel 6, ska personer som inte har arbetat som anställda i någon medlemsstat ha rätt till dansk social pension bara om de har varit stadigvarande bosatta i Danmark under minst tre år, med beaktande av de åldersgränser som gäller enligt dansk lagstiftning. Om inget annat följer av artikel 4, ska artikel 7 inte tillämpas på en dansk social pension som sådana personer har rätt till.

| b) | De bestämmelser som anges ovan ska inte gälla rätt till dansk social pension för familjemedlemmar till personer som är eller har varit anställda i Danmark eller för studerande och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

b)

De bestämmelser som anges ovan ska inte gälla rätt till dansk social pension för familjemedlemmar till personer som är eller har varit anställda i Danmark eller för studerande och deras familjemedlemmar.

| 3. | Den tillfälliga förmånen för arbetslösa personer som har antagits till systemet med flexibelt arbete (ledighedsydelse) enligt lag nr 455 av den 10 juni 1997ska omfattas av avdelning III kapitel 6 i denna förordning. Arbetslösa personer som reser till en annan medlemsstat ska omfattas av artiklarna 64 och 65 när denna medlemsstat har liknande sysselsättningsåtgärder för samma kategori av personer. |
| --- | --- |

3.

Den tillfälliga förmånen för arbetslösa personer som har antagits till systemet med flexibelt arbete (ledighedsydelse) enligt lag nr 455 av den 10 juni 1997ska omfattas av avdelning III kapitel 6 i denna förordning. Arbetslösa personer som reser till en annan medlemsstat ska omfattas av artiklarna 64 och 65 när denna medlemsstat har liknande sysselsättningsåtgärder för samma kategori av personer.

| 4. | Om en person som får dansk social pension också har rätt till efterlevandepension från en annan medlemsstat ska dessa pensioner, vid tillämpningen av dansk lagstiftning, betraktas som förmåner av samma slag i den mening som avses i artikel 53.1, förutsatt att den person vars försäkrings- eller bosättningsperioder ligger till grund för beräkningen av efterlevandepensionen också har rätt till dansk social pension. |
| --- | --- |

4.

Om en person som får dansk social pension också har rätt till efterlevandepension från en annan medlemsstat ska dessa pensioner, vid tillämpningen av dansk lagstiftning, betraktas som förmåner av samma slag i den mening som avses i artikel 53.1, förutsatt att den person vars försäkrings- eller bosättningsperioder ligger till grund för beräkningen av efterlevandepensionen också har rätt till dansk social pension.

E.   TYSKLAND

▐

| 1. | Utan hinder av artikel 5 a
  i förordningen och
  artikel 5.4 punkt 1 i bok VI av socialförsäkringsbalken (Sozialgesetzbuch VI)
  får
  en person som
  uppbär
  full ålderspension enligt någon annan medlemsstats lagstiftning
  begära att bli obligatoriskt försäkrad enligt det tyska pensionsförsäkringssystemet
  . |
| --- | --- |

1.

Utan hinder av artikel 5 a
  i förordningen och
  artikel 5.4 punkt 1 i bok VI av socialförsäkringsbalken (Sozialgesetzbuch VI)
  får
  en person som
  uppbär
  full ålderspension enligt någon annan medlemsstats lagstiftning
  begära att bli obligatoriskt försäkrad enligt det tyska pensionsförsäkringssystemet
  .

| 2. | Utan hinder av artikel 5 a i
  förordningen
  och
  artikel 7.1 och 7.3
  i bok VI av socialförsäkringsbalken (Sozialgesetzbuch VI), får en person som är obligatoriskt försäkrad i en annan medlemsstat eller uppbär ålderspension enligt en annan medlemsstats lagstiftning ansluta sig till den frivilliga försäkringen i Tyskland. |
| --- | --- |

2.

Utan hinder av artikel 5 a i
  förordningen
  och
  artikel 7.1 och 7.3
  i bok VI av socialförsäkringsbalken (Sozialgesetzbuch VI), får en person som är obligatoriskt försäkrad i en annan medlemsstat eller uppbär ålderspension enligt en annan medlemsstats lagstiftning ansluta sig till den frivilliga försäkringen i Tyskland.

| 3. | När kontantförmåner enligt punkt 47.1 i bok V av socialförsäkringsbalken, punkt 47.1 i bok VII av socialförsäkringsbalken och punkt 200.2 i riksförsäkringsordningen (Reichsversicherungsordnung) beviljas försäkrade personer som är bosatta i en annan medlemsstat, beräknas enligt det tyska försäkringssystemet nettolönen, som ligger till grund för beräkningen av förmånerna, som om den försäkrade personen vore bosatt i Tyskland, såvida inte den försäkrade personen begär en beräkning på grundval av den nettolön som han faktiskt uppbär. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medborgare i andra medlemsstater som har sin bosättningsort eller stadigvarande hemvist utanför Tyskland och som uppfyller de allmänna villkoren för det tyska pensionsförsäkringssystemet får göra frivilliga inbetalningar endast om de vid något tidigare tillfälle har varit frivilligt eller obligatoriskt försäkrade enligt det tyska pensionsförsäkringssystemet. Detta gäller även statslösa personer och flyktingar som har sin bosättningsort eller stadigvarande hemvist i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den schablonberäknade tillgodoräknandeperioden (pauschale Anrechnungszeit) enligt artikel 253 i bok VI av socialförsäkringsbalken (Sozialgesetzbuch VI) ska fastställas enbart på grundval av perioder i Tyskland. |
| --- | --- |

5.

Den schablonberäknade tillgodoräknandeperioden (pauschale Anrechnungszeit) enligt artikel 253 i bok VI av socialförsäkringsbalken (Sozialgesetzbuch VI) ska fastställas enbart på grundval av perioder i Tyskland.

| 6. | I de fall då den tyska pensionslagstiftning som gällde den 31 december 1991 är tillämplig
  på omräkningen av en pension

  ska enbart den tyska
  lagstiftningen
  tillämpas för tillgodoräknandet av
  ersättningsperioder
  (Ersatzzeiten). |
| --- | --- |

6.

I de fall då den tyska pensionslagstiftning som gällde den 31 december 1991 är tillämplig
  på omräkningen av en pension

  ska enbart den tyska
  lagstiftningen
  tillämpas för tillgodoräknandet av
  ersättningsperioder
  (Ersatzzeiten).

| 7. | Den tyska lagstiftningen om olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar som kompenseras enligt lagen om utländska pensioner och om förmåner för försäkringsperioder som kan tillgodoräknas enligt lagen om utländska pensioner på de territorier som anges i punkt 1.2.3 i lagen om frågor som rör fördrivna personer och flyktingar (Bundesvertriebenengesetz) fortsätter att gälla inom förordningens tillämpningsområde utan hinder av bestämmelserna i punkt 2 i lagen om utländska pensioner (Fremdrentengesetz). |
| --- | --- |

7.

| 8. | För beräkningen av det teoretiska belopp som avses i artikel 52.1 b i i denna förordning, i pensionssystemen för de fria yrkena, ska den behöriga institutionen, med avseende på varje försäkringsår som fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning, utgå från den genomsnittliga årliga pensionsrätt som förvärvats under medlemskapet i behöriga institutioner genom betalning av avgifter. |
| --- | --- |

8.

F.   ESTLAND

Vid beräkningen av föräldraförmåner ska anställningsperioder i andra medlemsstater än Estland anses vara grundade på samma genomsnittliga socialavgiftsbelopp som betalats under de anställningsperioder i Estland med vilka de läggs samman. Om personen under referensåret bara har varit anställd i en annan medlemsstat ska beräkningen av förmånerna anses vara grundad på det genomsnittliga socialavgiftsbelopp som betalats i Estland mellan referensåret och moderskapsledigheten.

G.   GREKLAND

| 1. | Lag nr 1469/84 om frivillig anslutning till pensionsförsäkringssystemet för grekiska medborgare och utländska medborgare av grekisk härkomst är tillämplig på medborgare i andra medlemsstater, statslösa personer eller flyktingar, om de berörda personerna, oavsett bosättnings- eller vistelseort, vid något tidigare tillfälle har varit obligatoriskt eller frivilligt anslutna till det grekiska pensionsförsäkringssystemet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Utan hinder av artikel 5 a i denna förordning och artikel 34 i lag nr 1140/81 får en person som uppbär pension på grund av olycksfall i arbetet eller arbetssjukdom enligt en annan medlemsstats lagstiftning begära att bli obligatoriskt försäkrad enligt den lagstiftning som tillämpas genom försäkringssystemet för jordbruket i den utsträckning som han/hon bedriver en verksamhet som omfattas av den lagstiftningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

2.

H.   SPANIEN

▐

| 1. | Vid tillämpningen av
  artikel 52.1 b i
  i
  denna förordning

  ska de år som arbetstagaren saknar för att uppnå den pensionsålder eller obligatoriska pensionsålder som föreskrivs
  i artikel 31.4
  i den konsoliderade
  versionen av
  lagen om statliga pensioner (Ley de Clases Pasivas del Estado) beaktas som
  faktisk statlig
  tjänstgöring endast om den förmånsberättigade vid den tidpunkt då det försäkringsfall för vilket invaliditets- eller efterlevandepension betalas ut omfattades av Spaniens särskilda system för offentligt anställda eller
  utförde en
  verksamhet som
  assimilerats i det systemet eller om den förmånsberättigade vid tidpunkten för det försäkringsfall för vilket pensionerna betalas ut utförde en verksamhet som skulle ha erfordrat att den berörda personen omfattades av statens särskilda system för offentligt anställda, de väpnade styrkorna eller domarkåren, om verksamheten hade utförts i Spanien
  . |
| --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av
  artikel 52.1 b i
  i
  denna förordning

  ska de år som arbetstagaren saknar för att uppnå den pensionsålder eller obligatoriska pensionsålder som föreskrivs
  i artikel 31.4
  i den konsoliderade
  versionen av
  lagen om statliga pensioner (Ley de Clases Pasivas del Estado) beaktas som
  faktisk statlig
  tjänstgöring endast om den förmånsberättigade vid den tidpunkt då det försäkringsfall för vilket invaliditets- eller efterlevandepension betalas ut omfattades av Spaniens särskilda system för offentligt anställda eller
  utförde en
  verksamhet som
  assimilerats i det systemet eller om den förmånsberättigade vid tidpunkten för det försäkringsfall för vilket pensionerna betalas ut utförde en verksamhet som skulle ha erfordrat att den berörda personen omfattades av statens särskilda system för offentligt anställda, de väpnade styrkorna eller domarkåren, om verksamheten hade utförts i Spanien
  .

| 2. | a) | Den teoretiska spanska förmånen i enlighet med artikel 56.1 c ska beräknas på grundval av personens faktiska avgifter under åren närmast före betalningen av den sista avgiften till den spanska socialförsäkringen. Om försäkrings- eller bosättningsperioder enligt någon annan medlemsstats lagstiftning måste beaktas vid beräkningen av grundbeloppet för pensionen, ska det avgiftsunderlag i Spanien som tidsmässigt ligger närmast referensperioderna användas för de ovannämnda perioderna, med beaktande av utvecklingen av konsumentprisindex. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Den teoretiska spanska förmånen i enlighet med artikel 56.1 c ska beräknas på grundval av personens faktiska avgifter under åren närmast före betalningen av den sista avgiften till den spanska socialförsäkringen. Om försäkrings- eller bosättningsperioder enligt någon annan medlemsstats lagstiftning måste beaktas vid beräkningen av grundbeloppet för pensionen, ska det avgiftsunderlag i Spanien som tidsmässigt ligger närmast referensperioderna användas för de ovannämnda perioderna, med beaktande av utvecklingen av konsumentprisindex.

| b) | ║b) Det beräknade pensionsbeloppet ska höjas med beloppet på de höjningar och uppräkningar som beräknats för varje efterföljande år för pensioner av samma slag. |
| --- | --- |

b)

║b) Det beräknade pensionsbeloppet ska höjas med beloppet på de höjningar och uppräkningar som beräknats för varje efterföljande år för pensioner av samma slag.

| 3. | Perioder som fullgjorts i andra medlemsstater och som måste beräknas inom det särskilda systemet för offentligt anställda, de väpnade styrkorna och domstolsförvaltningen, ska vid tillämpningen av artikel 56 i denna förordning behandlas på samma sätt som de perioder som tidsmässigt ligger närmast den tid som omfattas som offentligt anställd i Spanien. |
| --- | --- |

3.

Perioder som fullgjorts i andra medlemsstater och som måste beräknas inom det särskilda systemet för offentligt anställda, de väpnade styrkorna och domstolsförvaltningen, ska vid tillämpningen av artikel 56 i denna förordning behandlas på samma sätt som de perioder som tidsmässigt ligger närmast den tid som omfattas som offentligt anställd i Spanien.

| 4. | De åldersgrundade tilläggsbelopp som avses i den andra övergångsbestämmelsen i den allmänna lagen om social trygghet ska tillämpas på alla förmånstagare enligt förordningen för vilka avgifter inbetalats enligt spansk lagstiftning före den 1 januari 1967. Det ska inte vara möjligt att i ovannämnda hänseende, genom tillämpning av artikel 5 i denna förordning, behandla försäkringsperioder som har tillgodoräknats i en annan medlemsstat före ovannämnda datum som likvärdiga med avgifter som betalats i Spanien. Det datum som motsvarar den 1 januari 1967 ska vara den 1 augusti 1970 för det särskilda systemet för sjöfolk och den 1 april 1969 för det särskilda sociala trygghetssystemet för kolindustrin. |
| --- | --- |

4.

I.   FRANKRIKE

| 1. | Medborgare i andra medlemsstater som har sin bosättningsort eller stadigvarande hemvist utanför Frankrike och som uppfyller de allmänna villkoren för det franska pensionsförsäkringssystemet får göra frivilliga inbetalningar till detta endast om de vid något tidigare tillfälle har varit frivilligt eller obligatoriskt försäkrade enligt det franska pensionsförsäkringssystemet, något som även gäller statslösa personer och flyktingar som har sin bosättningsort eller stadigvarande hemvist i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För personer som får vårdförmåner i Frankrike enligt artiklarna 17, 24 eller 26 i denna förordning och som är bosatta i de franska departementen Haut-Rhin, Bas-Rhin eller Moselle, ska de vårdförmåner som utges för en annan medlemsstats institutions räkning och vars kostnader den institutionen ska stå för, omfatta förmåner som utges både genom den allmänna sjukförsäkringen och genom den obligatoriska kompletterande lokala sjukförsäkringen i Alsace-Moselle. |
| --- | --- |

2.

För personer som får vårdförmåner i Frankrike enligt artiklarna 17, 24 eller 26 i denna förordning och som är bosatta i de franska departementen Haut-Rhin, Bas-Rhin eller Moselle, ska de vårdförmåner som utges för en annan medlemsstats institutions räkning och vars kostnader den institutionen ska stå för, omfatta förmåner som utges både genom den allmänna sjukförsäkringen och genom den obligatoriska kompletterande lokala sjukförsäkringen i Alsace-Moselle.

| 3. | Vid tillämpningen av avdelning III kapitel 5 i denna förordning ska den franska lagstiftning som är tillämplig på en person som arbetar eller tidigare har arbetat som anställd eller som bedriver eller tidigare har bedrivit verksamhet som egenföretagare omfatta både det eller de allmänna system för ålderspension och det eller de kompletterande pensionssystem som personen omfattades av. |
| --- | --- |

3.

Vid tillämpningen av avdelning III kapitel 5 i denna förordning ska den franska lagstiftning som är tillämplig på en person som arbetar eller tidigare har arbetat som anställd eller som bedriver eller tidigare har bedrivit verksamhet som egenföretagare omfatta både det eller de allmänna system för ålderspension och det eller de kompletterande pensionssystem som personen omfattades av.

J.   IRLAND

| 1. | Vid beräkningen av
  en försäkrad persons föreskrivna antagna veckoinkomster
  för beviljandet av förmåner vid sjukdom eller arbetslöshet enligt irländsk lagstiftning ska, utan hinder av artikel 21.2 och artikel 62 i denna förordning, ett belopp som är lika med den genomsnittliga veckolönen för anställda under det
  föreskrivna
  året, tillgodoräknas den
  försäkrade personen
  för varje vecka med arbete som anställd enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat under
  det
  föreskrivna
  året
  . |
| --- | --- |

1.

Vid beräkningen av
  en försäkrad persons föreskrivna antagna veckoinkomster
  för beviljandet av förmåner vid sjukdom eller arbetslöshet enligt irländsk lagstiftning ska, utan hinder av artikel 21.2 och artikel 62 i denna förordning, ett belopp som är lika med den genomsnittliga veckolönen för anställda under det
  föreskrivna
  året, tillgodoräknas den
  försäkrade personen
  för varje vecka med arbete som anställd enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat under
  det
  föreskrivna
  året
  .

| 2. | I de fall då artikel 46
  i denna förordning
  är tillämplig ska Irland, om den berörda personen är arbetsoförmögen med invaliditet som följd och omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat, vid tillämpningen av
  avdelning 118.1 a
  i den konsoliderade lagen om social trygghet (Social Welfare Consolidation Act,
  2005
  ), beakta varje period under vilken, med hänsyn till den invaliditet som följde på arbetsoförmågan, personen
  skulle ha
  ansetts vara arbetsoförmögen enligt irländsk lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

I de fall då artikel 46
  i denna förordning
  är tillämplig ska Irland, om den berörda personen är arbetsoförmögen med invaliditet som följd och omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat, vid tillämpningen av
  avdelning 118.1 a
  i den konsoliderade lagen om social trygghet (Social Welfare Consolidation Act,
  2005
  ), beakta varje period under vilken, med hänsyn till den invaliditet som följde på arbetsoförmågan, personen
  skulle ha
  ansetts vara arbetsoförmögen enligt irländsk lagstiftning.

K.   ITALIEN

Inga

L.   CYPERN

Vid tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 6, 51 och 61, ska, för varje period från och med den 6 oktober 1980, en försäkringsperiod på en vecka enligt cypriotisk lagstiftning fastställas genom att man delar den totala försäkringsgrundande inkomsten under den aktuella perioden med den lägsta försäkringsgrundande inkomst per vecka som fastställts för det aktuella avgiftsåret, förutsatt att det antal veckor som beräknas på detta sätt inte överstiger antalet kalenderveckor under den aktuella perioden.

M.   LETTLAND

Inga

N.   LITAUEN

Inga

O.   LUXEMBURG

Inga

P.   UNGERN

Inga

Q.   MALTA

Särskilda bestämmelser för offentligt anställda:

| a) | Vid tillämpning av endast artiklarna 49 och 60 i denna förordning ska anställda som omfattas av lagen om de väpnade styrkorna (kapitel 220 i Maltas lagstiftning), polislagen (kapitel 164 i Maltas lagstiftning) och fängelselagen (kapitel 260 i Maltas lagstiftning) ha samma villkor som offentligt anställda. |
| --- | --- |

a)

Vid tillämpning av endast artiklarna 49 och 60 i denna förordning ska anställda som omfattas av lagen om de väpnade styrkorna (kapitel 220 i Maltas lagstiftning), polislagen (kapitel 164 i Maltas lagstiftning) och fängelselagen (kapitel 260 i Maltas lagstiftning) ha samma villkor som offentligt anställda.

| b) | Pensioner som ska betalas inom ramen för de ovannämnda lagarna och inom ramen för pensionsstadgan (kapitel 93 i Maltas lagstiftning) ska endast vid tillämpning av artikel 1 e i denna förordning anses vara särskilda system för offentligt anställda |
| --- | --- |

b)

Pensioner som ska betalas inom ramen för de ovannämnda lagarna och inom ramen för pensionsstadgan (kapitel 93 i Maltas lagstiftning) ska endast vid tillämpning av artikel 1 e i denna förordning anses vara särskilda system för offentligt anställda

R.   NEDERLÄNDERNA

1.   Sjukvårdsförsäkring

| a) | När det gäller rätt till vårdförmåner enligt nederländsk lagstiftning, ska personer som har rätt till vårdförmåner vid tillämpningen av avdelning III kapitlen 1 och 2 i förordningen avse






  i) | personer som enligt artikel 2 i lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) är skyldiga att teckna en sjukförsäkring, och |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller rätt till vårdförmåner enligt nederländsk lagstiftning, ska personer som har rätt till vårdförmåner vid tillämpningen av avdelning III kapitlen 1 och 2 i förordningen avse

i)

personer som enligt artikel 2 i lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) är skyldiga att teckna en sjukförsäkring, och

| ii) | personer som, om de inte redan omfattas av led i,
  är familjemedlemmar till militär personal i aktiv tjänst och bosatta i en annan medlemsstat samt personer som
  är bosatta i en annan medlemsstat och som enligt förordningen har rätt till sjukvård i sin bosättningsstat på bekostnad av Nederländerna. |
| --- | --- |

ii)

personer som, om de inte redan omfattas av led i,
  är familjemedlemmar till militär personal i aktiv tjänst och bosatta i en annan medlemsstat samt personer som
  är bosatta i en annan medlemsstat och som enligt förordningen har rätt till sjukvård i sin bosättningsstat på bekostnad av Nederländerna.

| b) | De personer som avses i punkt 1 a i ska, enligt bestämmelserna i lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) teckna en sjukförsäkring och de personer som avses i punkt 1 a ii ska registrera sig hos sjukvårdsförsäkringsstyrelsen (College voor zorgverzekeringen). |
| --- | --- |

b)

De personer som avses i punkt 1 a i ska, enligt bestämmelserna i lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) teckna en sjukförsäkring och de personer som avses i punkt 1 a ii ska registrera sig hos sjukvårdsförsäkringsstyrelsen (College voor zorgverzekeringen).

| c) | Bestämmelserna om betalning av avgifter enligt lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) och lagen om allmän försäkring för särskilda sjukvårdskostnader (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) ska tillämpas på de personer som avses i punkt 1 a och på deras familjemedlemmar. Familjemedlemmarnas avgifter ska betalas av den från vilken rätten till sjukvård är härledd
  med undantag för de familjemedlemmar till militär personal som bor i en annan medlemsstat, vilka själva ska betala sina avgifter
  . |
| --- | --- |

c)

Bestämmelserna om betalning av avgifter enligt lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) och lagen om allmän försäkring för särskilda sjukvårdskostnader (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) ska tillämpas på de personer som avses i punkt 1 a och på deras familjemedlemmar. Familjemedlemmarnas avgifter ska betalas av den från vilken rätten till sjukvård är härledd
  med undantag för de familjemedlemmar till militär personal som bor i en annan medlemsstat, vilka själva ska betala sina avgifter
  .

| d) | Bestämmelserna om sen anmälan till en försäkring enligt lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) ska, för de personer som avses i punkt 1 a ii, även gälla vid sen registrering hos sjukvårdsförsäkringsstyrelsen (College voor zorgverzekeringen). |
| --- | --- |

d)

Bestämmelserna om sen anmälan till en försäkring enligt lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet) ska, för de personer som avses i punkt 1 a ii, även gälla vid sen registrering hos sjukvårdsförsäkringsstyrelsen (College voor zorgverzekeringen).

| e) | Personer som har rätt till vårdförmåner enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat än Nederländerna och som är bosatta eller tillfälligt vistas i Nederländerna ska ha rätt till vårdförmåner enligt de försäkringsvillkor som institutionen på bosättnings- eller vistelseorten erbjuder försäkrade i Nederländerna, med beaktande av artikel 11.1–11.3 och artikel 19.1 i lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet), och till de vårdförmåner som föreskrivs enligt
  lagen om särskilda sjukvårdskostnader
  (Algemene wet bijzondere ziektekosten). |
| --- | --- |

e)

Personer som har rätt till vårdförmåner enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat än Nederländerna och som är bosatta eller tillfälligt vistas i Nederländerna ska ha rätt till vårdförmåner enligt de försäkringsvillkor som institutionen på bosättnings- eller vistelseorten erbjuder försäkrade i Nederländerna, med beaktande av artikel 11.1–11.3 och artikel 19.1 i lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet), och till de vårdförmåner som föreskrivs enligt
  lagen om särskilda sjukvårdskostnader
  (Algemene wet bijzondere ziektekosten).

| f) | Vid tillämpningen av artiklarna 23–30 ska följande förmåner
  (utöver de pensioner som omfattas av avdelning III kapitlen 4 och 5)
  betraktas som pension enligt nederländsk lagstiftning:






  — | Pension som beviljas enligt lagen av den 6 januari 1966 om pension till offentligt anställda och deras efterlevande (Algemene burgerlijke pensioenwet). |
| --- | --- | --- |

f)

Vid tillämpningen av artiklarna 23–30 ska följande förmåner
  (utöver de pensioner som omfattas av avdelning III kapitlen 4 och 5)
  betraktas som pension enligt nederländsk lagstiftning:

—

Pension som beviljas enligt lagen av den 6 januari 1966 om pension till offentligt anställda och deras efterlevande (Algemene burgerlijke pensioenwet).

| — | Pension som beviljas enligt lagen av den 6 oktober 1966 om pension till militär personal och deras efterlevande (Algemene militaire pensioenwet). |
| --- | --- |

—

Pension som beviljas enligt lagen av den 6 oktober 1966 om pension till militär personal och deras efterlevande (Algemene militaire pensioenwet).

| — | Förmåner vid arbetsoförmåga enligt lagen av den 7 juni 1972 om förmåner vid arbetsoförmåga till militär personal (Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen). |
| --- | --- |

—

Förmåner vid arbetsoförmåga enligt lagen av den 7 juni 1972 om förmåner vid arbetsoförmåga till militär personal (Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen).

| — | Pension som beviljas enligt lagen av den 15 februari 1967 om pension till anställda vid de nederländska järnvägarna och till deras efterlevande (Spoorwegpensioenwet). |
| --- | --- |

—

Pension som beviljas enligt lagen av den 15 februari 1967 om pension till anställda vid de nederländska järnvägarna och till deras efterlevande (Spoorwegpensioenwet).

| — | Pension som beviljas enligt anställningsvillkoren vid de nederländska järnvägarna (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen). |
| --- | --- |

—

Pension som beviljas enligt anställningsvillkoren vid de nederländska järnvägarna (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen).

| — | Förmåner som beviljas personer som går i pension innan de uppnår pensionsåldern 65 år enligt ett pensionssystem som ska tillförsäkra tidigare anställda en inkomst under deras ålderdom eller förmåner som utges då någon lämnar arbetsmarknaden i förtid enligt ett av staten inrättat system eller genom ett kollektivavtal för personer från och med 55 års ålder ▐. |
| --- | --- |

—

Förmåner som beviljas personer som går i pension innan de uppnår pensionsåldern 65 år enligt ett pensionssystem som ska tillförsäkra tidigare anställda en inkomst under deras ålderdom eller förmåner som utges då någon lämnar arbetsmarknaden i förtid enligt ett av staten inrättat system eller genom ett kollektivavtal för personer från och med 55 års ålder ▐.

| — | Förmåner som beviljas militär personal och offentligt anställda vid övertalighet, överårighet och förtidspensionering. |
| --- | --- |

—

Förmåner som beviljas militär personal och offentligt anställda vid övertalighet, överårighet och förtidspensionering.

| g) | Vid tillämpningen av avdelning III kapitlen 1 och 2 i denna förordning, ska den ersättning vid begränsat utnyttjande av sjukvården som föreskrivs enligt det nederländska systemet betraktas som en kontantförmån vid sjukdom. |
| --- | --- |

g)

Vid tillämpningen av avdelning III kapitlen 1 och 2 i denna förordning, ska den ersättning vid begränsat utnyttjande av sjukvården som föreskrivs enligt det nederländska systemet betraktas som en kontantförmån vid sjukdom.

▐

2.   Tillämpning av den nederländska lagen om allmän ålderspension (Algemene Ouderdomswet, AOW)

| a) | Den minskning som avses i artikel 13.1 ║ AOW║ ska inte tillämpas på kalenderår före den 1 januari 1957 under vilka en förmånsberättigad som inte uppfyller villkoren för att dessa år ska betraktas som försäkringsperioder






  — | var bosatt i Nederländerna mellan 15 och 65 års ålder, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Den minskning som avses i artikel 13.1 ║ AOW║ ska inte tillämpas på kalenderår före den 1 januari 1957 under vilka en förmånsberättigad som inte uppfyller villkoren för att dessa år ska betraktas som försäkringsperioder

—

var bosatt i Nederländerna mellan 15 och 65 års ålder, eller

| — | var bosatt i en annan medlemsstat, men arbetade i Nederländerna hos en arbetsgivare som var etablerad i Nederländerna, eller |
| --- | --- |

—

var bosatt i en annan medlemsstat, men arbetade i Nederländerna hos en arbetsgivare som var etablerad i Nederländerna, eller

| — | arbetade i en annan medlemsstat under perioder som betraktas som försäkringsperioder enligt socialförsäkringssystemet i Nederländerna. |
| --- | --- |

—

arbetade i en annan medlemsstat under perioder som betraktas som försäkringsperioder enligt socialförsäkringssystemet i Nederländerna.

Med avvikelse från artikel 7 i ║ AOW║, ska personer som endast före den 1 januari 1957 var bosatt eller arbetade i Nederländerna enligt ovannämnda villkor också anses ha rätt till pension.

| b) | Den minskning som avses i artikel 13.1 i lagen om allmän ålderspension ║AOW ║ska inte tillämpas på kalenderår före den 2 augusti 1989 under vilka en person som är eller var gift, mellan 15 och 65 års ålder inte var försäkrad enligt nämnda lagstiftning och var bosatt inom en annan medlemsstats territorium än Nederländernas, om dessa kalenderår sammanfaller med försäkringsperioder som fullgjorts av personens make enligt den lagstiftningen eller med kalenderår som ska beaktas enligt punkt 2 a, förutsatt att parets äktenskap bestod under dessa perioder.
  Med avvikelse från artikel 7 i ║ AOW ║, ska en sådan person anses ha rätt till pension. |
| --- | --- |

b)

Den minskning som avses i artikel 13.1 i lagen om allmän ålderspension ║AOW ║ska inte tillämpas på kalenderår före den 2 augusti 1989 under vilka en person som är eller var gift, mellan 15 och 65 års ålder inte var försäkrad enligt nämnda lagstiftning och var bosatt inom en annan medlemsstats territorium än Nederländernas, om dessa kalenderår sammanfaller med försäkringsperioder som fullgjorts av personens make enligt den lagstiftningen eller med kalenderår som ska beaktas enligt punkt 2 a, förutsatt att parets äktenskap bestod under dessa perioder.

Med avvikelse från artikel 7 i ║ AOW ║, ska en sådan person anses ha rätt till pension.

| c) | Den minskning som avses i artikel 13.2 i ║ AOW ║ ska inte tillämpas på kalenderår före den 1 januari 1957 under vilka en pensionstagares make som inte uppfyller villkoren för att dessa år ska betraktas som försäkringsperioder






  — | var bosatt i Nederländerna mellan 15 och 65 års ålder, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Den minskning som avses i artikel 13.2 i ║ AOW ║ ska inte tillämpas på kalenderår före den 1 januari 1957 under vilka en pensionstagares make som inte uppfyller villkoren för att dessa år ska betraktas som försäkringsperioder

—

var bosatt i Nederländerna mellan 15 och 65 års ålder, eller

| — | var bosatt i en annan medlemsstat, men arbetade i Nederländerna hos en arbetsgivare som var etablerad i Nederländerna, eller |
| --- | --- |

—

var bosatt i en annan medlemsstat, men arbetade i Nederländerna hos en arbetsgivare som var etablerad i Nederländerna, eller

| — | arbetade i en annan medlemsstat under perioder som betraktas som försäkringsperioder enligt socialförsäkringssystemet i Nederländerna. |
| --- | --- |

—

arbetade i en annan medlemsstat under perioder som betraktas som försäkringsperioder enligt socialförsäkringssystemet i Nederländerna.

| d) | Den minskning som avses i artikel 13.2 i ║ AOW ║ska inte tillämpas på kalenderår före den 2 augusti 1989 under vilka en pensionstagares make mellan 15 och 65 års ålder var bosatt inom en annan medlemsstats territorium än Nederländernas och inte var försäkrad enligt nämnda lagstiftning, om dessa kalenderår sammanfaller med försäkringsperioder som pensionstagaren fullgjort enligt den lagstiftningen eller med kalenderår som ska beaktas enligt punkt 2 a, förutsatt att parets äktenskap bestod under dessa perioder. |
| --- | --- |

d)

Den minskning som avses i artikel 13.2 i ║ AOW ║ska inte tillämpas på kalenderår före den 2 augusti 1989 under vilka en pensionstagares make mellan 15 och 65 års ålder var bosatt inom en annan medlemsstats territorium än Nederländernas och inte var försäkrad enligt nämnda lagstiftning, om dessa kalenderår sammanfaller med försäkringsperioder som pensionstagaren fullgjort enligt den lagstiftningen eller med kalenderår som ska beaktas enligt punkt 2 a, förutsatt att parets äktenskap bestod under dessa perioder.

| e) | Punkterna 2 a, 2 b, 2 c och 2 d ska inte tillämpas på perioder som sammanfaller med






  — | perioder som kan beaktas vid beräkningen av pensionsrättigheter enligt lagstiftningen om försäkring vid ålderdom i någon annan medlemsstat än Nederländerna, eller |
| --- | --- | --- |

e)

Punkterna 2 a, 2 b, 2 c och 2 d ska inte tillämpas på perioder som sammanfaller med

—

perioder som kan beaktas vid beräkningen av pensionsrättigheter enligt lagstiftningen om försäkring vid ålderdom i någon annan medlemsstat än Nederländerna, eller

| — | perioder för vilka den berörda personen har fått ålderspension enligt en sådan lagstiftning. |
| --- | --- |

—

perioder för vilka den berörda personen har fått ålderspension enligt en sådan lagstiftning.

Perioder av frivillig försäkring enligt ett system i en annan medlemsstat ska inte beaktas vid tilllämpningen av denna bestämmelse.

| f) | Punkterna 2 a, 2 b, 2 c och 2 d ska tillämpas endast om den berörda personen har varit bosatt i en eller flera medlemsstater under sex år efter 59 års ålder och bara för den tid då personen var bosatt i en av dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

f)

Punkterna 2 a, 2 b, 2 c och 2 d ska tillämpas endast om den berörda personen har varit bosatt i en eller flera medlemsstater under sex år efter 59 års ålder och bara för den tid då personen var bosatt i en av dessa medlemsstater.

| g) | Med avvikelse från kapitel IV i ║ AOW ║, ska en person som är bosatt i någon annan medlemsstat än Nederländerna och vars make omfattas av den obligatoriska försäkringen enligt den lagstiftningen ha rätt att teckna en frivillig försäkring enligt den lagstiftningen för de perioder under vilka maken är obligatoriskt försäkrad.
  Denna rätt ska inte upphöra att gälla om makens obligatoriska försäkring upphör att gälla på grund av dennes dödsfall och om den efterlevande maken endast får pension enligt ║ lagen om allmän efterlevandeförsäkring (Algemene nabestaandenwet).
  Rätten till frivillig försäkring upphör under alla omständigheter att gälla den dag då personen fyller 65 år.
  Avgiften till den frivilliga försäkringen ska fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den frivilliga försäkringen enligt ║AOW ║. Om den frivilliga försäkringen följer på en sådan försäkringsperiod som avses i punkt 2 b, ska dock avgiften fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den obligatoriska försäkringen enligt ║AOW ║, med beaktande av den inkomst som anses ha uppburits i Nederländerna. |
| --- | --- |

g)

Med avvikelse från kapitel IV i ║ AOW ║, ska en person som är bosatt i någon annan medlemsstat än Nederländerna och vars make omfattas av den obligatoriska försäkringen enligt den lagstiftningen ha rätt att teckna en frivillig försäkring enligt den lagstiftningen för de perioder under vilka maken är obligatoriskt försäkrad.

Denna rätt ska inte upphöra att gälla om makens obligatoriska försäkring upphör att gälla på grund av dennes dödsfall och om den efterlevande maken endast får pension enligt ║ lagen om allmän efterlevandeförsäkring (Algemene nabestaandenwet).

Rätten till frivillig försäkring upphör under alla omständigheter att gälla den dag då personen fyller 65 år.

Avgiften till den frivilliga försäkringen ska fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den frivilliga försäkringen enligt ║AOW ║. Om den frivilliga försäkringen följer på en sådan försäkringsperiod som avses i punkt 2 b, ska dock avgiften fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den obligatoriska försäkringen enligt ║AOW ║, med beaktande av den inkomst som anses ha uppburits i Nederländerna.

| h) | Den rätt som avses i punkt 2 g ska inte beviljas någon som är försäkrad enligt någon annan medlemsstats lagstiftning om pensions- eller efterlevandeförmåner. |
| --- | --- |

h)

Den rätt som avses i punkt 2 g ska inte beviljas någon som är försäkrad enligt någon annan medlemsstats lagstiftning om pensions- eller efterlevandeförmåner.

| i) | Den som vill teckna en sådan frivillig försäkring som avses i punkt 2 g ska ansöka om detta hos socialförsäkringsbanken (Sociale Verzekeringsbank) senast ett år efter den dag då villkoren för försäkringsanslutningen var uppfyllda. |
| --- | --- |

i)

Den som vill teckna en sådan frivillig försäkring som avses i punkt 2 g ska ansöka om detta hos socialförsäkringsbanken (Sociale Verzekeringsbank) senast ett år efter den dag då villkoren för försäkringsanslutningen var uppfyllda.

| j) | Vid tillämpningen av artikel 52 1 b ska endast försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║AOW ║ efter 15 års ålder räknas som försäkringsperioder. |
| --- | --- |

j)

Vid tillämpningen av artikel 52 1 b ska endast försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║AOW ║ efter 15 års ålder räknas som försäkringsperioder.

3.   Tillämpning av ║ lagen om allmän efterlevandeförsäkring (Algemene nabestaandenwet, ANW)

▐

| a) | Om den efterlevande maken enligt
  artikel 51.3
  har rätt till efterlevandepension enligt lagen om allmän efterlevandeförsäkring ANW ska den pensionen beräknas enligt artikel 52.1 b
  i denna förordning
  .
  Vid tillämpningen av dessa bestämmelser ska även försäkringsperioder före den 1 oktober 1959 betraktas som försäkringsperioder som fullgjorts enligt nederländsk lagstiftning om den försäkrade under dessa perioder efter 15 års ålder






  — | var bosatt i Nederländerna, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Om den efterlevande maken enligt
  artikel 51.3
  har rätt till efterlevandepension enligt lagen om allmän efterlevandeförsäkring ANW ska den pensionen beräknas enligt artikel 52.1 b
  i denna förordning
  .

Vid tillämpningen av dessa bestämmelser ska även försäkringsperioder före den 1 oktober 1959 betraktas som försäkringsperioder som fullgjorts enligt nederländsk lagstiftning om den försäkrade under dessa perioder efter 15 års ålder

—

var bosatt i Nederländerna, eller

| — | var bosatt i en annan medlemsstat, men arbetade i Nederländerna hos en arbetsgivare som var etablerad i Nederländerna, eller |
| --- | --- |

—

var bosatt i en annan medlemsstat, men arbetade i Nederländerna hos en arbetsgivare som var etablerad i Nederländerna, eller

| — | arbetade i en annan medlemsstat under perioder som betraktas som försäkringsperioder enligt socialförsäkringssystemet i Nederländerna. |
| --- | --- |

—

arbetade i en annan medlemsstat under perioder som betraktas som försäkringsperioder enligt socialförsäkringssystemet i Nederländerna.

| b) | Hänsyn ska inte tas till perioder som ska beaktas enligt punkt 3 b, vilka sammanfaller med perioder av obligatorisk försäkring som har fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning om efterlevandepension. |
| --- | --- |

b)

Hänsyn ska inte tas till perioder som ska beaktas enligt punkt 3 b, vilka sammanfaller med perioder av obligatorisk försäkring som har fullgjorts enligt en annan medlemsstats lagstiftning om efterlevandepension.

| c) | Vid tillämpningen av artikel 52 1 b ska endast försäkringsperioder som fullgjorts enligt nederländsk lagstiftning efter 15 års ålder räknas som försäkringsperioder. |
| --- | --- |

c)

Vid tillämpningen av artikel 52 1 b ska endast försäkringsperioder som fullgjorts enligt nederländsk lagstiftning efter 15 års ålder räknas som försäkringsperioder.

| d) | Med avvikelse från artikel 63a.1 i ║ AOW ║, ska en person som är bosatt i en annan medlemsstat än Nederländerna och vars make är obligatoriskt försäkrad enligt ANW ha rätt att teckna en frivillig försäkring enligt den lagstiftningen, förutsatt att denna försäkring redan har börjat gälla den ... (1), men endast för de perioder under vilka maken är obligatoriskt försäkrad. Denna rätt ska upphöra att gälla den dag då makens obligatoriska försäkring enligt ║AOW ║ upphör att gälla, såvida inte makens obligatoriska försäkring upphör att gälla på grund av dennes dödsfall och den efterlevande maken endast får pension enligt ANW.
  Rätten till frivillig försäkring upphör under alla omständigheter att gälla den dag då personen fyller 65 år.
  Avgiften till den frivilliga försäkringen ska fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den frivilliga försäkringen enligt ║AOW ║. Om den frivilliga försäkringen följer på en sådan försäkringsperiod som avses i punkt 2 b, ska avgiften dock fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den obligatoriska försäkringen enligt ║AOW ║, med beaktande av den inkomst som anses ha uppburits i Nederländerna. |
| --- | --- |

d)

Med avvikelse från artikel 63a.1 i ║ AOW ║, ska en person som är bosatt i en annan medlemsstat än Nederländerna och vars make är obligatoriskt försäkrad enligt ANW ha rätt att teckna en frivillig försäkring enligt den lagstiftningen, förutsatt att denna försäkring redan har börjat gälla den ... (1), men endast för de perioder under vilka maken är obligatoriskt försäkrad. Denna rätt ska upphöra att gälla den dag då makens obligatoriska försäkring enligt ║AOW ║ upphör att gälla, såvida inte makens obligatoriska försäkring upphör att gälla på grund av dennes dödsfall och den efterlevande maken endast får pension enligt ANW.

Rätten till frivillig försäkring upphör under alla omständigheter att gälla den dag då personen fyller 65 år.

Avgiften till den frivilliga försäkringen ska fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den frivilliga försäkringen enligt ║AOW ║. Om den frivilliga försäkringen följer på en sådan försäkringsperiod som avses i punkt 2 b, ska avgiften dock fastställas enligt bestämmelserna om fastställande av avgifter till den obligatoriska försäkringen enligt ║AOW ║, med beaktande av den inkomst som anses ha uppburits i Nederländerna.

4.   Tillämpning av den nederländska lagstiftningen om arbetsoförmåga

▐

| a) | Om den berörda personen enligt
  artikel 51.3 i denna förordning
  har rätt till en nederländsk invaliditetsförmån, ska det belopp som avses i artikel 52.1 b vid beräkningen av förmånen fastställas








  (i) | om personen innan arbetsoförmågan uppkom senast arbetade som anställd i den mening som avses i artikel 1 a i enlighet med








  — | bestämmelserna i lagen om försäkring vid arbetsoförmåga (
  Wet op de arbeidsongeschiktheidsverzekering,
  WAO), om arbetsoförmågan uppkom
  före den 1 januari 2004, eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Om den berörda personen enligt
  artikel 51.3 i denna förordning
  har rätt till en nederländsk invaliditetsförmån, ska det belopp som avses i artikel 52.1 b vid beräkningen av förmånen fastställas

(i)

om personen innan arbetsoförmågan uppkom senast arbetade som anställd i den mening som avses i artikel 1 a i enlighet med

—

bestämmelserna i lagen om försäkring vid arbetsoförmåga (
  Wet op de arbeidsongeschiktheidsverzekering,
  WAO), om arbetsoförmågan uppkom
  före den 1 januari 2004, eller

| — | bestämmelserna i lagen om arbete och inkomst enligt arbetsförmåga (Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen, WIA), om arbetsoförmågan uppkom den 1 januari 2004 eller efter detta datum, |
| --- | --- |

—

bestämmelserna i lagen om arbete och inkomst enligt arbetsförmåga (Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen, WIA), om arbetsoförmågan uppkom den 1 januari 2004 eller efter detta datum,

| ii) | om personen innan arbetsoförmågan uppkom senast bedrev verksamhet som egenföretagare i den mening som avses i artikel 1 b,
  enligt bestämmelserna i lagen om försäkring vid arbetsoförmåga för egenföretagare (
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen,
  WAZ),
  om arbetsoförmågan uppkom före den 1 augusti 2004. |
| --- | --- |

ii)

om personen innan arbetsoförmågan uppkom senast bedrev verksamhet som egenföretagare i den mening som avses i artikel 1 b,
  enligt bestämmelserna i lagen om försäkring vid arbetsoförmåga för egenföretagare (
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen,
  WAZ),
  om arbetsoförmågan uppkom före den 1 augusti 2004.

| b) | Vid beräkningen av förmåner enligt ║WAO ║,
  WIA
  eller ║ WAZ ║ ska de nederländska institutionerna beakta






  — | perioder av betald anställning eller perioder som behandlas som sådana och som fullgjorts i Nederländerna före den 1 juli 1967, |
| --- | --- | --- |

b)

Vid beräkningen av förmåner enligt ║WAO ║,
  WIA
  eller ║ WAZ ║ ska de nederländska institutionerna beakta

—

perioder av betald anställning eller perioder som behandlas som sådana och som fullgjorts i Nederländerna före den 1 juli 1967,

| — | försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║ WAO ║, |
| --- | --- |

—

försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║ WAO ║,

| — | försäkringsperioder som den berörda personen har fullgjort efter 15 års ålder enligt den allmänna lagen om arbetsoförmåga (
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet,
  AAW) om de inte sammanfaller med försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║ WAO ║, |
| --- | --- |

—

försäkringsperioder som den berörda personen har fullgjort efter 15 års ålder enligt den allmänna lagen om arbetsoförmåga (
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet,
  AAW) om de inte sammanfaller med försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║ WAO ║,

| — | försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║ WAZ ║, |
| --- | --- |

—

försäkringsperioder som fullgjorts enligt ║ WAZ ║,

| — | försäkringsperioder som fullgjorts enligt WIA
  . |
| --- | --- |

—

försäkringsperioder som fullgjorts enligt WIA
  .

▐

S.   ÖSTERRIKE

| 1. | Vid beräkningen av intjänade försäkringsperioder ska
  inskrivning vid en skola eller jämförbar utbildningsanstalt i en annan medlemsstat ║betraktas som likvärdigt med inskrivning vid en skola eller utbildningsanstalt enligt artiklarna 227.1.1 och 228.1.3 i den allmänna socialförsäkringslagen (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz, ASVG), artikel 116.7 i lagen om socialförsäkring för egenföretagare (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz, GSVG) och artikel 107.7 i lagen om socialförsäkring för jordbrukare (Bauern-Sozialversicherungsgesetz, BSVG), om den berörda personen vid någon tidpunkt har omfattats av österrikisk lagstiftning med anledning av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare och de
  särskilda
  avgifter som föreskrivs enligt artikel 227.3 i ASVG, artikel 116.9 i GSVG och artikel 107.9 i BSGV
  för förvärv av utbildningsperioder
  har betalats.
  ▐ |
| --- | --- |

1.

Vid beräkningen av intjänade försäkringsperioder ska
  inskrivning vid en skola eller jämförbar utbildningsanstalt i en annan medlemsstat ║betraktas som likvärdigt med inskrivning vid en skola eller utbildningsanstalt enligt artiklarna 227.1.1 och 228.1.3 i den allmänna socialförsäkringslagen (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz, ASVG), artikel 116.7 i lagen om socialförsäkring för egenföretagare (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz, GSVG) och artikel 107.7 i lagen om socialförsäkring för jordbrukare (Bauern-Sozialversicherungsgesetz, BSVG), om den berörda personen vid någon tidpunkt har omfattats av österrikisk lagstiftning med anledning av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare och de
  särskilda
  avgifter som föreskrivs enligt artikel 227.3 i ASVG, artikel 116.9 i GSVG och artikel 107.9 i BSGV
  för förvärv av utbildningsperioder
  har betalats.

▐

| 2. | Vid beräkningen av den pro rata-förmån som avses i artikel 52.1 b ska hänsyn inte tas till de särskilda tillägg till avgifterna för tilläggsförsäkring och för tilläggsförmån för gruvarbetare enligt österrikisk lagstiftning. I dessa fall ska den pro rata-förmån som beräknas utan dessa avgifter i lämpliga fall höjas med hela beloppet på de särskilda tilläggen till avgifterna för tilläggsförsäkringen och tilläggsförmånen för gruvarbetare. |
| --- | --- |

2.

Vid beräkningen av den pro rata-förmån som avses i artikel 52.1 b ska hänsyn inte tas till de särskilda tillägg till avgifterna för tilläggsförsäkring och för tilläggsförmån för gruvarbetare enligt österrikisk lagstiftning. I dessa fall ska den pro rata-förmån som beräknas utan dessa avgifter i lämpliga fall höjas med hela beloppet på de särskilda tilläggen till avgifterna för tilläggsförsäkringen och tilläggsförmånen för gruvarbetare.

| 3. | Om, i enlighet med artikel 6, ersättningsperioder har fullgjorts enligt ett österrikiskt pensionsförsäkringssystem vilka inte kan ligga till grund för en beräkning enligt artiklarna 238 och 239 i ║ ASVG ║, artiklarna 122 och 123 i ║ GSVG ║ eller artiklarna 113 och 114 ║ BSVG ║, ska beräkningsgrunden för barnperioder enligt artikel 239 i ASVG, artikel 123 i GSVG och artikel 114 i BSVG tillämpas.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

Om, i enlighet med artikel 6, ersättningsperioder har fullgjorts enligt ett österrikiskt pensionsförsäkringssystem vilka inte kan ligga till grund för en beräkning enligt artiklarna 238 och 239 i ║ ASVG ║, artiklarna 122 och 123 i ║ GSVG ║ eller artiklarna 113 och 114 ║ BSVG ║, ska beräkningsgrunden för barnperioder enligt artikel 239 i ASVG, artikel 123 i GSVG och artikel 114 i BSVG tillämpas.

▐

T.   POLEN

Inga

U.   PORTUGAL

Inga

V.
     
  RUMÄNIEN

Inga

W.   SLOVENIEN

Inga

X.   SLOVAKIEN

Inga

Y.   FINLAND

▐

| 1. | Vid fastställandet av rätten till förmåner och vid beräkningen av den finska folkpensionen enligt artiklarna 52–54, ska pensionsrätt som förvärvats enligt en annan medlemsstats lagstiftning behandlas på samma sätt som pension som förvärvats enligt finsk lagstiftning. |
| --- | --- |

1.

Vid fastställandet av rätten till förmåner och vid beräkningen av den finska folkpensionen enligt artiklarna 52–54, ska pensionsrätt som förvärvats enligt en annan medlemsstats lagstiftning behandlas på samma sätt som pension som förvärvats enligt finsk lagstiftning.

| 2. | Vid tillämpningen av artikel 52.1 b i för beräkningen av inkomster under den intjänade perioden enligt finsk lagstiftning om inkomstgrundad pension, ska, i de fall då personen har pensionsförsäkringsperioder som grundas på arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare i en annan medlemsstat under en del av referensperioden enligt finsk lagstiftning, inkomsterna för de intjänade perioderna vara lika med summan av inkomsterna under den del av referensperioden som avser Finland, dividerad med antalet månader under vilka det fanns försäkringsperioder i Finland under referensperioden. |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av artikel 52.1 b i för beräkningen av inkomster under den intjänade perioden enligt finsk lagstiftning om inkomstgrundad pension, ska, i de fall då personen har pensionsförsäkringsperioder som grundas på arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare i en annan medlemsstat under en del av referensperioden enligt finsk lagstiftning, inkomsterna för de intjänade perioderna vara lika med summan av inkomsterna under den del av referensperioden som avser Finland, dividerad med antalet månader under vilka det fanns försäkringsperioder i Finland under referensperioden.

Z.   SVERIGE

| 1. | Om föräldrapenning betalas ut enligt bestämmelserna i artikel 67 till en familjemedlem som inte är anställd, ska föräldrapenningen betalas ut med grundbeloppet eller det lägsta beloppet. |
| --- | --- |

1.

Om föräldrapenning betalas ut enligt bestämmelserna i artikel 67 till en familjemedlem som inte är anställd, ska föräldrapenningen betalas ut med grundbeloppet eller det lägsta beloppet.

| 2. | Vid beräkningen av föräldrapenning i enlighet med 4 kap. 6 § i lagen (1962:381) om allmän försäkring för personer som har rätt till föräldrapenning som utges på grundval av förvärvsarbete ska följande gälla:



  För en förälder vars sjukpenninggrundande inkomst beräknas på grundval av inkomst av förvärvsarbete i Sverige ska kravet på att föräldern under minst 240 dagar i följd före barnets födelse har varit försäkrad för en sjukpenning över miniminivån vara uppfyllt, om föräldern under nämnda period haft inkomst av förvärvsarbete motsvarande försäkring över miniminivån i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

För en förälder vars sjukpenninggrundande inkomst beräknas på grundval av inkomst av förvärvsarbete i Sverige ska kravet på att föräldern under minst 240 dagar i följd före barnets födelse har varit försäkrad för en sjukpenning över miniminivån vara uppfyllt, om föräldern under nämnda period haft inkomst av förvärvsarbete motsvarande försäkring över miniminivån i en annan medlemsstat.

| 3. | Bestämmelserna om sammanläggning av
  försäkrings- eller bosättningsperioder
  i förordningen ska inte tillämpas på övergångsbestämmelserna i den svenska lagstiftningen om rätt till garantipension för personer födda 1937 eller tidigare som har varit bosatta i Sverige under en fastställd period före pensionsansökan (lag 2000:798). |
| --- | --- |

3.

Bestämmelserna om sammanläggning av
  försäkrings- eller bosättningsperioder
  i förordningen ska inte tillämpas på övergångsbestämmelserna i den svenska lagstiftningen om rätt till garantipension för personer födda 1937 eller tidigare som har varit bosatta i Sverige under en fastställd period före pensionsansökan (lag 2000:798).

| 4. | Vid beräkning av antagandeinkomst för
  inkomstrelaterad
  sjukersättning och
  inkomstrelaterad
  aktivitetsersättning enligt 8 kap. i lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller följande:






  a) | Om den försäkrade under referensperioden även har omfattats av en eller flera andra medlemsstaters lagstiftning med anledning av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, ska inkomsterna i den eller de andra medlemsstaterna anses vara desamma som den försäkrades genomsnittliga bruttoinkomst i Sverige under den del av referensperioden som fullgjorts i Sverige, beräknad genom att inkomsterna i Sverige divideras med antalet
  år
  under vilka inkomsterna intjänades. |
| --- | --- | --- |

4.

Vid beräkning av antagandeinkomst för
  inkomstrelaterad
  sjukersättning och
  inkomstrelaterad
  aktivitetsersättning enligt 8 kap. i lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller följande:

a)

Om den försäkrade under referensperioden även har omfattats av en eller flera andra medlemsstaters lagstiftning med anledning av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, ska inkomsterna i den eller de andra medlemsstaterna anses vara desamma som den försäkrades genomsnittliga bruttoinkomst i Sverige under den del av referensperioden som fullgjorts i Sverige, beräknad genom att inkomsterna i Sverige divideras med antalet
  år
  under vilka inkomsterna intjänades.

| b) | Om förmånerna beräknas enligt artikel 46 och personerna inte är försäkrade i Sverige, ska referensperioden fastställas i enlighet med 8 kap. 2 och 8 §§ i den ovannämnda lagen som om personen vore försäkrad i Sverige. Om personen saknar pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension under denna period, får referensperioden räknas från den tidigare tidpunkt den försäkrade har haft inkomst av förvärvsarbete i Sverige. |
| --- | --- |

b)

Om förmånerna beräknas enligt artikel 46 och personerna inte är försäkrade i Sverige, ska referensperioden fastställas i enlighet med 8 kap. 2 och 8 §§ i den ovannämnda lagen som om personen vore försäkrad i Sverige. Om personen saknar pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension under denna period, får referensperioden räknas från den tidigare tidpunkt den försäkrade har haft inkomst av förvärvsarbete i Sverige.

| 5. | a) | Vid beräkning av antagen pensionsbehållning för inkomstgrundad efterlevandepension (lag 2000:461) ska, om kravet för rätt till pension enligt svensk lagstiftning inte är uppfyllt för minst tre av de fem kalenderåren närmast före den försäkrades dödsfall (referensperioden), hänsyn även tas till försäkringsperioder som fullgjorts i andra medlemsstater som om hade fullgjorts i Sverige. Försäkringsperioderna i de andra medlemsstaterna ska anses vara baserade på genomsnittet av de svenska pensionsunderlagen. Om den berörda personen har endast ett år i Sverige med pensionsunderlag, ska varje försäkringsperiod i en annan medlemsstat anses uppgå till samma belopp. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Vid beräkning av antagen pensionsbehållning för inkomstgrundad efterlevandepension (lag 2000:461) ska, om kravet för rätt till pension enligt svensk lagstiftning inte är uppfyllt för minst tre av de fem kalenderåren närmast före den försäkrades dödsfall (referensperioden), hänsyn även tas till försäkringsperioder som fullgjorts i andra medlemsstater som om hade fullgjorts i Sverige. Försäkringsperioderna i de andra medlemsstaterna ska anses vara baserade på genomsnittet av de svenska pensionsunderlagen. Om den berörda personen har endast ett år i Sverige med pensionsunderlag, ska varje försäkringsperiod i en annan medlemsstat anses uppgå till samma belopp.

| b) | Vid beräkning av antagna pensionspoäng för änkepension vid dödsfall den 1 januari 2003 eller senare ska, om kravet i den svenska lagstiftningen på pensionspoäng för minst två av de fyra åren som närmast föregått den försäkrades dödsfall (referensperioden) inte är uppfyllt och försäkringsperioder har fullgjorts i en annan medlemsstat under referensperioden, dessa år anses vara baserade på samma pensionspoäng som det svenska året. |
| --- | --- |

b)

Vid beräkning av antagna pensionspoäng för änkepension vid dödsfall den 1 januari 2003 eller senare ska, om kravet i den svenska lagstiftningen på pensionspoäng för minst två av de fyra åren som närmast föregått den försäkrades dödsfall (referensperioden) inte är uppfyllt och försäkringsperioder har fullgjorts i en annan medlemsstat under referensperioden, dessa år anses vara baserade på samma pensionspoäng som det svenska året.

ZA.   FÖRENADE KUNGARIKET

| 1. | När en person enligt Förenade kungarikets lagstiftning kan ha rätt till ålderspension om:






  a) | en tidigare makes avgifter beaktas som om de vore personens egna avgifter, eller |
| --- | --- | --- |

1.

När en person enligt Förenade kungarikets lagstiftning kan ha rätt till ålderspension om:

a)

en tidigare makes avgifter beaktas som om de vore personens egna avgifter, eller

| b) | de gällande avgiftsvillkoren uppfylls av personens make eller tidigare make, |
| --- | --- |

b)

de gällande avgiftsvillkoren uppfylls av personens make eller tidigare make,

ska, om maken eller den tidigare maken är eller har arbetat som anställd eller bedrivit verksamhet som egenföretagare och har omfattats av lagstiftningen i två eller flera medlemsstater, bestämmelserna i avdelning III kapitel 5 i förordningen tillämpas vid fastställandet av rätten till förmån enligt Förenade kungarikets lagstiftning. I detta fall ska hänvisningarna till ”försäkringsperioder” i nämnda kapitel 5 betraktas som hänvisningar till försäkringsperioder som har fullgjorts av

| i) | en make eller tidigare make, om ansökan lämnas in av






  — | en gift kvinna, eller |
| --- | --- | --- |

i)

en make eller tidigare make, om ansökan lämnas in av

—

en gift kvinna, eller

| — | en person vars äktenskap upplösts av annan orsak än makens död, eller |
| --- | --- |

—

en person vars äktenskap upplösts av annan orsak än makens död, eller

| ii) | en tidigare make, om ansökan lämnas in av






  — | en änkling som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till bidrag för efterlevande make med barn, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

en tidigare make, om ansökan lämnas in av

—

en änkling som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till bidrag för efterlevande make med barn, eller

| — | en änka som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till bidrag för änkor med barn, bidrag för efterlevande make med barn eller änkepension, eller som endast har rätt till åldersrelaterad änkepension beräknad enligt artikel 52.1 b (med ”åldersrelaterad änkepension” avses en sänkt änkepension enligt artikel 39.4 i lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act 1992). |
| --- | --- |

—

en änka som omedelbart före uppnådd pensionsålder inte har rätt till bidrag för änkor med barn, bidrag för efterlevande make med barn eller änkepension, eller som endast har rätt till åldersrelaterad änkepension beräknad enligt artikel 52.1 b (med ”åldersrelaterad änkepension” avses en sänkt änkepension enligt artikel 39.4 i lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act 1992).

| 2. | Vid tillämpning av artikel 6
  i denna förordning
  på bestämmelserna om rätt till biståndsförmån (attendance allowance), vårdbidrag (carer's allowance) och invaliditetsförmåner (disability living allowance) ska anställningsperioder, bosättningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som har fullgjorts inom en annan medlemsstats territorium än Förenade kungarikets i nödvändig utsträckning beaktas för att uppfylla kraven på
  vistelseperioder
  i Förenade kungariket före den dag då rätten till den berörda förmånen först uppkommer. |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpning av artikel 6
  i denna förordning
  på bestämmelserna om rätt till biståndsförmån (attendance allowance), vårdbidrag (carer's allowance) och invaliditetsförmåner (disability living allowance) ska anställningsperioder, bosättningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som har fullgjorts inom en annan medlemsstats territorium än Förenade kungarikets i nödvändig utsträckning beaktas för att uppfylla kraven på
  vistelseperioder
  i Förenade kungariket före den dag då rätten till den berörda förmånen först uppkommer.

| 3. | Vid tillämpning av
  artikel 7
  i denna förordning ska
  ,
  i samband med
  kontantförmåner vid arbetsoförmåga, ålderdom eller till efterlevande, pension med anledning av olycksfall i arbetet eller arbetssjukdom och ersättning vid dödsfall,
  alla enligt Förenade kungarikets lagstiftning förmånsberättigade
  som vistas inom en annan medlemsstats territorium
  under denna vistelse anses vara bosatta inom den andra medlemsstatens territorium
  . |
| --- | --- |

3.

Vid tillämpning av
  artikel 7
  i denna förordning ska
  ,
  i samband med
  kontantförmåner vid arbetsoförmåga, ålderdom eller till efterlevande, pension med anledning av olycksfall i arbetet eller arbetssjukdom och ersättning vid dödsfall,
  alla enligt Förenade kungarikets lagstiftning förmånsberättigade
  som vistas inom en annan medlemsstats territorium
  under denna vistelse anses vara bosatta inom den andra medlemsstatens territorium
  .

| 4. | Vid tillämpningen av artikel 46, ska Förenade kungariket, om den berörda personen drabbades av arbetsoförmåga med invaliditet som följd medan han omfattades av en annan medlemsstats lagstiftning, vid tillämpningen av avsnitt 30A (5) i lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act 1992), beakta alla perioder under vilka han för denna arbetsoförmåga har fått







  a) | kontantförmåner vid sjukdom eller lön i stället för sådana förmåner, |
| --- | --- | --- |

4.

Vid tillämpningen av artikel 46, ska Förenade kungariket, om den berörda personen drabbades av arbetsoförmåga med invaliditet som följd medan han omfattades av en annan medlemsstats lagstiftning, vid tillämpningen av avsnitt 30A (5) i lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act 1992), beakta alla perioder under vilka han för denna arbetsoförmåga har fått

a)

kontantförmåner vid sjukdom eller lön i stället för sådana förmåner,

| b) | förmåner enligt avdelning III kapitlen 4 och 5 som beviljats för den invaliditet som följde på arbetsoförmågan, |
| --- | --- |

b)

förmåner enligt avdelning III kapitlen 4 och 5 som beviljats för den invaliditet som följde på arbetsoförmågan,

enligt lagstiftningen i den andra medlemsstaten, som om de var korta perioder med utbetalning av förmåner vid arbetsoförmåga enligt avsnitten 30A (1)–(4) i lagen om socialförsäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner (Social Security Contributions and Benefits Act 1992).

| 5. | Vid tillämpningen av artikel 46 ska endast perioder under vilka personen var arbetsoförmögen enligt Förenade kungarikets lagstiftning beaktas. |
| --- | --- |

5.

Vid tillämpningen av artikel 46 ska endast perioder under vilka personen var arbetsoförmögen enligt Förenade kungarikets lagstiftning beaktas.

| 6. | a) | Vid beräkningen av en inkomstfaktor för fastställandet av rätt till förmåner enligt Förenade kungarikets lagstiftning ska, för varje påbörjad vecka med arbete som anställd enligt en annan medlemsstats lagstiftning under det aktuella beskattningsåret enligt Förenade kungarikets lagstiftning, den berörda personen anses ha betalat avgifter som anställd eller ha inkomster för vilka avgifter har betalats, på grundval av inkomster som motsvarar två tredjedelar av den övre inkomstgränsen för detta år. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Vid beräkningen av en inkomstfaktor för fastställandet av rätt till förmåner enligt Förenade kungarikets lagstiftning ska, för varje påbörjad vecka med arbete som anställd enligt en annan medlemsstats lagstiftning under det aktuella beskattningsåret enligt Förenade kungarikets lagstiftning, den berörda personen anses ha betalat avgifter som anställd eller ha inkomster för vilka avgifter har betalats, på grundval av inkomster som motsvarar två tredjedelar av den övre inkomstgränsen för detta år.

| b) | Vid tillämpning av artikel 52.1 b ii gäller följande:







  i) | Om en person som arbetar som anställd, under något beskattningsår som börjar den 6 april 1975 eller senare, har fullgjort försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder uteslutande i en annan medlemsstat än Förenade kungariket och tillämpningen av punkt 6a medför att detta år räknas som kvalifikationsår enligt Förenade kungarikets lagstiftning vid tillämpning av artikel 52.1 b i, ska personen anses ha varit försäkrad i 52 veckor under detta år i den andra medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

b)

Vid tillämpning av artikel 52.1 b ii gäller följande:

i)

Om en person som arbetar som anställd, under något beskattningsår som börjar den 6 april 1975 eller senare, har fullgjort försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder uteslutande i en annan medlemsstat än Förenade kungariket och tillämpningen av punkt 6a medför att detta år räknas som kvalifikationsår enligt Förenade kungarikets lagstiftning vid tillämpning av artikel 52.1 b i, ska personen anses ha varit försäkrad i 52 veckor under detta år i den andra medlemsstaten.

| ii) | Om något beskattningsår som börjar den 6 april 1975 eller senare inte räknas som kvalifikationsår enligt Förenade kungarikets lagstiftning vid tillämpning av artikel 52.1 b i, ska inga försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperiod som fullgjorts under ett sådant år beaktas. |
| --- | --- |

ii)

Om något beskattningsår som börjar den 6 april 1975 eller senare inte räknas som kvalifikationsår enligt Förenade kungarikets lagstiftning vid tillämpning av artikel 52.1 b i, ska inga försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperiod som fullgjorts under ett sådant år beaktas.

| c) | När en inkomstfaktor ska omvandlas till försäkringsperioder ska inkomstfaktorn för det aktuella beskattningsåret enligt Förenade kungarikets lagstiftning divideras med detta års lägsta inkomstgräns. Resultatet ska anges som ett heltal utan decimaler. Det tal som har beräknats på detta sätt ska anses motsvara antalet försäkringsveckor som har fullgjorts enligt Förenade kungarikets lagstiftning under detta år, under förutsättning att det inte överstiger antalet veckor som personen omfattades av den lagstiftningen under det året.” |
| --- | --- |

c)

När en inkomstfaktor ska omvandlas till försäkringsperioder ska inkomstfaktorn för det aktuella beskattningsåret enligt Förenade kungarikets lagstiftning divideras med detta års lägsta inkomstgräns. Resultatet ska anges som ett heltal utan decimaler. Det tal som har beräknats på detta sätt ska anses motsvara antalet försäkringsveckor som har fullgjorts enligt Förenade kungarikets lagstiftning under detta år, under förutsättning att det inte överstiger antalet veckor som personen omfattades av den lagstiftningen under det året.”

---

(1)  EUT: Vänligen för in datum för ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen.

1

EUT: Vänligen för in datum för ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/259 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/259

---

Onsdag 9 juli 2008Utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 till att gälla de tredjelandsmedborgare som inte omfattas av dessa bestämmelser *

P6_TA(2008)0350

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr [ ...] till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (KOM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS))

2009/C 294 E/51

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2007)0439),

med beaktande av artikel 63.4 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0289/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0209/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 3a (nytt) |
| | 3a. | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar särskilt de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 34.2. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

3a.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| 6a. | Europeiska unionens mål är att främja en hög social trygghetsnivå samt att höja levnadsstandarden och livskvaliteten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6a.

---

Torsdag 10 juli 2008

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/260

---

Torsdag 10 juli 2008Gemensamma konsulära anvisningar:biometriska kännetecken och viseringsansökningar ***I

P6_TA(2008)0358

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar (KOM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD))

2009/C 294 E/52

(Medbeslutandeförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0269),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 62.2 b ii i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0166/2006),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0459/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 10 juli 2008P6_TC1-COD(2006)0088

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 juli 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62.2 b ii,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | För att säkra en tillförlitlig kontroll och identifiering av viseringssökande är det nödvändigt att bearbeta biometriska uppgifter i informationssystemet för viseringar (VIS) som upprättades genom rådets beslut 2004/512/EG (2) och att skapa en rättslig ram för upptagningen av dessa biometriska kännetecken. Vidare kräver genomförandet av VIS nya organiseringsformer för hur viseringsansökningarna ska mottas. |
| --- | --- |

(1)

För att säkra en tillförlitlig kontroll och identifiering av viseringssökande är det nödvändigt att bearbeta biometriska uppgifter i informationssystemet för viseringar (VIS) som upprättades genom rådets beslut 2004/512/EG (2) och att skapa en rättslig ram för upptagningen av dessa biometriska kännetecken. Vidare kräver genomförandet av VIS nya organiseringsformer för hur viseringsansökningarna ska mottas.

| (2) | Införandet av biometriska kännetecken i VIS är ett viktigt steg mot att börja utnyttja nya uppgifter, som på ett tillförlitligare sätt kan etablera kopplingen mellan innehavaren av en visering och dennes pass för att undvika användning av falska identiteter. Därför bör viseringssökandens personliga inställelse – åtminstone vid den första ansökan – vara ett av grundkraven vid utfärdandet av en visering med registrering av biometriska kännetecken i VIS. |
| --- | --- |

(2)

Införandet av biometriska kännetecken i VIS är ett viktigt steg mot att börja utnyttja nya uppgifter, som på ett tillförlitligare sätt kan etablera kopplingen mellan innehavaren av en visering och dennes pass för att undvika användning av falska identiteter. Därför bör viseringssökandens personliga inställelse – åtminstone vid den första ansökan – vara ett av grundkraven vid utfärdandet av en visering med registrering av biometriska kännetecken i VIS.

| (3) | ▐ I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (3)
  (VIS-förordningen) föreskrivs det att fingeravtryck och fotografier av sökande bör förvaras i VIS
  . I denna förordning definieras standarderna för insamlingen av dessa biometriska kännetecken med hjälp av hänvisningar till relevanta bestämmelser som fastställts av Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO). Inga andra tekniska specifikationer krävs för att säkerställa driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

(3)

▐ I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (3)
  (VIS-förordningen) föreskrivs det att fingeravtryck och fotografier av sökande bör förvaras i VIS
  . I denna förordning definieras standarderna för insamlingen av dessa biometriska kännetecken med hjälp av hänvisningar till relevanta bestämmelser som fastställts av Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO). Inga andra tekniska specifikationer krävs för att säkerställa driftskompatibilitet.

| (4) | Arrangemangen för att ta emot sökande bör vara utformade på ett sätt som visar vederbörlig respekt för människovärdet och integriteten. Viseringsansökningar bör behandlas sakkunnigt och med respekt och på ett sätt som står i proportion till de eftersträvade målen. |
| --- | --- |

(4)

Arrangemangen för att ta emot sökande bör vara utformade på ett sätt som visar vederbörlig respekt för människovärdet och integriteten. Viseringsansökningar bör behandlas sakkunnigt och med respekt och på ett sätt som står i proportion till de eftersträvade målen.

| (5) | För att underlätta registreringen av viseringssökande och minska medlemsstaternas kostnader måste ║ nya organisatoriska möjligheter tillkomma för hur medlemsstaterna kan företräda varandra. För det första bör ett specifikt upplägg för hur medlemsstaterna företräder varandra införas i de gemensamma konsulära anvisningarna, som inskränker sig till att motta viseringsansökningar samt läsa in och registrera biometriska kännetecken. |
| --- | --- |

(5)

För att underlätta registreringen av viseringssökande och minska medlemsstaternas kostnader måste ║ nya organisatoriska möjligheter tillkomma för hur medlemsstaterna kan företräda varandra. För det första bör ett specifikt upplägg för hur medlemsstaterna företräder varandra införas i de gemensamma konsulära anvisningarna, som inskränker sig till att motta viseringsansökningar samt läsa in och registrera biometriska kännetecken.

| (6) | Andra alternativ bör införas, t.ex. samlokalisering, gemensamma ansökningscentrum och möjligheten att lägga ut verksamhet på entreprenad. En lämplig rättslig ram för dessa alternativ bör tas fram, varvid hänsyn särskilt bör tas till uppgiftsskyddsfrågorna.
  För att säkerställa integritetsskyddet vid utfärdandet av viseringar bör all verksamhet i samband därmed, inbegripet insamlingen av biometriska uppgifter, utföras i en medlemsstats lokaler som folkrättsligt åtnjuter diplomatiskt eller konsulärt skydd eller i lokaler som tillhör Europeiska kommissionen och av värdlandet erkänts såsom okränkbar.
  Enligt den rättsliga ram som införs bör medlemsstaterna själva
  i enlighet med villkoren i denna förordning
  kunna bestämma vilken typ av organisationsstruktur de vill använda i varje enskilt tredje land. Närmare upplysningar om dessa strukturer bör offentliggöras av kommissionen
  på en gemensam webbplats för frågor rörande viseringar till Schengenområdet
  . |
| --- | --- |

(6)

Andra alternativ bör införas, t.ex. samlokalisering, gemensamma ansökningscentrum och möjligheten att lägga ut verksamhet på entreprenad. En lämplig rättslig ram för dessa alternativ bör tas fram, varvid hänsyn särskilt bör tas till uppgiftsskyddsfrågorna.
  För att säkerställa integritetsskyddet vid utfärdandet av viseringar bör all verksamhet i samband därmed, inbegripet insamlingen av biometriska uppgifter, utföras i en medlemsstats lokaler som folkrättsligt åtnjuter diplomatiskt eller konsulärt skydd eller i lokaler som tillhör Europeiska kommissionen och av värdlandet erkänts såsom okränkbar.
  Enligt den rättsliga ram som införs bör medlemsstaterna själva
  i enlighet med villkoren i denna förordning
  kunna bestämma vilken typ av organisationsstruktur de vill använda i varje enskilt tredje land. Närmare upplysningar om dessa strukturer bör offentliggöras av kommissionen
  på en gemensam webbplats för frågor rörande viseringar till Schengenområdet
  .

| (7) | När medlemsstaterna organiserar sitt samarbete bör de se till att sökanden hänvisas till den medlemsstat som är ansvarig för behandlingen av hans eller hennes ansökan. |
| --- | --- |

(7)

När medlemsstaterna organiserar sitt samarbete bör de se till att sökanden hänvisas till den medlemsstat som är ansvarig för behandlingen av hans eller hennes ansökan.

| (8) | Eftersom utfärdandet utgör myndighetsutövning av viseringar redan till sin natur är en arbetsuppgift för offentliga instanser bör en medlemsstats
  centrala myndigheter
  inte fatta beslut om
  att lägga ut delar av viseringshanteringsprocessen på entreprenad till en extern tjänsteleverantör
  , annat än i sådana fall där inga andra möjligheter föreligger och beslutet är vederbörligen motiverat
  . Denna typ av arrangemang bör strikt överensstämma med de allmänna principerna för utfärdandet av viseringar och respektera uppgiftsskyddskraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4). |
| --- | --- |

(8)

Eftersom utfärdandet utgör myndighetsutövning av viseringar redan till sin natur är en arbetsuppgift för offentliga instanser bör en medlemsstats
  centrala myndigheter
  inte fatta beslut om
  att lägga ut delar av viseringshanteringsprocessen på entreprenad till en extern tjänsteleverantör
  , annat än i sådana fall där inga andra möjligheter föreligger och beslutet är vederbörligen motiverat
  . Denna typ av arrangemang bör strikt överensstämma med de allmänna principerna för utfärdandet av viseringar och respektera uppgiftsskyddskraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4).

| (9) | Ett
  avtal som en medlemsstat ingår med
  en extern tjänsteleverantör
  bör innehålla bestämmelser om
  tjänsteleverantörens
  exakta ansvar, direkt och fullkomlig tillgång till
  dennes
  lokaler, ║information för sökande, konfidentialitet
  , efterlevnad av bestämmelserna om uppgiftsskydd
  och omständigheter samt villkor och förfaranden om avtalet ska avbrytas tillfälligt eller upphävas.
  Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att avtalen med externa tjänsteleverantörer är verkställbara. |
| --- | --- |

(9)

Ett
  avtal som en medlemsstat ingår med
  en extern tjänsteleverantör
  bör innehålla bestämmelser om
  tjänsteleverantörens
  exakta ansvar, direkt och fullkomlig tillgång till
  dennes
  lokaler, ║information för sökande, konfidentialitet
  , efterlevnad av bestämmelserna om uppgiftsskydd
  och omständigheter samt villkor och förfaranden om avtalet ska avbrytas tillfälligt eller upphävas.
  Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att avtalen med externa tjänsteleverantörer är verkställbara.

| (10) | Medlemsstaterna bör sträva efter att ordna mottagandet av viseringsansökningar, inläsningen och registreringen av biometriska kännetecken samt intervjun på ett sådant sätt att den sökande för att få en visering behöver infinna sig personligen bara en gång (principen om samlingsförfarande) |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör sträva efter att ordna mottagandet av viseringsansökningar, inläsningen och registreringen av biometriska kännetecken samt intervjun på ett sådant sätt att den sökande för att få en visering behöver infinna sig personligen bara en gång (principen om samlingsförfarande)

| (11) | Europeiska datatillsynsmannen har utfärdat ett yttrande i enlighet med artikel 28.2
  i Europaparlamentets och rådets
  förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000
  om skydd för enskilda
  då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar
  personuppgifter och om
  den
  fria
  rörligheten för
  sådana uppgifter (5),
  och det har även artikel 29-gruppen gjort, i enlighet med artikel 30.1 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG
  . |
| --- | --- |

(11)

Europeiska datatillsynsmannen har utfärdat ett yttrande i enlighet med artikel 28.2
  i Europaparlamentets och rådets
  förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000
  om skydd för enskilda
  då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar
  personuppgifter och om
  den
  fria
  rörligheten för
  sådana uppgifter (5),
  och det har även artikel 29-gruppen gjort, i enlighet med artikel 30.1 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG
  .

| (12) | Direktiv 95/46/EG gäller då personuppgifter behandlas vid tillämpningen av denna förordning. Vissa frågor bör dock klarläggas, framför allt ansvaret för behandlingen av uppgifter, värnandet om de registrerades rättigheter och tillsynen över uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 95/46/EG gäller då personuppgifter behandlas vid tillämpningen av denna förordning. Vissa frågor bör dock klarläggas, framför allt ansvaret för behandlingen av uppgifter, värnandet om de registrerades rättigheter och tillsynen över uppgiftsskyddet.

| (13) | Medlemsstaterna bör kunna tillåta vissa kategorier av sökande eller samtliga sökande att direkt vända sig till deras konsulat eller diplomatiska beskickningar av humanitära eller andra skäl. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör kunna tillåta vissa kategorier av sökande eller samtliga sökande att direkt vända sig till deras konsulat eller diplomatiska beskickningar av humanitära eller andra skäl.

| (14) | För att underlätta förfarandet vid en eventuell därpå följande ansökan bör det vara möjligt att kopiera biometriska uppgifter från den första ansökan inom en period av
  59 månader från startdatumet för
  den lagringsperiod som
  anges
  i
  artikel 23 i
  VIS-förordningen. Efter denna period bör en ny upptagning ske av de biometriska kännetecknen. |
| --- | --- |

(14)

För att underlätta förfarandet vid en eventuell därpå följande ansökan bör det vara möjligt att kopiera biometriska uppgifter från den första ansökan inom en period av
  59 månader från startdatumet för
  den lagringsperiod som
  anges
  i
  artikel 23 i
  VIS-förordningen. Efter denna period bör en ny upptagning ske av de biometriska kännetecknen.

| (15) | Till följd av kravet på att uppta biometriska kännetecken bör kommersiella mellanhänder, t.ex. resebyråer, inte längre användas för den första ansökan utan endast för de därpå följande. |
| --- | --- |

(15)

Till följd av kravet på att uppta biometriska kännetecken bör kommersiella mellanhänder, t.ex. resebyråer, inte längre användas för den första ansökan utan endast för de därpå följande.

| (16) | De gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

De gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat bör därför ändras i enlighet med detta.

| (17) | Kommissionen bör
  tre år
  efter det att
  informationssystemet för viseringar börjat tillämpas, och därefter vart fjärde år,
  lägga fram en rapport om tillämpningen av denna förordning som beskriver hur inläsningen och registreringen av biometriska kännetecken genomförts,
  lämpligheten hos de ICAO-normer som valts, efterlevnaden av befintliga uppgiftsskyddsregler och de erfarenheter man gjort vid samarbetet med externa tjänsteleverantörer, särskilt med tanke på insamlingen av biometriska uppgifter,
  principen om den ”första ansökan” och organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar.
  Rapporten bör även, i enlighet med artiklarna 17.12, 17.13, 17.14 och 50.4 i VIS-förordningen, omfatta sådana fall där fingeravtryck faktiskt inte kunnat tas eller inte krävts av rättsliga skäl jämfört med de fall där fingeravtryck tas. Rapporten bör omfatta information om fall där personer som faktiskt inte kunnat lämna fingeravtryck fått avslag på sin viseringsansökan. Rapporten bör vid behov åtföljas av lämpliga förslag till ändring av denna förordning. Kommissionen bör översända rapporten till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bör
  tre år
  efter det att
  informationssystemet för viseringar börjat tillämpas, och därefter vart fjärde år,
  lägga fram en rapport om tillämpningen av denna förordning som beskriver hur inläsningen och registreringen av biometriska kännetecken genomförts,
  lämpligheten hos de ICAO-normer som valts, efterlevnaden av befintliga uppgiftsskyddsregler och de erfarenheter man gjort vid samarbetet med externa tjänsteleverantörer, särskilt med tanke på insamlingen av biometriska uppgifter,
  principen om den ”första ansökan” och organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar.
  Rapporten bör även, i enlighet med artiklarna 17.12, 17.13, 17.14 och 50.4 i VIS-förordningen, omfatta sådana fall där fingeravtryck faktiskt inte kunnat tas eller inte krävts av rättsliga skäl jämfört med de fall där fingeravtryck tas. Rapporten bör omfatta information om fall där personer som faktiskt inte kunnat lämna fingeravtryck fått avslag på sin viseringsansökan. Rapporten bör vid behov åtföljas av lämpliga förslag till ändring av denna förordning. Kommissionen bör översända rapporten till Europaparlamentet och rådet.

| (18) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att ordna mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar när det gäller inmatning av biometriska uppgifter i VIS, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går
  denna förordning ▐ inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(18)

▐

| (19) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och står i överensstämmelse med de principer som erkänts framför allt i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

(19)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och står i överensstämmelse med de principer som erkänts framför allt i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter.

| (20) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning och är därför inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning. Eftersom denna förordning bygger på Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ska Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att rådet har antagit denna förordning besluta huruvida det ska genomföra den i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning och är därför inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning. Eftersom denna förordning bygger på Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ska Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att rådet har antagit denna förordning besluta huruvida det ska genomföra den i sin nationella lagstiftning.

| (21) | När det gäller Norge och Island utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpnings-föreskrifter för det avtalet (6). |
| --- | --- |

(21)

När det gäller Norge och Island utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpnings-föreskrifter för det avtalet (6).

| (22) | Förordningen innebär en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, i vilket Förenade kungariket inte deltar enligt rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (7). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av förordningen och är inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(22)

Förordningen innebär en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, i vilket Förenade kungariket inte deltar enligt rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (7). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av förordningen och är inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning.

| (23) | Förordningen innebär en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i vilket Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (8). Irland deltar därför inte i antagandet av förordningen och är inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(23)

Förordningen innebär en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i vilket Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (8). Irland deltar därför inte i antagandet av förordningen och är inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning.

| (24) | När det gäller Schweiz utgör förordningen en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, vilka omfattas av det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG av den 25 oktober 2004 om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket
   (9). |
| --- | --- |

(24)

När det gäller Schweiz utgör förordningen en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, vilka omfattas av det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG av den 25 oktober 2004 om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket
   (9).

| (25) | Denna förordning utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(25)

Denna förordning utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt II.1.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led b ska följande mening läggas till:
  ”En medlemsstat kan ║ också företräda en eller flera andra medlemsstater endast genom att motta ansökningar och läsa in och registrera biometriska kännetecken. Relevanta bestämmelser i led 1.2 c och e ska tillämpas.
  Då en företrädande medlemsstat tar emot en ansökan ska den skapa en akt för ansökan i VIS och i denna akt föra in de uppgifter som avses i artikel 9 i VIS-förordningen (10). Den företrädande medlemsstaten ska därefter underrätta den företrädda medlemsstatens konsulat om att ansökan mottagits och inmatats i VIS med hjälp av den kommunikationsinfrastruktur för VIS som avses i artikel 16 i VIS-förordningen.
  Mottagandet och överföringen av akter och uppgifter till det företrädda konsulatet ska ske i enlighet med relevanta uppgiftsskydds- och säkerhetsregler. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt II.1.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led b ska följande mening läggas till:

”En medlemsstat kan ║ också företräda en eller flera andra medlemsstater endast genom att motta ansökningar och läsa in och registrera biometriska kännetecken. Relevanta bestämmelser i led 1.2 c och e ska tillämpas.
  Då en företrädande medlemsstat tar emot en ansökan ska den skapa en akt för ansökan i VIS och i denna akt föra in de uppgifter som avses i artikel 9 i VIS-förordningen (10). Den företrädande medlemsstaten ska därefter underrätta den företrädda medlemsstatens konsulat om att ansökan mottagits och inmatats i VIS med hjälp av den kommunikationsinfrastruktur för VIS som avses i artikel 16 i VIS-förordningen.
  Mottagandet och överföringen av akter och uppgifter till det företrädda konsulatet ska ske i enlighet med relevanta uppgiftsskydds- och säkerhetsregler.

| b) | Led d ska ersättas med följande:
  ”Utfärdandet av enhetliga viseringar i enlighet med led a och b återspeglas i den tabell över utlandsrepresentationer som utfärdar enhetliga viseringar som finns i bilaga I8.” |
| --- | --- |

b)

Led d ska ersättas med följande:

”Utfärdandet av enhetliga viseringar i enlighet med led a och b återspeglas i den tabell över utlandsrepresentationer som utfärdar enhetliga viseringar som finns i bilaga I8.”

| 2. | I del III ska punkt -1 läggas till:


  ”
  Uppträdanderegler för personal som handlägger viseringsansökningar




  Medlemsstaterna ska se till att de sökande tas emot på ett värdigt sätt av all personal som handlägger viseringsansökningar.




  All personal ska när de utför sina arbetsuppgifter visa full respekt för de sökandes människovärde och integritet. Eventuella åtgärder som vidtas ska stå i proportion till de mål som eftersträvas.




  Personalen får under utförandet av sina arbetsuppgifter inte diskriminera någon på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.
  ” |
| --- | --- |

2.

I del III ska punkt -1 läggas till:

”
  Uppträdanderegler för personal som handlägger viseringsansökningar

Medlemsstaterna ska se till att de sökande tas emot på ett värdigt sätt av all personal som handlägger viseringsansökningar.

All personal ska när de utför sina arbetsuppgifter visa full respekt för de sökandes människovärde och integritet. Eventuella åtgärder som vidtas ska stå i proportion till de mål som eftersträvas.

Personalen får under utförandet av sina arbetsuppgifter inte diskriminera någon på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.
  ”

| 3. | Punkt III.1 ska ersättas med följande:
  ”1.1   Formulär för viseringsansökan – antal formulär


  Sökande ska även vara tvungna att fylla i formuläret för enhetlig visering. Ansökningar om enhetlig visering ska göras på det harmoniserade formuläret, varav ett provexemplar återfinns i bilaga I6.
  Åtminstone ett exemplar av formuläret för viseringsansökan ska fyllas i, vilket bl.a. kan användas för samråd med den centrala myndigheten. När nationella administrativa förfaranden så kräver kan de fördragsslutande parterna begära flera kopior.
  1.2   Biometriska kännetecken
  a)   Medlemsstaterna ska samla in biometriska kännetecken bestående av ansiktsbild och tio fingeravtryck från sökanden
  med respekt för de rättigheter
  som fastställts i Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  , i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  samt i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter.
  Vid inlämnandet av den första viseringsansökan ska varje sökande
  som inte omfattas av undantagen i led b,
  vara tvungen att inställa sig personligen. Vid det tillfället ska följande biometriska kännetecken samlas in:






  — | ett fotografi som skannats eller tagits vid ansökningstillfället och |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt III.1 ska ersättas med följande:

”1.1   Formulär för viseringsansökan – antal formulär

Sökande ska även vara tvungna att fylla i formuläret för enhetlig visering. Ansökningar om enhetlig visering ska göras på det harmoniserade formuläret, varav ett provexemplar återfinns i bilaga I6.

Åtminstone ett exemplar av formuläret för viseringsansökan ska fyllas i, vilket bl.a. kan användas för samråd med den centrala myndigheten. När nationella administrativa förfaranden så kräver kan de fördragsslutande parterna begära flera kopior.

1.2   Biometriska kännetecken

a)   Medlemsstaterna ska samla in biometriska kännetecken bestående av ansiktsbild och tio fingeravtryck från sökanden
  med respekt för de rättigheter
  som fastställts i Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  , i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  samt i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter.

Vid inlämnandet av den första viseringsansökan ska varje sökande
  som inte omfattas av undantagen i led b,
  vara tvungen att inställa sig personligen. Vid det tillfället ska följande biometriska kännetecken samlas in:

—

ett fotografi som skannats eller tagits vid ansökningstillfället och

| — | tio platta fingeravtryck som tagits digitalt. |
| --- | --- |

—

tio platta fingeravtryck som tagits digitalt.

För eventuella därpå följande ansökningar
  inom 59 månader från startdatumet för den lagringsperiod som anges i artikel 23 i VIS-förordningen ska de biometriska kännetecknen kopieras från den första ansökan ▐. Efter denna tidsrymd ska en därpå följande ansökan betraktas som en första ansökan

De tekniska kraven i fråga om fotografiet och fingeravtrycken ska uppfylla internationella normer enligt ICAO-dokument 9303 del 1 (pass) 6:e utgåvan (11).

Upptagningen av de biometriska kännetecknen ska göras av kvalificerad och vederbörligen bemyndigad personal på den diplomatiska beskickningen eller på konsulatet eller, under deras överinseende
  och på deras ansvar
  , av den externa tjänsteleverantör som avses i punkt 1.B.

Inmatningen av uppgifterna i ║ VIS ║ får endast göras av vederbörligen bemyndigad konsulatspersonal
  som avses i
  artikel 4.1
  samt i enlighet med
  artikel 5 ▐ i VIS-förordningen.

Medlemsstaterna ska se till att alla sökkriterier i artikel 13 i VIS-förordningen fullt ut kommer till användning, för att oriktiga identifieringar och avslag på oriktiga grunder ska kunna undvikas.

Insamlingen av biometriska kännetecken och överföringen av dessa från tjänsteleverantören till det ansvariga konsulatet ska övervakas i enlighet med artiklarna 41 och 43 i VIS-förordningen och artikel 28 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (12).

b)   Undantag

Följande sökande ska undantas från kravet på att lämna fingeravtryck:

| — | Barn under
  12 år. |
| --- | --- |

—

Barn under
  12 år.

| — | Personer som det är fysiskt omöjligt att ta fingeravtryck på. Om det dock går att ta avtryck på färre än tio fingrar ska så ske.
  Medlemsstaterna ska se till att det finns lämpliga förfaranden som garanterar den berörda personens värdighet om inläsningen och registreringen av uppgifter bereder svårigheter. De ska också se till att beslutet om huruvida det är omöjligt att ta fingeravtryck fattas av vederbörligen bemyndigad personal på medlemsstatens diplomatiska beskickning eller konsulat. Om det bara under en övergående period är omöjligt att ta fingeravtryck ska den sökande vara tvungen att lämna fingeravtryck vid nästa ansökan. Personalen på konsulatet ska ha rätt att begära ytterligare klargöranden om skälen till att det under en övergående period är omöjligt att ta fingeravtryck. |
| --- | --- |

—

Personer som det är fysiskt omöjligt att ta fingeravtryck på. Om det dock går att ta avtryck på färre än tio fingrar ska så ske.
  Medlemsstaterna ska se till att det finns lämpliga förfaranden som garanterar den berörda personens värdighet om inläsningen och registreringen av uppgifter bereder svårigheter. De ska också se till att beslutet om huruvida det är omöjligt att ta fingeravtryck fattas av vederbörligen bemyndigad personal på medlemsstatens diplomatiska beskickning eller konsulat. Om det bara under en övergående period är omöjligt att ta fingeravtryck ska den sökande vara tvungen att lämna fingeravtryck vid nästa ansökan. Personalen på konsulatet ska ha rätt att begära ytterligare klargöranden om skälen till att det under en övergående period är omöjligt att ta fingeravtryck.

Om det är fysiskt omöjligt att ta fingeravtryck ska detta inte påverka beslut om beviljande av eller avslag på ansökan om visering.

Medlemsstaterna kan medge undantag från kravet om insamling av biometriska kännetecken för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass samt särskilda pass.

I vart och ett av dessa fall ska orden ”ej tillämpligt” föras in i VIS.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i del III punkt 4 ska för personer som är yngre än 12 år skannade fotografier användas, så att vederbörande inte behöver infinna sig personligen.

Tre år efter att VIS börjat tillämpas ska det göras en översyn av undantaget för barn och äldre från kravet att lämna fingeravtryck, framför allt med hänsyn till frågan vilken åldersgrupp kravet på fingeravtryck ska gälla för. Kommissionen ska för detta ändamål lägga fram en rapport i vilken det ska redogöras framför allt för vilka erfarenheter man gjort inom ramen för VIS då det gällt att ta fingeravtryck på barn från 12 års ålder och uppåt och använda dessa fingeravtryck, samt ingå en omfattande teknisk bedömning av hur tillförlitligt det är att för identifierings- och kontrolländamål ta fingeravtryck på barn under denna ålder och använda dessa fingeravtryck i en stor databank som VIS. Det ska i rapporten ingå en utvidgad konsekvensbedömning av lägre och högre åldersgränser för kraven på fingeravtryck, under beaktande av bland annat sociala, ergonomiska och ekonomiska aspekter.

I rapporten ska det ingå en liknande bedömning av möjligheten att ta fingeravtryck på äldre. Om rapporten skulle visa på betydande problem när det gäller att ta fingeravtryck på personer över en viss ålder ska kommissionen lägga fram ett förslag om införande av en övre åldersgräns.

Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag till ändring av denna förordning.

| 4. | I del VII: Punkt 1 ska ersättas med följande text:
  ”1.A   Organisering av mottagande och behandling av viseringsansökningar
  Varje medlemsstat ska ansvara för organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar.
  På varje plats ska medlemsstaterna antingen utrusta sitt konsulat med erforderlig utrustning för upptagning/insamling av biometriska kännetecken eller, utan att det påverkar tillämpningen av ovanstående möjligheter att företrädas av andra medlemsstater, besluta att samarbeta med en eller flera andra medlemsstater. Allt samarbete ska antingen ta formen av samlokalisering, inrättande av ett gemensamt ansökningscentrum eller
  , om dessa alternativ är olämpliga,
  samarbete med externa partner.






  a) | Om alternativet ’samlokalisering’ väljs, ska personal från en eller flera medlemsstaters diplomatiska och konsulära beskickningar behandla ansökningarna (inklusive biometriska kännetecken) som inlämnats till dem på en annan medlemsstats diplomatiska och konsulära beskickning och dela utrustningen med denna medlemsstat. De berörda medlemsstaterna ska enas om hur länge samlokaliseringen ska vara samt villkor för dess upphörande liksom hur stor del av expeditionsavgiften som ska erhållas av den medlemsstat vars diplomatiska eller konsulära beskickning används.
  Sökande ska hänvisas till den medlemsstat som ansvarar för behandlingen av viseringsansökan. |
| --- | --- | --- |

4.

I del VII: Punkt 1 ska ersättas med följande text:

”1.A   Organisering av mottagande och behandling av viseringsansökningar

Varje medlemsstat ska ansvara för organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar.

På varje plats ska medlemsstaterna antingen utrusta sitt konsulat med erforderlig utrustning för upptagning/insamling av biometriska kännetecken eller, utan att det påverkar tillämpningen av ovanstående möjligheter att företrädas av andra medlemsstater, besluta att samarbeta med en eller flera andra medlemsstater. Allt samarbete ska antingen ta formen av samlokalisering, inrättande av ett gemensamt ansökningscentrum eller
  , om dessa alternativ är olämpliga,
  samarbete med externa partner.

a)

Om alternativet ’samlokalisering’ väljs, ska personal från en eller flera medlemsstaters diplomatiska och konsulära beskickningar behandla ansökningarna (inklusive biometriska kännetecken) som inlämnats till dem på en annan medlemsstats diplomatiska och konsulära beskickning och dela utrustningen med denna medlemsstat. De berörda medlemsstaterna ska enas om hur länge samlokaliseringen ska vara samt villkor för dess upphörande liksom hur stor del av expeditionsavgiften som ska erhållas av den medlemsstat vars diplomatiska eller konsulära beskickning används.
  Sökande ska hänvisas till den medlemsstat som ansvarar för behandlingen av viseringsansökan.

| b) | Om ’gemensamma ansökningscentrum’ inrättas sammanförs personal från två eller flera medlemsstaters diplomatiska beskickningar i en byggnad
  som tillhör en medlemsstat och folkrättsligt åtnjuter diplomatiskt eller konsulärt skydd, eller en byggnad som tillhör Europeiska kommissionen och av värdlandet erkänts såsom okränkbar
  och tar där emot de viseringsansökningar (inklusive biometriska kännetecken) som är avsedda för dem. Sökandena ska hänvisas till den medlemsstat som ansvarar för behandlingen av viseringsansökan. Medlemsstaterna ska enas om hur länge detta samarbete ska vara samt villkoren för dess upphörande liksom för fördelningen av kostnaderna mellan de deltagande medlemsstaterna. En medlemsstat ska ansvara för avtal med avseende på logistik och diplomatiska förbindelser med värdlandet. |
| --- | --- |

b)

Om ’gemensamma ansökningscentrum’ inrättas sammanförs personal från två eller flera medlemsstaters diplomatiska beskickningar i en byggnad
  som tillhör en medlemsstat och folkrättsligt åtnjuter diplomatiskt eller konsulärt skydd, eller en byggnad som tillhör Europeiska kommissionen och av värdlandet erkänts såsom okränkbar
  och tar där emot de viseringsansökningar (inklusive biometriska kännetecken) som är avsedda för dem. Sökandena ska hänvisas till den medlemsstat som ansvarar för behandlingen av viseringsansökan. Medlemsstaterna ska enas om hur länge detta samarbete ska vara samt villkoren för dess upphörande liksom för fördelningen av kostnaderna mellan de deltagande medlemsstaterna. En medlemsstat ska ansvara för avtal med avseende på logistik och diplomatiska förbindelser med värdlandet.

| c) | Samarbete med externa tjänsteleverantörer i enlighet med 1.B |
| --- | --- |

c)

Samarbete med externa tjänsteleverantörer i enlighet med 1.B

1.B   Samarbete med externa tjänsteleverantörer

Om det
  på grund av särskilda omständigheter eller
  av skäl som beror på konsulatets lokala situation inte är lämpligt att utrusta det för upptagning/insamling av biometriska kännetecken eller att ordna med samlokalisering eller ett gemensamt ansökningscentrum kan en eller flera medlemsstater gemensamt samarbeta med en extern tjänsteleverantör när det gäller mottagandet av viseringsansökningar (inklusive biometriska kännetecken). I så fall ska berörd medlemsstat/berörda medlemsstater fortsatt ansvara för
  behandlingen av uppgifterna och därmed även vara ansvariga i fall av brott mot avtalet och i synnerhet ansvara för
  efterlevnaden av uppgiftsskyddsreglerna vid behandlingen av viseringsansökningarna.
  Medlemsstaten eller medlemsstaterna ska se till att en extern tjänsteleverantör av det slag som avses i del VII punkt 1.B.1 b utför sin verksamhet i en medlemsstats fastighet som folkrättsligt åtnjuter diplomatiskt eller konsulärt skydd eller i en fastighet som tillhör Europeiska kommissionen och av värdlandet erkänts såsom okränkbar, och att kvalificerad och vederbörligen bemyndigad personal från medlemsstatens eller medlemsstaternas diplomatiska beskickning eller konsulat finns på plats för att noggrant övervaka den verksamhet som utförs av den externa tjänsteleverantören.

1.B.1 –   Typer av samarbete med externa tjänsteleverantörer

Samarbetet med externa tjänsteleverantörer ska utformas på ett av följande sätt:

| a) | Den externa tjänsteleverantören ska fungera som en teletjänstcentral som ger allmän information om kraven för att ansöka om visering och ansvara för tidsbeställning. |
| --- | --- |

a)

Den externa tjänsteleverantören ska fungera som en teletjänstcentral som ger allmän information om kraven för att ansöka om visering och ansvara för tidsbeställning.

| b) | Den externa tjänsteleverantören ska ge allmän information om kraven för att ansöka om visering, samla in ansökningar, styrkande handlingar och biometriska uppgifter från de sökande samt ta emot expeditionsavgiften (i enlighet med punkt VII.4 och bilaga I2)
  , överföra ifyllda akter och uppgifter till den medlemsstats diplomatiska eller konsulära beskickning som är behörig att behandla ansökan
  och återlämna passet till den sökande eller till ett juridiskt ombud i slutet av förfarandet. |
| --- | --- |

b)

Den externa tjänsteleverantören ska ge allmän information om kraven för att ansöka om visering, samla in ansökningar, styrkande handlingar och biometriska uppgifter från de sökande samt ta emot expeditionsavgiften (i enlighet med punkt VII.4 och bilaga I2)
  , överföra ifyllda akter och uppgifter till den medlemsstats diplomatiska eller konsulära beskickning som är behörig att behandla ansökan
  och återlämna passet till den sökande eller till ett juridiskt ombud i slutet av förfarandet.

1.B.2 –   Medlemsstaternas skyldigheter

I enlighet med direktiv 95/46/EG ska berörda medlemsstater välja en extern tjänsteleverantör som är i stånd att
  säkerställa tjänster av hög kvalitet och
  vidta alla tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder
  som behövs
  för att personuppgifter
  ska skyddas
  mot förstöring genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller förlust genom olyckshändelse samt mot ändringar, otillåten spridning av eller otillåten tillgång till uppgifterna, särskilt om behandlingen innefattar överföring av uppgifter i ett nätverk liksom mottagande och överföring av akter och uppgifter till konsulatet samt mot varje annat slag av otillåten behandling.

Vid valet av externa tjänsteleverantörer ska medlemsstaternas diplomatiska eller konsulära beskickningar noga granska företagets betalningsförmåga och tillförlitlighet (inklusive nödvändiga tillstånd, företagsregistrering, bolagsstadga och bankavtal) och ska försäkra sig om att några intressekonflikter inte föreligger.

Medlemsstaternas diplomatiska beskickningar eller konsulat ska se till att det valda företaget erbjuder relevant professionell expertis på områdena informations- och datasäkerhet. Medlemsstaterna ska följa bästa upphandlingspraxis när det gäller att ingå avtal med externa tjänsteleverantörer som tillhandahåller stöd i frågor som rör viseringar.

Externa tjänsteleverantörer får inte av någon som helst anledning ha tillgång till informationssystemet för viseringar (VIS). Åtkomst till VIS ska uteslutande vara reserverad för vederbörligen bemyndigad personal på diplomatiska beskickningar eller konsulat
  och endast för de ändamål som fastställts i VIS-förordningen
  .

Berörda medlemsstater ska skriftligen
  ingå avtal med den externa tjänsteleverantören i enlighet med artikel 17 i direktiv 95/46/EG. Innan avtal ingås ska medlemsstatens berörda diplomatiska beskickning eller konsulat
  ,
  som ett led i det lokala konsulära samarbetet
  , motivera, med skäl som är förenliga med del VII punkt 1.B, för
  övriga medlemsstaters diplomatiska eller konsulära beskickningar samt kommissionens delegation varför avtalet behövs.

Förutom de skyldigheter som fastställs i artikel 17 i direktiv 95/46/EG ska avtal även innehålla bestämmelser som

| a) | definierar tjänsteleverantörens exakta ansvar, |
| --- | --- |

a)

definierar tjänsteleverantörens exakta ansvar,

| b) | ålägger tjänsteleverantören att agera enligt ansvariga medlemsstaters anvisningar och att endast behandla uppgifterna i syfte att bearbeta viseringsansökningarnas personuppgifter å de ansvariga medlemsstaternas vägnar i enlighet med direktiv 95/46/EG, |
| --- | --- |

b)

ålägger tjänsteleverantören att agera enligt ansvariga medlemsstaters anvisningar och att endast behandla uppgifterna i syfte att bearbeta viseringsansökningarnas personuppgifter å de ansvariga medlemsstaternas vägnar i enlighet med direktiv 95/46/EG,

| c) | ålägger tjänsteleverantören att förse de sökande med den information som anges i
  artikel 37 i VIS-förordningen
  , |
| --- | --- |

c)

ålägger tjänsteleverantören att förse de sökande med den information som anges i
  artikel 37 i VIS-förordningen
  ,

| d) | ålägger tjänsteleverantören att se till att dess personal har lämplig utbildning och följer de regler som fastställts i del III punkt -1, |
| --- | --- |

d)

ålägger tjänsteleverantören att se till att dess personal har lämplig utbildning och följer de regler som fastställts i del III punkt -1,

| e) | ålägger tjänsteleverantören att vidta lämpliga åtgärder mot korruption, |
| --- | --- |

e)

ålägger tjänsteleverantören att vidta lämpliga åtgärder mot korruption,

| f) | ålägger tjänsteleverantören att utan dröjsmål rapportera till den ansvariga medlemsstaten om eventuella säkerhetsproblem eller andra problem, |
| --- | --- |

f)

ålägger tjänsteleverantören att utan dröjsmål rapportera till den ansvariga medlemsstaten om eventuella säkerhetsproblem eller andra problem,

| g) | ålägger tjänsteleverantören att bokföra eventuella klagomål eller meddelanden från sökande rörande missbruk av uppgifter eller obehörigt tillträde; den externa tjänsteleverantören ska utan dröjsmål informera den ansvariga medlemsstatens diplomatiska beskickning eller konsulat och samordna sina åtgärder med verksamheten hos beskickningen eller konsulatet för att finna en lösning; klagomålen ska hanteras på ett sådant sätt att personer som ansöker om visum skyndsamt ges ett svar med förklaring, |
| --- | --- |

g)

ålägger tjänsteleverantören att bokföra eventuella klagomål eller meddelanden från sökande rörande missbruk av uppgifter eller obehörigt tillträde; den externa tjänsteleverantören ska utan dröjsmål informera den ansvariga medlemsstatens diplomatiska beskickning eller konsulat och samordna sina åtgärder med verksamheten hos beskickningen eller konsulatet för att finna en lösning; klagomålen ska hanteras på ett sådant sätt att personer som ansöker om visum skyndsamt ges ett svar med förklaring,

| h) | ger konsulär personal ständig tillgång till tjänsteleverantörens lokaler, |
| --- | --- |

h)

ger konsulär personal ständig tillgång till tjänsteleverantörens lokaler,

| i) | ålägger tjänsteleverantören
  och dess personal
  att iaktta konfidentialitetsregler
  , vilka ska gälla också efter det att personalen inte längre är anställd hos den externa tjänsteleverantören och efter avtalets avbrytande och upphävning, |
| --- | --- |

i)

ålägger tjänsteleverantören
  och dess personal
  att iaktta konfidentialitetsregler
  , vilka ska gälla också efter det att personalen inte längre är anställd hos den externa tjänsteleverantören och efter avtalets avbrytande och upphävning,

| j) | säkerställer såväl uppgiftsskyddet, inklusive rapporteringsskyldigheter, externa revisioner och kontroller på plats utförda bland annat av nationella datatillsynsmyndigheter, som förekomsten av mekanismer för ansvarsbeläggande av avtalspart som brutit mot bestämmelserna om skydd av privatlivet, vari också ska ingå skadeståndsskyldighet gentemot enskilda som lidit skada till följd av en handling eller underlåtenhet från tjänsteleverantörens sida, |
| --- | --- |

j)

säkerställer såväl uppgiftsskyddet, inklusive rapporteringsskyldigheter, externa revisioner och kontroller på plats utförda bland annat av nationella datatillsynsmyndigheter, som förekomsten av mekanismer för ansvarsbeläggande av avtalspart som brutit mot bestämmelserna om skydd av privatlivet, vari också ska ingå skadeståndsskyldighet gentemot enskilda som lidit skada till följd av en handling eller underlåtenhet från tjänsteleverantörens sida,

| k) | ålägger tjänsteleverantören att utan dröjsmål överföra de fullständiga handlingarna till den medlemsstats diplomatiska beskickning eller konsulat som är ansvarig för behandlingen av ansökan, och förbjuder densamma att kopiera, lagra eller på annat sätt inneha insamlade uppgifter efter det att handlingarna överförts, |
| --- | --- |

k)

ålägger tjänsteleverantören att utan dröjsmål överföra de fullständiga handlingarna till den medlemsstats diplomatiska beskickning eller konsulat som är ansvarig för behandlingen av ansökan, och förbjuder densamma att kopiera, lagra eller på annat sätt inneha insamlade uppgifter efter det att handlingarna överförts,

| l) | ålägger tjänsteleverantören att hindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av viseringsuppgifter i samband med att de överförs från tjänsteleverantören till den medlemsstats diplomatiska beskickning eller konsulat som är ansvarig för behandlingen av ansökan, särskilt med hjälp av lämplig krypteringsteknik, |
| --- | --- |

l)

ålägger tjänsteleverantören att hindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av viseringsuppgifter i samband med att de överförs från tjänsteleverantören till den medlemsstats diplomatiska beskickning eller konsulat som är ansvarig för behandlingen av ansökan, särskilt med hjälp av lämplig krypteringsteknik,

| m) | innehåller en klausul om avtalets avbrytande och upphävning. |
| --- | --- |

m)

innehåller en klausul om avtalets avbrytande och upphävning.

| n) | innehåller en översynsklausul så att man ska kunna se till att avtalen i fråga återspeglar bästa befintliga metoder, |
| --- | --- |

n)

innehåller en översynsklausul så att man ska kunna se till att avtalen i fråga återspeglar bästa befintliga metoder,

| o) | fastställer regler om hur den personal som är ansvarig för behandlingen av viseringsansökningar och för insamlingen av biometriska uppgifter ska agera med full respekt för de sökandes människovärde; eventuella åtgärder som vidtas under utförandet av dessa arbetsuppgifter ska stå i proportion till de mål som eftersträvas med åtgärderna; personalen får under utförandet av sina arbetsuppgifter inte diskriminera någon på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

o)

fastställer regler om hur den personal som är ansvarig för behandlingen av viseringsansökningar och för insamlingen av biometriska uppgifter ska agera med full respekt för de sökandes människovärde; eventuella åtgärder som vidtas under utförandet av dessa arbetsuppgifter ska stå i proportion till de mål som eftersträvas med åtgärderna; personalen får under utförandet av sina arbetsuppgifter inte diskriminera någon på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

Ett standardavtal ska upprättas som ett led i det lokala konsulära samarbetet.

Medlemsstaterna ska se till att de som ansöker om visering i möjligaste mån betjänas utan avbrott om den externa tjänsteleverantören plötsligt skulle upphöra att tillhandahålla sina avtalsfästa tjänster.

Berörda medlemsstater ska ha ett nära samarbete med den externa tjänsteleverantören och noggrant
  övervaka genomförandet av avtalet, bland annat

| a) | den allmänna information som lämnas av tjänsteleverantören till de som ansöker om visering, |
| --- | --- |

a)

den allmänna information som lämnas av tjänsteleverantören till de som ansöker om visering,

| b) | tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder och lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifter mot förstöring genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller förlust genom olyckshändelse samt mot ändringar, otillåten spridning av eller otillåten tillgång till uppgifterna, särskilt om behandlingen innefattar överföring av uppgifter i ett nätverk, och mot varje annat slag av otillåten behandling samt mottagandet och översändandet av akter och uppgifter till
  den diplomatiska beskickningen eller
  konsulatet, |
| --- | --- |

b)

tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder och lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifter mot förstöring genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller förlust genom olyckshändelse samt mot ändringar, otillåten spridning av eller otillåten tillgång till uppgifterna, särskilt om behandlingen innefattar överföring av uppgifter i ett nätverk, och mot varje annat slag av otillåten behandling samt mottagandet och översändandet av akter och uppgifter till
  den diplomatiska beskickningen eller
  konsulatet,

| c) | upptagning
  och överföring
  av biometriska kännetecken, och |
| --- | --- |

c)

upptagning
  och överföring
  av biometriska kännetecken, och

| d) | åtgärder som vidtagits för att säkra efterlevnaden av
  bestämmelserna om uppgiftsskydd och datasäkerhet, och även åtgärder mot korruption
  . |
| --- | --- |

d)

åtgärder som vidtagits för att säkra efterlevnaden av
  bestämmelserna om uppgiftsskydd och datasäkerhet, och även åtgärder mot korruption
  .

Den avgift
  som
  erläggs av den sökande
  får inte överskrida den avgift som fastställs i bilaga I2
  oavsett om medlemsstaterna samarbetar med externa tjänsteleverantörer
  .

Medlemsstaterna ska se till att det finns ett förfarande för identifiering av den externa tjänsteleverantör som medverkar vid behandlingen av någon viss viseringsansökan.

De berörda medlemsstaternas konsulära personal ska utbilda tjänsteleverantören så att denne bibringas de kunskaper som behövs för att erbjuda lämpliga tjänster och tillräcklig information till personer som ansöker om visering.

1.B.3 –   Information

Medlemsstaterna och deras diplomatiska beskickningar eller konsulat ska förse allmänheten med all relevant information som rör ansökan om visering, inbegripet

| a) | kriterier, villkor och förfaranden som ska följas vid ansökan om visering, |
| --- | --- |

a)

kriterier, villkor och förfaranden som ska följas vid ansökan om visering,

| b) | instruktioner för hur man beställer tid, i förekommande fall, |
| --- | --- |

b)

instruktioner för hur man beställer tid, i förekommande fall,

| c) | platsen för ingivande av ansökan (behörig diplomatisk beskickning eller behörigt konsulat, gemensamt ansökningscentrum eller extern tjänsteleverantör)
  . |
| --- | --- |

c)

platsen för ingivande av ansökan (behörig diplomatisk beskickning eller behörigt konsulat, gemensamt ansökningscentrum eller extern tjänsteleverantör)
  .

Denna information till allmänheten ska även finnas tillgänglig på en gemensam webbplats för frågor rörande viseringar till Schengenområdet.

Den senare ska inrättas som ett ytterligare stöd i tillämpningen av den gemensamma viseringspolitiken och hanteringen av viseringsprocessen.

1.B.4 –
     
  Informationskampanj

Kort innan VIS tas i drift i ett tredjeland ska medlemsstaternas diplomatiska eller konsulära beskickningar tillsammans med kommissionens delegation inleda en kampanj med syfte att informera allmänheten om vilka mål som eftersträvas med VIS, vilka uppgifter som lagras i VIS och vilka myndigheter som har tillgång till VIS, samt om viseringssökandes rättigheter. Sådana kampanjer ska föras med jämna mellanrum.

1.C   Bibehållen möjlighet för sökandena att direkt vända sig till medlemsstaternas diplomatiska eller konsulära beskickningar

Oavsett vilken typ av samarbete som valts får medlemsstater besluta att bibehålla möjligheten att låta sökandena direkt vända sig till sina diplomatiska eller konsulära beskickningar och där lämna in sina viseringsansökningar. Medlemsstaterna ska säkerställa en kontinuitet i mottagandet och behandlingen av viseringsansökningarna om samarbetet med andra medlemsstater eller någon annan typ av extern tjänsteleverantör plötsligen skulle avbrytas.

1.D   Beslut och offentliggörande

Medlemsstaterna ska informera kommissionen om hur de avser att organisera mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar på varje plats där det finns ett konsulat. Kommissionen kommer att se till att informationen offentliggörs på lämpligt sätt
  på den gemensamma webbplatsen för frågor rörande viseringar till Schengenområdet
  .

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna de avtal som de ingår.

1.E
     
  Allmänt ansvar

1.E.1
     
  Handlingar

Varje handling, uppgift eller biometriskt kännetecken som mottagits av en medlemsstat eller på en medlemsstats vägnar i samband med en viseringsansökan ska betraktas som en ”konsulär handling” i den bemärkelse som avses i Wienkonventionen om konsulära förbindelser, och behandlas på lämpligt sätt.

1.E.2
     
  Utbildning

De anställda vid diplomatiska beskickningar eller konsulat ska, innan de bemyndigas att uppta biometriska kännetecken, få lämplig utbildning, som en garanti för att inläsningen och registreringen sker på vederbörligt vis och utan svårigheter.

1.E.3
     
  Ansvar

Varje person eller medlemsstat som lidit skada till följd av lagstridigheter vid behandlingen eller av annan handling som strider mot denna förordning ska ha rätt till ersättning från den medlemsstat som vållat skadan. Nämnda stat ska helt eller delvis gå fri från sitt ansvar om den bevisar att den inte kan hållas ansvarig för den händelse som vållat skadan.

Ersättningsanspråk mot en medlemsstat med anledning av skada av det slag som avses i stycket ovan ska omfattas av föreskrifterna i den svarande medlemsstatens nationella lagstiftning.

1.E.4
     
  Påföljder

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att varje överträdelse av denna förordning, framför allt varje missbruk av uppgifter som lämnats in vid en viseringsansökan, kan leda till effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder, också av administrativt eller straffrättsligt slag i enlighet med nationell lagstiftning.
  ”

| 5. | Punkt VIII.5.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Titeln ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

5.

Punkt VIII.5.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Titeln ska ersättas med följande:

| b) | Följande mening ska införas mellan rubriken och punkt 5.2 a:
  ”Vid upprepade ansökningar i den mening som avses i punkt III.1.2 får medlemsstater tillåta sina diplomatiska eller konsulära beskickningar att samarbeta med kommersiella mellanhänder (dvs. privata administrativa byråer, transportbolag eller resebyråer (researrangörer och detaljhandlare).” |
| --- | --- |

b)

Följande mening ska införas mellan rubriken och punkt 5.2 a:

”Vid upprepade ansökningar i den mening som avses i punkt III.1.2 får medlemsstater tillåta sina diplomatiska eller konsulära beskickningar att samarbeta med kommersiella mellanhänder (dvs. privata administrativa byråer, transportbolag eller resebyråer (researrangörer och detaljhandlare).”

Artikel 2

Kommissionen ska tre år
  efter det att
  informationssystemet för viseringar börjat tillämpas, och därefter vart fjärde år,
  lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om
  genomförandet av denna förordning som beskriver genomförandet av inläsningen och registreringen av biometriska kännetecken, hur lämpliga de ICAO-normer är som valts, efterlevnaden av befintliga uppgiftsskyddsregler och de erfarenheter man gjort vid samarbetet med externa tjänsteleverantörer, särskilt med tanke på insamlingen av biometriska uppgifter, principen om den ”första ansökan” och organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar. Rapporten ska även, i enlighet med artiklarna 17.12, 17.13, 17.14 och 50.4 i VIS-förordningen, omfatta sådana fall där fingeravtryck faktiskt inte kunnat tas eller inte krävts av rättsliga skäl jämfört med de fall där fingeravtryck tas. Rapporten ska omfatta information om fall där personer som faktiskt inte kunnat lämna fingeravtryck fått avslag på sin viseringsansökan.

Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag till ändring av denna förordning
  .

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 juli 2008.

1

Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 juli 2008.

(2)  EUT L 213, 15.6.2004, s. 5.

2

(3)  
  EUT L 218, 13.8.2008, s. 60.

3

EUT L 218, 13.8.2008, s. 60.

(4)  
  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31
  .

4

EGT L 281, 23.11.1995, s. 31

(5)  

  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

(6)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

6

(7)  
  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

7

EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

(8)  
  EUT L 64, 7.3.2002, s. 20.

8

EUT L 64, 7.3.2002, s. 20.

(9)  
  EUT L 370, 17.12.2004, s. 78.

9

EUT L 370, 17.12.2004, s. 78.

(10)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).
  ”

10

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

(11)  De tekniska kraven är desamma som för pass som medlemsstaterna utfärdar till sina medborgare i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2252/2004 (EUT L 385, 29.12.2004, s. 1).

11

rådets

(EUT L 385, 29.12.2004, s. 1)

(12)  

  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.
  ”

12

EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/271

---

Torsdag 10 juli 2008Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs ipartnerskaps- avtalet om fiske mellan EG och Mauretanien*

P6_TA(2008)0359

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 augusti 2008–31 juli 2012 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs ipartnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien (KOM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS))

2009/C 294 E/53

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets förordning (KOM(2008)0243),

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0199/2008),

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0278/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Islamiska republiken Mauretanien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Islamiska republiken Mauretanien parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) | Ikraftträdandet av Lissabonfördraget skulle, om det ratificeras, medföra ett närmare interinstitutionellt samarbete som bl.a. bör leda till att Europaparlamentet får bättre tillgång till all information som rör fiskeavtalen, inbegripet under förhandlingarna om protokollen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

(2a)

Ändring 2

Förslag till förordning

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

En ledamot av Europaparlamentets fiskeriutskott ska delta som observatör i sammanträdena och arbetena i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet. Vid dessa sammanträden får även företrädare för den del av fiskesektorn som berörs av detta avtal delta.

Ändring 3

Förslag till förordning

Artikel 4a (ny)

Artikel 4a

Kommissionen ska till Europaparlamentet översända slutsatserna från de sammanträden som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet. Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett nytt avtal om att förnya protokollet ingås, ska kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om protokollets genomförande.

Ändring 4

Förslag till förordning

Artikel 4b (ny)

Artikel 4b

I enlighet med artikel 30.3 i budgetförordningen (1), och andemeningen i Europaparlamentets resolution av den 19 februari 2008 om öppenhet i ekonomiska frågor (2) ska kommissionen på sin webbplats varje år offentliggöra en förteckning över de enskilda slutmottagarna av EU:s ekonomiska stöd.

---

(1)  
  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

(2)  
  Antagna texter, P6_TA(2008)0051.

---

| 3.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 294/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 294/273

---

Torsdag 10 juli 2008Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen *

P6_TA(2008)0360

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2008 om förslaget till rådets förordning om införande av en tillfällig särskild åtgärd för att främja omstruktureringen av Europeiska unionens fiskeflotta som berörs av den ekonomiska krisen (KOM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS))

2009/C 294 E/54

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resoution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0454),

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0270/2008),

med beaktande av artiklarna 51 och 134 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---