# Jurnalul Oficial C 276/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.276.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 276 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5217 noiembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.276.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 276

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5217 noiembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2009/C 276/01 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii | 1 |
| 2009/C 276/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor | 8 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2009/C 276/01

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii

1

2009/C 276/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor

8

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 276/03 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 21 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 276/03

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

21

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 276/04 | Rata de schimb a monedei euro | 23 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 276/05 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  ) | 24 |
| 2009/C 276/06 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 276/07 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  ) | 35 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 276/04

Rata de schimb a monedei euro

23

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 276/05

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  )

1

24

2009/C 276/06

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  )

1

30

2009/C 276/07

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (
  1
  )

1

35

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 276/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 276/09 | Decizia nr. 777 din 5 octombrie 2009 privind inițierea unei proceduri de acordare a autorizației de prospectare și explorare a petrolului și gazelor naturale – resurse naturale ale subsolului în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) punctul 3 din Legea resurselor naturale ale subsolului, în blocul 1-18 Trakiya situat în provincia Haskovo și de notificare cu privire la concursul planificat pentru acordarea autorizației | 41 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 276/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

40

2009/C 276/09

Decizia nr. 777 din 5 octombrie 2009 privind inițierea unei proceduri de acordare a autorizației de prospectare și explorare a petrolului și gazelor naturale – resurse naturale ale subsolului în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) punctul 3 din Legea resurselor naturale ale subsolului, în blocul 1-18 Trakiya situat în provincia Haskovo și de notificare cu privire la concursul planificat pentru acordarea autorizației

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/1

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii

2009/C 276/01

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 286,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, în special articolul 41,

având în vedere solicitarea de aviz conform articolului 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 trimisă către AEPD la 22 aprilie 2009,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 22 aprilie 2009, Comisia a adoptat propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii (denumită în continuare „propunerea”). La aceeași dată, propunerea a fost transmisă AEPD de către Comisie spre consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD amintește că a furnizat comentarii informale pe marginea proiectului de propunere la 9 martie 2009 și ia act de faptul că în propunere s-a ținut seama de aceste comentarii. |
| --- | --- |

1.

La 22 aprilie 2009, Comisia a adoptat propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii (denumită în continuare „propunerea”). La aceeași dată, propunerea a fost transmisă AEPD de către Comisie spre consultare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD amintește că a furnizat comentarii informale pe marginea proiectului de propunere la 9 martie 2009 și ia act de faptul că în propunere s-a ținut seama de aceste comentarii.

| 2. | AEPD salută faptul că este consultată și că această consultare este menționată în considerentele propunerii, într-un mod similar celui din cadrul altor texte legislative asupra cărora a fost consultată AEPD, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

AEPD salută faptul că este consultată și că această consultare este menționată în considerentele propunerii, într-un mod similar celui din cadrul altor texte legislative asupra cărora a fost consultată AEPD, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 3. | Propunerea modifică Regulamentul (CE) nr. 881/2002, unul dintre instrumentele comunitare adoptate în scopul luptei împotriva terorismului prin luarea de măsuri restrictive, în special înghețarea activelor, împotriva unor persoane fizice și juridice bănuite de asociere cu organizații teroriste. În special, obiectivul propunerii este să prevadă dispoziții care să țină seama de evoluțiile recente din jurisprudența Curții de Justiție, în principal cauza Kadi (1), stabilind „o procedură care respectă drepturile fundamentale, care va fi urmată în cazul persoanelor și entităților incluse recent pe listă de ONU” (punctul 4 din expunerea de motive). |
| --- | --- |

3.

Propunerea modifică Regulamentul (CE) nr. 881/2002, unul dintre instrumentele comunitare adoptate în scopul luptei împotriva terorismului prin luarea de măsuri restrictive, în special înghețarea activelor, împotriva unor persoane fizice și juridice bănuite de asociere cu organizații teroriste. În special, obiectivul propunerii este să prevadă dispoziții care să țină seama de evoluțiile recente din jurisprudența Curții de Justiție, în principal cauza Kadi (1), stabilind „o procedură care respectă drepturile fundamentale, care va fi urmată în cazul persoanelor și entităților incluse recent pe listă de ONU” (punctul 4 din expunerea de motive).

II.   CADRUL JURIDIC

| 4. | Deși Curtea a fost chemată să se pronunțe în mod specific cu privire la dreptul fundamental la apărare și în special la principiul contradictorialității, jurisprudența pe această temă are consecințe mai vaste și poate fi rezumată după cum urmează: normele UE de protecție a drepturilor fundamentale ar trebui respectate independent de adoptarea unor măsuri restrictive la nivelul UE sau la nivelul unor organizații internaționale precum ONU (2). |
| --- | --- |

4.

Deși Curtea a fost chemată să se pronunțe în mod specific cu privire la dreptul fundamental la apărare și în special la principiul contradictorialității, jurisprudența pe această temă are consecințe mai vaste și poate fi rezumată după cum urmează: normele UE de protecție a drepturilor fundamentale ar trebui respectate independent de adoptarea unor măsuri restrictive la nivelul UE sau la nivelul unor organizații internaționale precum ONU (2).

| 5. | Printre drepturile fundamentale ale UE se numără și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, care a fost recunoscut de Curtea de Justiție ca unul din principiile care decurg din articolul 6 alineatul (2) din TUE, fiind confirmat și de articolul 8 al Cartei Drepturilor Fundamentale a UE. |
| --- | --- |

5.

Printre drepturile fundamentale ale UE se numără și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, care a fost recunoscut de Curtea de Justiție ca unul din principiile care decurg din articolul 6 alineatul (2) din TUE, fiind confirmat și de articolul 8 al Cartei Drepturilor Fundamentale a UE.

| 6. | Din această perspectivă, AEPD salută nu numai jurisprudența recentă a Curții de Justiție, dar și intenția Comisiei de a ține seama de aceasta, perfecționând procedura de includere pe liste prin recunoașterea explicită a dreptului la protecția datelor cu caracter personal. AEPD, deși recunoaște pe deplin obiectivul de combatere a terorismului prin prelucrarea și schimbul de date cu caracter personal, are convingerea fermă că protecția datelor cu caracter personal este un factor crucial în garantarea legitimității și eficienței măsurilor restrictive luate de Comisie. Aceste măsuri se bazează pe prelucrarea datelor cu caracter personal, proces care, independent de înghețarea activelor, trebuie să respecte normele și garanțiile de protecție a datelor. Din aceste motive, este extrem de important ca normele de prelucrare a datelor cu caracter personal ale persoanelor incluse pe listă să respecte principiul clarității și securității juridice, astfel cum se precizează la punctul 8 din expunerea de motive. |
| --- | --- |

6.

Din această perspectivă, AEPD salută nu numai jurisprudența recentă a Curții de Justiție, dar și intenția Comisiei de a ține seama de aceasta, perfecționând procedura de includere pe liste prin recunoașterea explicită a dreptului la protecția datelor cu caracter personal. AEPD, deși recunoaște pe deplin obiectivul de combatere a terorismului prin prelucrarea și schimbul de date cu caracter personal, are convingerea fermă că protecția datelor cu caracter personal este un factor crucial în garantarea legitimității și eficienței măsurilor restrictive luate de Comisie. Aceste măsuri se bazează pe prelucrarea datelor cu caracter personal, proces care, independent de înghețarea activelor, trebuie să respecte normele și garanțiile de protecție a datelor. Din aceste motive, este extrem de important ca normele de prelucrare a datelor cu caracter personal ale persoanelor incluse pe listă să respecte principiul clarității și securității juridice, astfel cum se precizează la punctul 8 din expunerea de motive.

| 7. | Acest fapt capătă o importanță sporită în vederea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care nu numai că va conferi caracter obligatoriu Cartei Drepturilor Fundamentale a UE, dar va și dispune în articolul 16 din TFUE și articolul 39 din TUE, necesitatea normelor și garanțiilor de protecție a datelor cu caracter personal în toate domeniile de activitate ale Uniunii Europene. În plus, Curtea de Justiție va fi pe deplin competentă, chiar și în materie de politică externă și de securitate comună, să evalueze legalitatea – și în special respectarea drepturilor fundamentale – deciziilor care prevăd măsuri restrictive împotriva persoanelor fizice și juridice (articolul 275 din TFUE). |
| --- | --- |

7.

Acest fapt capătă o importanță sporită în vederea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care nu numai că va conferi caracter obligatoriu Cartei Drepturilor Fundamentale a UE, dar va și dispune în articolul 16 din TFUE și articolul 39 din TUE, necesitatea normelor și garanțiilor de protecție a datelor cu caracter personal în toate domeniile de activitate ale Uniunii Europene. În plus, Curtea de Justiție va fi pe deplin competentă, chiar și în materie de politică externă și de securitate comună, să evalueze legalitatea – și în special respectarea drepturilor fundamentale – deciziilor care prevăd măsuri restrictive împotriva persoanelor fizice și juridice (articolul 275 din TFUE).

III.   ANALIZA PROPUNERII

III.1.   Principii și legislație de protecție a datelor aplicabile

| 8. | AEPD salută referirile din considerentele propunerii la necesitatea aplicării regulamentului în conformitate cu dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal (considerentul 10), precum și pe cele la necesitatea unor garanții specifice pentru activitățile Comisiei de prelucrare a datelor privind infracțiuni comise de persoane fizice incluse pe listă sau privind condamnări penale sau măsuri de securitate împotriva unor astfel de persoane. |
| --- | --- |

8.

AEPD salută referirile din considerentele propunerii la necesitatea aplicării regulamentului în conformitate cu dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal (considerentul 10), precum și pe cele la necesitatea unor garanții specifice pentru activitățile Comisiei de prelucrare a datelor privind infracțiuni comise de persoane fizice incluse pe listă sau privind condamnări penale sau măsuri de securitate împotriva unor astfel de persoane.

| 9. | AEPD salută recunoașterea explicită în considerentul 12 al propunerii a aplicabilității normelor de protecție a datelor și, în special, a Regulamentului (CE) nr. 45/2001, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în acest domeniu. Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 dispune că acest regulament se aplică „prelucrării de date cu caracter personal din cadrul tuturor instituțiilor și organelor comunitare în măsura în care această prelucrare este efectuată prin desfășurarea tuturor sau a unei părți a activităților care intră sub incidența dreptului comunitar.” Din această perspectivă, chiar dacă este legat de Poziția comună 2002/402/PESC și de activitățile ONU din acest domeniu, Regulamentul (CE) nr. 881/2002 are drept temei Tratatul de instituire a Comunității Europene. |
| --- | --- |

9.

AEPD salută recunoașterea explicită în considerentul 12 al propunerii a aplicabilității normelor de protecție a datelor și, în special, a Regulamentului (CE) nr. 45/2001, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în acest domeniu. Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 dispune că acest regulament se aplică „prelucrării de date cu caracter personal din cadrul tuturor instituțiilor și organelor comunitare în măsura în care această prelucrare este efectuată prin desfășurarea tuturor sau a unei părți a activităților care intră sub incidența dreptului comunitar.” Din această perspectivă, chiar dacă este legat de Poziția comună 2002/402/PESC și de activitățile ONU din acest domeniu, Regulamentul (CE) nr. 881/2002 are drept temei Tratatul de instituire a Comunității Europene.

| 10. | Ca observație de ordin general, AEPD dorește să sublinieze că Regulamentul (CE) nr. 45/2001 prevede o serie de obligații pentru operatori, inter alia, calitatea datelor, legalitatea prelucrării, notificarea, securitatea prelucrării, – precum și drepturi ale persoanelor vizate, inter alia accesul, rectificarea, blocarea, ștergerea, notificarea terților, căilor de atac, – care se aplică în general, mai puțin în cazurile excepțiilor și restricțiilor prevăzute la articolului 20. În orice caz, aceste restricții în ceea ce privește dreptul fundamental la protecția datelor ar trebui să fie supuse unui test strict de proporționalitate, fiind, mai exact, necesară limitarea acestora, atât din punct de vedere al conținutului, cât și al aplicării în timp, la ceea ce este necesar pentru urmărirea interesului public, fapt confirmat de jurisprudența Curții de Justiție și în materie de măsuri restrictive. Acest fapt capătă o importanță sporită având în vedere că aceste drepturi și obligații, alături de necesitatea supravegherii independente a prelucrării datelor cu caracter personal, constituie nucleul dur al dreptului fundamental la protecție a datelor cu caracter personal, astfel cum este confirmat în mod explicit de articolul 8 al Cartei Drepturilor Fundamentale a UE. |
| --- | --- |

10.

Ca observație de ordin general, AEPD dorește să sublinieze că Regulamentul (CE) nr. 45/2001 prevede o serie de obligații pentru operatori, inter alia, calitatea datelor, legalitatea prelucrării, notificarea, securitatea prelucrării, – precum și drepturi ale persoanelor vizate, inter alia accesul, rectificarea, blocarea, ștergerea, notificarea terților, căilor de atac, – care se aplică în general, mai puțin în cazurile excepțiilor și restricțiilor prevăzute la articolului 20. În orice caz, aceste restricții în ceea ce privește dreptul fundamental la protecția datelor ar trebui să fie supuse unui test strict de proporționalitate, fiind, mai exact, necesară limitarea acestora, atât din punct de vedere al conținutului, cât și al aplicării în timp, la ceea ce este necesar pentru urmărirea interesului public, fapt confirmat de jurisprudența Curții de Justiție și în materie de măsuri restrictive. Acest fapt capătă o importanță sporită având în vedere că aceste drepturi și obligații, alături de necesitatea supravegherii independente a prelucrării datelor cu caracter personal, constituie nucleul dur al dreptului fundamental la protecție a datelor cu caracter personal, astfel cum este confirmat în mod explicit de articolul 8 al Cartei Drepturilor Fundamentale a UE.

| 11. | De asemenea, AEPD salută faptul că propunerea face referire, implicit sau explicit, la unele dintre aceste obligații și drepturi, însă dorește, în același timp, să sublinieze că propunerea nu poate fi interpretată în sensul excluderii sau limitării aplicabilității drepturilor persoanelor vizate și a obligațiilor care nu sunt menționate în textul său. |
| --- | --- |

11.

De asemenea, AEPD salută faptul că propunerea face referire, implicit sau explicit, la unele dintre aceste obligații și drepturi, însă dorește, în același timp, să sublinieze că propunerea nu poate fi interpretată în sensul excluderii sau limitării aplicabilității drepturilor persoanelor vizate și a obligațiilor care nu sunt menționate în textul său.

| 12. | În acest context, AEPD analizează în cele ce urmează prevederile propunerii în lumina celor mai relevante principii de protecția datelor, oferind recomandări de îmbunătățire, precum și îndrumări referitoare la abordarea unor chestiuni care nu au fost abordate până în prezent, dar care pot interveni în aplicarea principiilor de protecție a datelor. În anumite cazuri, poate fi preferabil să fie oferite detalii suplimentare privind obligațiile și drepturile de protecție a datelor în materie de măsuri restrictive. |
| --- | --- |

12.

În acest context, AEPD analizează în cele ce urmează prevederile propunerii în lumina celor mai relevante principii de protecția datelor, oferind recomandări de îmbunătățire, precum și îndrumări referitoare la abordarea unor chestiuni care nu au fost abordate până în prezent, dar care pot interveni în aplicarea principiilor de protecție a datelor. În anumite cazuri, poate fi preferabil să fie oferite detalii suplimentare privind obligațiile și drepturile de protecție a datelor în materie de măsuri restrictive.

| 13. | Aceste comentarii nu fac decât să reflecte rolul protecției datelor cu caracter personal ca factor crucial în asigurarea legitimității și eficienței măsurilor restrictive luate de Comisie, nevizând și neaducând atingere altor chestiuni de fond care ar putea fi legate de includerea pe listă în virtutea aplicării altor norme. |
| --- | --- |

13.

Aceste comentarii nu fac decât să reflecte rolul protecției datelor cu caracter personal ca factor crucial în asigurarea legitimității și eficienței măsurilor restrictive luate de Comisie, nevizând și neaducând atingere altor chestiuni de fond care ar putea fi legate de includerea pe listă în virtutea aplicării altor norme.

III.2.   Articolele 7a și 7c: informarea persoanelor vizate și scoaterea de pe listă

| 14. | Articolul 7a se referă la procedurile de includere pe listă și de scoatere de pe aceasta a persoanelor fizice și juridice, iar articolul 7c prevede o procedură specifică de aplicare pentru persoanele incluse pe listă înainte de 3 septembrie 2008. |
| --- | --- |

14.

Articolul 7a se referă la procedurile de includere pe listă și de scoatere de pe aceasta a persoanelor fizice și juridice, iar articolul 7c prevede o procedură specifică de aplicare pentru persoanele incluse pe listă înainte de 3 septembrie 2008.

| 15. | AEPD salută aceste dispoziții în măsura în care acestea contribuie la respectarea drepturilor fundamentale prin punerea la dispoziția persoanelor vizate a unor mijloace de informare privind motivele includerii pe liste, precum și a posibilității de a își exprima opiniile pe acest subiect. În plus, la alineatul (4) se prevede faptul că scoaterea de pe listă la nivelul ONU conduce automat scoaterea de pe listă la nivelul UE, fapt ce corespunde principiului de protecție a datelor care prevede că datele cu caracter personal ar trebui menținute la zi, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

15.

AEPD salută aceste dispoziții în măsura în care acestea contribuie la respectarea drepturilor fundamentale prin punerea la dispoziția persoanelor vizate a unor mijloace de informare privind motivele includerii pe liste, precum și a posibilității de a își exprima opiniile pe acest subiect. În plus, la alineatul (4) se prevede faptul că scoaterea de pe listă la nivelul ONU conduce automat scoaterea de pe listă la nivelul UE, fapt ce corespunde principiului de protecție a datelor care prevede că datele cu caracter personal ar trebui menținute la zi, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 16. | Cu toate acestea, AEPD subliniază faptul că aceste prevederi nu exclud obligațiile similare care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, cum ar fi obligația de a informa persoana vizată în conformitate cu articolul 11 și, în special, cu articolul 12 – care face referire la informații care trebuie furnizate în cazul în care datele nu au fost colectate de la persoana vizată – obligația în conformitate cu articolul 14 de rectificare fără întârziere a datelor cu caracter personal inexacte sau incomplete, precum și obligația în conformitate cu articolul 17 de a notifica rectificarea sau ștergerea datelor – ca, de exemplu, în cazul scoaterii de pe listă – părților terțe cărora le-au fost dezvăluite date, cu excepția cazului în care acest lucru se dovedește imposibil sau presupune un efort disproporționat. |
| --- | --- |

16.

Cu toate acestea, AEPD subliniază faptul că aceste prevederi nu exclud obligațiile similare care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, cum ar fi obligația de a informa persoana vizată în conformitate cu articolul 11 și, în special, cu articolul 12 – care face referire la informații care trebuie furnizate în cazul în care datele nu au fost colectate de la persoana vizată – obligația în conformitate cu articolul 14 de rectificare fără întârziere a datelor cu caracter personal inexacte sau incomplete, precum și obligația în conformitate cu articolul 17 de a notifica rectificarea sau ștergerea datelor – ca, de exemplu, în cazul scoaterii de pe listă – părților terțe cărora le-au fost dezvăluite date, cu excepția cazului în care acest lucru se dovedește imposibil sau presupune un efort disproporționat.

| 17. | În mod evident, după cum s-a menționat la punctul 10, excepții și restricții se pot aplica acestor prevederi, în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. De exemplu, informarea persoanelor vizate va trebui întârziată, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a păstra „efectul de surpriză” al deciziei de includere pe listă a respectivei persoane și de înghețare a activelor acesteia. În acest sens, AEPD recomandă legiuitorului să analizeze posibilitatea de a clarifica explicit în propunere excepțiile de la principiile de protecție a datelor care ar putea fi necesare, precum necesitatea de întârziere a informării în temeiul articolul 12 până la adoptarea deciziei provizorii. |
| --- | --- |

17.

În mod evident, după cum s-a menționat la punctul 10, excepții și restricții se pot aplica acestor prevederi, în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. De exemplu, informarea persoanelor vizate va trebui întârziată, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a păstra „efectul de surpriză” al deciziei de includere pe listă a respectivei persoane și de înghețare a activelor acesteia. În acest sens, AEPD recomandă legiuitorului să analizeze posibilitatea de a clarifica explicit în propunere excepțiile de la principiile de protecție a datelor care ar putea fi necesare, precum necesitatea de întârziere a informării în temeiul articolul 12 până la adoptarea deciziei provizorii.

III.3.   Articolul 7d: dreptul de acces al persoanelor vizate, sarcini de supraveghere și căi de atac în justiție

| 18. | În articolul 7d al propunerii, primul alineat, se afirmă că, în cazul în care ONU sau un stat transmite informații clasificate, Comisia va gestiona aceste informații în conformitate cu dispozițiile interne ale Comisiei în materie de securitate [Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom (3)] și, după caz, cu acordurile privind securitatea informațiilor clasificate încheiate între Uniunea Europeană și statul care transmite informațiile respective. În cel de al doilea alineat, se specifică faptul că documentele clasificate la un nivel care corespunde nivelului „EU Top Secret”, „Secret-UE” sau „Confidentiel-UE” nu ar trebui publicate fără acordul emitentului. |
| --- | --- |

18.

În articolul 7d al propunerii, primul alineat, se afirmă că, în cazul în care ONU sau un stat transmite informații clasificate, Comisia va gestiona aceste informații în conformitate cu dispozițiile interne ale Comisiei în materie de securitate [Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom (3)] și, după caz, cu acordurile privind securitatea informațiilor clasificate încheiate între Uniunea Europeană și statul care transmite informațiile respective. În cel de al doilea alineat, se specifică faptul că documentele clasificate la un nivel care corespunde nivelului „EU Top Secret”, „Secret-UE” sau „Confidentiel-UE” nu ar trebui publicate fără acordul emitentului.

| 19. | Acest articol ridică două chestiuni, prima referindu-se la impactul dispoziției asupra dreptului de acces al persoanei vizate la propriile date cu caracter personal, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, iar a doua la posibilitatea ca AEPD, precum și Curtea de Justiție să acceseze datele cu caracter personal cuprinse în informațiile clasificate pentru ca aceste instituții să își poată îndeplini sarcinile care le revin. |
| --- | --- |

19.

Acest articol ridică două chestiuni, prima referindu-se la impactul dispoziției asupra dreptului de acces al persoanei vizate la propriile date cu caracter personal, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, iar a doua la posibilitatea ca AEPD, precum și Curtea de Justiție să acceseze datele cu caracter personal cuprinse în informațiile clasificate pentru ca aceste instituții să își poată îndeplini sarcinile care le revin.

Dreptul de acces al persoanelor vizate la datele cu caracter personal incluse în documentele clasificate

| 20. | Normele de securitate la care se face trimitere, precum și acordurile dintre UE și statul care transmite informațiile reglementează modul de acces la informațiile clasificate. Numai persoanele care prezintă necesitatea de a cunoaște, cu alte cuvinte au nevoie de acces pentru a își putea îndeplini o funcție sau o sarcină, pot obține accesul la aceste informații (4). Pentru informațiile clasificate la unul din nivelurile de clasificare menționate la articolul 7d alineatul (2), aceste persoane au nevoie și de o autorizație de securitate. |
| --- | --- |

20.

Normele de securitate la care se face trimitere, precum și acordurile dintre UE și statul care transmite informațiile reglementează modul de acces la informațiile clasificate. Numai persoanele care prezintă necesitatea de a cunoaște, cu alte cuvinte au nevoie de acces pentru a își putea îndeplini o funcție sau o sarcină, pot obține accesul la aceste informații (4). Pentru informațiile clasificate la unul din nivelurile de clasificare menționate la articolul 7d alineatul (2), aceste persoane au nevoie și de o autorizație de securitate.

| 21. | Normele interne de securitate ale Comisiei trebuie citite în coroborare cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, care prevede în detaliu dispoziții referitoare la dreptul oricărei persoane de acces la informațiile celor mai mari trei instituții ale UE. Articolul 9 din acest regulament prevede dispoziții referitoare la regimul aplicabil documentelor sensibile și face referire la cele trei niveluri de clasificare menționate anterior. Alineatul (3) dispune că documentele sensibile sunt furnizate numai cu acordul autorității de origine, normă inclusă și în articolul 7d alineatul (2) al propunerii. |
| --- | --- |

21.

Normele interne de securitate ale Comisiei trebuie citite în coroborare cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, care prevede în detaliu dispoziții referitoare la dreptul oricărei persoane de acces la informațiile celor mai mari trei instituții ale UE. Articolul 9 din acest regulament prevede dispoziții referitoare la regimul aplicabil documentelor sensibile și face referire la cele trei niveluri de clasificare menționate anterior. Alineatul (3) dispune că documentele sensibile sunt furnizate numai cu acordul autorității de origine, normă inclusă și în articolul 7d alineatul (2) al propunerii.

| 22. | Normele interne de securitate ale Comisiei sunt compatibile cu dreptul public de acces la documente. Cu toate acestea, nu se poate spune același lucru despre drepturile specifice de acces, precum dreptul persoanelor vizate de acces la propriile date cu caracter personal în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Normele interne de securitate nu fac referire la normele de protecție a datelor sau la drepturile persoanelor vizate. Normele interne de securitate ale Comisiei nu prevăd nicio dispoziție referitoare la situația în care o persoană vizată solicită accesul la datele cu caracter personal incluse într-un document clasificat. Același lucru este valabil și pentru acordurile privind securitatea informațiilor încheiate bilateral cu diferite state. |
| --- | --- |

22.

Normele interne de securitate ale Comisiei sunt compatibile cu dreptul public de acces la documente. Cu toate acestea, nu se poate spune același lucru despre drepturile specifice de acces, precum dreptul persoanelor vizate de acces la propriile date cu caracter personal în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Normele interne de securitate nu fac referire la normele de protecție a datelor sau la drepturile persoanelor vizate. Normele interne de securitate ale Comisiei nu prevăd nicio dispoziție referitoare la situația în care o persoană vizată solicită accesul la datele cu caracter personal incluse într-un document clasificat. Același lucru este valabil și pentru acordurile privind securitatea informațiilor încheiate bilateral cu diferite state.

| 23. | Articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 conferă persoanei vizate dreptul de a obține de la operator, fără constrângere, în orice moment în termen de trei luni de la primirea cererii și în mod gratuit, inter alia, comunicarea într-o formă inteligibilă a datelor care fac obiectul prelucrării [a se vedea litera (c)]. |
| --- | --- |

23.

Articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 conferă persoanei vizate dreptul de a obține de la operator, fără constrângere, în orice moment în termen de trei luni de la primirea cererii și în mod gratuit, inter alia, comunicarea într-o formă inteligibilă a datelor care fac obiectul prelucrării [a se vedea litera (c)].

| 24. | AEPD înțelege pe deplin faptul că, în contextul măsurilor restrictive împotriva anumitor persoane sau entități luate în scopul prevenirii unor acte teroriste, există motive întemeiate de a nu dezvălui informații (cu caracter personal) clasificate unei persoane vizate. Această restricție poate avea drept temei articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, astfel cum s-a menționat deja la punctul 10. Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze cerința de necesitate inclusă în acest articol și procedura prevăzută la articolului 20 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

24.

AEPD înțelege pe deplin faptul că, în contextul măsurilor restrictive împotriva anumitor persoane sau entități luate în scopul prevenirii unor acte teroriste, există motive întemeiate de a nu dezvălui informații (cu caracter personal) clasificate unei persoane vizate. Această restricție poate avea drept temei articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, astfel cum s-a menționat deja la punctul 10. Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze cerința de necesitate inclusă în acest articol și procedura prevăzută la articolului 20 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 25. | Articolul 20 prevede că restricțiile aplicate dispozițiilor menționate trebuie să constituie o măsură necesară pentru atingerea obiectivelor enumerate. Faptul că normele interne de securitate ale Comisiei și că acordurile bilaterale cu statele nu abordează chestiunea accesului persoanelor vizate și că articolul 7d alineatul (2) conține o obligație absolută de obținere a consimțământului emitentului înainte de publicarea documentelor clasificate, creează o situație în care nu se asigură restricționarea dreptului de acces numai în caz de necesitate. Dispoziția nu prevede criterii de fond și lasă o totală libertate emitentului informațiilor, deși acesta ar putea să nu intre sub incidența legislației UE și a normelor UE de protecție a drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

25.

Articolul 20 prevede că restricțiile aplicate dispozițiilor menționate trebuie să constituie o măsură necesară pentru atingerea obiectivelor enumerate. Faptul că normele interne de securitate ale Comisiei și că acordurile bilaterale cu statele nu abordează chestiunea accesului persoanelor vizate și că articolul 7d alineatul (2) conține o obligație absolută de obținere a consimțământului emitentului înainte de publicarea documentelor clasificate, creează o situație în care nu se asigură restricționarea dreptului de acces numai în caz de necesitate. Dispoziția nu prevede criterii de fond și lasă o totală libertate emitentului informațiilor, deși acesta ar putea să nu intre sub incidența legislației UE și a normelor UE de protecție a drepturilor fundamentale.

| 26. | Alineatele (3) și (4) ale articolului 20 conțin reguli referitoare la aplicarea restricțiilor. Conform alineatului (3), instituția implicată ar trebui să informeze persoana vizată privind motivele principale pe care se bazează restricția și privind dreptul său de a se adresa AEDP. Alineatul (4) mai conține o normă care se referă în mod specific la restricționarea dreptului de acces. Aceasta prevede că, în momentul investigării unei plângerii în temeiul alineatului anterior, AEPD doar informează persoana vizată dacă datele au fost prelucrate corect și, în caz contrar, dacă au fost efectuate rectificările necesare (5). Propunerea actuală de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 ar trebui să facă posibilă respectarea acestor reguli. Acest punct se află în strânsă legătură cu cea de a doua chestiune ridicată de articolul 7d. |
| --- | --- |

26.

Alineatele (3) și (4) ale articolului 20 conțin reguli referitoare la aplicarea restricțiilor. Conform alineatului (3), instituția implicată ar trebui să informeze persoana vizată privind motivele principale pe care se bazează restricția și privind dreptul său de a se adresa AEDP. Alineatul (4) mai conține o normă care se referă în mod specific la restricționarea dreptului de acces. Aceasta prevede că, în momentul investigării unei plângerii în temeiul alineatului anterior, AEPD doar informează persoana vizată dacă datele au fost prelucrate corect și, în caz contrar, dacă au fost efectuate rectificările necesare (5). Propunerea actuală de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 ar trebui să facă posibilă respectarea acestor reguli. Acest punct se află în strânsă legătură cu cea de a doua chestiune ridicată de articolul 7d.

Accesul AEPD la informațiile clasificate

| 27. | Condiția de la articolul 7d alineatul (2) care prevede că informațiile clasificare se publică numai cu acordul emitentului, ar putea să aducă atingere sarcinii AEPD de supraveghere independentă. Fiind aplicabil Regulamentul (CE) nr. 45/2001, prelucrarea datelor cu caracter personal poate face obiectul căilor de atac prevăzute la articolul 32, precum și al competențelor de aplicare ale AEPD prevăzute la articolul 47. În special, articolul 47 conferă AEPD dreptul de a obține de la un operator sau de la o instituție sau organism comunitar accesul la toate datele cu caracter personal și la toate informațiile necesare realizării anchetelor sale [a se vedea articolul 47 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001]. Este posibil ca, în contextul propunerii actuale, AEPD să facă uz de acest drept pentru a-și îndeplini sarcina care îi revine în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Cu toate acestea, formularea actuală a articolului 7d face ca exercitarea efectivă a acestui drept să depindă complet de decizia emitentului informațiilor. |
| --- | --- |

27.

Condiția de la articolul 7d alineatul (2) care prevede că informațiile clasificare se publică numai cu acordul emitentului, ar putea să aducă atingere sarcinii AEPD de supraveghere independentă. Fiind aplicabil Regulamentul (CE) nr. 45/2001, prelucrarea datelor cu caracter personal poate face obiectul căilor de atac prevăzute la articolul 32, precum și al competențelor de aplicare ale AEPD prevăzute la articolul 47. În special, articolul 47 conferă AEPD dreptul de a obține de la un operator sau de la o instituție sau organism comunitar accesul la toate datele cu caracter personal și la toate informațiile necesare realizării anchetelor sale [a se vedea articolul 47 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001]. Este posibil ca, în contextul propunerii actuale, AEPD să facă uz de acest drept pentru a-și îndeplini sarcina care îi revine în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Cu toate acestea, formularea actuală a articolului 7d face ca exercitarea efectivă a acestui drept să depindă complet de decizia emitentului informațiilor.

| 28. | Textul articolului 7d în formularea sa actuală ar intra astfel în conflict cu normele Regulamentului (CE) nr. 45/2001. În acest sens, AEPD dorește să sublinieze că articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu prevede restricționarea obligațiilor și competențelor AEPD prevăzute la articolele 46-47. |
| --- | --- |

28.

Textul articolului 7d în formularea sa actuală ar intra astfel în conflict cu normele Regulamentului (CE) nr. 45/2001. În acest sens, AEPD dorește să sublinieze că articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 nu prevede restricționarea obligațiilor și competențelor AEPD prevăzute la articolele 46-47.

| 29. | În plus față de plângerile care se pot face pe lângă autoritățile independente de protecție a datelor, legislația în materie de protecția datelor prevede dreptul la căi de atac în justiție [a se vedea articolul 22 din Directiva 95/46/CE și articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001]. În acest context, AEPD dorește să sublinieze că textul actual al articolului 7d alineatul (2) ar putea afecta eficiența controlului judiciar, aducând atingere capacității CJE de a controla dacă s-a realizat un echilibru între necesitatea de a combate terorismul internațional și protecția drepturilor fundamentale. Conform hotărârii Tribunalului de Primă Instanță din 4 decembrie 2008, accesul la informații clasificate poate fi necesar pentru a îi permite tribunalului să facă acest lucru (6). |
| --- | --- |

29.

În plus față de plângerile care se pot face pe lângă autoritățile independente de protecție a datelor, legislația în materie de protecția datelor prevede dreptul la căi de atac în justiție [a se vedea articolul 22 din Directiva 95/46/CE și articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001]. În acest context, AEPD dorește să sublinieze că textul actual al articolului 7d alineatul (2) ar putea afecta eficiența controlului judiciar, aducând atingere capacității CJE de a controla dacă s-a realizat un echilibru între necesitatea de a combate terorismul internațional și protecția drepturilor fundamentale. Conform hotărârii Tribunalului de Primă Instanță din 4 decembrie 2008, accesul la informații clasificate poate fi necesar pentru a îi permite tribunalului să facă acest lucru (6).

Sugestii de modificări

| 30. | În lumina celor de mai sus, AEPD îndeamnă legiuitorul să modifice articolul 7d astfel încât să se asigure (1) că cerința de necesitate enunțată la articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 este respectată în cazul în care Comisia refuză unei persoane vizate accesul la propriile informații cu caracter personal incluse în documentele clasificate, (2) că sunt respectate normele prevăzute la articolul 3 alineatele (3) și (4) și (3) că sunt respectate pe deplin competențele AEPD prevăzute la articolul 47. |
| --- | --- |

30.

În lumina celor de mai sus, AEPD îndeamnă legiuitorul să modifice articolul 7d astfel încât să se asigure (1) că cerința de necesitate enunțată la articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 este respectată în cazul în care Comisia refuză unei persoane vizate accesul la propriile informații cu caracter personal incluse în documentele clasificate, (2) că sunt respectate normele prevăzute la articolul 3 alineatele (3) și (4) și (3) că sunt respectate pe deplin competențele AEPD prevăzute la articolul 47.

| 31. | Pentru a realiza acest lucru, primul pas îl constituie limitarea domeniului de aplicare a articolului 7d alineatul (2), prin înlocuirea cuvântului „publicarea” cu „punerea la dispoziția publicului”. De asemenea, această modificare ar fi consecventă din punct de vedere juridic, deoarece dispoziția este prezentă în articolul 9 alineatul (3) al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 care reglementează exclusiv accesul public la documente. Modificarea sugerată ar rezolva în mare măsură problemele expuse mai sus: restricționarea dreptului de acces al persoanelor vizate nu va mai fi lăsată complet la latitudinea părții care transmite informațiilor iar accesul AEPD și CJE la aceste informații în scopul îndeplinirii sarcinilor lor respective nu ar fi restricționat. |
| --- | --- |

31.

Pentru a realiza acest lucru, primul pas îl constituie limitarea domeniului de aplicare a articolului 7d alineatul (2), prin înlocuirea cuvântului „publicarea” cu „punerea la dispoziția publicului”. De asemenea, această modificare ar fi consecventă din punct de vedere juridic, deoarece dispoziția este prezentă în articolul 9 alineatul (3) al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 care reglementează exclusiv accesul public la documente. Modificarea sugerată ar rezolva în mare măsură problemele expuse mai sus: restricționarea dreptului de acces al persoanelor vizate nu va mai fi lăsată complet la latitudinea părții care transmite informațiilor iar accesul AEPD și CJE la aceste informații în scopul îndeplinirii sarcinilor lor respective nu ar fi restricționat.

| 32. | Cu toate acestea, atâta vreme cât normele și acordurile interne ale Comisiei privind securitatea informațiilor nu abordează în mod explicit chestiunea accesului persoanelor vizate și nu prevăd obligativitatea îndeplinirii cerinței de necesitate de la articolul 20 al Regulamentului (CE) nr. 45/2001, problema nu este soluționată. Deși AEPD (precum și CJE) au dreptul de acces pe baza principiului necesității de a cunoaște și în baza autorizațiilor de securitate pentru persoanele care lucrează cu informațiile, accesul pentru persoanele vizate nu este garantat. Din acest motiv, AEPD îndeamnă Comisia să se asigure că dreptul de acces la informații cu caracter personal cuprinse în documente clasificate este restricționat numai în caz de necesitate. |
| --- | --- |

32.

Cu toate acestea, atâta vreme cât normele și acordurile interne ale Comisiei privind securitatea informațiilor nu abordează în mod explicit chestiunea accesului persoanelor vizate și nu prevăd obligativitatea îndeplinirii cerinței de necesitate de la articolul 20 al Regulamentului (CE) nr. 45/2001, problema nu este soluționată. Deși AEPD (precum și CJE) au dreptul de acces pe baza principiului necesității de a cunoaște și în baza autorizațiilor de securitate pentru persoanele care lucrează cu informațiile, accesul pentru persoanele vizate nu este garantat. Din acest motiv, AEPD îndeamnă Comisia să se asigure că dreptul de acces la informații cu caracter personal cuprinse în documente clasificate este restricționat numai în caz de necesitate.

III.4.   Articolul 7e: temeiuri juridice pentru prelucrare, categorii de date prelucrate, numirea operatorului

| 33. | Articolul 7e definește suficient de detaliat atât sarcinile Comisiei de prelucrare a datelor cu caracter personal [alineatul (1)], cât și datele cu caracter personal care pot fi prelucrate [alineatele (2)-(4)]. Alineatul (5) desemnează ca operator, în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, o unitate a Comisiei. |
| --- | --- |

33.

Articolul 7e definește suficient de detaliat atât sarcinile Comisiei de prelucrare a datelor cu caracter personal [alineatul (1)], cât și datele cu caracter personal care pot fi prelucrate [alineatele (2)-(4)]. Alineatul (5) desemnează ca operator, în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, o unitate a Comisiei.

| 34. | AEPD salută primul alineat al articolului 7e, în măsura în care se intenționează ca acesta să reprezinte temeiul juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD este de acord cu faptul că datele cu caracter personal ar trebui prelucrate numai în baza unuia din temeiurile juridice enumerate la acest articol. Din această perspectivă, AEPD recunoaște că litera (a) „necesară pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public (...)” și litera (b): „necesară pentru a se respecta obligația legală a operatorului” pot fi deosebit de relevante în contextul măsurilor restrictive. |
| --- | --- |

34.

AEPD salută primul alineat al articolului 7e, în măsura în care se intenționează ca acesta să reprezinte temeiul juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD este de acord cu faptul că datele cu caracter personal ar trebui prelucrate numai în baza unuia din temeiurile juridice enumerate la acest articol. Din această perspectivă, AEPD recunoaște că litera (a) „necesară pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public (...)” și litera (b): „necesară pentru a se respecta obligația legală a operatorului” pot fi deosebit de relevante în contextul măsurilor restrictive.

| 35. | Cu toate acestea, AEPD reamintește că în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, datele cu caracter personal ar trebui să fie „adecvate, relevante și neexcesive în raport cu scopurile pentru care sunt colectate (...)”, fiind astfel recomandabil să se asigure de către Comisie că datele cu caracter personal colectate sunt necesare în scopul impunerii măsurilor restrictive avute în vedere în propunerea de regulament. |
| --- | --- |

35.

Cu toate acestea, AEPD reamintește că în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, datele cu caracter personal ar trebui să fie „adecvate, relevante și neexcesive în raport cu scopurile pentru care sunt colectate (...)”, fiind astfel recomandabil să se asigure de către Comisie că datele cu caracter personal colectate sunt necesare în scopul impunerii măsurilor restrictive avute în vedere în propunerea de regulament.

| 36. | Din această perspectivă, AEPD recomandă modificarea articolului 7e alineatul (1) după cum urmează: „Comisia prelucrează datele cu caracter personal necesare pentru a-și putea exercita atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament.” |
| --- | --- |

36.

Din această perspectivă, AEPD recomandă modificarea articolului 7e alineatul (1) după cum urmează: „Comisia prelucrează datele cu caracter personal necesare pentru a-și putea exercita atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament.”

| 37. | În plus, ar trebui verificate cu atenție categoriile de date utilizate în legătură cu măsurile restrictive – inclusiv elemente generale de identificare (cum ar fi numerele fiscale și de asigurare socială) precum și „funcția sau profesia” – atât la nivel general, cât și de la caz la caz, în special în măsura în care aceste informații pot include categorii speciale de date care necesită garanții specifice. |
| --- | --- |

37.

În plus, ar trebui verificate cu atenție categoriile de date utilizate în legătură cu măsurile restrictive – inclusiv elemente generale de identificare (cum ar fi numerele fiscale și de asigurare socială) precum și „funcția sau profesia” – atât la nivel general, cât și de la caz la caz, în special în măsura în care aceste informații pot include categorii speciale de date care necesită garanții specifice.

| 38. | Ținând seama de acestea, AEPD salută principiul prevăzut la alineatul (3), conform căruia prenumele și numele părinților unei persoane fizice pot fi incluse în anexă numai în cazurile în care sunt necesare într-un caz specific în scopul unic de a verifica identitatea persoanei fizice incluse pe listă în cauză. Această dispoziție reflectă fidel principiul de protecție a datelor care constă în limitarea scopului, principiu care ar trebui precizat în mod corespunzător și aplicat întregului articol. Astfel, AEPD recomandă aplicarea explicită a acestui principiu tuturor categoriilor de date, prin modificarea articolului 7e alineatul (2) după cum urmează: „Anexa I cuprinde numai informațiile necesare pentru verificarea identității persoanelor fizice incluse pe listă și, în niciun caz, nu vor include și alte informații decât următoarele”. |
| --- | --- |

38.

Ținând seama de acestea, AEPD salută principiul prevăzut la alineatul (3), conform căruia prenumele și numele părinților unei persoane fizice pot fi incluse în anexă numai în cazurile în care sunt necesare într-un caz specific în scopul unic de a verifica identitatea persoanei fizice incluse pe listă în cauză. Această dispoziție reflectă fidel principiul de protecție a datelor care constă în limitarea scopului, principiu care ar trebui precizat în mod corespunzător și aplicat întregului articol. Astfel, AEPD recomandă aplicarea explicită a acestui principiu tuturor categoriilor de date, prin modificarea articolului 7e alineatul (2) după cum urmează: „Anexa I cuprinde numai informațiile necesare pentru verificarea identității persoanelor fizice incluse pe listă și, în niciun caz, nu vor include și alte informații decât următoarele”.

| 39. | AEPD salută de asemenea alineatul (4) care prevede că anumite categorii de date cu caracter personal, precum infracțiunile penale, condamnările penale sau măsurile de securitate nu pot fi prelucrate decât în cazuri specifice, sub rezerva unor garanții specifice corespunzătoare, nu sunt făcute publice și nu fac obiectul schimburilor de informații. |
| --- | --- |

39.

AEPD salută de asemenea alineatul (4) care prevede că anumite categorii de date cu caracter personal, precum infracțiunile penale, condamnările penale sau măsurile de securitate nu pot fi prelucrate decât în cazuri specifice, sub rezerva unor garanții specifice corespunzătoare, nu sunt făcute publice și nu fac obiectul schimburilor de informații.

| 40. | Cu privire la alineatul (5), AEPD recunoaște faptul că desemnarea unui operator în sensul anexei II a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 va spori vizibilitatea operatorului și rolul său ca „punct de contact”, îmbunătățind astfel exercitarea drepturilor persoanelor vizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Cu toate acestea AEPD reamintește că este, de asemenea, necesar să se garanteze că operatorul are competența să asigure atât exercitarea drepturilor persoanelor vizate, cât și respectarea tuturor celorlalte obligații care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În acest sens, Comisia ar putea să aibă în vedere clarificarea acestui punct din propunere, de exemplu prin adăugarea la alineatul (5) a unei referiri explicite la necesitatea ca operatorul să asigure respectarea obligațiilor care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

40.

Cu privire la alineatul (5), AEPD recunoaște faptul că desemnarea unui operator în sensul anexei II a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 va spori vizibilitatea operatorului și rolul său ca „punct de contact”, îmbunătățind astfel exercitarea drepturilor persoanelor vizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001. Cu toate acestea AEPD reamintește că este, de asemenea, necesar să se garanteze că operatorul are competența să asigure atât exercitarea drepturilor persoanelor vizate, cât și respectarea tuturor celorlalte obligații care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În acest sens, Comisia ar putea să aibă în vedere clarificarea acestui punct din propunere, de exemplu prin adăugarea la alineatul (5) a unei referiri explicite la necesitatea ca operatorul să asigure respectarea obligațiilor care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

III.5.   Transferul datelor cu caracter personal către țări terțe și către organizații internaționale

| 41. | O chestiune importantă care nu este abordată în mod explicit în propunere, ci doar implicit în procedura de includere pe listă, este măsura în care datele cu caracter personal prelucrate de instituțiile comunitare pot fi comunicate Organizației Națiunilor Unite și/sau țărilor terțe și în ce condiții. |
| --- | --- |

41.

O chestiune importantă care nu este abordată în mod explicit în propunere, ci doar implicit în procedura de includere pe listă, este măsura în care datele cu caracter personal prelucrate de instituțiile comunitare pot fi comunicate Organizației Națiunilor Unite și/sau țărilor terțe și în ce condiții.

| 42. | În această privință, AEPD ar dori să atragă atenția asupra articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, care prevede condițiile de transfer al datelor comunitare către alți destinatari decât organismele comunitare, destinatari care nu intră sub incidența Directivei 95/46/CE. Există o varietate de soluții posibile, de la acordul persoanei vizate [alineatul (6) litera (a)] și exercitarea unor drepturi în justiție [alineatul (6) litera (d)] – care ar fi utile în cazul în care informațiile au fost furnizate de persoana vizată pentru a solicita o reanalizare a includerii pe listă – până la existența în cadrul ONU a unor mecanisme de garantare a unei protecții adecvate a datelor cu caracter personal transmise de UE. |
| --- | --- |

42.

În această privință, AEPD ar dori să atragă atenția asupra articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, care prevede condițiile de transfer al datelor comunitare către alți destinatari decât organismele comunitare, destinatari care nu intră sub incidența Directivei 95/46/CE. Există o varietate de soluții posibile, de la acordul persoanei vizate [alineatul (6) litera (a)] și exercitarea unor drepturi în justiție [alineatul (6) litera (d)] – care ar fi utile în cazul în care informațiile au fost furnizate de persoana vizată pentru a solicita o reanalizare a includerii pe listă – până la existența în cadrul ONU a unor mecanisme de garantare a unei protecții adecvate a datelor cu caracter personal transmise de UE.

| 43. | AEPD reamintește faptul că diversele activități de prelucrare avute în vedere ar trebui să fie conforme acestui sistem, în vederea asigurării unei protecții a datelor cu caracter personal care fac obiectul schimburilor cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și că este posibil să fie necesare atât adăugarea unor precizări în propunere, cât și încheierea unor acorduri cu ONU, după caz. |
| --- | --- |

43.

AEPD reamintește faptul că diversele activități de prelucrare avute în vedere ar trebui să fie conforme acestui sistem, în vederea asigurării unei protecții a datelor cu caracter personal care fac obiectul schimburilor cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și că este posibil să fie necesare atât adăugarea unor precizări în propunere, cât și încheierea unor acorduri cu ONU, după caz.

III.6.   Alte chestiuni: răspunderea, verificarea prealabilă, consultarea AEPD

| 44. | Articolul 6 din propunere exclude răspunderea, cu excepția cazurilor de neglijență, a persoanelor fizice și juridice care pun în aplicare măsurile restrictive. În această privință, AEPD dorește să precizeze că acest articol nu ar trebui să fie considerat o dispoziție care exclude răspunderea necontractuală, în temeiul articolului 32 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, precum și al articolului 23 din Directiva 95/46/CE pentru activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal care încalcă legislația de protecție a datelor. Din această perspectivă, măsurile restrictive se bazează pe prelucrarea și publicarea datelor cu caracter personal, care în caz de nelegitimitate pot antrena în sine – independent de măsurile restrictive luate – daune morale, astfel cum a recunoscut deja Curtea de Justiție (7). |
| --- | --- |

44.

Articolul 6 din propunere exclude răspunderea, cu excepția cazurilor de neglijență, a persoanelor fizice și juridice care pun în aplicare măsurile restrictive. În această privință, AEPD dorește să precizeze că acest articol nu ar trebui să fie considerat o dispoziție care exclude răspunderea necontractuală, în temeiul articolului 32 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, precum și al articolului 23 din Directiva 95/46/CE pentru activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal care încalcă legislația de protecție a datelor. Din această perspectivă, măsurile restrictive se bazează pe prelucrarea și publicarea datelor cu caracter personal, care în caz de nelegitimitate pot antrena în sine – independent de măsurile restrictive luate – daune morale, astfel cum a recunoscut deja Curtea de Justiție (7).

| 45. | Ar trebui observat faptul că o verificare prealabilă de către AEPD în temeiul articolului 27 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ar putea fi necesară, în măsura în care propunerea prevede operații de prelucrare specifice pentru categorii speciale de date (presupuse infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de securitate) și în scopul privării persoanelor de beneficiul deplin al dreptului de proprietate. |
| --- | --- |

45.

Ar trebui observat faptul că o verificare prealabilă de către AEPD în temeiul articolului 27 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ar putea fi necesară, în măsura în care propunerea prevede operații de prelucrare specifice pentru categorii speciale de date (presupuse infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de securitate) și în scopul privării persoanelor de beneficiul deplin al dreptului de proprietate.

| 46. | AEPD, în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, se așteaptă să fie consultată în privința propunerilor legislative și măsurilor administrative referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal care ar putea fi prezentate referitor la măsurile restrictive impuse persoanelor suspectate de terorism. |
| --- | --- |

46.

AEPD, în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, se așteaptă să fie consultată în privința propunerilor legislative și măsurilor administrative referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal care ar putea fi prezentate referitor la măsurile restrictive impuse persoanelor suspectate de terorism.

IV.   CONCLUZII

| 47. | AEPD salută obiectivul propunerii Comisiei de a aborda jurisprudența recentă a Curții de Justiție, perfecționând procedura de includere pe listă prin recunoașterea explicită a dreptului la protecția datelor cu caracter personal, care reprezintă un factor crucial în asigurarea legitimității și eficienței măsurilor restrictive luate de Comisie. |
| --- | --- |

47.

AEPD salută obiectivul propunerii Comisiei de a aborda jurisprudența recentă a Curții de Justiție, perfecționând procedura de includere pe listă prin recunoașterea explicită a dreptului la protecția datelor cu caracter personal, care reprezintă un factor crucial în asigurarea legitimității și eficienței măsurilor restrictive luate de Comisie.

| 48. | AEPD salută referirile din considerentele propunerii la aplicarea regulamentului în conformitate cu dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal și recunoașterea explicită în considerentul 12 a aplicabilității normelor de protecție a datelor, și în special a Regulamentului (CE) nr. 45/2001, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în acest domeniu. |
| --- | --- |

48.

AEPD salută referirile din considerentele propunerii la aplicarea regulamentului în conformitate cu dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal și recunoașterea explicită în considerentul 12 a aplicabilității normelor de protecție a datelor, și în special a Regulamentului (CE) nr. 45/2001, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în acest domeniu.

| 49. | Ca observație de ordin general, AEPD dorește să sublinieze că Regulamentul (CE) nr. 45/2001 prevede o serie de obligații pentru operatori precum și drepturi pentru persoanele vizate care sunt aplicabile chiar și în cazurile în care acestea nu sunt menționate explicit în propunere. Cu toate acestea, în anumite cazuri, ar putea fi preferabil să fie oferite detalii suplimentare privind aplicarea obligațiilor și drepturilor de protecție a datelor – și eventualele excepții și restricții impuse acestora – în materie de măsuri restrictive. |
| --- | --- |

49.

Ca observație de ordin general, AEPD dorește să sublinieze că Regulamentul (CE) nr. 45/2001 prevede o serie de obligații pentru operatori precum și drepturi pentru persoanele vizate care sunt aplicabile chiar și în cazurile în care acestea nu sunt menționate explicit în propunere. Cu toate acestea, în anumite cazuri, ar putea fi preferabil să fie oferite detalii suplimentare privind aplicarea obligațiilor și drepturilor de protecție a datelor – și eventualele excepții și restricții impuse acestora – în materie de măsuri restrictive.

| 50. | AEPD salută articolele 7a și 7c în măsura în care acestea contribuie la respectarea drepturilor fundamentale prin punerea la dispoziția persoanelor vizate a unor mijloace de informare privind motivele includerii pe listă. Cu toate acestea, AEPD subliniază faptul că aceste prevederi nu exclud obligațiile similare care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În acest sens, AEPD recomandă legiuitorului să analizeze posibilitatea de a clarifica explicit în propunere excepțiile de la principiile de protecție a datelor care ar putea fi necesare, precum necesitatea de amânare a informării în conformitate cu articolul 12 până la adoptarea deciziei provizorii. |
| --- | --- |

50.

AEPD salută articolele 7a și 7c în măsura în care acestea contribuie la respectarea drepturilor fundamentale prin punerea la dispoziția persoanelor vizate a unor mijloace de informare privind motivele includerii pe listă. Cu toate acestea, AEPD subliniază faptul că aceste prevederi nu exclud obligațiile similare care decurg din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În acest sens, AEPD recomandă legiuitorului să analizeze posibilitatea de a clarifica explicit în propunere excepțiile de la principiile de protecție a datelor care ar putea fi necesare, precum necesitatea de amânare a informării în conformitate cu articolul 12 până la adoptarea deciziei provizorii.

| 51. | AEPD consideră că articolul 7d, prevăzând faptul că publicarea documentelor confidențiale se efectuează cu acordul emitentului, ar putea aduce atingere dreptului persoanei vizate de acces la propriile date cu caracter personal, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și posibilității ca AEPD, precum și Curtea de Justiție să aibă acces la datele cu caracter personal cuprinse în informațiile clasificate pentru ca aceste instituții să își poată îndeplini efectiv sarcinile care le revin. Din acest motiv, AEPD îndeamnă legiuitorul să modifice această propunere prin înlocuirea cuvântului „publicarea” cu „punerea la dispoziția publicului”. |
| --- | --- |

51.

AEPD consideră că articolul 7d, prevăzând faptul că publicarea documentelor confidențiale se efectuează cu acordul emitentului, ar putea aduce atingere dreptului persoanei vizate de acces la propriile date cu caracter personal, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și posibilității ca AEPD, precum și Curtea de Justiție să aibă acces la datele cu caracter personal cuprinse în informațiile clasificate pentru ca aceste instituții să își poată îndeplini efectiv sarcinile care le revin. Din acest motiv, AEPD îndeamnă legiuitorul să modifice această propunere prin înlocuirea cuvântului „publicarea” cu „punerea la dispoziția publicului”.

| 52. | AEPD salută articolul 7e, în măsura în care se intenționează ca acesta să reprezinte temeiul juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, în conformitate cu articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Cu toate acestea, AEPD recomandă câteva modificări pentru a se asigura faptul că datele prelucrate sunt relevante și utilizate în scopuri specifice și că rolul operatorului este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

52.

AEPD salută articolul 7e, în măsura în care se intenționează ca acesta să reprezinte temeiul juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, în conformitate cu articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Cu toate acestea, AEPD recomandă câteva modificări pentru a se asigura faptul că datele prelucrate sunt relevante și utilizate în scopuri specifice și că rolul operatorului este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 53. | AEPD reamintește că eventualele transferuri către țări terțe sau organizații internaționale ar trebui să respecte dispozițiile articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, în vederea asigurării unei protecții adecvate a acestor date. În acest scop, ar putea fi necesare adăugarea unor precizări în propunere, precum și încheierea unor acorduri cu ONU. |
| --- | --- |

53.

AEPD reamintește că eventualele transferuri către țări terțe sau organizații internaționale ar trebui să respecte dispozițiile articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, în vederea asigurării unei protecții adecvate a acestor date. În acest scop, ar putea fi necesare adăugarea unor precizări în propunere, precum și încheierea unor acorduri cu ONU.

| 54. | De asemenea, AEPD semnalează că propunerea nu modifică răspunderea în caz de prelucrare și publicare nelegitime ale datelor cu caracter personal; că ar putea fi necesară o verificare prealabilă în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și că dorește să fie consultată în ceea ce privește viitoarele propuneri legislative și măsuri administrative din acest domeniu. |
| --- | --- |

54.

De asemenea, AEPD semnalează că propunerea nu modifică răspunderea în caz de prelucrare și publicare nelegitime ale datelor cu caracter personal; că ar putea fi necesară o verificare prealabilă în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și că dorește să fie consultată în ceea ce privește viitoarele propuneri legislative și măsuri administrative din acest domeniu.

Adoptat la Bruxelles, 28 iulie 2009.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  Hotărârea din 3 septembrie 2008, Kadi și Al Barakaat International Foundation/Consiliu, C-402/05 P și C-415/05 P, nepublicată încă în Repertoriu.

1

Kadi și Al Barakaat International Foundation

(2)  Kadi, idem nota 1 de mai sus, a se vedea în special punctul 285.

2

Kadi

de mai sus

(3)  Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (JO L 317, 3.12.2001, p. 1).

3

(4)  A se vedea partea 19 din Decizia 2001/844/CE și, de exemplu, articolul 4 alineatul (7) din Acordul între Uniunea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii privind securitatea informațiilor clasificate (JO L 115, 3.5.2007, p. 30).

4

(5)  Furnizarea informației menționate la alineatele (3) și (4) poate fi amânată atât timp cât această informație lipsește de efect restricția impusă [a se vedea articolul 20 alineatul (5)].

5

(6)  Hotărârea din 4 decembrie 2008, PMOI/Consiliu, T-284/08, nepublicată încă în Repertoriu, a se vedea în special punctele 74-76.

6

PMOI/Consiliu

(7)  Hotărârea din 12 septembrie 2007, Kalliopi Nikolau/Comisie, T-259/03, Rep., p. II-99; Hotărârea din 8 iulie 2008, Franchet și Byk/Comisia, T-45/08, nepublicată încă în Repertoriu.

7

Kalliopi Nikolau/Comisie

Hotărârea din 8 iulie 2008, Franchet și Byk/Comisia

---

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/8

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor”

2009/C 276/02

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 286,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, în special articolul 41,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 10 iunie 2009, Comisia a adoptat comunicarea sa către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor” (1). În conformitate cu articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, AEPD își prezintă avizul. |
| --- | --- |

1.

La 10 iunie 2009, Comisia a adoptat comunicarea sa către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor” (1). În conformitate cu articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, AEPD își prezintă avizul.

| 2. | Înainte de adoptarea comunicării, Comisia a consultat în mod informal AEPD cu privire la aceasta, prin intermediul scrisorii din 19 mai 2009. Ca răspuns la această consultare, la 20 mai 2009, AEPD a trimis observații informale menite să aducă alte îmbunătățiri textului comunicării. În plus, AEPD a contribuit în mod activ la scrisoarea din 14 ianuarie 2009 a Grupului de lucru pentru poliție și justiție cu privire la Programul multianual privind spațiul de libertate, securitate și justiție (2). |
| --- | --- |

2.

Înainte de adoptarea comunicării, Comisia a consultat în mod informal AEPD cu privire la aceasta, prin intermediul scrisorii din 19 mai 2009. Ca răspuns la această consultare, la 20 mai 2009, AEPD a trimis observații informale menite să aducă alte îmbunătățiri textului comunicării. În plus, AEPD a contribuit în mod activ la scrisoarea din 14 ianuarie 2009 a Grupului de lucru pentru poliție și justiție cu privire la Programul multianual privind spațiul de libertate, securitate și justiție (2).

| 3. | Comunicarea (punctul 1) subliniază faptul că Uniunea „trebuie să se doteze cu un nou program multianual care, plecând de la progresele înregistrate și trăgând învățăminte din slăbiciunile actuale, să se proiecteze cu îndrăzneală către viitor. Acest nou program ar trebui să definească priorități pentru următorii cinci ani”. Respectivul program multianual (cunoscut deja sub denumirea de „Programul de la Stockholm”) va continua programele de la Tampere și de la Haga, care au constituit un impuls politic important pentru spațiul de libertate, securitate și justiție. |
| --- | --- |

3.

Comunicarea (punctul 1) subliniază faptul că Uniunea „trebuie să se doteze cu un nou program multianual care, plecând de la progresele înregistrate și trăgând învățăminte din slăbiciunile actuale, să se proiecteze cu îndrăzneală către viitor. Acest nou program ar trebui să definească priorități pentru următorii cinci ani”. Respectivul program multianual (cunoscut deja sub denumirea de „Programul de la Stockholm”) va continua programele de la Tampere și de la Haga, care au constituit un impuls politic important pentru spațiul de libertate, securitate și justiție.

| 4. | Comunicarea este menită să fie baza acestui nou program multianual. În acest context, AEPD constată că, deși programele multianuale în sine nu sunt instrumente cu un caracter obligatoriu, acestea au un impact considerabil asupra politicii pe care o vor dezvolta instituțiile în zona în cauză, întrucât multe dintre acțiunile concrete, cu și fără caracter legislativ, vor decurge din program. |
| --- | --- |

4.

Comunicarea este menită să fie baza acestui nou program multianual. În acest context, AEPD constată că, deși programele multianuale în sine nu sunt instrumente cu un caracter obligatoriu, acestea au un impact considerabil asupra politicii pe care o vor dezvolta instituțiile în zona în cauză, întrucât multe dintre acțiunile concrete, cu și fără caracter legislativ, vor decurge din program.

| 5. | Comunicarea în sine trebuie privită din această perspectivă. Este următorul pas într-o dezbatere care a început, mai mult sau mai puțin, cu două rapoarte prezentate în iunie 2008 de așa-zisele „grupuri privind viitorul” înființate de Președinția Consiliului pentru a furniza idei: „Libertate, securitate, viață privată – Afaceri interne europene într-o lume deschisă” (3) și „Soluții propuse pentru Programul Uniunii Europene privind viitorul justiției” (4). |
| --- | --- |

5.

Comunicarea în sine trebuie privită din această perspectivă. Este următorul pas într-o dezbatere care a început, mai mult sau mai puțin, cu două rapoarte prezentate în iunie 2008 de așa-zisele „grupuri privind viitorul” înființate de Președinția Consiliului pentru a furniza idei: „Libertate, securitate, viață privată – Afaceri interne europene într-o lume deschisă” (3) și „Soluții propuse pentru Programul Uniunii Europene privind viitorul justiției” (4).

II.   IDEILE PRINCIPALE ALE AVIZULUI

| 6. | Prezentul aviz reprezintă nu numai o reacție la comunicare, ci și o contribuție a AEPD la dezbaterea mai generală cu privire la viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție, care trebuie să ducă la elaborarea unui nou program de lucru strategic (Programul de la Stockholm), după cum a anunțat președinția suedeză a UE (5). De asemenea, prezentul aviz va analiza unele consecințe ale posibilei intrări în vigoare a Tratatului de la Lisabona. |
| --- | --- |

6.

Prezentul aviz reprezintă nu numai o reacție la comunicare, ci și o contribuție a AEPD la dezbaterea mai generală cu privire la viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție, care trebuie să ducă la elaborarea unui nou program de lucru strategic (Programul de la Stockholm), după cum a anunțat președinția suedeză a UE (5). De asemenea, prezentul aviz va analiza unele consecințe ale posibilei intrări în vigoare a Tratatului de la Lisabona.

| 7. | După ce partea III descrie perspectivele principale ale avizului, partea IV reprezintă o evaluare generală a comunicării. |
| --- | --- |

7.

După ce partea III descrie perspectivele principale ale avizului, partea IV reprezintă o evaluare generală a comunicării.

| 8. | Partea V analizează chestiunea răspunsului la necesitatea respectării în continuare a protecției vieții private și a datelor cu caracter personal într-un context de schimburi tot mai intense de date cu caracter personal. Se va pune accentul pe punctul 2.3 al comunicării cu privire la protecția datelor cu caracter personal și a vieții private și, într-un mod mai general, pe necesitatea unor acțiuni suplimentare, cu și fără caracter legislativ, în vederea îmbunătățirii cadrului pentru protecția datelor. |
| --- | --- |

8.

Partea V analizează chestiunea răspunsului la necesitatea respectării în continuare a protecției vieții private și a datelor cu caracter personal într-un context de schimburi tot mai intense de date cu caracter personal. Se va pune accentul pe punctul 2.3 al comunicării cu privire la protecția datelor cu caracter personal și a vieții private și, într-un mod mai general, pe necesitatea unor acțiuni suplimentare, cu și fără caracter legislativ, în vederea îmbunătățirii cadrului pentru protecția datelor.

| 9. | Partea VI discută nevoile și posibilitățile de stocare, acces și schimb de informații ca instrumente de aplicare a legii sau pentru „o Europă care protejează”, după cum se precizează în comunicare. Punctul 4 al comunicării cuprinde un număr de obiective privind fluxul de informații și instrumentele tehnologice, în special la punctele 4.1.2 (Controlul fluxului de informații), 4.1.3 (Mobilizarea instrumentelor tehnologice necesare) și 4.2.3.2 (Sistemele de informații). Elaborarea unui model european de informare (punctul 4.1.2), poate fi considerată a fi cea mai provocatoare propunere în acest context. Avizul AEPD examinează această propunere în profunzime. |
| --- | --- |

9.

Partea VI discută nevoile și posibilitățile de stocare, acces și schimb de informații ca instrumente de aplicare a legii sau pentru „o Europă care protejează”, după cum se precizează în comunicare. Punctul 4 al comunicării cuprinde un număr de obiective privind fluxul de informații și instrumentele tehnologice, în special la punctele 4.1.2 (Controlul fluxului de informații), 4.1.3 (Mobilizarea instrumentelor tehnologice necesare) și 4.2.3.2 (Sistemele de informații). Elaborarea unui model european de informare (punctul 4.1.2), poate fi considerată a fi cea mai provocatoare propunere în acest context. Avizul AEPD examinează această propunere în profunzime.

| 10. | Partea VII abordează pe scurt un subiect specific din domeniile libertății, securității și justiției cu relevanță pentru protecția datelor, și anume accesul la justiție și e-justiție. |
| --- | --- |

10.

Partea VII abordează pe scurt un subiect specific din domeniile libertății, securității și justiției cu relevanță pentru protecția datelor, și anume accesul la justiție și e-justiție.

III.   PERSPECTIVELE AVIZULUI

| 11. | Prezentul aviz va analiza comunicarea și, într-un mod mai general, viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție, astfel cum a fost conturat de noul program multianual, concentrându-se în mod special pe necesitatea protejării drepturilor fundamentale. În plus, acesta se va baza pe contribuțiile AEPD, în principal în rolul său consultativ, la dezvoltarea politicii UE în domeniu. Până în prezent, AEPD a adoptat peste treizeci de avize și observații cu privire la inițiativele care decurg din Programul de la Haga, care pot fi consultate în totalitate pe site-ul AEPD. |
| --- | --- |

11.

Prezentul aviz va analiza comunicarea și, într-un mod mai general, viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție, astfel cum a fost conturat de noul program multianual, concentrându-se în mod special pe necesitatea protejării drepturilor fundamentale. În plus, acesta se va baza pe contribuțiile AEPD, în principal în rolul său consultativ, la dezvoltarea politicii UE în domeniu. Până în prezent, AEPD a adoptat peste treizeci de avize și observații cu privire la inițiativele care decurg din Programul de la Haga, care pot fi consultate în totalitate pe site-ul AEPD.

| 12. | În evaluarea comunicării, AEPD va lua în considerare, în special, următoarele patru perspective care sunt relevante pentru viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție. Toate aceste perspective joacă un rol-cheie și în comunicare. |
| --- | --- |

12.

În evaluarea comunicării, AEPD va lua în considerare, în special, următoarele patru perspective care sunt relevante pentru viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție. Toate aceste perspective joacă un rol-cheie și în comunicare.

| 13. | Prima perspectivă este reprezentată de creșterea exponențială a informațiilor digitale cu privire la cetățeni, ca urmare a evoluției tehnologiilor informației și comunicațiilor (6). Societatea se îndreaptă spre ceea ce este adesea numit o „societate de supraveghere”, în care fiecare tranzacție și aproape fiecare mișcare a cetățenilor sunt de natură să creeze o înregistrare digitală. Așa-numitele „internet al obiectelor” și „inteligență ambiantă” cunosc deja o evoluție rapidă, prin utilizarea de etichete IDFR. Caracteristicile „digitalizate” ale corpului uman (biometrie) sunt folosite din ce în ce mai mult. Acest lucru duce la o lume tot mai conectată, în care organizațiile de securitate publică pot avea acces la cantități uriașe de informații potențial utile, care pot afecta în mod direct viața persoanelor în cauză. |
| --- | --- |

13.

Prima perspectivă este reprezentată de creșterea exponențială a informațiilor digitale cu privire la cetățeni, ca urmare a evoluției tehnologiilor informației și comunicațiilor (6). Societatea se îndreaptă spre ceea ce este adesea numit o „societate de supraveghere”, în care fiecare tranzacție și aproape fiecare mișcare a cetățenilor sunt de natură să creeze o înregistrare digitală. Așa-numitele „internet al obiectelor” și „inteligență ambiantă” cunosc deja o evoluție rapidă, prin utilizarea de etichete IDFR. Caracteristicile „digitalizate” ale corpului uman (biometrie) sunt folosite din ce în ce mai mult. Acest lucru duce la o lume tot mai conectată, în care organizațiile de securitate publică pot avea acces la cantități uriașe de informații potențial utile, care pot afecta în mod direct viața persoanelor în cauză.

| 14. | Cea de a doua perspectivă este internaționalizarea. Pe de o parte, în era digitală, schimbul de date nu este limitat de frontierele externe ale Uniunii Europene, în timp ce, pe de altă parte, sporește necesitatea cooperării internaționale în întreaga gamă de activități ale UE în spațiul de libertate, securitate și justiție: lupta împotriva terorismului, cooperarea polițienească și judiciară, justiția civilă și controlul la frontieră sunt doar câteva exemple. |
| --- | --- |

14.

Cea de a doua perspectivă este internaționalizarea. Pe de o parte, în era digitală, schimbul de date nu este limitat de frontierele externe ale Uniunii Europene, în timp ce, pe de altă parte, sporește necesitatea cooperării internaționale în întreaga gamă de activități ale UE în spațiul de libertate, securitate și justiție: lupta împotriva terorismului, cooperarea polițienească și judiciară, justiția civilă și controlul la frontieră sunt doar câteva exemple.

| 15. | Cea de a treia perspectivă se referă la utilizarea datelor în scopul aplicării legii: amenințări recente la adresa societății, în legătură sau nu cu terorismul, au condus la (cereri pentru) mai multe posibilități ale organelor de aplicare a legii de a colecta, stoca și schimba date cu caracter personal. În multe cazuri sunt implicate activ părți private, după cum reiese, printre altele, din directiva privind păstrarea datelor (7) și din diversele instrumente referitoare la PNR (8). |
| --- | --- |

15.

Cea de a treia perspectivă se referă la utilizarea datelor în scopul aplicării legii: amenințări recente la adresa societății, în legătură sau nu cu terorismul, au condus la (cereri pentru) mai multe posibilități ale organelor de aplicare a legii de a colecta, stoca și schimba date cu caracter personal. În multe cazuri sunt implicate activ părți private, după cum reiese, printre altele, din directiva privind păstrarea datelor (7) și din diversele instrumente referitoare la PNR (8).

| 16. | Cea de a patra perspectivă se referă la libera circulație. Pentru dezvoltarea treptată a unui spațiu de libertate, securitate și justiție, este necesar ca frontierele interne și obstacolele posibile în calea liberei circulații în interiorul spațiului să fie eliminate în continuare. În orice caz, noile instrumente în acest domeniu ar trebui să nu restabilească bariere. În contextul actual, libera circulație cuprinde, pe de o parte, libera circulație a persoanelor și, pe de altă parte, libera circulație a datelor (cu caracter personal). |
| --- | --- |

16.

Cea de a patra perspectivă se referă la libera circulație. Pentru dezvoltarea treptată a unui spațiu de libertate, securitate și justiție, este necesar ca frontierele interne și obstacolele posibile în calea liberei circulații în interiorul spațiului să fie eliminate în continuare. În orice caz, noile instrumente în acest domeniu ar trebui să nu restabilească bariere. În contextul actual, libera circulație cuprinde, pe de o parte, libera circulație a persoanelor și, pe de altă parte, libera circulație a datelor (cu caracter personal).

| 17. | Aceste patru perspective demonstrează că informațiile sunt utilizate într-un context care se schimbă rapid. Într-un astfel de context, nu poate exista niciun dubiu cu privire la importanța unui mecanism puternic de protecție a drepturilor fundamentale ale cetățeanului și, în special, a vieții private și a datelor. Tocmai din aceste motive, AEPD își concentrează analiza pe necesitatea protecției, astfel cum se menționează la punctul 11. |
| --- | --- |

17.

Aceste patru perspective demonstrează că informațiile sunt utilizate într-un context care se schimbă rapid. Într-un astfel de context, nu poate exista niciun dubiu cu privire la importanța unui mecanism puternic de protecție a drepturilor fundamentale ale cetățeanului și, în special, a vieții private și a datelor. Tocmai din aceste motive, AEPD își concentrează analiza pe necesitatea protecției, astfel cum se menționează la punctul 11.

IV.   EVALUARE GENERALĂ

| 18. | Comunicarea și Programul de la Stockholm urmăresc să specifice intențiile UE pentru următorii cinci ani, cu eventuale efecte pe un termen chiar mai lung. AEPD constată că modul în care a fost redactată comunicarea poate fi caracterizat drept „neutru față de Lisabona”. AEPD înțelege pe deplin de ce Comisia a preferat această abordare, dar, în același timp, regretă că această comunicare nu a putut profita la maxim de posibilitățile suplimentare oferite de Tratatul de la Lisabona. Prezentul aviz se va concentra mai mult pe perspectiva Tratatului de la Lisabona. |
| --- | --- |

18.

Comunicarea și Programul de la Stockholm urmăresc să specifice intențiile UE pentru următorii cinci ani, cu eventuale efecte pe un termen chiar mai lung. AEPD constată că modul în care a fost redactată comunicarea poate fi caracterizat drept „neutru față de Lisabona”. AEPD înțelege pe deplin de ce Comisia a preferat această abordare, dar, în același timp, regretă că această comunicare nu a putut profita la maxim de posibilitățile suplimentare oferite de Tratatul de la Lisabona. Prezentul aviz se va concentra mai mult pe perspectiva Tratatului de la Lisabona.

| 19. | Comunicarea se bazează pe rezultatele acțiunilor pe care UE le-a întreprins în ultimii ani în spațiul de libertate, securitate și justiție. Se poate afirma că aceste rezultate au fost influențate de evenimente, în special în ceea ce privește măsurile de extindere a competențelor de care dispun autoritățile de aplicare a legii, care sunt intruzive pentru cetățean. Acest lucru se întâmplă cu siguranță în domeniile în care datele cu caracter personal se utilizează și se schimbă intensiv și care sunt, în consecință, de o importanță vitală pentru protecția datelor. Rezultatele sunt influențate de evenimente din momentul în care evenimente externe, precum cele din 11 septembrie și atentatele cu bombă de la Madrid și Londra, au impulsionat puternic activitățile legislative. De exemplu, transferul de date privind pasagerii către Statele Unite poate fi considerat o consecință a evenimentelor din 11 septembrie (9), în timp ce atentatele cu bombă de la Londra au dus la adoptarea Directivei 2006/24/CE privind păstrarea datelor (10). Se punea accentul pe măsuri mai intruzive, întrucât legislatorul UE s-a axat pe măsuri care să faciliteze utilizarea și schimbul de date, în timp ce discutarea măsurilor menite să garanteze protecția datelor cu caracter personal a devenit mai puțin urgentă. Principala măsură de protecție adoptată este Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (11), în urma unor dezbateri care au durat trei ani în cadrul Consiliului. Rezultatul a fost o decizie-cadru a Consiliului care nu este pe deplin satisfăcătoare (a se vedea punctele 29-30). |
| --- | --- |

19.

Comunicarea se bazează pe rezultatele acțiunilor pe care UE le-a întreprins în ultimii ani în spațiul de libertate, securitate și justiție. Se poate afirma că aceste rezultate au fost influențate de evenimente, în special în ceea ce privește măsurile de extindere a competențelor de care dispun autoritățile de aplicare a legii, care sunt intruzive pentru cetățean. Acest lucru se întâmplă cu siguranță în domeniile în care datele cu caracter personal se utilizează și se schimbă intensiv și care sunt, în consecință, de o importanță vitală pentru protecția datelor. Rezultatele sunt influențate de evenimente din momentul în care evenimente externe, precum cele din 11 septembrie și atentatele cu bombă de la Madrid și Londra, au impulsionat puternic activitățile legislative. De exemplu, transferul de date privind pasagerii către Statele Unite poate fi considerat o consecință a evenimentelor din 11 septembrie (9), în timp ce atentatele cu bombă de la Londra au dus la adoptarea Directivei 2006/24/CE privind păstrarea datelor (10). Se punea accentul pe măsuri mai intruzive, întrucât legislatorul UE s-a axat pe măsuri care să faciliteze utilizarea și schimbul de date, în timp ce discutarea măsurilor menite să garanteze protecția datelor cu caracter personal a devenit mai puțin urgentă. Principala măsură de protecție adoptată este Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (11), în urma unor dezbateri care au durat trei ani în cadrul Consiliului. Rezultatul a fost o decizie-cadru a Consiliului care nu este pe deplin satisfăcătoare (a se vedea punctele 29-30).

| 20. | Experiența din ultimii ani demonstrează că, înainte de adoptarea unor noi instrumente, este necesar să se reflecteze la consecințele asupra autorităților de aplicare a legii și asupra cetățenilor europeni. Această reflecție ar trebui să țină seama în mod corespunzător de costurile pentru protecția vieții private și de eficiența aplicării legii, în primul rând atunci când sunt propuse și discutate noi instrumente, dar și după ce aceste instrumente sunt puse în aplicare, prin revizuiri periodice. De asemenea, această reflecție este esențială înainte ca un nou program multianual să stabilească principalele inițiative pentru viitorul apropiat. |
| --- | --- |

20.

Experiența din ultimii ani demonstrează că, înainte de adoptarea unor noi instrumente, este necesar să se reflecteze la consecințele asupra autorităților de aplicare a legii și asupra cetățenilor europeni. Această reflecție ar trebui să țină seama în mod corespunzător de costurile pentru protecția vieții private și de eficiența aplicării legii, în primul rând atunci când sunt propuse și discutate noi instrumente, dar și după ce aceste instrumente sunt puse în aplicare, prin revizuiri periodice. De asemenea, această reflecție este esențială înainte ca un nou program multianual să stabilească principalele inițiative pentru viitorul apropiat.

| 21. | AEPD își exprimă satisfacția pentru faptul că protecția drepturilor fundamentale, în special protecția datelor cu caracter personal, este recunoscută în comunicare drept unul dintre aspectele-cheie ale viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție. Punctul 2 din comunicare descrie UE ca spațiu unic de protecție a drepturilor fundamentale pe baza unor valori comune. De asemenea, este de apreciat faptul că aderarea la Convenția Europeană a Drepturilor Omului este menționată ca prioritate – chiar constituie prima prioritate în comunicare. Aderarea reprezintă un pas important înainte în asigurarea unui sistem armonios și coerent de protecție a drepturilor fundamentale. În sfârșit, dar nu în ultimul rând, protecției datelor i s-a acordat un loc de frunte în comunicare. |
| --- | --- |

21.

AEPD își exprimă satisfacția pentru faptul că protecția drepturilor fundamentale, în special protecția datelor cu caracter personal, este recunoscută în comunicare drept unul dintre aspectele-cheie ale viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție. Punctul 2 din comunicare descrie UE ca spațiu unic de protecție a drepturilor fundamentale pe baza unor valori comune. De asemenea, este de apreciat faptul că aderarea la Convenția Europeană a Drepturilor Omului este menționată ca prioritate – chiar constituie prima prioritate în comunicare. Aderarea reprezintă un pas important înainte în asigurarea unui sistem armonios și coerent de protecție a drepturilor fundamentale. În sfârșit, dar nu în ultimul rând, protecției datelor i s-a acordat un loc de frunte în comunicare.

| 22. | Ideile subliniate în comunicare demonstrează intenția fermă de a asigura protecția drepturilor cetățeanului și – prin aceasta – de a avea o abordare mai echilibrată. Guvernele au nevoie de instrumente adecvate pentru a garanta securitatea cetățeanului, dar, în cadrul societății noastre europene, trebuie să respecte pe deplin drepturile fundamentale ale cetățeanului. Pentru a fi în serviciul cetățenilor (12), Uniunea Europeană trebuie să protejeze acest echilibru. |
| --- | --- |

22.

Ideile subliniate în comunicare demonstrează intenția fermă de a asigura protecția drepturilor cetățeanului și – prin aceasta – de a avea o abordare mai echilibrată. Guvernele au nevoie de instrumente adecvate pentru a garanta securitatea cetățeanului, dar, în cadrul societății noastre europene, trebuie să respecte pe deplin drepturile fundamentale ale cetățeanului. Pentru a fi în serviciul cetățenilor (12), Uniunea Europeană trebuie să protejeze acest echilibru.

| 23. | În opinia AEPD, comunicarea ia foarte bine în considerare necesitatea acestui echilibru, inclusiv necesitatea protecției datelor cu caracter personal. Aceasta recunoaște faptul că este necesar să se pună accentul pe alte aspecte. Acest lucru este important, întrucât politicile referitoare la spațiul de libertate, securitate și justiție nu ar trebui să favorizeze trecerea treptată spre o societate de supraveghere. AEPD se așteaptă ca Consiliul să aibă aceeași abordare în Programul de la Stockholm, inclusiv prin recunoașterea orientărilor enunțate la punctul 25 de mai jos. |
| --- | --- |

23.

În opinia AEPD, comunicarea ia foarte bine în considerare necesitatea acestui echilibru, inclusiv necesitatea protecției datelor cu caracter personal. Aceasta recunoaște faptul că este necesar să se pună accentul pe alte aspecte. Acest lucru este important, întrucât politicile referitoare la spațiul de libertate, securitate și justiție nu ar trebui să favorizeze trecerea treptată spre o societate de supraveghere. AEPD se așteaptă ca Consiliul să aibă aceeași abordare în Programul de la Stockholm, inclusiv prin recunoașterea orientărilor enunțate la punctul 25 de mai jos.

| 24. | Acest lucru este cu atât mai important cu cât spațiul de libertate, securitate și justiție este unul care „determină împrejurările vieții cetățenilor, în special spațiul privat al propriei responsabilități și al securității personale și sociale, care este protejat de drepturile fundamentale”, după cum a subliniat foarte recent Curtea Constituțională germană în hotărârea din 30 iunie 2009 cu privire la Tratatul de la Lisabona (13). |
| --- | --- |

24.

Acest lucru este cu atât mai important cu cât spațiul de libertate, securitate și justiție este unul care „determină împrejurările vieții cetățenilor, în special spațiul privat al propriei responsabilități și al securității personale și sociale, care este protejat de drepturile fundamentale”, după cum a subliniat foarte recent Curtea Constituțională germană în hotărârea din 30 iunie 2009 cu privire la Tratatul de la Lisabona (13).

| 25. | AEPD subliniază faptul că, într-un astfel de spațiu:






  — | Autoritățile din statele membre, inclusiv, după caz, organismele sau bazele de date europene, ar trebui să facă schimb de informații pe baza unor mecanisme adecvate și eficiente, care să respecte pe deplin drepturile fundamentale ale cetățeanului și să asigure încrederea reciprocă. |
| --- | --- | --- |

25.

AEPD subliniază faptul că, într-un astfel de spațiu:

—

Autoritățile din statele membre, inclusiv, după caz, organismele sau bazele de date europene, ar trebui să facă schimb de informații pe baza unor mecanisme adecvate și eficiente, care să respecte pe deplin drepturile fundamentale ale cetățeanului și să asigure încrederea reciprocă.

| — | Acest lucru necesită nu numai disponibilitatea informațiilor, împreună cu recunoașterea reciprocă a sistemelor juridice ale statelor membre (și al UE), ci și, de asemenea, o armonizare a standardelor de protecție a informațiilor, de exemplu, dar nu numai prin intermediul unui cadru comun de protecție a datelor. |
| --- | --- |

—

Acest lucru necesită nu numai disponibilitatea informațiilor, împreună cu recunoașterea reciprocă a sistemelor juridice ale statelor membre (și al UE), ci și, de asemenea, o armonizare a standardelor de protecție a informațiilor, de exemplu, dar nu numai prin intermediul unui cadru comun de protecție a datelor.

| — | Aceste standarde comune nu ar trebui să fie aplicabile numai în situații cu dimensiuni transfrontaliere. Încrederea reciprocă poate exista numai în cazul în care standardele sunt solide și sunt întotdeauna respectate, fără a exista riscul ca acestea să nu se aplice în momentul în care dimensiunea transfrontalieră nu este sau nu mai este evidentă. În afara de aceasta, mai ales atunci când este vorba despre utilizarea informațiilor, diferențele dintre datele „interne” și cele „transfrontaliere” nu pot exista în practică (14). |
| --- | --- |

—

Aceste standarde comune nu ar trebui să fie aplicabile numai în situații cu dimensiuni transfrontaliere. Încrederea reciprocă poate exista numai în cazul în care standardele sunt solide și sunt întotdeauna respectate, fără a exista riscul ca acestea să nu se aplice în momentul în care dimensiunea transfrontalieră nu este sau nu mai este evidentă. În afara de aceasta, mai ales atunci când este vorba despre utilizarea informațiilor, diferențele dintre datele „interne” și cele „transfrontaliere” nu pot exista în practică (14).

V.   INSTRUMENTE DE PROTECțIE A DATELOR

V.1.   Către un regim complet de protecție a datelor

| 26. | AEPD susține abordarea strategică conform căreia protecția datelor ocupă un loc important în comunicare. Într-adevăr, multe inițiative cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție se bazează pe utilizarea datelor cu caracter personal, iar protecția corespunzătoare a datelor este crucială pentru succesul acestora. Respectarea vieții private și protecția datelor nu reprezintă numai o obligație legală din ce în ce mai recunoscută la nivelul UE, ci și un aspect de o importanță vitală pentru cetățenii europeni, după cum arată rezultatele Eurobarometrului (15). Mai mult, restricționarea accesului la datele cu caracter personal este, de asemenea, esențială pentru asigurarea încrederii de către agențiile de aplicare a legii. |
| --- | --- |

26.

AEPD susține abordarea strategică conform căreia protecția datelor ocupă un loc important în comunicare. Într-adevăr, multe inițiative cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție se bazează pe utilizarea datelor cu caracter personal, iar protecția corespunzătoare a datelor este crucială pentru succesul acestora. Respectarea vieții private și protecția datelor nu reprezintă numai o obligație legală din ce în ce mai recunoscută la nivelul UE, ci și un aspect de o importanță vitală pentru cetățenii europeni, după cum arată rezultatele Eurobarometrului (15). Mai mult, restricționarea accesului la datele cu caracter personal este, de asemenea, esențială pentru asigurarea încrederii de către agențiile de aplicare a legii.

| 27. | Punctul 2.3 din comunicare prevede că este necesar un regim complet de protecție a datelor care să acopere toate domeniile de competență a UE (16). AEPD sprijină pe deplin acest obiectiv, indiferent de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Autoritatea ia act, de asemenea, de faptul că un astfel de regim nu înseamnă neapărat că va exista un cadru juridic unic aplicabil tuturor prelucrărilor. Conform tratatelor actuale, posibilitățile de adoptare a unui cadru juridic cuprinzător care să se aplice tuturor operațiilor de prelucrare a datelor sunt limitate din cauza structurii pe piloni și a faptului că – cel puțin în primul pilon – protecția datelor prelucrate de către instituțiile europene are un temei juridic separat (articolul 286 din TCE). Cu toate acestea, AEPD subliniază că pot fi aduse unele îmbunătățiri prin exploatarea deplină a posibilităților oferite de tratatele în vigoare, după cum a subliniat deja Comisia în comunicarea sa privind „Punerea în aplicare a Programului de la Haga - calea de urmat” (17). După intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, articolul 16 din TFUE va furniza temeiul juridic necesar pentru un cadru juridic cuprinzător, care să se aplice tuturor prelucrărilor. |
| --- | --- |

27.

Punctul 2.3 din comunicare prevede că este necesar un regim complet de protecție a datelor care să acopere toate domeniile de competență a UE (16). AEPD sprijină pe deplin acest obiectiv, indiferent de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Autoritatea ia act, de asemenea, de faptul că un astfel de regim nu înseamnă neapărat că va exista un cadru juridic unic aplicabil tuturor prelucrărilor. Conform tratatelor actuale, posibilitățile de adoptare a unui cadru juridic cuprinzător care să se aplice tuturor operațiilor de prelucrare a datelor sunt limitate din cauza structurii pe piloni și a faptului că – cel puțin în primul pilon – protecția datelor prelucrate de către instituțiile europene are un temei juridic separat (articolul 286 din TCE). Cu toate acestea, AEPD subliniază că pot fi aduse unele îmbunătățiri prin exploatarea deplină a posibilităților oferite de tratatele în vigoare, după cum a subliniat deja Comisia în comunicarea sa privind „Punerea în aplicare a Programului de la Haga - calea de urmat” (17). După intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, articolul 16 din TFUE va furniza temeiul juridic necesar pentru un cadru juridic cuprinzător, care să se aplice tuturor prelucrărilor.

| 28. | AEPD constată că este esențial - în orice caz - să se asigure coerența cadrului juridic în ceea ce privește protecția datelor, acolo unde este necesar prin armonizarea și consolidarea diferitelor instrumente juridice aplicabile în spațiul de libertate, securitate și justiție. |
| --- | --- |

28.

AEPD constată că este esențial - în orice caz - să se asigure coerența cadrului juridic în ceea ce privește protecția datelor, acolo unde este necesar prin armonizarea și consolidarea diferitelor instrumente juridice aplicabile în spațiul de libertate, securitate și justiție.

În temeiul tratatelor actuale

| 29. | Recent, s-a făcut un prim pas prin adoptarea Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (18). Totuși, acest instrument juridic nu poate fi considerat drept un cadru cuprinzător, în principal deoarece dispozițiile sale nu au aplicabilitate generală. Acestea nu se aplică situațiilor interne, în care datele cu caracter personal provin de la statul membru care le utilizează. O astfel de limitare nu poate decât să diminueze valoarea adăugată a deciziei-cadru a Consiliului, cu excepția cazului în care toate statele membre ar decide să includă situațiile interne în legislația națională de punere în aplicare, ceea ce este improbabil. |
| --- | --- |

29.

Recent, s-a făcut un prim pas prin adoptarea Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (18). Totuși, acest instrument juridic nu poate fi considerat drept un cadru cuprinzător, în principal deoarece dispozițiile sale nu au aplicabilitate generală. Acestea nu se aplică situațiilor interne, în care datele cu caracter personal provin de la statul membru care le utilizează. O astfel de limitare nu poate decât să diminueze valoarea adăugată a deciziei-cadru a Consiliului, cu excepția cazului în care toate statele membre ar decide să includă situațiile interne în legislația națională de punere în aplicare, ceea ce este improbabil.

| 30. | Un al doilea motiv pentru care AEPD consideră că, pe termen lung, Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului nu cuprinde un cadru satisfăcător de protecție a datelor într-un spațiu de libertate, securitate și justiție este acela că mai multe dispoziții esențiale nu sunt conforme cu Directiva 95/46/CE. Conform tratatelor actuale, s-ar putea face un al doilea pas prin extinderea domeniului de aplicare și alinierea deciziei-cadru a Consiliului la Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

30.

Un al doilea motiv pentru care AEPD consideră că, pe termen lung, Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului nu cuprinde un cadru satisfăcător de protecție a datelor într-un spațiu de libertate, securitate și justiție este acela că mai multe dispoziții esențiale nu sunt conforme cu Directiva 95/46/CE. Conform tratatelor actuale, s-ar putea face un al doilea pas prin extinderea domeniului de aplicare și alinierea deciziei-cadru a Consiliului la Directiva 95/46/CE.

| 31. | Stabilirea unei viziuni clare și pe termen lung ar putea da un nou impuls instituirii unui regim complet de protecție a datelor. Această viziune ar putea să cuprindă o abordare globală și coerentă pentru a defini colectarea și schimburile de date – precum și exploatarea bazelor de date existente - și, în același timp, garanțiile de protecție a datelor. Viziunea ar trebui să prevină suprapunerile și duplicările inutile ale instrumentelor (și, astfel, ale prelucrării datelor cu caracter personal). Ar trebui să promoveze, de asemenea, coerența politicilor UE în acest domeniu, precum și încrederea cu privire la modul în care autoritățile publice administrează datele referitoare la cetățeni. AEPD recomandă Consiliului să comunice necesitatea unei viziuni clare și pe termen lung în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

31.

Stabilirea unei viziuni clare și pe termen lung ar putea da un nou impuls instituirii unui regim complet de protecție a datelor. Această viziune ar putea să cuprindă o abordare globală și coerentă pentru a defini colectarea și schimburile de date – precum și exploatarea bazelor de date existente - și, în același timp, garanțiile de protecție a datelor. Viziunea ar trebui să prevină suprapunerile și duplicările inutile ale instrumentelor (și, astfel, ale prelucrării datelor cu caracter personal). Ar trebui să promoveze, de asemenea, coerența politicilor UE în acest domeniu, precum și încrederea cu privire la modul în care autoritățile publice administrează datele referitoare la cetățeni. AEPD recomandă Consiliului să comunice necesitatea unei viziuni clare și pe termen lung în Programul de la Stockholm.

| 32. | O altă recomandare a AEPD este ca măsurile care au fost deja adoptate în acest domeniu, punerea lor în practică și eficacitatea lor să fie evaluate și plasate în perspectivă. Această evaluare ar trebui să țină seama în mod corespunzător de costurile pentru protecția vieții private și de eficiența aplicării legii. În cazul în care, în urma acestor evaluări, se constată că anumite măsuri nu dau rezultatele scontate sau nu sunt proporționale cu scopurile urmărite, ar trebui să fie luate în considerare următoarele etape:






  — | Într-o primă etapă, modificarea sau abrogarea măsurilor, în măsura în care acestea nu par a fi suficient de justificate în ceea ce privește generarea de valoare adăugată concretă pentru autoritățile de aplicare a legii și pentru cetățenii europeni; |
| --- | --- | --- |

32.

O altă recomandare a AEPD este ca măsurile care au fost deja adoptate în acest domeniu, punerea lor în practică și eficacitatea lor să fie evaluate și plasate în perspectivă. Această evaluare ar trebui să țină seama în mod corespunzător de costurile pentru protecția vieții private și de eficiența aplicării legii. În cazul în care, în urma acestor evaluări, se constată că anumite măsuri nu dau rezultatele scontate sau nu sunt proporționale cu scopurile urmărite, ar trebui să fie luate în considerare următoarele etape:

—

Într-o primă etapă, modificarea sau abrogarea măsurilor, în măsura în care acestea nu par a fi suficient de justificate în ceea ce privește generarea de valoare adăugată concretă pentru autoritățile de aplicare a legii și pentru cetățenii europeni;

| — | În a doua etapă, evaluarea posibilităților de îmbunătățire a aplicării măsurilor existente; |
| --- | --- |

—

În a doua etapă, evaluarea posibilităților de îmbunătățire a aplicării măsurilor existente;

| — | Abia în a treia etapă, propunerea de noi măsuri legislative, în cazul în care este probabil ca aceste măsuri să fie necesare în scopurile avute în vedere. Ar trebui adoptate noi instrumente numai dacă acestea au o valoare adăugată clară și concretă pentru autoritățile de aplicare a legii și pentru cetățenii europeni. |
| --- | --- |

—

Abia în a treia etapă, propunerea de noi măsuri legislative, în cazul în care este probabil ca aceste măsuri să fie necesare în scopurile avute în vedere. Ar trebui adoptate noi instrumente numai dacă acestea au o valoare adăugată clară și concretă pentru autoritățile de aplicare a legii și pentru cetățenii europeni.

AEPD recomandă ca Programul de la Stockholm să facă trimitere la un sistem de evaluare a măsurilor existente.

| 33. | Nu în ultimul rând, ar trebui să se pună un accent deosebit pe o mai bună aplicare a măsurilor de siguranță existente, conform comunicării Comisiei cu privire la continuarea Programului de lucru pentru o mai bună punere în aplicare a Directivei privind protecția datelor (19) și pe propunerile cuprinse în avizul AEPD cu privire la respectiva comunicare (20). Din păcate, în ceea ce privește al treilea pilon, Comisia nu are posibilitatea de a iniția procedurile pentru situațiile de încălcare a dreptului comunitar. |
| --- | --- |

33.

Nu în ultimul rând, ar trebui să se pună un accent deosebit pe o mai bună aplicare a măsurilor de siguranță existente, conform comunicării Comisiei cu privire la continuarea Programului de lucru pentru o mai bună punere în aplicare a Directivei privind protecția datelor (19) și pe propunerile cuprinse în avizul AEPD cu privire la respectiva comunicare (20). Din păcate, în ceea ce privește al treilea pilon, Comisia nu are posibilitatea de a iniția procedurile pentru situațiile de încălcare a dreptului comunitar.

În temeiul Tratatului de la Lisabona

| 34. | Tratatul de la Lisabona oferă posibilitatea unui cadru autentic și cuprinzător de protecție a datelor. În conformitate cu articolul 16.2 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și Parlamentul European trebuie să stabilească normele referitoare la protecția datelor de către instituțiile, organismele, birourile și agențiile Uniunii, de către statele membre în exercitarea activităților care intră în domeniul de aplicare a dreptului comunitar, precum și de către părți private. |
| --- | --- |

34.

Tratatul de la Lisabona oferă posibilitatea unui cadru autentic și cuprinzător de protecție a datelor. În conformitate cu articolul 16.2 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și Parlamentul European trebuie să stabilească normele referitoare la protecția datelor de către instituțiile, organismele, birourile și agențiile Uniunii, de către statele membre în exercitarea activităților care intră în domeniul de aplicare a dreptului comunitar, precum și de către părți private.

| 35. | AEPD interpretează faptul că în comunicare se pune accentul pe un regim complet de protecție a datelor ca pe o ambiție a Comisiei de a propune un cadru juridic aplicabil tuturor activităților de prelucrare. AEPD susține în totalitate această ambiție, care sporește coerența sistemului, asigură securitatea juridică și, prin aceasta, îmbunătățește protecția. În special, acest lucru ar evita, în viitor, dificultățile în identificarea unei linii de demarcație între piloni în situațiile în care datele colectate în sectorul privat în scopuri comerciale sunt ulterior utilizate în scopuri de aplicare a legii. Această linie de demarcație între piloni nu reflectă pe deplin realitatea, după cum o demonstrează hotărârile importante ale Curții de Justiție în ceea ce privește PNR (21) și păstrarea datelor (22). |
| --- | --- |

35.

AEPD interpretează faptul că în comunicare se pune accentul pe un regim complet de protecție a datelor ca pe o ambiție a Comisiei de a propune un cadru juridic aplicabil tuturor activităților de prelucrare. AEPD susține în totalitate această ambiție, care sporește coerența sistemului, asigură securitatea juridică și, prin aceasta, îmbunătățește protecția. În special, acest lucru ar evita, în viitor, dificultățile în identificarea unei linii de demarcație între piloni în situațiile în care datele colectate în sectorul privat în scopuri comerciale sunt ulterior utilizate în scopuri de aplicare a legii. Această linie de demarcație între piloni nu reflectă pe deplin realitatea, după cum o demonstrează hotărârile importante ale Curții de Justiție în ceea ce privește PNR (21) și păstrarea datelor (22).

| 36. | AEPD propune ca Programul de la Stockholm să sublinieze logica unui regim complet de protecție a datelor. Acest lucru arată că un astfel de sistem nu este doar o simplă preferință, ci o necesitate, având în vedere practicile în schimbare în ceea ce privește utilizarea datelor. AEPD recomandă includerea ca prioritate în Programul de la Stockholm a necesității unui nou cadru legislativ care, printre altele, să înlocuiască Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului. |
| --- | --- |

36.

AEPD propune ca Programul de la Stockholm să sublinieze logica unui regim complet de protecție a datelor. Acest lucru arată că un astfel de sistem nu este doar o simplă preferință, ci o necesitate, având în vedere practicile în schimbare în ceea ce privește utilizarea datelor. AEPD recomandă includerea ca prioritate în Programul de la Stockholm a necesității unui nou cadru legislativ care, printre altele, să înlocuiască Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului.

| 37. | AEPD subliniază faptul că noțiunea de regim complet de protecție a datelor bazat pe un cadru juridic general nu exclude adoptarea de norme suplimentare în materie de protecție a datelor pentru poliție și sectorul judiciar. Aceste norme suplimentare ar putea lua în considerare nevoile specifice în materie de aplicare a legii, astfel cum se prevede în Declarația 21, anexată la Tratatul de la Lisabona (23). |
| --- | --- |

37.

AEPD subliniază faptul că noțiunea de regim complet de protecție a datelor bazat pe un cadru juridic general nu exclude adoptarea de norme suplimentare în materie de protecție a datelor pentru poliție și sectorul judiciar. Aceste norme suplimentare ar putea lua în considerare nevoile specifice în materie de aplicare a legii, astfel cum se prevede în Declarația 21, anexată la Tratatul de la Lisabona (23).

V.2.   Redefinirea principiilor de protecție a datelor

| 38. | Comunicarea face referire la schimbările tehnologice care transformă modalitățile de comunicare între persoanele fizice și organizațiile publice și private. Potrivit Comisiei, acest lucru necesită redefinirea unui număr de principii de bază referitoare la protecția datelor. |
| --- | --- |

38.

Comunicarea face referire la schimbările tehnologice care transformă modalitățile de comunicare între persoanele fizice și organizațiile publice și private. Potrivit Comisiei, acest lucru necesită redefinirea unui număr de principii de bază referitoare la protecția datelor.

| 39. | AEPD salută aceste intenții ale comunicării. O evaluare a eficienței acestor principii în perspectiva schimbărilor tehnologice este extrem de utilă. În primul rând, este important de menționat că redefinirea și reafirmarea principiilor de protecție a datelor nu trebuie să aibă întotdeauna o legătură directă cu evoluțiile tehnologice. Evaluarea ar putea fi necesară, de asemenea, în lumina altor perspective, menționate anterior în partea III, precum internaționalizarea, utilizarea tot mai intensă a datelor în scopul aplicării legii și libera circulație. |
| --- | --- |

39.

AEPD salută aceste intenții ale comunicării. O evaluare a eficienței acestor principii în perspectiva schimbărilor tehnologice este extrem de utilă. În primul rând, este important de menționat că redefinirea și reafirmarea principiilor de protecție a datelor nu trebuie să aibă întotdeauna o legătură directă cu evoluțiile tehnologice. Evaluarea ar putea fi necesară, de asemenea, în lumina altor perspective, menționate anterior în partea III, precum internaționalizarea, utilizarea tot mai intensă a datelor în scopul aplicării legii și libera circulație.

| 40. | Mai mult, din punctul de vedere al AEPD, această evaluare poate fi unul dintre subiectele consultării publice anunțate de către Comisie, în cadrul Conferinței „Datele cu caracter personal – utilizare mai intensă, o mai bună protecție?” din 19-20 mai 2009. Această consultare publică ar putea furniza idei valoroase (24). AEPD propune ca, în textul Programului de la Stockholm elaborat de Consiliu și în declarațiile publice privind consultarea ale Comisiei, să se sublinieze legătura dintre intențiile exprimate în comunicare la punctul 2.3 și consultarea publică privind viitorul protecției datelor. |
| --- | --- |

40.

Mai mult, din punctul de vedere al AEPD, această evaluare poate fi unul dintre subiectele consultării publice anunțate de către Comisie, în cadrul Conferinței „Datele cu caracter personal – utilizare mai intensă, o mai bună protecție?” din 19-20 mai 2009. Această consultare publică ar putea furniza idei valoroase (24). AEPD propune ca, în textul Programului de la Stockholm elaborat de Consiliu și în declarațiile publice privind consultarea ale Comisiei, să se sublinieze legătura dintre intențiile exprimate în comunicare la punctul 2.3 și consultarea publică privind viitorul protecției datelor.

| 41. | Ca o ilustrare a aspectelor pe care le-ar putea acoperi evaluarea, sunt menționate următoarele:






  — | Datele cu caracter personal din domeniul libertății, securității și justiției sunt susceptibile de a fi deosebit de sensibile, precum datele referitoare la condamnările penale, datele deținute de poliție și datele biometrice, cum ar fi amprentele digitale si profilurile ADN. |
| --- | --- | --- |

41.

Ca o ilustrare a aspectelor pe care le-ar putea acoperi evaluarea, sunt menționate următoarele:

—

Datele cu caracter personal din domeniul libertății, securității și justiției sunt susceptibile de a fi deosebit de sensibile, precum datele referitoare la condamnările penale, datele deținute de poliție și datele biometrice, cum ar fi amprentele digitale si profilurile ADN.

| — | Prelucrarea acestora ar putea avea consecințe negative asupra persoanelor vizate, în special dacă se iau în considerare competențele coercitive ale autorităților de aplicare a legii. Mai mult, monitorizarea și analiza datelor sunt din ce în ce mai automatizate, destul de des fără intervenție umană. Tehnologia permite utilizarea de baze de date cu date cu caracter personal pentru căutările generale (extragerea datelor, crearea de profiluri etc.). Obligațiile legale care stau la baza prelucrării datelor ar trebui stabilite în mod clar. |
| --- | --- |

—

Prelucrarea acestora ar putea avea consecințe negative asupra persoanelor vizate, în special dacă se iau în considerare competențele coercitive ale autorităților de aplicare a legii. Mai mult, monitorizarea și analiza datelor sunt din ce în ce mai automatizate, destul de des fără intervenție umană. Tehnologia permite utilizarea de baze de date cu date cu caracter personal pentru căutările generale (extragerea datelor, crearea de profiluri etc.). Obligațiile legale care stau la baza prelucrării datelor ar trebui stabilite în mod clar.

| — | O piatră de temelie a legislației privind protecția datelor este aceea că datele cu caracter personal se colectează în scopuri determinate și nu sunt utilizate într-un mod incompatibil cu aceste scopuri. Utilizarea în scopuri incompatibile ar trebui să fie permisă numai în măsura în care este prevăzută de lege și necesară pentru urmărirea unor interese publice specifice, precum cele prevăzute la articolul 8.2 din CEDO. |
| --- | --- |

—

O piatră de temelie a legislației privind protecția datelor este aceea că datele cu caracter personal se colectează în scopuri determinate și nu sunt utilizate într-un mod incompatibil cu aceste scopuri. Utilizarea în scopuri incompatibile ar trebui să fie permisă numai în măsura în care este prevăzută de lege și necesară pentru urmărirea unor interese publice specifice, precum cele prevăzute la articolul 8.2 din CEDO.

| — | Necesitatea de a respecta principiul limitării scopului ar putea avea consecințe asupra tendințelor actuale în utilizarea datelor. Autoritățile de aplicare a legii utilizează date colectate în scopuri comerciale de către companii private din domenii de activitate precum telecomunicațiile, transportul și sectorul financiar. În plus, sunt elaborate sisteme de informații de mari dimensiuni, de exemplu, în domeniul imigrației și al controlului la frontiere. Mai mult, sunt permise interconexiuni și accesul la bazele de date, scopurile pentru care datele cu caracter personal au fost colectate inițial fiind astfel extinse. Este necesar să se reflecteze asupra acestor tendințe actuale, inclusiv asupra oricăror posibile adaptări și/sau măsuri de siguranță suplimentare, acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

—

Necesitatea de a respecta principiul limitării scopului ar putea avea consecințe asupra tendințelor actuale în utilizarea datelor. Autoritățile de aplicare a legii utilizează date colectate în scopuri comerciale de către companii private din domenii de activitate precum telecomunicațiile, transportul și sectorul financiar. În plus, sunt elaborate sisteme de informații de mari dimensiuni, de exemplu, în domeniul imigrației și al controlului la frontiere. Mai mult, sunt permise interconexiuni și accesul la bazele de date, scopurile pentru care datele cu caracter personal au fost colectate inițial fiind astfel extinse. Este necesar să se reflecteze asupra acestor tendințe actuale, inclusiv asupra oricăror posibile adaptări și/sau măsuri de siguranță suplimentare, acolo unde este cazul.

| — | Pe lângă principiile de protecție a datelor menționate în comunicare, evaluarea ar trebui să acorde atenție nevoii de transparență a prelucrării, care să permită ca persoana vizată să își exercite drepturile. Transparența reprezintă o chestiune deosebit de dificilă în domeniul aplicării legii, în special pentru că transparența trebuie să fie pusă în balanță cu riscurile la adresa anchetelor. |
| --- | --- |

—

Pe lângă principiile de protecție a datelor menționate în comunicare, evaluarea ar trebui să acorde atenție nevoii de transparență a prelucrării, care să permită ca persoana vizată să își exercite drepturile. Transparența reprezintă o chestiune deosebit de dificilă în domeniul aplicării legii, în special pentru că transparența trebuie să fie pusă în balanță cu riscurile la adresa anchetelor.

| — | Ar trebui identificate soluții pentru schimburile cu țări terțe. |
| --- | --- |

—

Ar trebui identificate soluții pentru schimburile cu țări terțe.

| 42. | În plus, această evaluare ar trebui să se concentreze pe posibilitățile de îmbunătățire a eficienței în ceea ce privește aplicarea principiilor de protecție a datelor. În acest context, ar putea fi util să se axeze pe instrumentele care pot consolida responsabilitățile operatorilor de date. Conform acestor instrumente, operatorii de date trebuie să aibă răspundere deplină pentru gestionarea datelor. Noțiunea de „guvernanță a datelor” (data governance) este utilă în acest context. Aceasta acoperă toate mijloacele juridice, tehnice și organizaționale prin care organizațiile asigură deplina răspundere asupra modului în care sunt prelucrate datele, precum planificarea și controlul, utilizarea tehnologiei sunetului, formarea adecvată a personalului, auditurile de conformitate, etc. |
| --- | --- |

42.

În plus, această evaluare ar trebui să se concentreze pe posibilitățile de îmbunătățire a eficienței în ceea ce privește aplicarea principiilor de protecție a datelor. În acest context, ar putea fi util să se axeze pe instrumentele care pot consolida responsabilitățile operatorilor de date. Conform acestor instrumente, operatorii de date trebuie să aibă răspundere deplină pentru gestionarea datelor. Noțiunea de „guvernanță a datelor” (data governance) este utilă în acest context. Aceasta acoperă toate mijloacele juridice, tehnice și organizaționale prin care organizațiile asigură deplina răspundere asupra modului în care sunt prelucrate datele, precum planificarea și controlul, utilizarea tehnologiei sunetului, formarea adecvată a personalului, auditurile de conformitate, etc.

V.3.   Tehnologiile „care respectă viața privată”

| 43. | AEPD își exprimă satisfacția pentru faptul că punctul 2.3 din comunicare menționează certificarea care să asigure respectarea vieții private. În plus, s-ar putea face referire la „respectarea vieții private din concepție” (privacy by design) și la necesitatea de a identifica „cele mai bune tehnici disponibile” care să respecte cadrul UE de protecție a datelor. |
| --- | --- |

43.

AEPD își exprimă satisfacția pentru faptul că punctul 2.3 din comunicare menționează certificarea care să asigure respectarea vieții private. În plus, s-ar putea face referire la „respectarea vieții private din concepție” (privacy by design) și la necesitatea de a identifica „cele mai bune tehnici disponibile” care să respecte cadrul UE de protecție a datelor.

| 44. | În opinia AEPD, „respectarea vieții private din concepție” și tehnologiile care respectă viața privată ar putea constitui instrumente utile pentru o mai bună protecție, dar și pentru o utilizare mai eficace a informațiilor. AEPD sugerează două căi de urmat care nu se exclud reciproc:






  — | Un sistem de certificare care să asigure respectarea vieții private și protecția datelor (25) , ca opțiune pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații, care să beneficieze sau nu de sprijin din fonduri europene sau prin legislația UE. |
| --- | --- | --- |

44.

În opinia AEPD, „respectarea vieții private din concepție” și tehnologiile care respectă viața privată ar putea constitui instrumente utile pentru o mai bună protecție, dar și pentru o utilizare mai eficace a informațiilor. AEPD sugerează două căi de urmat care nu se exclud reciproc:

—

Un sistem de certificare care să asigure respectarea vieții private și protecția datelor (25) , ca opțiune pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații, care să beneficieze sau nu de sprijin din fonduri europene sau prin legislația UE.

| — | O obligație legală pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații de a utiliza sisteme conforme cu principiul respectării vieții private din concepție. Acest lucru ar putea necesita extinderea domeniului actual de aplicare a legislației privind protecția datelor pentru ca proiectanții să devină responsabili pentru sistemele de informațiile pe care le dezvoltă (26). |
| --- | --- |

—

O obligație legală pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații de a utiliza sisteme conforme cu principiul respectării vieții private din concepție. Acest lucru ar putea necesita extinderea domeniului actual de aplicare a legislației privind protecția datelor pentru ca proiectanții să devină responsabili pentru sistemele de informațiile pe care le dezvoltă (26).

AEPD propune să se menționeze aceste posibile căi de urmat în Programul de la Stockholm.

V.4.   Aspecte externe

| 45. | Un alt subiect menționat în comunicare este elaborarea și promovarea de standarde internaționale pentru protecția datelor. In prezent se desfășoară multe activități menite să stabilească standarde fezabile aplicabile la nivel mondial, precum, de exemplu, Conferința internațională a comisarilor pentru protecția datelor și viață privată. În viitorul apropiat, acest lucru ar putea duce la un acord internațional. AEPD propune ca Programul de la Stockholm să sprijine aceste activități. |
| --- | --- |

45.

Un alt subiect menționat în comunicare este elaborarea și promovarea de standarde internaționale pentru protecția datelor. In prezent se desfășoară multe activități menite să stabilească standarde fezabile aplicabile la nivel mondial, precum, de exemplu, Conferința internațională a comisarilor pentru protecția datelor și viață privată. În viitorul apropiat, acest lucru ar putea duce la un acord internațional. AEPD propune ca Programul de la Stockholm să sprijine aceste activități.

| 46. | Comunicarea menționează, de asemenea, încheierea de acorduri bilaterale, având în vedere progresele deja înregistrate cu Statele Unite ale Americii. AEPD resimte, de asemenea, necesitatea unui cadru juridic clar pentru transferul de date către țări terțe, motiv pentru care a salutat lucrările desfășurate în comun de către UE și autoritățile SUA în cadrul Grupului de contact la nivel înalt privind un posibil instrument transatlantic de protecție a datelor, făcând în același timp un apel la mai multă claritate și atenție la chestiuni specifice (27). Din această perspectivă este, de asemenea, interesant să se menționeze ideile incluse în Raportul privind afacerile interne pentru un spațiu euroatlantic de cooperare în domeniul libertății, securității și justiției asupra căruia, potrivit acestui raport, UE ar trebui să se decidă până în 2014. Un astfel de spațiu nu ar fi posibil fără garanții adecvate privind protecția datelor. |
| --- | --- |

46.

Comunicarea menționează, de asemenea, încheierea de acorduri bilaterale, având în vedere progresele deja înregistrate cu Statele Unite ale Americii. AEPD resimte, de asemenea, necesitatea unui cadru juridic clar pentru transferul de date către țări terțe, motiv pentru care a salutat lucrările desfășurate în comun de către UE și autoritățile SUA în cadrul Grupului de contact la nivel înalt privind un posibil instrument transatlantic de protecție a datelor, făcând în același timp un apel la mai multă claritate și atenție la chestiuni specifice (27). Din această perspectivă este, de asemenea, interesant să se menționeze ideile incluse în Raportul privind afacerile interne pentru un spațiu euroatlantic de cooperare în domeniul libertății, securității și justiției asupra căruia, potrivit acestui raport, UE ar trebui să se decidă până în 2014. Un astfel de spațiu nu ar fi posibil fără garanții adecvate privind protecția datelor.

| 47. | Potrivit AEPD, standardele europene pentru protecția datelor, bazate pe Convenția 108 a Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor fizice față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (28) și pe jurisprudența Curții Europene de Justiție și a Curții Europene pentru Drepturile Omului, ar trebui să stabilească nivelul de protecție într-un acord general cu Statele Unite privind protecția datelor și schimbul de date. Un astfel de acord general ar putea constitui baza unor dispoziții specifice pentru schimbul de date cu caracter personal. Acest lucru este cu atât mai important având în vedere intenția formulată la punctul 4.2.1 din comunicare conform căreia Uniunea Europeană trebuie să încheie acorduri de cooperare polițienească ori de câte ori este necesar. |
| --- | --- |

47.

Potrivit AEPD, standardele europene pentru protecția datelor, bazate pe Convenția 108 a Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor fizice față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (28) și pe jurisprudența Curții Europene de Justiție și a Curții Europene pentru Drepturile Omului, ar trebui să stabilească nivelul de protecție într-un acord general cu Statele Unite privind protecția datelor și schimbul de date. Un astfel de acord general ar putea constitui baza unor dispoziții specifice pentru schimbul de date cu caracter personal. Acest lucru este cu atât mai important având în vedere intenția formulată la punctul 4.2.1 din comunicare conform căreia Uniunea Europeană trebuie să încheie acorduri de cooperare polițienească ori de câte ori este necesar.

| 48. | AEPD înțelege pe deplin nevoia de consolidare a cooperării internaționale, în unele cazuri inclusiv cu țările care nu protejează drepturile fundamentale. Cu toate acestea (29), este esențial să se ia în considerare faptul că această cooperare internațională este susceptibilă să genereze o creștere importantă a colectării și a transferului internațional de date. În consecință, este esențial ca principiile de prelucrare corectă și legală – precum și principiile privind un proces echitabil în general – să se aplice colectării și transferului de date cu caracter personal în afara granițelor Uniunii și este, de asemenea, esențial ca datele cu caracter personal să fie transferate către țări terțe sau organizații internaționale numai în cazul în care părțile terțe în cauză garantează un nivel corespunzător de protecție sau alte măsuri de siguranță adecvate. |
| --- | --- |

48.

AEPD înțelege pe deplin nevoia de consolidare a cooperării internaționale, în unele cazuri inclusiv cu țările care nu protejează drepturile fundamentale. Cu toate acestea (29), este esențial să se ia în considerare faptul că această cooperare internațională este susceptibilă să genereze o creștere importantă a colectării și a transferului internațional de date. În consecință, este esențial ca principiile de prelucrare corectă și legală – precum și principiile privind un proces echitabil în general – să se aplice colectării și transferului de date cu caracter personal în afara granițelor Uniunii și este, de asemenea, esențial ca datele cu caracter personal să fie transferate către țări terțe sau organizații internaționale numai în cazul în care părțile terțe în cauză garantează un nivel corespunzător de protecție sau alte măsuri de siguranță adecvate.

| 49. | Pentru a încheia, AEPD recomandă ca Programul de la Stockholm să sublinieze importanța acordurilor generale cu Statele Unite și cu alte țări terțe privind protecția datelor și schimbul de date, bazate pe nivelul de protecție garantat pe teritoriul UE. Într-un context mai general, AEPD subliniază importanța promovării active a respectării drepturilor fundamentale și, în special, a drepturilor privind protecția datelor, în raport cu țările terțe și cu organizațiile internaționale (30). Mai mult, Programul de la Stockholm ar putea menționa noțiunea generală conform căreia schimbul de date cu caracter personal cu țări terțe necesită un nivel adecvat de protecție sau alte măsuri de siguranță corespunzătoare în aceste țări terțe. |
| --- | --- |

49.

Pentru a încheia, AEPD recomandă ca Programul de la Stockholm să sublinieze importanța acordurilor generale cu Statele Unite și cu alte țări terțe privind protecția datelor și schimbul de date, bazate pe nivelul de protecție garantat pe teritoriul UE. Într-un context mai general, AEPD subliniază importanța promovării active a respectării drepturilor fundamentale și, în special, a drepturilor privind protecția datelor, în raport cu țările terțe și cu organizațiile internaționale (30). Mai mult, Programul de la Stockholm ar putea menționa noțiunea generală conform căreia schimbul de date cu caracter personal cu țări terțe necesită un nivel adecvat de protecție sau alte măsuri de siguranță corespunzătoare în aceste țări terțe.

VI.   UTILIZAREA INFORMAțIILOR

VI.1.   Către un model european de informare

| 50. | Un mai bun schimb de informații este un obiectiv esențial de politică pentru Uniunea Europeană în spațiul de libertate, securitate și justiție. Punctul 4.1.2 din comunicare subliniază faptul că securitatea în Uniunea Europeană se bazează pe mecanisme performante de schimb de informații între autoritățile naționale și alți actori europeni. Acest accent pe schimbul de informații este logic, în lipsa unei forțe de poliție europene, a unui sistem european de justiție penală și a unui control european la frontiere. Măsurile referitoare la informații sunt, prin urmare, contribuții esențiale ale Uniunii Europene care permit autorităților din statele membre să abordeze criminalitatea transfrontalieră într-un mod eficient și să protejeze efectiv frontierele externe. Cu toate acestea, ele nu contribuie numai la securitatea cetățenilor, ci și la libertatea acestora – libera circulație a persoanelor a fost menționată anterior ca o perspectivă a prezentului aviz - și la justiție. |
| --- | --- |

50.

Un mai bun schimb de informații este un obiectiv esențial de politică pentru Uniunea Europeană în spațiul de libertate, securitate și justiție. Punctul 4.1.2 din comunicare subliniază faptul că securitatea în Uniunea Europeană se bazează pe mecanisme performante de schimb de informații între autoritățile naționale și alți actori europeni. Acest accent pe schimbul de informații este logic, în lipsa unei forțe de poliție europene, a unui sistem european de justiție penală și a unui control european la frontiere. Măsurile referitoare la informații sunt, prin urmare, contribuții esențiale ale Uniunii Europene care permit autorităților din statele membre să abordeze criminalitatea transfrontalieră într-un mod eficient și să protejeze efectiv frontierele externe. Cu toate acestea, ele nu contribuie numai la securitatea cetățenilor, ci și la libertatea acestora – libera circulație a persoanelor a fost menționată anterior ca o perspectivă a prezentului aviz - și la justiție.

| 51. | Tocmai din aceste motive a fost introdus principiul disponibilității în Programul de la Haga. Acesta presupune faptul că informațiile necesare în lupta împotriva criminalității trebuie să traverseze frontierele interne ale UE fără obstacole. Din experiențele recente reiese că a fost dificil ca acest principiu să fie transpus în măsuri legislative. Propunerea Comisiei de decizie-cadru a Consiliului privind schimbul de informații în temeiul principiului disponibilității din 12 octombrie 2005 (31) nu a fost acceptată de către Consiliu. Statele membre nu au fost pregătite să accepte toate consecințele principiului disponibilității. S-au adoptat în schimb instrumente mai limitate (32) , precum Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (Decizia de la Prüm) (33). |
| --- | --- |

51.

Tocmai din aceste motive a fost introdus principiul disponibilității în Programul de la Haga. Acesta presupune faptul că informațiile necesare în lupta împotriva criminalității trebuie să traverseze frontierele interne ale UE fără obstacole. Din experiențele recente reiese că a fost dificil ca acest principiu să fie transpus în măsuri legislative. Propunerea Comisiei de decizie-cadru a Consiliului privind schimbul de informații în temeiul principiului disponibilității din 12 octombrie 2005 (31) nu a fost acceptată de către Consiliu. Statele membre nu au fost pregătite să accepte toate consecințele principiului disponibilității. S-au adoptat în schimb instrumente mai limitate (32) , precum Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (Decizia de la Prüm) (33).

| 52. | În timp ce principiul disponibilității a reprezentat ideea principală a Programului de la Haga, Comisia pare să aibă acum o abordare mai modestă. Aceasta preconizează stimularea în continuare a schimbului de informații între autoritățile din statele membre prin introducerea modelului european de informare. Președinția suedeză a UE are o abordare similară (34). Aceasta va prezenta o propunere de strategie pentru schimbul de informații. Consiliul a început deja lucrările la acest proiect ambițios de strategie a Uniunii Europene de gestionare a informațiilor, care este strâns legat de modelul european de informare. AEPD ia act de aceste evoluții cu mare interes și subliniază atenția care ar trebui acordată elementelor de protecție a datelor în cadrul acestor proiecte. |
| --- | --- |

52.

În timp ce principiul disponibilității a reprezentat ideea principală a Programului de la Haga, Comisia pare să aibă acum o abordare mai modestă. Aceasta preconizează stimularea în continuare a schimbului de informații între autoritățile din statele membre prin introducerea modelului european de informare. Președinția suedeză a UE are o abordare similară (34). Aceasta va prezenta o propunere de strategie pentru schimbul de informații. Consiliul a început deja lucrările la acest proiect ambițios de strategie a Uniunii Europene de gestionare a informațiilor, care este strâns legat de modelul european de informare. AEPD ia act de aceste evoluții cu mare interes și subliniază atenția care ar trebui acordată elementelor de protecție a datelor în cadrul acestor proiecte.

Un model european de informare și de protecție a datelor

| 53. | Ca punct de plecare, ar trebui subliniat faptul că viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție nu ar trebui să fie „bazat pe tehnologie”, în sensul că ar trebui verificată întotdeauna compatibilitatea oportunităților aproape nelimitate oferite de noile tehnologii cu principiile relevante privind protecția datelor, iar aceste oportunități ar trebui utilizate numai în măsura în care sunt conforme cu aceste principii. |
| --- | --- |

53.

Ca punct de plecare, ar trebui subliniat faptul că viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție nu ar trebui să fie „bazat pe tehnologie”, în sensul că ar trebui verificată întotdeauna compatibilitatea oportunităților aproape nelimitate oferite de noile tehnologii cu principiile relevante privind protecția datelor, iar aceste oportunități ar trebui utilizate numai în măsura în care sunt conforme cu aceste principii.

| 54. | AEPD constată că în comunicare se prezintă modelul de informare nu numai ca un model tehnic: o mare capacitate de analiză strategică și o mai bună colectare și tratament al informațiilor operaționale. De asemenea, recunoaște faptul că aspectele legate de politici – precum criteriile privind colectarea, partajarea și prelucrarea informațiilor – ar trebui luate în considerare cu respectarea principiilor de protecție a datelor. |
| --- | --- |

54.

AEPD constată că în comunicare se prezintă modelul de informare nu numai ca un model tehnic: o mare capacitate de analiză strategică și o mai bună colectare și tratament al informațiilor operaționale. De asemenea, recunoaște faptul că aspectele legate de politici – precum criteriile privind colectarea, partajarea și prelucrarea informațiilor – ar trebui luate în considerare cu respectarea principiilor de protecție a datelor.

| 55. | Atât tehnologia informației, cât și condițiile legale sunt – și vor continua să fie – esențiale. AEPD salută faptul că comunicarea pornește de la ipoteza că un model european de informare nu poate fi înțeles plecând de la considerente tehnice. Este esențial ca informațiile să fie colectate, partajate și prelucrate numai în funcție de necesitățile concrete în materie de securitate și ținând seama de principiile de protecție a datelor. De asemenea, AEPD subscrie în totalitate necesității de a defini un mecanism de monitorizare care să evalueze modul în care se efectuează schimbul de informații. AEPD propune Consiliului să elaboreze în continuare aceste elemente în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

55.

Atât tehnologia informației, cât și condițiile legale sunt – și vor continua să fie – esențiale. AEPD salută faptul că comunicarea pornește de la ipoteza că un model european de informare nu poate fi înțeles plecând de la considerente tehnice. Este esențial ca informațiile să fie colectate, partajate și prelucrate numai în funcție de necesitățile concrete în materie de securitate și ținând seama de principiile de protecție a datelor. De asemenea, AEPD subscrie în totalitate necesității de a defini un mecanism de monitorizare care să evalueze modul în care se efectuează schimbul de informații. AEPD propune Consiliului să elaboreze în continuare aceste elemente în Programul de la Stockholm.

| 56. | În acest context, AEPD subliniază faptul că protecția datelor în scopul protejării cetățenilor nu ar trebui considerată un aspect care împiedică gestionarea eficientă a datelor. Aceasta furnizează instrumente importante pentru îmbunătățirea stocării și a schimbului de informații, precum și a accesului la acestea. Drepturile persoanei vizate de a fi informată cu privire la informațiile care o privesc și care sunt prelucrate, precum și de a rectifica informațiile incorecte pot spori, de asemenea, acuratețea datelor în sistemele de gestionare a datelor. |
| --- | --- |

56.

În acest context, AEPD subliniază faptul că protecția datelor în scopul protejării cetățenilor nu ar trebui considerată un aspect care împiedică gestionarea eficientă a datelor. Aceasta furnizează instrumente importante pentru îmbunătățirea stocării și a schimbului de informații, precum și a accesului la acestea. Drepturile persoanei vizate de a fi informată cu privire la informațiile care o privesc și care sunt prelucrate, precum și de a rectifica informațiile incorecte pot spori, de asemenea, acuratețea datelor în sistemele de gestionare a datelor.

| 57. | Legislația privind protecția datelor are, în esență, următoarele consecințe: în cazul în care datele sunt necesare pentru un scop specific și legitim, acestea pot fi utilizate; în cazul în care datele cu caracter personal nu sunt necesare pentru un scop bine definit, acestea nu trebuie utilizate. În primul caz, pot fi necesare măsuri suplimentare care să furnizeze garanțiile corespunzătoare. |
| --- | --- |

57.

Legislația privind protecția datelor are, în esență, următoarele consecințe: în cazul în care datele sunt necesare pentru un scop specific și legitim, acestea pot fi utilizate; în cazul în care datele cu caracter personal nu sunt necesare pentru un scop bine definit, acestea nu trebuie utilizate. În primul caz, pot fi necesare măsuri suplimentare care să furnizeze garanțiile corespunzătoare.

| 58. | Cu toate acestea, AEPD are o atitudine critică în ceea ce privește măsura în care comunicarea menționează „identificarea nevoilor viitoare” ca parte a modelului de informare. AEPD subliniază faptul că și în viitor, principiul limitării scopului ar trebui să fie la baza conceperii sistemelor de informații (35). Este una dintre garanțiile esențiale pe care sistemul de protecție a datelor le furnizează cetățeanului: acesta trebuie să fie în măsură să știe dinainte pentru ce scop sunt colectate datele care îl privesc, precum și că acestea vor fi utilizate numai în acest scop, în special în viitor. Această garanție este chiar consfințită la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii. Principiul limitării scopului permite excepții – care sunt relevante în special în spațiul de libertate, securitate și justiție –, dar aceste excepții nu ar trebui să determine construirea unui sistem. |
| --- | --- |

58.

Cu toate acestea, AEPD are o atitudine critică în ceea ce privește măsura în care comunicarea menționează „identificarea nevoilor viitoare” ca parte a modelului de informare. AEPD subliniază faptul că și în viitor, principiul limitării scopului ar trebui să fie la baza conceperii sistemelor de informații (35). Este una dintre garanțiile esențiale pe care sistemul de protecție a datelor le furnizează cetățeanului: acesta trebuie să fie în măsură să știe dinainte pentru ce scop sunt colectate datele care îl privesc, precum și că acestea vor fi utilizate numai în acest scop, în special în viitor. Această garanție este chiar consfințită la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii. Principiul limitării scopului permite excepții – care sunt relevante în special în spațiul de libertate, securitate și justiție –, dar aceste excepții nu ar trebui să determine construirea unui sistem.

Alegerea arhitecturii corespunzătoare

| 59. | Totul începe cu alegerea arhitecturii corespunzătoare pentru schimbul de informații. Importanța unor arhitecturi adecvate ale sistemelor de informații este recunoscută în comunicare (punctul 4.1.3), dar din păcate numai în legătură cu interoperabilitatea. |
| --- | --- |

59.

Totul începe cu alegerea arhitecturii corespunzătoare pentru schimbul de informații. Importanța unor arhitecturi adecvate ale sistemelor de informații este recunoscută în comunicare (punctul 4.1.3), dar din păcate numai în legătură cu interoperabilitatea.

| 60. | AEPD subliniază un alt aspect: în cadrul modelului european de informare, cerințele de protecție a datelor ar trebui să fie parte integrantă a dezvoltării întregului sistem și nu ar trebui considerată a fi doar o condiție necesară pentru legalitatea unui sistem (36). Ar trebui să se utilizeze conceptele de „respectare a vieții private din concepție” și de necesitate a identificării „celor mai bune tehnici disponibile” (37), după cum s-a menționat anterior la punctul 43. Modelul european de informare ar trebui să se bazeze pe aceste concepte. Mai concret, aceasta înseamnă că sistemele de informații concepute în scopul siguranței publice trebuie să fie elaborate întotdeauna în conformitate cu principiul „respectării vieții private din concepție”. AEPD recomandă Consiliului să includă aceste elemente în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

60.

AEPD subliniază un alt aspect: în cadrul modelului european de informare, cerințele de protecție a datelor ar trebui să fie parte integrantă a dezvoltării întregului sistem și nu ar trebui considerată a fi doar o condiție necesară pentru legalitatea unui sistem (36). Ar trebui să se utilizeze conceptele de „respectare a vieții private din concepție” și de necesitate a identificării „celor mai bune tehnici disponibile” (37), după cum s-a menționat anterior la punctul 43. Modelul european de informare ar trebui să se bazeze pe aceste concepte. Mai concret, aceasta înseamnă că sistemele de informații concepute în scopul siguranței publice trebuie să fie elaborate întotdeauna în conformitate cu principiul „respectării vieții private din concepție”. AEPD recomandă Consiliului să includă aceste elemente în Programul de la Stockholm.

Interoperabilitatea sistemelor

| 61. | AEPD subliniază faptul că interoperabilitatea nu este o chestiune de natură pur tehnică, ci că aceasta are consecințe inclusiv asupra protecției cetățeanului, în special asupra protecției datelor. Din punctul de vedere al protecției datelor, dacă este bine realizată, interoperabilitatea sistemelor prezintă avantaje clare în ceea ce privește evitarea stocării duble. Cu toate acestea, este de asemenea evident că a face accesul la date sau schimbul de date posibil din punct de vedere tehnic devine, în multe cazuri, un motiv puternic pentru a accesa sau schimba „de facto” aceste date. Cu alte cuvinte, interoperabilitatea prezintă riscuri specifice de interconectare între baze de date care au scopuri diferite (38). Ea poate afecta limitele stricte cu privire la scopul bazelor de date. |
| --- | --- |

61.

AEPD subliniază faptul că interoperabilitatea nu este o chestiune de natură pur tehnică, ci că aceasta are consecințe inclusiv asupra protecției cetățeanului, în special asupra protecției datelor. Din punctul de vedere al protecției datelor, dacă este bine realizată, interoperabilitatea sistemelor prezintă avantaje clare în ceea ce privește evitarea stocării duble. Cu toate acestea, este de asemenea evident că a face accesul la date sau schimbul de date posibil din punct de vedere tehnic devine, în multe cazuri, un motiv puternic pentru a accesa sau schimba „de facto” aceste date. Cu alte cuvinte, interoperabilitatea prezintă riscuri specifice de interconectare între baze de date care au scopuri diferite (38). Ea poate afecta limitele stricte cu privire la scopul bazelor de date.

| 62. | Pe scurt, simplul fapt că tehnic este posibil să se facă schimb de informații digitale între baze de date interoperabile sau să se fuzioneze aceste baze de date nu justifică o excepție de la principiul limitării scopului. În situații concrete, interoperabilitatea ar trebui să se bazeze pe opțiuni de politică clare și bine gândite. AEPD propune să se menționeze această noțiune în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

62.

Pe scurt, simplul fapt că tehnic este posibil să se facă schimb de informații digitale între baze de date interoperabile sau să se fuzioneze aceste baze de date nu justifică o excepție de la principiul limitării scopului. În situații concrete, interoperabilitatea ar trebui să se bazeze pe opțiuni de politică clare și bine gândite. AEPD propune să se menționeze această noțiune în Programul de la Stockholm.

VI.2.   Utilizarea de informații colectate în alte scopuri

| 63. | Comunicarea nu se referă în mod explicit la una dintre tendințele cele mai importante din ultimii ani, și anume utilizarea în scopuri de aplicare a legii a datelor colectate în sectorul privat în scopuri comerciale. Această tendință nu se referă numai la datele de transfer specifice comunicațiior electronice și la datele privind pasagerii care călătoresc cu avionul în (anumite) țări terțe (39), ci se axează și pe sectorul financiar. Un exemplu în acest sens este Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (40). Un alt exemplu binecunoscut și foarte dezbătut se referă la prelucrarea datelor cu caracter personal, necesare în scopurile Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste al Departamentului de Trezorerie al SUA, de către Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) (41). |
| --- | --- |

63.

Comunicarea nu se referă în mod explicit la una dintre tendințele cele mai importante din ultimii ani, și anume utilizarea în scopuri de aplicare a legii a datelor colectate în sectorul privat în scopuri comerciale. Această tendință nu se referă numai la datele de transfer specifice comunicațiior electronice și la datele privind pasagerii care călătoresc cu avionul în (anumite) țări terțe (39), ci se axează și pe sectorul financiar. Un exemplu în acest sens este Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (40). Un alt exemplu binecunoscut și foarte dezbătut se referă la prelucrarea datelor cu caracter personal, necesare în scopurile Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste al Departamentului de Trezorerie al SUA, de către Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) (41).

| 64. | AEPD consideră că aceste tendințe necesită o atenție deosebită în cadrul Programului de la Stockholm. Ele pot fi considerate a fi derogări de la principiul limitării scopului și sunt adesea foarte intruzive la adresa vieții private, deoarece utilizarea acestor date poate dezvălui multe despre comportamentul persoanelor. În fiecare caz în care sunt propuse asemenea măsuri, trebuie să existe dovezi foarte clare că o astfel de măsură intruzivă este necesară. În cazul în care se furnizează această dovadă, trebuie să se asigure faptul că drepturile persoanelor sunt pe deplin protejate. |
| --- | --- |

64.

AEPD consideră că aceste tendințe necesită o atenție deosebită în cadrul Programului de la Stockholm. Ele pot fi considerate a fi derogări de la principiul limitării scopului și sunt adesea foarte intruzive la adresa vieții private, deoarece utilizarea acestor date poate dezvălui multe despre comportamentul persoanelor. În fiecare caz în care sunt propuse asemenea măsuri, trebuie să existe dovezi foarte clare că o astfel de măsură intruzivă este necesară. În cazul în care se furnizează această dovadă, trebuie să se asigure faptul că drepturile persoanelor sunt pe deplin protejate.

| 65. | Potrivit AEPD, utilizarea în scopul aplicării legii a datelor cu caracter personal colectate în scopuri comerciale ar trebui să fie permisă numai în condiții stricte, cum ar fi:






  — | Datele sunt utilizate numai pentru scopuri definite în mod expres, precum lupta împotriva terorismului și a formelor grave de criminalitate, care urmează să fie stabilite de la caz la caz. |
| --- | --- | --- |

65.

Potrivit AEPD, utilizarea în scopul aplicării legii a datelor cu caracter personal colectate în scopuri comerciale ar trebui să fie permisă numai în condiții stricte, cum ar fi:

—

Datele sunt utilizate numai pentru scopuri definite în mod expres, precum lupta împotriva terorismului și a formelor grave de criminalitate, care urmează să fie stabilite de la caz la caz.

| — | Datele sunt transferate mai degrabă printr-un sistem de tip „înaintare”, decât de tip „retragere” (42). |
| --- | --- |

—

Datele sunt transferate mai degrabă printr-un sistem de tip „înaintare”, decât de tip „retragere” (42).

| — | Solicitările de date ar trebui să fie proporționale, strict direcționate și, în principiu, bazate pe suspiciuni cu privire la persoane specifice. |
| --- | --- |

—

Solicitările de date ar trebui să fie proporționale, strict direcționate și, în principiu, bazate pe suspiciuni cu privire la persoane specifice.

| — | Căutările de rutină, extragerea datelor (data mining) și crearea de profiluri (profiling) ar trebui evitate. |
| --- | --- |

—

Căutările de rutină, extragerea datelor (data mining) și crearea de profiluri (profiling) ar trebui evitate.

| — | Ar trebui să se țină evidența fiecărei utilizări a datelor în scopul aplicării legii, pentru a permite controlul efectiv asupra acestei utilizări, de către persoana vizată care își exercită drepturile, de către autoritățile de protecție a datelor și de către autoritățile judiciare. |
| --- | --- |

—

Ar trebui să se țină evidența fiecărei utilizări a datelor în scopul aplicării legii, pentru a permite controlul efectiv asupra acestei utilizări, de către persoana vizată care își exercită drepturile, de către autoritățile de protecție a datelor și de către autoritățile judiciare.

VI.3.   Sistemele de informații și organismele UE

Sistemele de informații cu sau fără stocare centralizată
   (43)

| 66. | In ultimii ani, numărul sistemelor de informații bazate pe legislația UE a crescut semnificativ în spațiul de libertate, securitate și justiție. Uneori se iau decizii pentru a se institui un sistem care presupune stocarea centralizată a datelor la nivel european, iar în alte cazuri, legea prevede numai schimbul de informații între bazele de date naționale. Sistemul de Informații Schengen este, probabil, cel mai bun exemplu de sistem cu stocare centralizată. Decizia 2008/615/JAI a Consiliului (Decizia de la Prüm) (44) este, din punctul de vedere al protecției datelor, exemplul cel mai semnificativ de sistem fără stocare centralizată, întrucât prevede un schimb masiv de date biometrice între autoritățile din statele membre. |
| --- | --- |

66.

In ultimii ani, numărul sistemelor de informații bazate pe legislația UE a crescut semnificativ în spațiul de libertate, securitate și justiție. Uneori se iau decizii pentru a se institui un sistem care presupune stocarea centralizată a datelor la nivel european, iar în alte cazuri, legea prevede numai schimbul de informații între bazele de date naționale. Sistemul de Informații Schengen este, probabil, cel mai bun exemplu de sistem cu stocare centralizată. Decizia 2008/615/JAI a Consiliului (Decizia de la Prüm) (44) este, din punctul de vedere al protecției datelor, exemplul cel mai semnificativ de sistem fără stocare centralizată, întrucât prevede un schimb masiv de date biometrice între autoritățile din statele membre.

| 67. | Comunicarea ilustrează faptul că această tendință de creare de noi sisteme va continua. Un prim exemplu, menționat la punctul 4.2.2, se referă la un sistem de informații care extinde Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) pentru a include și resortisanți din țări care nu sunt membre ale UE. Comisia a comandat deja un studiu privind indicele european de resortisanți condamnați din țări terțe (EICTCN), care ar putea duce la crearea unei baze de date centralizate. Un al doilea exemplu este schimbul de informații privind persoanele consemnate în registrele de insolvabilitate din alte state membre, in cadrul e-justiției (punctul 3.4.1 din comunicare), fără stocare centralizată. |
| --- | --- |

67.

Comunicarea ilustrează faptul că această tendință de creare de noi sisteme va continua. Un prim exemplu, menționat la punctul 4.2.2, se referă la un sistem de informații care extinde Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) pentru a include și resortisanți din țări care nu sunt membre ale UE. Comisia a comandat deja un studiu privind indicele european de resortisanți condamnați din țări terțe (EICTCN), care ar putea duce la crearea unei baze de date centralizate. Un al doilea exemplu este schimbul de informații privind persoanele consemnate în registrele de insolvabilitate din alte state membre, in cadrul e-justiției (punctul 3.4.1 din comunicare), fără stocare centralizată.

| 68. | Un sistem descentralizat ar prezenta anumite avantaje din punctul de vedere al protecției datelor. Acesta evită dubla stocare a datelor de către autoritatea statului membru și de către sistemul centralizat, responsabilitatea pentru date este clară întrucât autoritatea din statul membru va fi operatorul datelor, iar controlul de către sistemul judiciar și de către autoritățile de protecție a datelor se poate exercita la nivelul statelor membre. Dar acest sistem are și deficiențe în cazul în care se face schimb de date cu alte jurisdicții, de exemplu în ceea ce privește asigurarea faptului că informațiile sunt actualizate atât în țara de origine, cât și în țara de destinație și în ceea ce privește asigurarea unui control efectiv de către ambele părți. Este chiar mai complicat să se asigure responsabilitatea pentru sistemul tehnic în cazul unui schimb. Aceste deficiențe pot fi depășite dacă se optează pentru un sistem centralizat, în cadrul căruia responsabilitatea le revine organismelor europene cel puțin pentru anumite părți ale sistemului (cum ar fi infrastructura tehnică). |
| --- | --- |

68.

Un sistem descentralizat ar prezenta anumite avantaje din punctul de vedere al protecției datelor. Acesta evită dubla stocare a datelor de către autoritatea statului membru și de către sistemul centralizat, responsabilitatea pentru date este clară întrucât autoritatea din statul membru va fi operatorul datelor, iar controlul de către sistemul judiciar și de către autoritățile de protecție a datelor se poate exercita la nivelul statelor membre. Dar acest sistem are și deficiențe în cazul în care se face schimb de date cu alte jurisdicții, de exemplu în ceea ce privește asigurarea faptului că informațiile sunt actualizate atât în țara de origine, cât și în țara de destinație și în ceea ce privește asigurarea unui control efectiv de către ambele părți. Este chiar mai complicat să se asigure responsabilitatea pentru sistemul tehnic în cazul unui schimb. Aceste deficiențe pot fi depășite dacă se optează pentru un sistem centralizat, în cadrul căruia responsabilitatea le revine organismelor europene cel puțin pentru anumite părți ale sistemului (cum ar fi infrastructura tehnică).

| 69. | În acest context, ar fi util să se dezvolte criterii de fond pentru alegerea între sistemele centralizate și cele descentralizate, care să asigure opțiuni de politică clare și bine gândite în cazuri concrete. Aceste criterii pot contribui la funcționarea sistemelor în sine, precum și la protecția datelor cu privire la cetățeni. AEPD propune să se includă intenția de a elabora astfel de criterii în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

69.

În acest context, ar fi util să se dezvolte criterii de fond pentru alegerea între sistemele centralizate și cele descentralizate, care să asigure opțiuni de politică clare și bine gândite în cazuri concrete. Aceste criterii pot contribui la funcționarea sistemelor în sine, precum și la protecția datelor cu privire la cetățeni. AEPD propune să se includă intenția de a elabora astfel de criterii în Programul de la Stockholm.

Sisteme de informații de mari dimensiuni

| 70. | Punctul 4.2.3.2 din comunicare prezintă pe scurt viitorul sistemelor de informații de mari dimensiuni, punând accentul pe Sistemul de Informații Schengen (SIS) și pe Sistemul de Informații privind Vizele (VIS). |
| --- | --- |

70.

Punctul 4.2.3.2 din comunicare prezintă pe scurt viitorul sistemelor de informații de mari dimensiuni, punând accentul pe Sistemul de Informații Schengen (SIS) și pe Sistemul de Informații privind Vizele (VIS).

| 71. | De asemenea, punctul 4.2.3.2 menționează instituirea unui sistem de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul statelor membre care să funcționeze în paralel cu programele privind călătorii înregistrați. Acest sistem a fost anunțat anterior de către Comisie ca parte a „pachetului privind frontierele”, la inițiativa vicepreședintelui Frattini (45). În observațiile sale preliminare (46), AEPD a avut o atitudine destul de critică în privința acestei propuneri, deoarece necesitatea unui astfel de sistem intruziv, pe lângă sistemele de mari dimensiuni deja existente, nu a fost demonstrată suficient. AEPD constată că nu există nicio dovadă suplimentară cu privire la necesitatea unui astfel de sistem și, prin urmare, propune Consiliului să nu mai menționeze această idee în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

71.

De asemenea, punctul 4.2.3.2 menționează instituirea unui sistem de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul statelor membre care să funcționeze în paralel cu programele privind călătorii înregistrați. Acest sistem a fost anunțat anterior de către Comisie ca parte a „pachetului privind frontierele”, la inițiativa vicepreședintelui Frattini (45). În observațiile sale preliminare (46), AEPD a avut o atitudine destul de critică în privința acestei propuneri, deoarece necesitatea unui astfel de sistem intruziv, pe lângă sistemele de mari dimensiuni deja existente, nu a fost demonstrată suficient. AEPD constată că nu există nicio dovadă suplimentară cu privire la necesitatea unui astfel de sistem și, prin urmare, propune Consiliului să nu mai menționeze această idee în Programul de la Stockholm.

| 72. | În acest context, AEPD dorește să facă trimitere la avizele sale privind diverse inițiative în domeniul schimbului de informații la nivelul UE (47) în care a făcut numeroase sugestii și observații cu privire la implicațiile asupra protecției datelor ale utilizării bazelor de date de mari dimensiuni la nivelul UE. Printre alte chestiuni, a acordat o atenție deosebită necesității unor măsuri de siguranță stricte și adaptate care ar trebui puse în aplicare, precum și proporționalității și necesității evaluărilor de impact înainte de propunerea sau adoptarea oricăror măsuri în acest domeniu. AEPD a susținut întotdeauna un echilibru corect și conform normelor de protecție a datelor între cerințele de securitate, pe de o parte, și protecția vieții private a persoanelor care fac obiectul sistemelor, pe de altă parte. A avut aceeași poziție în momentul în care i-a revenit sarcina de a supraveghea părțile centrale ale sistemelor. |
| --- | --- |

72.

În acest context, AEPD dorește să facă trimitere la avizele sale privind diverse inițiative în domeniul schimbului de informații la nivelul UE (47) în care a făcut numeroase sugestii și observații cu privire la implicațiile asupra protecției datelor ale utilizării bazelor de date de mari dimensiuni la nivelul UE. Printre alte chestiuni, a acordat o atenție deosebită necesității unor măsuri de siguranță stricte și adaptate care ar trebui puse în aplicare, precum și proporționalității și necesității evaluărilor de impact înainte de propunerea sau adoptarea oricăror măsuri în acest domeniu. AEPD a susținut întotdeauna un echilibru corect și conform normelor de protecție a datelor între cerințele de securitate, pe de o parte, și protecția vieții private a persoanelor care fac obiectul sistemelor, pe de altă parte. A avut aceeași poziție în momentul în care i-a revenit sarcina de a supraveghea părțile centrale ale sistemelor.

| 73. | În plus, AEPD profită de ocazie pentru a sublinia necesitatea unei abordări coerente a schimbului de informații în ansamblu la nivelul UE, în ceea ce privește coerența juridică, tehnică și în materie de supraveghere dintre sistemele deja existente și cele în curs de dezvoltare. Într-adevăr, în prezent mai mult decât anterior, este evidentă necesitatea unei viziuni curajoase și cuprinzătoare asupra modului în care ar trebui să fie schimbul de informații la nivelul UE și viitorul sistemelor de informații de mari dimensiuni. Numai pe baza unei astfel de viziuni ar putea fi reanalizată ideea unui sistem de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul statelor membre. |
| --- | --- |

73.

În plus, AEPD profită de ocazie pentru a sublinia necesitatea unei abordări coerente a schimbului de informații în ansamblu la nivelul UE, în ceea ce privește coerența juridică, tehnică și în materie de supraveghere dintre sistemele deja existente și cele în curs de dezvoltare. Într-adevăr, în prezent mai mult decât anterior, este evidentă necesitatea unei viziuni curajoase și cuprinzătoare asupra modului în care ar trebui să fie schimbul de informații la nivelul UE și viitorul sistemelor de informații de mari dimensiuni. Numai pe baza unei astfel de viziuni ar putea fi reanalizată ideea unui sistem de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul statelor membre.

| 74. | AEPD propune ca în Programul de la Stockholm să se facă trimitere la intenția de a concepe o astfel de viziune, care ar trebui să includă o reflecție asupra posibilei intrări în vigoare a Tratatului de la Lisabona și asupra implicațiilor acestuia asupra sistemelor al căror temei juridic este cuprins în primul și în al treilea pilon. |
| --- | --- |

74.

AEPD propune ca în Programul de la Stockholm să se facă trimitere la intenția de a concepe o astfel de viziune, care ar trebui să includă o reflecție asupra posibilei intrări în vigoare a Tratatului de la Lisabona și asupra implicațiilor acestuia asupra sistemelor al căror temei juridic este cuprins în primul și în al treilea pilon.

| 75. | În sfârșit, comunicarea menționează instituirea unei noi agenții care, conform comunicării, ar trebui să aibă, de asemenea, competențe în ceea ce privește sistemul de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor. Între timp, Comisia a adoptat o propunere pentru instituirea unei astfel de agenții (48). AEPD susține respectiva propunere, în principiu, întrucât poate eficientiza funcționarea acestor sisteme, inclusiv privind protecția datelor. La momentul oportun va prezenta un aviz cu privire la această propunere. |
| --- | --- |

75.

În sfârșit, comunicarea menționează instituirea unei noi agenții care, conform comunicării, ar trebui să aibă, de asemenea, competențe în ceea ce privește sistemul de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor. Între timp, Comisia a adoptat o propunere pentru instituirea unei astfel de agenții (48). AEPD susține respectiva propunere, în principiu, întrucât poate eficientiza funcționarea acestor sisteme, inclusiv privind protecția datelor. La momentul oportun va prezenta un aviz cu privire la această propunere.

Europol și Eurojust

| 76. | Rolul Europol este menționat în repetate rânduri în comunicare, care subliniază ca o chestiune prioritară faptul că Europol trebuie să joace un rol central în coordonarea, schimbul de informații și formarea profesioniștilor. De asemenea, punctul 4.2.2 din comunicare se referă la recentele schimbări ale cadrului juridic de cooperare dintre Eurojust și Europol și precizează că va fi continuată consolidarea Eurojust, în special în ceea ce privește anchetele în domeniile criminalității organizate transfrontaliere. AEPD sprijină pe deplin aceste obiective, cu condiția ca garanțiile de protecție a datelor să fie respectate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

76.

Rolul Europol este menționat în repetate rânduri în comunicare, care subliniază ca o chestiune prioritară faptul că Europol trebuie să joace un rol central în coordonarea, schimbul de informații și formarea profesioniștilor. De asemenea, punctul 4.2.2 din comunicare se referă la recentele schimbări ale cadrului juridic de cooperare dintre Eurojust și Europol și precizează că va fi continuată consolidarea Eurojust, în special în ceea ce privește anchetele în domeniile criminalității organizate transfrontaliere. AEPD sprijină pe deplin aceste obiective, cu condiția ca garanțiile de protecție a datelor să fie respectate în mod corespunzător.

| 77. | În acest context, AEPD salută noul proiect de acord convenit recent între Europol și Eurojust (49), care are ca scop îmbunătățirea și consolidarea cooperării reciproce între cele două organisme și care prevede schimbul eficient de informații între ele. În acest domeniu de activitate, protecția eficientă și reală a datelor joacă un rol-cheie. |
| --- | --- |

77.

În acest context, AEPD salută noul proiect de acord convenit recent între Europol și Eurojust (49), care are ca scop îmbunătățirea și consolidarea cooperării reciproce între cele două organisme și care prevede schimbul eficient de informații între ele. În acest domeniu de activitate, protecția eficientă și reală a datelor joacă un rol-cheie.

VI.4.   Utilizarea datelor biometrice

| 78. | AEPD constată că în comunicare nu se abordează problema utilizării tot mai intensive a datelor biometrice în diferite instrumente juridice ale Uniunii Europene cu privire la utilizarea schimburilor de informații, inclusiv instrumentele de instituire a sistemelor de informații de mari dimensiuni. Acest lucru este regretabil, dat fiind faptul că este vorba despre o chestiune deosebit de importantă și de sensibilă din punctul de vedere al protecției datelor și a vieții private. |
| --- | --- |

78.

AEPD constată că în comunicare nu se abordează problema utilizării tot mai intensive a datelor biometrice în diferite instrumente juridice ale Uniunii Europene cu privire la utilizarea schimburilor de informații, inclusiv instrumentele de instituire a sistemelor de informații de mari dimensiuni. Acest lucru este regretabil, dat fiind faptul că este vorba despre o chestiune deosebit de importantă și de sensibilă din punctul de vedere al protecției datelor și a vieții private.

| 79. | Deși recunoaște avantajele generale ale utilizării datelor biometrice, AEPD a subliniat în mod constant impactul major al utilizării unor astfel de date asupra drepturilor persoanelor și a propus introducerea unor măsuri de siguranță stricte pentru utilizarea datelor biometrice în cadrul fiecărui sistem în parte. Hotărârea recentă a Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza S. și Marper/Regatul Unit
   (50) furnizează indicații utile în acest context, în special cu privire la justificarea și limitele utilizării datelor biometrice. În special, utilizarea informațiilor ADN poate să dezvăluie informații sensibile despre persoanele în cauză, având în vedere, de asemenea, că posibilitățile tehnice de a extrage informații din ADN sunt din ce în ce mai numeroase. În cazul utilizării pe scară largă a datelor biometrice în sistemele de informații există, de asemenea, o problemă generată de inexactitățile inerente în colectarea și compararea datelor biometrice. Din aceste motive, legislatorul UE ar trebui să dea dovadă de reținere în ceea ce privește utilizarea acestor date. |
| --- | --- |

79.

Deși recunoaște avantajele generale ale utilizării datelor biometrice, AEPD a subliniat în mod constant impactul major al utilizării unor astfel de date asupra drepturilor persoanelor și a propus introducerea unor măsuri de siguranță stricte pentru utilizarea datelor biometrice în cadrul fiecărui sistem în parte. Hotărârea recentă a Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza S. și Marper/Regatul Unit
   (50) furnizează indicații utile în acest context, în special cu privire la justificarea și limitele utilizării datelor biometrice. În special, utilizarea informațiilor ADN poate să dezvăluie informații sensibile despre persoanele în cauză, având în vedere, de asemenea, că posibilitățile tehnice de a extrage informații din ADN sunt din ce în ce mai numeroase. În cazul utilizării pe scară largă a datelor biometrice în sistemele de informații există, de asemenea, o problemă generată de inexactitățile inerente în colectarea și compararea datelor biometrice. Din aceste motive, legislatorul UE ar trebui să dea dovadă de reținere în ceea ce privește utilizarea acestor date.

| 80. | Un alt subiect recurent în ultimii ani a fost utilizarea amprentelor digitale ale copiilor și ale persoanelor în vârstă, din cauza imperfecțiunilor inerente ale sistemelor de date biometrice pentru aceste grupe de vârstă. AEPD a solicitat realizarea unui studiu aprofundat menit să identifice în mod corespunzător acuratețea sistemelor (51). Aceasta a propus o limită de vârstă de 14 ani pentru copii, cu excepția cazului în care concluziile studiului susmenționat vor fi contrare. AEPD propune să se menționeze acest lucru în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

80.

Un alt subiect recurent în ultimii ani a fost utilizarea amprentelor digitale ale copiilor și ale persoanelor în vârstă, din cauza imperfecțiunilor inerente ale sistemelor de date biometrice pentru aceste grupe de vârstă. AEPD a solicitat realizarea unui studiu aprofundat menit să identifice în mod corespunzător acuratețea sistemelor (51). Aceasta a propus o limită de vârstă de 14 ani pentru copii, cu excepția cazului în care concluziile studiului susmenționat vor fi contrare. AEPD propune să se menționeze acest lucru în Programul de la Stockholm.

| 81. | Acestea fiind spuse, AEPD sugerează că ar fi util să se elaboreze criterii de fond privind utilizarea datelor biometrice. Aceste criterii ar trebui să asigure faptul că datele sunt folosite numai atunci când sunt necesare, adecvate și proporționale și atunci când legiuitorul a demonstrat existența unui scop explicit, specific și legitim. Mai precis, datele biometrice și, în special, datele ADN nu ar trebui utilizate în cazul în care se poate obține același efect prin utilizarea altor informații mai puțin sensibile. |
| --- | --- |

81.

Acestea fiind spuse, AEPD sugerează că ar fi util să se elaboreze criterii de fond privind utilizarea datelor biometrice. Aceste criterii ar trebui să asigure faptul că datele sunt folosite numai atunci când sunt necesare, adecvate și proporționale și atunci când legiuitorul a demonstrat existența unui scop explicit, specific și legitim. Mai precis, datele biometrice și, în special, datele ADN nu ar trebui utilizate în cazul în care se poate obține același efect prin utilizarea altor informații mai puțin sensibile.

VII.   ACCESUL LA JUSTIȚIE ȘI E-JUSTIȚIE

| 82. | Tehnologia va fi, de asemenea, utilizată ca un instrument pentru o mai bună cooperare judiciară. Punctul 3.4.1 din comunicare prezintă e-justiția ca o oportunitate pentru cetățeni de a avea acces mai ușor la justiție. E-justiția este un portal cu informații și videoconferințe, ca parte a procedurii judiciare. Mai mult, acesta permite desfășurarea de proceduri juridice on-line și prevede interconectarea registrelor naționale, precum registrele de insolvabilitate. AEPD constată că comunicarea nu menționează noi inițiative despre e-justiție, dar consolidează acțiunile deja în curs de desfășurare. AEPD este implicată în unele dintre aceste acțiuni, ca urmare a avizului pe care l-a emis la 19 decembrie 2008 privind Comunicarea Comisiei „Către o strategie europeană în domeniul e-justiției” (52). |
| --- | --- |

82.

Tehnologia va fi, de asemenea, utilizată ca un instrument pentru o mai bună cooperare judiciară. Punctul 3.4.1 din comunicare prezintă e-justiția ca o oportunitate pentru cetățeni de a avea acces mai ușor la justiție. E-justiția este un portal cu informații și videoconferințe, ca parte a procedurii judiciare. Mai mult, acesta permite desfășurarea de proceduri juridice on-line și prevede interconectarea registrelor naționale, precum registrele de insolvabilitate. AEPD constată că comunicarea nu menționează noi inițiative despre e-justiție, dar consolidează acțiunile deja în curs de desfășurare. AEPD este implicată în unele dintre aceste acțiuni, ca urmare a avizului pe care l-a emis la 19 decembrie 2008 privind Comunicarea Comisiei „Către o strategie europeană în domeniul e-justiției” (52).

| 83. | E-justiție este un proiect ambițios care are nevoie de sprijin deplin. Acesta poate îmbunătăți efectiv sistemul judiciar în Europa și protecția judiciară a cetățeanului. Reprezintă un pas important în direcția unui spațiu european de justiție. Luând în considerare această apreciere pozitivă, se pot formula câteva observații:






  — | Sistemele tehnologice pentru e-justiție ar trebui să fie construite în conformitate cu principiul „respectării vieții private din concepție”. După cum s-a menționat anterior cu privire la modelul european de informare, totul începe cu alegerea arhitecturii corespunzătoare. |
| --- | --- | --- |

83.

E-justiție este un proiect ambițios care are nevoie de sprijin deplin. Acesta poate îmbunătăți efectiv sistemul judiciar în Europa și protecția judiciară a cetățeanului. Reprezintă un pas important în direcția unui spațiu european de justiție. Luând în considerare această apreciere pozitivă, se pot formula câteva observații:

—

Sistemele tehnologice pentru e-justiție ar trebui să fie construite în conformitate cu principiul „respectării vieții private din concepție”. După cum s-a menționat anterior cu privire la modelul european de informare, totul începe cu alegerea arhitecturii corespunzătoare.

| — | Interconectarea și interoperabilitatea sistemelor ar trebui să respecte principiul limitării scopului. |
| --- | --- |

—

Interconectarea și interoperabilitatea sistemelor ar trebui să respecte principiul limitării scopului.

| — | Responsabilitățile diferiților actori ar trebui să fie clar definite. |
| --- | --- |

—

Responsabilitățile diferiților actori ar trebui să fie clar definite.

| — | Consecințele asupra persoanelor ale interconectării registrelor naționale cu date sensibile cu caracter personal, precum registrele de insolvabilitate, ar trebui analizate dinainte. |
| --- | --- |

—

Consecințele asupra persoanelor ale interconectării registrelor naționale cu date sensibile cu caracter personal, precum registrele de insolvabilitate, ar trebui analizate dinainte.

VIII.   CONCLUZII

| 84. | AEPD aprobă faptul că protecția drepturilor fundamentale, în special protecția datelor cu caracter personal, este recunoscută în comunicare drept unul dintre aspectele-cheie ale viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție. În opinia AEPD, comunicarea promovează, pe bună dreptate, un echilibru între necesitatea unor instrumente adecvate menite să garanteze securitatea cetățenilor și protecția drepturilor fundamentale ale acestora. AEPD recunoaște că ar trebui să se pună mai mult accentul pe protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

84.

AEPD aprobă faptul că protecția drepturilor fundamentale, în special protecția datelor cu caracter personal, este recunoscută în comunicare drept unul dintre aspectele-cheie ale viitorul spațiului de libertate, securitate și justiție. În opinia AEPD, comunicarea promovează, pe bună dreptate, un echilibru între necesitatea unor instrumente adecvate menite să garanteze securitatea cetățenilor și protecția drepturilor fundamentale ale acestora. AEPD recunoaște că ar trebui să se pună mai mult accentul pe protecția datelor cu caracter personal.

| 85. | AEPD sprijină pe deplin punctul 2.3 din comunicare, care îndeamnă la un regim complet de protecție a datelor care să acopere toate domeniile de competență ale UE, indiferent de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. În acest context, recomandă:






  — | să se comunice necesitatea unei viziuni clare și pe termen lung asupra unui astfel de regim în Programul de la Stockholm; |
| --- | --- | --- |

85.

AEPD sprijină pe deplin punctul 2.3 din comunicare, care îndeamnă la un regim complet de protecție a datelor care să acopere toate domeniile de competență ale UE, indiferent de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. În acest context, recomandă:

—

să se comunice necesitatea unei viziuni clare și pe termen lung asupra unui astfel de regim în Programul de la Stockholm;

| — | să se evalueze măsurile care au fost adoptate în acest domeniu, punerea lor în aplicare concretă și eficiența acestora, luându-se în considerare costurile pentru protecția vieții private și eficiența aplicării legii; |
| --- | --- |

—

să se evalueze măsurile care au fost adoptate în acest domeniu, punerea lor în aplicare concretă și eficiența acestora, luându-se în considerare costurile pentru protecția vieții private și eficiența aplicării legii;

| — | să se includă ca prioritate în Programul de la Stockholm necesitatea unui nou cadru legislativ care, printre altele, să înlocuiască Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului. |
| --- | --- |

—

să se includă ca prioritate în Programul de la Stockholm necesitatea unui nou cadru legislativ care, printre altele, să înlocuiască Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului.

| 86. | AEPD salută intenția Comisiei de a reafirma principiile de protecție a datelor, care trebuie să facă obiectul consultării publice anunțate de Comisie, în cadrul Conferinței „Datele cu caracter personal – utilizare mai intensă, o mai bună protecție?” din 19-20 mai 2009. Pe fond, AEPD subliniază importanța principiului limitării scopului ca piatră de temelie a legislației privind protecția datelor, precum și a concentrării pe posibilitățile de îmbunătățire a eficienței aplicării principiilor de protecție a datelor, prin intermediul unor instrumente care pot consolida responsabilitățile operatorilor de date. |
| --- | --- |

86.

AEPD salută intenția Comisiei de a reafirma principiile de protecție a datelor, care trebuie să facă obiectul consultării publice anunțate de Comisie, în cadrul Conferinței „Datele cu caracter personal – utilizare mai intensă, o mai bună protecție?” din 19-20 mai 2009. Pe fond, AEPD subliniază importanța principiului limitării scopului ca piatră de temelie a legislației privind protecția datelor, precum și a concentrării pe posibilitățile de îmbunătățire a eficienței aplicării principiilor de protecție a datelor, prin intermediul unor instrumente care pot consolida responsabilitățile operatorilor de date.

| 87. | Principiul „respectării vieții private din concepție” și tehnologiile care respectă viața privată ar putea fi promovate prin






  — | Un sistem de certificare privind viața privată și protecția datelor, ca opțiune pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații; |
| --- | --- | --- |

87.

Principiul „respectării vieții private din concepție” și tehnologiile care respectă viața privată ar putea fi promovate prin

—

Un sistem de certificare privind viața privată și protecția datelor, ca opțiune pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații;

| — | O obligație legală pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații de a utiliza sisteme conforme cu principiul respectării vieții private din concepție. |
| --- | --- |

—

O obligație legală pentru proiectanții și utilizatorii de sisteme de informații de a utiliza sisteme conforme cu principiul respectării vieții private din concepție.

| 88. | În ceea ce privește aspectele externe ale protecției datelor, AEPD recomandă:






  — | să se sublinieze, în Programul de la Stockholm, importanța acordurilor generale cu Statele Unite și cu alte țări terțe privind protecția datelor și schimbul de date; |
| --- | --- | --- |

88.

În ceea ce privește aspectele externe ale protecției datelor, AEPD recomandă:

—

să se sublinieze, în Programul de la Stockholm, importanța acordurilor generale cu Statele Unite și cu alte țări terțe privind protecția datelor și schimbul de date;

| — | să se promoveze activ respectarea drepturilor fundamentale și, în special, a drepturilor privind protecția datelor, în raport cu țările terțe și cu organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

—

să se promoveze activ respectarea drepturilor fundamentale și, în special, a drepturilor privind protecția datelor, în raport cu țările terțe și cu organizațiile internaționale;

| — | să se menționeze, în Programul de la Stockholm, faptul că schimbul de date cu caracter personal cu țări terțe necesită un nivel adecvat de protecție sau alte măsuri de siguranță corespunzătoare în aceste țări terțe. |
| --- | --- |

—

să se menționeze, în Programul de la Stockholm, faptul că schimbul de date cu caracter personal cu țări terțe necesită un nivel adecvat de protecție sau alte măsuri de siguranță corespunzătoare în aceste țări terțe.

| 89. | AEPD constată cu mare interes progresele realizate către o strategie a Uniunii Europene de gestionare a informațiilor și un model european de informare și subliniază atenția care ar trebui acordată în aceste proiecte elementelor de protecție a datelor, pentru a fi elaborate în continuare în cadrul Programului de la Stockholm. Arhitectura pentru schimbul de informații ar trebui să se bazeze pe principiul „respectării vieții private din concepție” și pe „cele mai bune tehnici disponibile”. |
| --- | --- |

89.

AEPD constată cu mare interes progresele realizate către o strategie a Uniunii Europene de gestionare a informațiilor și un model european de informare și subliniază atenția care ar trebui acordată în aceste proiecte elementelor de protecție a datelor, pentru a fi elaborate în continuare în cadrul Programului de la Stockholm. Arhitectura pentru schimbul de informații ar trebui să se bazeze pe principiul „respectării vieții private din concepție” și pe „cele mai bune tehnici disponibile”.

| 90. | Simplul fapt că tehnic este posibil să se facă schimb de informații digitale între baze de date interoperabile sau să se fuzioneze aceste baze de date nu justifică o excepție de la principiul limitării scopului. În situații concrete, interoperabilitatea ar trebui să se bazeze pe opțiuni de politică clare și bine gândite. AEPD propune să se menționeze acest lucru în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- |

90.

Simplul fapt că tehnic este posibil să se facă schimb de informații digitale între baze de date interoperabile sau să se fuzioneze aceste baze de date nu justifică o excepție de la principiul limitării scopului. În situații concrete, interoperabilitatea ar trebui să se bazeze pe opțiuni de politică clare și bine gândite. AEPD propune să se menționeze acest lucru în Programul de la Stockholm.

| 91. | Potrivit AEPD, utilizarea în scopul aplicării legii a datelor cu caracter personal colectate în scopuri comerciale ar trebui să fie permisă numai în condiții stricte, enumerate la punctul 65 din prezentul aviz. |
| --- | --- |

91.

Potrivit AEPD, utilizarea în scopul aplicării legii a datelor cu caracter personal colectate în scopuri comerciale ar trebui să fie permisă numai în condiții stricte, enumerate la punctul 65 din prezentul aviz.

| 92. | Alte propuneri referitoare la utilizarea informațiilor cu caracter personal includ următoarele:






  — | Să se elaboreze criterii de fond pentru alegerea între sistemele centralizate și cele descentralizate și să se includă intenția de a elabora astfel de criterii în Programul de la Stockholm. |
| --- | --- | --- |

92.

Alte propuneri referitoare la utilizarea informațiilor cu caracter personal includ următoarele:

—

Să se elaboreze criterii de fond pentru alegerea între sistemele centralizate și cele descentralizate și să se includă intenția de a elabora astfel de criterii în Programul de la Stockholm.

| — | În Programul de la Stockholm nu ar trebui menționată instituirea unui sistem de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul statelor membre care să funcționeze în paralel cu programele privind călătorii înregistrați. |
| --- | --- |

—

În Programul de la Stockholm nu ar trebui menționată instituirea unui sistem de înregistrare electronică a intrărilor și ieșirilor de pe teritoriul statelor membre care să funcționeze în paralel cu programele privind călătorii înregistrați.

| — | Sprijinul pentru consolidarea Europol și Eurojust și pentru noul acord elaborat recent între Europol și Eurojust. |
| --- | --- |

—

Sprijinul pentru consolidarea Europol și Eurojust și pentru noul acord elaborat recent între Europol și Eurojust.

| — | Să se elaboreze criterii de fond privind utilizarea datelor biometrice, care să asigure faptul că datele sunt folosite numai atunci când sunt necesare, adecvate și proporționale și atunci când legiuitorul a demonstrat existența unui scop explicit, specific și legitim. Datele ADN nu ar trebui utilizate în cazul în care se poate obține același efect prin utilizarea altor informații mai puțin sensibile. |
| --- | --- |

—

Să se elaboreze criterii de fond privind utilizarea datelor biometrice, care să asigure faptul că datele sunt folosite numai atunci când sunt necesare, adecvate și proporționale și atunci când legiuitorul a demonstrat existența unui scop explicit, specific și legitim. Datele ADN nu ar trebui utilizate în cazul în care se poate obține același efect prin utilizarea altor informații mai puțin sensibile.

| 93. | AEPD sprijină e-justiția și a formulat câteva observații în vederea îmbunătățirii proiectului (a se vedea punctul 83). |
| --- | --- |

93.

AEPD sprijină e-justiția și a formulat câteva observații în vederea îmbunătățirii proiectului (a se vedea punctul 83).

Adoptat la Bruxelles, 10 iulie 2009

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2009) 262 final („comunicarea”)

1

(2)  Nepublicat. Grupul de lucru pentru poliție și justiție (Working Party on Police and Justice — WPPJ) a fost instituit în cadrul Conferinței europene a comisarilor pentru protecția datelor pentru a pregăti pozițiile acesteia în domeniul aplicării legii și pentru a acționa în numele acesteia în cazuri de urgență.

2

Working Party on Police and Justice

(3)  Documentul nr. 11657/08 al Consiliului. Denumit în continuare „raportul privind afacerile interne”.

3

(4)  Documentul nr. 11549/08 al Consiliului („raportul privind justiția”).

4

(5)  Programul de lucru al UE prezentat de guverne, http://www.regeringen.se

5

(6)  În acest context, raportul privind afacerile interne se referă chiar la un „tsunami digital”.

6

(7)  Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice și de modificare a Directivei 2002/58/CE, JO L 105, 13.4.2006, p. 54.

7

(8)  A se vedea, de exemplu, Acordul între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR), de către transportatorii aerieni, către Departamentul pentru Securitate Internă al Statelor Unite (DHS) (Acordul PNR 2007), JO L 204, 4.8.2007, p. 18 și Propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii, COM(2007) 654 final.

8

(9)  Acordul PNR 2007, menționat în nota de subsol precedentă, precum și cele care i-au precedat.

9

(10)  Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice și de modificare a Directivei 2002/58/CE, JO L 105, 13.4.2006, p. 54. Deși articolul 95 din TCE constituie temeiul juridic al directivei, aceasta a reprezentat o reacție imediată la atentatele cu bombă de la Londra.

10

(11)  Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, JO L 350, 30.12.2008, p. 60.

11

(12)  A se vedea titlul comunicării.

12

(13)  Comunicat de presă nr. 72/2009 din 30 iunie 2009 al Curții Constituționale Federale a Germaniei, punctul 2 c).

13

(14)  AEPD a elaborat acest ultim punct în Avizul din 19 decembrie 2005 privind propunerea de Decizie-cadru a Consiliului privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală [COM(2005) 475 final], JO C 47, 25.2.2006, p. 27, punctele 30-32.

14

(15)  Protecția datelor în Uniunea Europeană – Percepțiile cetățenilor – Raport analitic, Eurobarometrul Flash Seria 225, ian. 2008, http://www.ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_225_en.pdf

15

(16)  A se vedea subiectele prioritare ale comunicării.

16

(17)  COM(2006) 331 final, 28.6.2006.

17

(18)  A se vedea nota de subsol nr. 11.

18

(19)  COM(2007) 87 final, 7 martie 2007

19

(20)  Avizul din 25 iulie 2007, JO C 255, 27.10.2007, p. 1, în special punctul 30.

20

(21)  Hotărârea Curții din 30 mai 2006, Parlamentul European/Consiliul Uniunii Europene (C-317/04) și Comisia Comunităților Europene (C-318/04), cauzele conexate C-317/04 și C-318/04, Rec.[2006], p. I-4721.

21

(22)  Hotărârea Curții din 10 februarie 2009, Irlanda/Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, cauza C-301/06, nepublicată încă în Repertoriu.

22

(23)  A se vedea Declarația 21 cu privire la protecția datelor cu caracter personal în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești, anexată la actul final al conferinței interguvernamentale în cadrul căreia s-a adoptat Tratatul de la Lisabona, JO C 115, 9.5.2008, p. 345.

23

(24)  Grupul de lucru al articolului 29 privind protecția datelor, din care face parte și AEPD, a hotărât să își pregătească intensiv contribuția la această consultare publică.

24

(25)  Un exemplu de asemenea sistem este marca europeană de protecție a vieții private (EuroPriSe — European Privacy Seal).

25

EuroPriSe — European Privacy Seal

(26)  Utilizatorii de informații, precum și operatorii care monitorizează sau procesează datele, fac obiectul legii privind protecția datelor.

26

(27)  A se vedea Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 11 noiembrie 2008 privind Raportul final al Grupului de contact la nivel înalt UE-SUA privind schimbul de informații și protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, J.O. C 128, 6.6.2009, p. 1.

27

(28)  ETS nr. 108, 28.1.1981.

28

(29)  A se vedea scrisoarea AEPD din 28 noiembrie 2005 privind comunicarea Comisiei cu privire la dimensiunea externă a spațiului de libertate, securitate și justiție, disponibilă pe site-ul AEPD.

29

(30)  Jurisprudența recentă cu privire la listele cuprinzând nume de teroriști confirmă faptul că sunt necesare garanții – inclusiv în relațiile cu Organizația Națiunilor Unite – care să asigure că măsurile antiteroriste sunt conforme cu standardele UE privind drepturile fundamentale (Cauzele conexate C-402/05 P și C-415/05, Kadi și Al Barakaat Foundation/Consiliul, hotărârea din 3 septembrie 2008, nepublicată încă în Repertoriu.).

30

(31)  COM(2005) 490 final.

31

(32)  Din perspectiva disponibilității; Decizia de la Prüm cuprinde dispoziții de o importanță considerabilă pentru utilizarea datelor biometrice (ADN și amprente digitale).

32

(33)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

33

(34)  A se vedea Programul de lucru al UE prezentat de guverne, citat în nota de subsol 5, p. 23.

34

(35)  A se vedea punctul 41 de mai sus.

35

(36)  A se vedea „Orientări și criterii pentru dezvoltarea, implementarea și utilizarea tehnologiilor din domeniul securității pentru consolidarea protecției vieții private” elaborate în cadrul proiectului PRISE (http://www.prise.oeaw.ac.at).

36

(37)  „Cele mai bune tehnici disponibile” desemnează stadiul cel mai eficient și avansat al dezvoltării activităților și metodelor de funcționare a acestora, care indică faptul că anumite tehnici sunt corespunzătoare în practică pentru a constitui, în principiu, o bază pentru ca aplicațiile și sistemele ITS să respecte cerințele cadrului de reglementare al UE în ceea ce privește viața privată, protecția datelor și securitatea.

37

(38)  A se vedea, de asemenea, observațiile AEPD cu privire la Comunicarea Comisiei privind interoperabilitatea bazelor de date europene, 10 martie 2006, disponibile la http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

38

(39)  A se vedea punctul 15 de mai sus.

39

(40)  JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

40

(41)  A se vedea Avizul 10/2006 al Grupului de lucru al articolului 29 privind prelucrarea datelor cu caracter personal de către Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT).

41

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication

(42)  În cadrul unui sistem de tip „înaintare” („push”-system), operatorul de date trimite datele la cerere (le „înaintează”) agenției de aplicare a legii. În cadrul unui sistem de tip „retragere” („pull”-system), agenția de aplicare a legii are acces la baza de date a operatorului și extrage („retrage”) informații din această bază de date. În cazul sistemului de tip „retragere”, este mai dificil ca operatorul să preia răspunderea.

42

„push”-system

„pull”-system

(43)  În acest context, stocarea centralizată însemnă stocarea la un nivel european central, în timp ce stocarea descentralizată înseamnă stocarea la nivelul statelor membre.

43

(44)  A se vedea nota de subsol nr. 33.

44

(45)  Comunicarea Comisiei „Pregătirea următoarelor etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană”, 13.2.2008, COM(2008) 69.

45

(46)  Observații preliminare ale AEPD cu privire la trei comunicări ale Comisiei privind gestiunea frontierelor [COM(2008) 69, COM(2008) 68 și COM(2008) 67], 3 martie 2008. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/_Interoperability_EN.pdf

46

(47)  În special: Avizul din 23 martie 2005 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Sistemul de Informații privind Vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere, JO C 181, 23.7.2005, p. 13 și avizul din 19 octombrie 2005 privind trei propuneri referitoare la Sistemul de informații Schengen de a doua generație (SIS II), JO C 91, 19.4.2006, p. 38.

47

(48)  Propunerea Comisiei din 24 iunie 2009 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru gestionarea operațională a Sistemului de Informații Schengen (SIS II), a Sistemului de Informații privind Vizele (VIS), a EURODAC și a altor sisteme informatice de mari dimensiuni, în spațiul de libertate, securitate și justiție [COM(2009) 293/2].

48

(49)  Proiect de acord aprobat de Consiliu, dar care trebuie încă semnat de ambele părți. A se vedea registrul Consiliului:

49

http://register.consilium.europa.eu/pdf/ro/09/st10/st10126.ro07.pdf

http://register.consilium.europa.eu/pdf/ro/09/st10/st10126.ro07.pdf

(50)  Cereri conexate 30562/04 și 30566/04, S. și Marper/Regatul Unit, hotărârea din 4 decembrie 2008, CEDO încă nepublicate.

50

(51)  Avizul din 26 martie 2008 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre, JO C 200, 6.8.2008, p. 1.

51

(52)  Avizul din 19 decembrie 2008 privind Comunicarea Comisiei „Către o strategie europeană în domeniul e-justiției”, JO C 128, 6.6.2009, p. 13.

52

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/21

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

2009/C 276/03

| Data adoptării deciziei | 25.8.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | NN 25/06 (fostul N 191/06) |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | Ain |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ajutor pentru crescătorii de păsări de curte din departamentul Ain |
| Temei legal | — | Articles L 221-1 et suivants du Code rural; |

Data adoptării deciziei

25.8.2009

Numărul de referință al ajutorului

NN 25/06 (fostul N 191/06)

Stat membru

Franța

Regiune

Ain

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ajutor pentru crescătorii de păsări de curte din departamentul Ain

Temei legal

—

Articles L 221-1 et suivants du Code rural;

| — | Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006; |
| --- | --- |

—

Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006;

| — | Decizia Comisiei din 17 februarie 2006 (JO L 48, 18.2.2006) privind anumite măsuri de protecție în legătură cu gripa aviară puternic patogenă la păsările sălbatice din Comunitate; |
| --- | --- |

—

Decizia Comisiei din 17 februarie 2006 (JO L 48, 18.2.2006) privind anumite măsuri de protecție în legătură cu gripa aviară puternic patogenă la păsările sălbatice din Comunitate;

| — | Decizia Comisiei din 22 februarie 2006 (JO L 52, 23.2.2006) privind anumite măsuri de protecție în legătură cu gripa aviară puternic patogenă la păsările de curte din Comunitate; |
| --- | --- |

—

Decizia Comisiei din 22 februarie 2006 (JO L 52, 23.2.2006) privind anumite măsuri de protecție în legătură cu gripa aviară puternic patogenă la păsările de curte din Comunitate;

| — | Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006). |
| --- | --- |

—

Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006).

Tipul măsurii

Schemă de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare pentru combaterea bolilor animalelor

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

1,63 milioane EUR

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

2006

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| M. le Préfet de l'Ain |
| --- |
| Préfecture |
| 45 avenue Alsace-Lorraine |
| 01000 Bourg-en-Bresse |
| FRANCE |

M. le Préfet de l'Ain

Préfecture

45 avenue Alsace-Lorraine

01000 Bourg-en-Bresse

FRANCE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/23

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

16 noiembrie 2009

2009/C 276/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4965 |
| JPY | yen japonez | 134,02 |
| DKK | coroana daneză | 7,4408 |
| GBP | lira sterlină | 0,89485 |
| SEK | coroana suedeză | 10,1943 |
| CHF | franc elvețian | 1,5093 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,3370 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,510 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 267,43 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7083 |
| PLN | zlot polonez | 4,0960 |
| RON | leu românesc nou | 4,2990 |
| TRY | lira turcească | 2,2092 |
| AUD | dolar australian | 1,6004 |
| CAD | dolar canadian | 1,5635 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,5978 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0102 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0733 |
| KRW | won sud-coreean | 1 728,79 |
| ZAR | rand sud-african | 11,0517 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,2166 |
| HRK | kuna croată | 7,3000 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 060,07 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0395 |
| PHP | peso Filipine | 69,704 |
| RUB | rubla rusească | 42,9545 |
| THB | baht thailandez | 49,690 |
| BRL | real brazilian | 2,5662 |
| MXN | peso mexican | 19,4395 |
| INR | rupie indiană | 69,1230 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4965

JPY

yen japonez

134,02

DKK

coroana daneză

7,4408

GBP

lira sterlină

0,89485

SEK

coroana suedeză

10,1943

CHF

franc elvețian

1,5093

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,3370

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,510

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

267,43

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7083

PLN

zlot polonez

4,0960

RON

leu românesc nou

4,2990

TRY

lira turcească

2,2092

AUD

dolar australian

1,6004

CAD

dolar canadian

1,5635

HKD

dolar Hong Kong

11,5978

NZD

dolar neozeelandez

2,0102

SGD

dolar Singapore

2,0733

KRW

won sud-coreean

1 728,79

ZAR

rand sud-african

11,0517

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,2166

HRK

kuna croată

7,3000

IDR

rupia indoneziană

14 060,07

MYR

ringgit Malaiezia

5,0395

PHP

peso Filipine

69,704

RUB

rubla rusească

42,9545

THB

baht thailandez

49,690

BRL

real brazilian

2,5662

MXN

peso mexican

19,4395

INR

rupie indiană

69,1230

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/24

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 276/05

| Numărul de referință al ajutorului | X 122/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Numărul de referință al statului membru | NVF/ESF/RF/254/2008/RV |
| Numele regiunii (NUTS) | Czech Republic
  Articolul 87 alineatul (3) litera (a), Articolul 87 alineatul (3) litera (c) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Národní vzdělávací fond, o. p. s. |
| Opletalova 25 |
| 110 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.nvf.cz |

Numărul de referință al ajutorului

X 122/08

Stat membru

Republica Cehă

Numărul de referință al statului membru

NVF/ESF/RF/254/2008/RV

Numele regiunii (NUTS)

Czech Republic

Articolul 87 alineatul (3) litera (a), Articolul 87 alineatul (3) litera (c)

Autoritatea care acordă ajutorul

Národní vzdělávací fond, o. p. s.

Opletalova 25

110 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.nvf.cz

Denumirea măsurii de ajutor

Blokový grant – Fond pro podporu výzkumu/2. výzva opatření A

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Memorandum o porozumění pro implementaci Norského finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Norskem)

Memorandum o porozumění pro implementaci EHP finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem)

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.eea-researchfund.cz

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

3.11.2008-31.7.2009

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizate(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

59,55 CZK (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Cercetare fundamentală [articolul 31 alineatul (2) litera (a)]

90 %

—

Cercetare industrială [articolul 31 alineatul (2) litera (b)]

65 %

15 %

Dezvoltare experimentală [articolul 31 alineatul (2) litera (c)]

40 %

20 %

| Numărul de referință al ajutorului | X 123/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Numărul de referință al statului membru | Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt. |
| Numele regiunii (NUTS) | Hessen
  Zone neasistate |
| Autoritatea care acordă ajutorul | BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH |
| Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“ |
| IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H) |
| Schumannstraße 4—6 |
| 60325 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.bmh-hessen.de |

Numărul de referință al ajutorului

X 123/08

Stat membru

Germania

Numărul de referință al statului membru

Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt.

Numele regiunii (NUTS)

Hessen

Zone neasistate

Autoritatea care acordă ajutorul

BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH

Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“

IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H)

Schumannstraße 4—6

60325 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

http://www.bmh-hessen.de

Denumirea măsurii de ajutor

Mittelhessenfonds GmbH: Ein Finanzierungsangebot für Gründer und Mittelstand im Regierungsbezirk Gießen, Schwerpunkt Medizintechnik

hier: Investitionsbeteiligungen im Rahmen des „Mittelhessenfonds“ Zinsverbilligung von marktgerecht vergüteten darlehensähnlichen stillen Beteiligungen und gegebenenfalls Nachrangdarlehen, soweit zur Finanzierung von Investitionen verwendet

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Operationelles EFRE-Programm „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ 2007 bis 2013 des Landes Hessen

Haushaltsgesetze des Landes Hessen

Hessisches Mittelstandsförderprogramm

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.mittelhessenfonds.de

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

Modificare XS 184/07

Durata

1.1.2009-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizate(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

2,00 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Împrumut, Subvenții la dobândă

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

II 2 — 069-d-60-15 — 5,00 EUR (in Mio.)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor (articolul 15)

—

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 124/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Deutschland
  Zone neasistate |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung |
| Calenberger Straße 2 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ml.niedersachsen.de |

Numărul de referință al ajutorului

X 124/08

Stat membru

Germania

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Deutschland

Zone neasistate

Autoritatea care acordă ajutorul

Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung

Calenberger Straße 2

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

http://www.ml.niedersachsen.de

Denumirea măsurii de ajutor

Verfahrenstechnische und mikrobiologische Optimierung der stofflichen Umsetzung von primär cellulosehaltigen landwirtschaftlichen Reststoffen zur Erzeugung von Biogas

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO (Nds. MBl. 1996, S. 1868)

Bewilligungsbescheid (s. Web Link)

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.ml.niedersachsen.de/master/C51585202_N51583645_L20_D0_I655.html

Tipul măsurii

Ajutor ad hoc

Fa. ARES

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

15.11.2008

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizate(e)

Activități profesionale, științifice și tehnice

Tipul de beneficiar

SME

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

0,37 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Cercetare industrială [articolul 31 alineatul (2) litera (b)]

80 %

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 125/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Numărul de referință al statului membru | ES51 |
| Numele regiunii (NUTS) | Cataluna
  Zone neasistate |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Paseo de Gracia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Numărul de referință al ajutorului

X 125/08

Stat membru

Spania

Numărul de referință al statului membru

ES51

Numele regiunii (NUTS)

Cataluna

Zone neasistate

Autoritatea care acordă ajutorul

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Paseo de Gracia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

Denumirea măsurii de ajutor

Ayudas para la creación de ocupación ligada a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Resolución IUE/812/2008, de 4 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de ayudas a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana i se hacen públicas las convocatorias para el año 2008 (DOGC núm. 5096 de 25.3.2008)

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5096/08059014.pdf

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

26.3.2008-31.12.2008

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizate(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

2,00 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă (articolul 13) Schemă

15 %

10 %

Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor (articolul 15)

15 %

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 126/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Danemarca |
| Numărul de referință al statului membru | 07/07410 |
| Numele regiunii (NUTS) | Danmark
  Mixte |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| http://ebst@ebst.dk |

Numărul de referință al ajutorului

X 126/08

Stat membru

Danemarca

Numărul de referință al statului membru

07/07410

Numele regiunii (NUTS)

Danmark

Mixte

Autoritatea care acordă ajutorul

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

http://ebst@ebst.dk

Denumirea măsurii de ajutor

Innovation og Viden — dansk regionalfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Flere og bedre job — dansk socialfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Rådets Forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999.

Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond.

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.ebst.dk/file/5467/Regionalfondsprogram

http://www.ebst.dk/file/5469/Socialfondsprogram

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.1.2007-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizate(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

400,00 DKK (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Împrumut, Capital de risc, Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

nævnt ovenfor, forordning 1083/2006 — 248,00 DKK (mio.)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare pentru întreprinderile mici nou-create (articolul 14)

25 %

—

Ajutoare pentru întreprinderile mici nou-create de femeile antreprenor (articolul 16)

15 %

—

Ajutoare pentru studii în domeniul mediului (articolul 24)

50 %

10 %

Ajutoare pentru consultanță în favoarea IMM-urilor (articolul 26)

50 %

—

Ajutoare pentru participarea IMM-urilor la târguri (articolul 27)

50 %

—

Ajutoare sub formă de capital de risc (articolele 28-29)

10 000 000 DKK

—

Cercetare industrială [articolul 31 alineatul (2) litera (b)]

65 %

10 %

Dezvoltare experimentală [articolul 31 alineatul (2) litera (c)]

40 %

10 %

Ajutoare pentru studii de fezabilitate tehnice (articolul 32)

75 %

—

Ajutoare pentru acoperirea costurilor aferente drepturilor de proprietate industrială ale IMM-urilor (articolul 33)

75 %

—

Ajutoare pentru întreprinderi nou-create inovatoare (articolul 35)

10 000 000 DKK

—

Ajutoare pentru serviciile de consultanță în domeniul inovării și serviciile de sprijinire a inovării (articolul 36)

10 000 000 DKK

—

Ajutoare pentru închirierea de personal cu înaltă calificare (articolul 37)

10 000 000 DKK

—

Formare specifică [articolul 38 alineatul (1)]

35 %

10 %

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

70 %

10 %

---

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/30

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 276/06

| Numărul de referință al ajutorului | X 129/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Marea Britanie |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear
  Mixte |
| Autoritatea care acordă ajutorul | One North East |
| Stella House |
| Goldcrest Way |
| Newburn Riverside |
| Newcastle upon Tyne |
| NE15 8NY |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.OneNorthEast.co.uk |

Numărul de referință al ajutorului

X 129/08

Stat membru

Marea Britanie

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

Mixte

Autoritatea care acordă ajutorul

One North East

Stella House

Goldcrest Way

Newburn Riverside

Newcastle upon Tyne

NE15 8NY

UNITED KINGDOM

http://www.OneNorthEast.co.uk

Denumirea măsurii de ajutor

NEPA (North East Productivity Alliance)

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Regional Development Agencies Act 1998

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.onenortheast.co.uk/page/stateaid.cfm

http://www.onenortheast.co.uk/lib/liDownload/13946/MAS-NEPA%20state%20aid%20desc.doc?CFID=2425574&CF

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.10.2008-31.3.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Industria prelucrătoare

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

6,79 GBP (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

60 %

20 %

| Numărul de referință al ajutorului | X 130/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Numărul de referință al statului membru | UEP II a |
| Numele regiunii (NUTS) | Berlin
  Articolul 87 alineatul (3) litera (c) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin |
| Brückenstraße 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/guv |

Numărul de referință al ajutorului

X 130/08

Stat membru

Germania

Numărul de referință al statului membru

UEP II a

Numele regiunii (NUTS)

Berlin

Articolul 87 alineatul (3) litera (c)

Autoritatea care acordă ajutorul

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin

Brückenstraße 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/guv

Denumirea măsurii de ajutor

Umweltentlastungsprogramm II (UEP II) (N 774/07), dort: Vorhaben nach Ziffer 2.6.2 der Förderrichtlinie, d. h. Vorhaben zur Reduzierung verkehrsbedingter Emissionen, Verminderung von Lärm und/oder Luftbelastungen

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Förderrichtlinie vom 22.9.2008 (Veröffentlichung im Amtsblatt von Berlin am 2.10.2008)

Operationelles Programm des Landes Berlin für den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung in der Förderperiode 2007—2013 (Abschnitt 5.4); §§ 23, 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Berlin

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.uep-berlin.de/uepmedia/usermedia/files/foerderrichtlinie_uep_080922.pd

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

Modificare XR 117/08

Durata

2.10.2008-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

0,31 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă (articolul 13) Schemă

35 %

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 131/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Irlanda |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | — |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Board Bia |
| Clanwilliam Court |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.bordbia.ie |

Numărul de referință al ajutorului

X 131/08

Stat membru

Irlanda

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

—

Autoritatea care acordă ajutorul

Board Bia

Clanwilliam Court

Lower Mount Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.bordbia.ie

Denumirea măsurii de ajutor

Consultancy services provided to SME companies engaged in processing and marketing of non-agricultural products (non-Annex 1)

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

An Bord Bia Acts 1994 to 2004

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.bordbia.ie/industryservices/manufacturers/pages/consultancyservices.aspx

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.9.2008-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Activități de studiere a pieței și de sondare a opiniei publice

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

0,80 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare pentru consultanță în favoarea IMM-urilor (articolul 26)

50 %

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 132/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Cipru |
| Numărul de referință al statului membru | 25.06.001.736 |
| Numele regiunii (NUTS) | Cyprus
  Articolul 87 alineatul (3) litera (c) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη |
| 1454 Λευκωσία/Nicosia |
| KYΠPOΣ/CYPRUS |
| http://www.moi.gov.cy/tph |

Numărul de referință al ajutorului

X 132/08

Stat membru

Cipru

Numărul de referință al statului membru

25.06.001.736

Numele regiunii (NUTS)

Cyprus

Articolul 87 alineatul (3) litera (c)

Autoritatea care acordă ajutorul

Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη

1454 Λευκωσία/Nicosia

KYΠPOΣ/CYPRUS

http://www.moi.gov.cy/tph

Denumirea măsurii de ajutor

Σχέδιο παροχής χορηγιών προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις για προώθηση του αγροτουρισμού στην ύπαιθρο

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με αριθμό 67.371 και ημερομηνία 18.6.2008

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.moi.gov.cy/tph/rural-tourism

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

3.11.2008-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Hoteluri și alte facilități de cazare similare, Facilități de cazare pentru vacanțe și perioade de scurtă durată, Restaurante, Activități ale muzeelor, Bâlciuri și parcuri de distracții

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

2,50 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

Αριθμός: ΕΕ(2007)4351 Ημερομηνία: 17.9.2007 — 12,75 EUR (σε εκατ.)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă (articolul 13) Schemă

15 %

20 %

| Numărul de referință al ajutorului | X 133/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Marea Britanie |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Scotland
  Mixte |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Scottish Executive |
| Third Sector Division |
| Highlander House |
| 58 Waterloo Street |
| Glasgow |
| G2 7DA |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotland.gov.uk/Home |

Numărul de referință al ajutorului

X 133/08

Stat membru

Marea Britanie

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Scotland

Mixte

Autoritatea care acordă ajutorul

Scottish Executive

Third Sector Division

Highlander House

58 Waterloo Street

Glasgow

G2 7DA

UNITED KINGDOM

http://www.scotland.gov.uk/Home

Denumirea măsurii de ajutor

Scottish Investment Fund

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

The grant is provided under section 10 of the Social Work (Scotland) Act 1968

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.scotland.gov.uk/Topics/People/15300/funding

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.11.2008-31.3.2011

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

30,00 GBP (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă (articolul 13) Schemă

50 %

20 %

Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor (articolul 15)

20 %

—

Ajutoare pentru consultanță în favoarea IMM-urilor (articolul 26)

50 %

—

Formare specifică [articolul 38 alineatul (1)]

45 %

—

Formare generală [articolul 38 alineatul (2)]

80 %

—

Ajutoare pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați sub formă de subvenții salariale (articolul 40)

50 %

—

Ajutoare pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap sub formă de subvenții salariale (articolul 41)

75 %

—

Ajutor pentru compensarea costurilor suplimentare generate de încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap (articolul 42)

100 %

—

---

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/35

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 276/07

| Numărul de referință al ajutorului | X 134/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Czech Republic
  Articolul 87 alineatul (3) litera (a), Articolul 87 alineatul (3) litera (c)
  Zone neasistate |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mze.c007A |

Numărul de referință al ajutorului

X 134/08

Stat membru

Republica Cehă

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Czech Republic

Articolul 87 alineatul (3) litera (a), Articolul 87 alineatul (3) litera (c)

Zone neasistate

Autoritatea care acordă ajutorul

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mze.c007A

Denumirea măsurii de ajutor

Vrácení části spotřební daně zaplacené v cenách minerálních olejů uvedených v § 45 odst. 2 písm. c) zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vyhláška č. 395/2008 Sb., kterou se mění vyhláška č. 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://cds.mfcr.cz/cps/rde/xchg/cds/xsl/182_793.html

http://www.sagit.cz/pages/sbirkatxt.asp?zdroj=sb08395&cd=76&typ=r

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.12.2008-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Cultivarea plantelor nepermanente, Cultivarea plantelor din culturi permanente, Cultivarea plantelor pentru înmulțire, Activități auxiliare pentru producția vegetală, Activități după recoltare

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

1,50 CZK (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Măsură fiscală

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare sub forma unor reduceri ale taxelor de mediu (articolul 25)

1 373 CZK

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 135/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Saarland
  Zone neasistate |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| Franz-Josef-Röder-Straße 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm |

Numărul de referință al ajutorului

X 135/08

Stat membru

Germania

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Saarland

Zone neasistate

Autoritatea care acordă ajutorul

Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Straße 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm

Denumirea măsurii de ajutor

Regionales Förderprogramm des Saarlandes für kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (einschließlich Tourismus) vom 1.12.2008

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

§ 44 der Landeshaushaltsordnung des Saarlandes (LHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 5.11.1999 (Amtsblatt vom 11.2.2000, S. 194 ff), zuletzt geändert durch das Gesetz vom 15.2.2006 (Amtsblatt vom 6.4.2006, S. 474 ff), Amtsblatt des Saarlandes

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.saarland.de/8974.htm

http://www.vorschriften.saarland.de/verwaltungsvorschriften.htm

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

Modificare XS 160/06

Durata

1.12.2008-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

4,00 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

2007DE162PO002 — 0,50 EUR (in Mio.)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor (articolul 15)

20 %

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 136/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Austria |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Österreich
  Mixte |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderung) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Numărul de referință al ajutorului

X 136/08

Stat membru

Austria

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Österreich

Mixte

Autoritatea care acordă ajutorul

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderung)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Denumirea măsurii de ajutor

TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013 Teil A

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.oeht.at/page/media/download/top/RTOP2007n.Notifizierung.pdf

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.11.2008-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Transporturi terestre și transporturi prin conducte, Hoteluri și alte facilități de cazare, Restaurante și alte activități de servicii de alimentație, Activități de producție cinematografică, video și de programe de televiziune; înregistrări audio și activități de editare muzicală, Tranzacții imobiliare, Activități de arhitectură și inginerie; activități de testări și analiză tehnică, Activități de închiriere și leasing, Activități ale agențiilor turistice și a tur-operatorilor; alte servicii de rezervare și asistență turistică, învățământ, activități de jocuri de noroc și pariuri, Activități spotive, recreative și distractive, Alte activități de servicii

Tipul de beneficiar

IMM

Întreprindere mare

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

21,80 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenții la dobândă, Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă (articolul 13) Schemă

30 %

—

Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor (articolul 15)

20 %

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 137/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Thüringen
  Articolul 87 alineatul (3) litera (a) |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Staatliches Forstamt Frauenwald |
| Forsthaus Allzunah |
| 98701 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.thueringenforst.de |

Numărul de referință al ajutorului

X 137/08

Stat membru

Germania

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Thüringen

Articolul 87 alineatul (3) litera (a)

Autoritatea care acordă ajutorul

Staatliches Forstamt Frauenwald

Forsthaus Allzunah

98701 Frauenwald

DEUTSCHLAND

http://www.thueringenforst.de

Denumirea măsurii de ajutor

Förderung von Investitionen in Forstbetrieben und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung in der Fassung der Neubekanntmachung vom 19.9.2000 (GVBl. 10/2000, S. 282) i. V. m. der Richtlinie über die Förderung von Investitionen und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.thueringen.de/imperia/md/content/folder/foerderung/vvh.pdf

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.1.2009-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Silvicultură și alte activități forestiere, Activități de servicii anexe silviculturii

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

0,67 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

Entscheidung der Kommission K(2007) 5862 über das Entwicklungsprogramm für den ländlichen Raum des Landes Thüringen

CCI2007DE06RPO023 — 0,50 EUR (in Mio.)

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă (articolul 13) Schemă

45 %

—

| Numărul de referință al ajutorului | X 139/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Austria |
| Numărul de referință al statului membru | — |
| Numele regiunii (NUTS) | Österreich
  Mixte |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderungen) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Numărul de referință al ajutorului

X 139/08

Stat membru

Austria

Numărul de referință al statului membru

—

Numele regiunii (NUTS)

Österreich

Mixte

Autoritatea care acordă ajutorul

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderungen)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Denumirea măsurii de ajutor

Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională)

Richtlinie des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.oeht.at/page/media/download/top/JU-Richtlinie%20Langfassung.pdf

Tipul măsurii

Schemă

Modificarea unei măsuri de ajutor existente

—

Durata

1.11.2008-31.12.2013

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Transporturi terestre și transporturi prin conducte, Hoteluri și alte facilități de cazare, Restaurante și alte activități de servicii de alimentație, Activități de producție cinematografică, video și de programe de televiziune; înregistrări audio și activități de editare muzicală, Tranzacții imobiliare, Activități de arhitectură și inginerie; activități de testări și analiză tehnică, Activități de închiriere și leasing, Activități ale agențiilor turistice și a tur-operatorilor; alte servicii de rezervare și asistență turistică, Învățământ, Activități de jocuri de noroc și pariuri, Activități spotive, recreative și distractive, Alte activități de servicii

Tipul de beneficiar

IMM

Valoarea anuală totală a bugetului previzionat în temeiul schemei de ajutor

1,40 EUR (în milioane)

Pentru garanții

—

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Trimitere la decizia Comisiei

—

În cazul cofinanțării din fonduri comunitare

—

Obiective

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în moneda națională

Prime pentru IMM-uri în %

Ajutoare pentru întreprinderile mici nou-create (articolul 14)

25 %

—

Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor (articolul 15)

5 %

—

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/40

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 276/08

| 1. | La data de 9 noiembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Eurotank Belgium B.V. („Eurotank”, Belgia), controlată de întreprinderea Vitol Holding B.V. („Vitol”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul integral asupra întreprinderilor Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus”, Belgia) și Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 9 noiembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Eurotank Belgium B.V. („Eurotank”, Belgia), controlată de întreprinderea Vitol Holding B.V. („Vitol”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul integral asupra întreprinderilor Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus”, Belgia) și Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Petroplus/Petroplus Bitumen: producția de bitum, desulfurarea motorinei și operarea unui terminal de depozitare, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Petroplus/Petroplus Bitumen: producția de bitum, desulfurarea motorinei și operarea unui terminal de depozitare,

| — | în cazul întreprinderii Vitol: comercializarea țițeiului și a gazului, activități de prospecțiune și de producție în sectorul petrolier și al gazelor naturale, inter alia. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Vitol: comercializarea țițeiului și a gazului, activități de prospecțiune și de producție în sectorul petrolier și al gazelor naturale, inter alia.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

| 17.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/41

---

DECIZIA NR. 777

din 5 octombrie 2009

privind inițierea unei proceduri de acordare a autorizației de prospectare și explorare a petrolului și gazelor naturale – resurse naturale ale subsolului în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) punctul 3 din Legea resurselor naturale ale subsolului, în blocul 1-18 „Trakiya” situat în provincia Haskovo și de notificare cu privire la concursul planificat pentru acordarea autorizației

2009/C 276/09

REPUBLICA BULGARIA

CONSILIUL DE MINIȘTRI

În conformitate cu articolul 5 punctul 2, articolul 42 alineatul (1) punctul 1 și articolul 44 alineatul (3) din Legea resurselor naturale ale subsolului, coroborate cu articolul 4 alineatul (2) punctul 16 și secțiunea 1 alineatul (24a) din Legea energiei,

CONSILIUL DE MINIȘTRI DECIDE:

| 1. | Se inițiază o procedură de acordare a autorizației pentru prospectarea și explorarea țițeiului și gazelor naturale în Blocul 1-18 „Trakiya”, cu o suprafață de 940,12 km2 și delimitat de punctele 1-10 ale căror coordonate figurează în anexă. |
| --- | --- |

1.

Se inițiază o procedură de acordare a autorizației pentru prospectarea și explorarea țițeiului și gazelor naturale în Blocul 1-18 „Trakiya”, cu o suprafață de 940,12 km2 și delimitat de punctele 1-10 ale căror coordonate figurează în anexă.

| 2. | Autorizația menționată la punctul 1 se acordă pe baza unui concurs. |
| --- | --- |

2.

Autorizația menționată la punctul 1 se acordă pe baza unui concurs.

| 3. | Autorizația de prospectare și explorare este valabilă pe o perioadă de 5 ani de la data intrării în vigoare a contractului de prospectare și explorare, cu drept de prelungire a acestei perioade în temeiul articolului 31 alineatul (3) din Legea privind resursele naturale ale subsolului. |
| --- | --- |

3.

Autorizația de prospectare și explorare este valabilă pe o perioadă de 5 ani de la data intrării în vigoare a contractului de prospectare și explorare, cu drept de prelungire a acestei perioade în temeiul articolului 31 alineatul (3) din Legea privind resursele naturale ale subsolului.

| 4. | Concursul în vederea acordării autorizației în conformitate cu punctul 1 va avea loc în cea de a 150-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în clădirea Ministerului Economiei și Energiei, la adresa: str. Triadița nr. 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

Concursul în vederea acordării autorizației în conformitate cu punctul 1 va avea loc în cea de a 150-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în clădirea Ministerului Economiei și Energiei, la adresa: str. Triadița nr. 8, Sofia.

| 5. | Dosarul de concurs se poate achiziționa până la ora 17.00 în cea de a 120-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.

Dosarul de concurs se poate achiziționa până la ora 17.00 în cea de a 120-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 6. | Cererile de participare la concurs se pot depune până la ora 17.00 în cea de a 130-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

6.

Cererile de participare la concurs se pot depune până la ora 17.00 în cea de a 130-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 7. | Ofertele conforme cu dosarul de concurs se pot depune până la ora 17.00 în cea de a 144-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

7.

Ofertele conforme cu dosarul de concurs se pot depune până la ora 17.00 în cea de a 144-a zi de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 8. | Concursul nu impune prezența candidaților în timpul procedurii. |
| --- | --- |

8.

Concursul nu impune prezența candidaților în timpul procedurii.

| 9. | Prețul dosarului de concurs se stabilește la 500 BGN (500 de leva bulgărești). Dosarul de concurs poate fi achiziționat de la Camera 802 din sediul Ministerului Economiei, Energiei și Turismului, la adresa: str. Triadița nr. 8, Sofia, în intervalul de timp precizat la punctul 5. |
| --- | --- |

9.

Prețul dosarului de concurs se stabilește la 500 BGN (500 de leva bulgărești). Dosarul de concurs poate fi achiziționat de la Camera 802 din sediul Ministerului Economiei, Energiei și Turismului, la adresa: str. Triadița nr. 8, Sofia, în intervalul de timp precizat la punctul 5.

| 10. | Participanții la concurs trebuie să îndeplinească cerințele specificate la articolul 23 alineatul (1) din Legea privind resursele naturale ale subsolului. |
| --- | --- |

10.

Participanții la concurs trebuie să îndeplinească cerințele specificate la articolul 23 alineatul (1) din Legea privind resursele naturale ale subsolului.

| 11. | Candidaturile participanților la concurs vor fi evaluate pe baza propunerilor de programe de lucru, de instrumente de protecție a mediului și de instrumente de formare, de beneficii suplimentare și, de asemenea, în funcție de capacitățile lor manageriale și financiare, după cum se prevede în dosarul de concurs. |
| --- | --- |

11.

Candidaturile participanților la concurs vor fi evaluate pe baza propunerilor de programe de lucru, de instrumente de protecție a mediului și de instrumente de formare, de beneficii suplimentare și, de asemenea, în funcție de capacitățile lor manageriale și financiare, după cum se prevede în dosarul de concurs.

| 12. | Garanția de participare la concurs se stabilește la 10 000 BGN (10 000 de leva bulgărești) și trebuie plătită înainte de termenul specificat la punctul 6 în contul bancar al Ministerului Economiei, Energiei și Turismului, după cum se precizează în dosarul de concurs. |
| --- | --- |

12.

Garanția de participare la concurs se stabilește la 10 000 BGN (10 000 de leva bulgărești) și trebuie plătită înainte de termenul specificat la punctul 6 în contul bancar al Ministerului Economiei, Energiei și Turismului, după cum se precizează în dosarul de concurs.

| 13. | În cazul neadmiterii la concurs a unui candidat, garanția se rambursează în termen de 14 zile de la data la care i s-a notificat candidatului neadmiterea. |
| --- | --- |

13.

În cazul neadmiterii la concurs a unui candidat, garanția se rambursează în termen de 14 zile de la data la care i s-a notificat candidatului neadmiterea.

| 14. | Garanția candidatului câștigător va fi reținută, iar garanțiile tuturor celorlalți candidați se vor rambursa în termen de 14 zile de la publicarea în Monitorul Oficial a deciziei Consiliului de miniștri privind acordarea autorizației de prospectare și explorare. |
| --- | --- |

14.

Garanția candidatului câștigător va fi reținută, iar garanțiile tuturor celorlalți candidați se vor rambursa în termen de 14 zile de la publicarea în Monitorul Oficial a deciziei Consiliului de miniștri privind acordarea autorizației de prospectare și explorare.

| 15. | Cererile de participare la concurs și propunerile candidaților cu privire la condițiile concursului trebuie depuse la Ministerul Economiei, Energiei și Turismului, la adresa: str. Triadița nr. 8, Sofia, în limba bulgară, în conformitate cu dispozițiile articolului 46 din Legea privind resursele naturale ale subsolului. |
| --- | --- |

15.

Cererile de participare la concurs și propunerile candidaților cu privire la condițiile concursului trebuie depuse la Ministerul Economiei, Energiei și Turismului, la adresa: str. Triadița nr. 8, Sofia, în limba bulgară, în conformitate cu dispozițiile articolului 46 din Legea privind resursele naturale ale subsolului.

| 16. | Ofertele trebuie să respecte cerințele și condițiile indicate în dosarul de concurs. |
| --- | --- |

16.

Ofertele trebuie să respecte cerințele și condițiile indicate în dosarul de concurs.

| 17. | Concursul va avea loc chiar dacă se admite participarea unui singur candidat. |
| --- | --- |

17.

Concursul va avea loc chiar dacă se admite participarea unui singur candidat.

| 18. | Ministerul Economiei, Energiei și Turismului: |
| --- | --- |

18.

Ministerul Economiei, Energiei și Turismului:

| 18.1. | trebuie să transmită textul prezentei decizii în vederea publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în Monitorul Oficial, precum și pe site-ul web al Consiliului de miniștri; |
| --- | --- |

18.1.

trebuie să transmită textul prezentei decizii în vederea publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în Monitorul Oficial, precum și pe site-ul web al Consiliului de miniștri;

| 18.2. | are responsabilitatea organizării și desfășurării concursului. |
| --- | --- |

18.2.

are responsabilitatea organizării și desfășurării concursului.

| 19. | Contestațiile care au ca obiect prezenta decizie pot fi adresate Curții Supreme Administrative în termen de 14 zile de la publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

19.

Contestațiile care au ca obiect prezenta decizie pot fi adresate Curții Supreme Administrative în termen de 14 zile de la publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prim-ministru

Boyko BORISOV

Prim-secretar al Consiliului de miniștri

Rosen ZHELYAZKOV

Copie certificată,

Directorul Cancelariei prim-ministrului

Vasselin DAKOV

---

ANEXĂ

LISTA COORDONATELOR GEOGRAFICE

Coordonate geografice (sistem de coordonate: 1950) ale blocului 1-18 „Trakiya”:

| 1. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |
| --- | --- | --- |
| 2. | 41° 50′ 45,014′′ N | 26° 00′ 44,523′′ E |
| 3. | 41° 52′ 55,884′′ N | 26° 00′ 42,506′′ E |
| 4. | 41° 53′ 06,026′′ N | 26° 22′ 23,117′′ E |
| 5. | 41° 49′ 17,984′′ N | 26° 22′ 24,265′′ E |

1.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

2.

41° 50′ 45,014′′ N

26° 00′ 44,523′′ E

3.

41° 52′ 55,884′′ N

26° 00′ 42,506′′ E

4.

41° 53′ 06,026′′ N

26° 22′ 23,117′′ E

5.

41° 49′ 17,984′′ N

26° 22′ 24,265′′ E

granița cu Turcia și Grecia:

| 6. | 41° 39′ 31,125′′ N | 26° 04′ 10,596′′ E |
| --- | --- | --- |
| 7. | 41° 39′ 23,120′′ N | 25° 49′ 25,406′′ E |
| 8. | 41° 46′ 21,391′′ N | 25° 49′ 17,766′′ E |
| 9. | 41° 46′ 18,068′′ N | 25° 42′ 36,679′′ E |
| 10. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |

6.

41° 39′ 31,125′′ N

26° 04′ 10,596′′ E

7.

41° 39′ 23,120′′ N

25° 49′ 25,406′′ E

8.

41° 46′ 21,391′′ N

25° 49′ 17,766′′ E

9.

41° 46′ 18,068′′ N

25° 42′ 36,679′′ E

10.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

---