# Az Európai Unió C 8E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.008.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 8E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2010. január 14. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.008.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 8E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2010. január 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. szeptember 23–25-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 309 E, 2008.12.4. |
| | |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. szeptember 23., kedd |
| 2010/C 008E/01 | A fejlesztésfinanszírozásról szóló 2002-es mmonterrey-i konferencia nyomon követéseAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a 2002-ben Monterreyben megrendezett fejlesztésfinanszírozási konferencia nyomon követéséről (2008/2050(INI)) | 1 |
| 2010/C 008E/02 | Belső piaci eredménytáblaAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a belső piaci eredménytábláról (2008/2056(INI)) | 7 |
| 2010/C 008E/03 | A tanárképzés minőségének javításaAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a tanárképzés minőségének javításáról (2008/2068(INI)) | 12 |
| 2010/C 008E/04 | A bolognai folyamat és a diákmobilitásAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról (2008/2070(INI)) | 18 |
| 2010/C 008E/05 | A jogszabályok hozzáigazítása a komitológiáról szóló új határozathozAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a Bizottságnak címzett ajánlásokkal a jogszabályoknak az új komitológiai határozathoz való hozzáigazításáról (2008/2096(INI)) | 22 |
| MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ: A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRÓL SZÓLÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK | 24 |
| 2010/C 008E/06 | Fedezeti alapok és magántőkeAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a fedezeti alapokról és magántőkéről a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2007/2238(INI)) | 26 |
| MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ: A KÉRT JAVASLAT(OK) TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK | 31 |
| 2010/C 008E/07 | Az intézményi befektetők átláthatóságaAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása az intézményi befektetők átláthatóságáról a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2007/2239(INI)) | 34 |
| MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ: RÉSZLETES AJÁNLÁSOK A KÉRT JAVASLATOK LÉNYEGÉT TEKINTVE | 38 |
| 2010/C 008E/08 | A Petíciós Bizottság tanácskozásai 2007 folyamánAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2007-ben folytatott tanácskozásairól (2008/2028(INI)) | 41 |
| 2010/C 008E/09 | Mezőgazdaság a hegyvidéki térségekbenAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a hegyvidéki térségekben a mezőgazdaság helyzetéről és kilátásairól (2008/2066(INI)) | 49 |
| 2010/C 008E/10 | A sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapjaAz Európai Parlament nyilatkozata augusztus 23-ának a sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapjává történő nyilvánításáról | 57 |
| | 2008. szeptember 24., szerda |
| 2010/C 008E/11 | A digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciójaAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása a digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázásáról Európában: a digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója (2008/2099(INI)) | 60 |
| 2010/C 008E/12 | Nemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokrólAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásról (ITTA) | 66 |
| 2010/C 008E/13 | Az EU–India csúcstalálkozó előkészítése (Marseille, 2008. szeptember 29.)Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása az EU–India csúcstalálkozó előkészületeiről (Marseille, 2008. szeptember 29.) | 69 |
| | 2008. szeptember 25., csütörtök |
| 2010/C 008E/14 | A közösségi médiumok európai helyzeteAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a közösségi médiumok európai helyzetéről (2008/2011(INI)) | 75 |
| 2010/C 008E/15 | A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége 2007Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége megvalósulását illetően elért 2007. évi haladásról szóló éves vitáról (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke) | 79 |
| 2010/C 008E/16 | A média koncentrációja és pluralizmusa az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról (2007/2253(INI)) | 85 |
| 2010/C 008E/17 | EnergiaárakAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása az energiaárak féken tartásáról | 94 |
| 2010/C 008E/18 | Fehér Könyv a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekrőlAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről szóló fehér könyvről (2007/2285(INI)) | 97 |
| 2010/C 008E/19 | Szerzői jogok határokon átnyúló kezeléseAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről a jogszerű online zeneszolgáltatás terén | 105 |
| | |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. szeptember 24., szerda |
| 2010/C 008E/20 | A Bíróság előtti eljárások (az Eljárási Szabályzat 121. cikkének módosítása)Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i határozata eljárási szabályzata 121. cikkének (a Bíróság előtti eljárások) módosításáról (2007/2266(REG)) | 108 |
| | |
| | Európai Parlament |
| | 2008. szeptember 23., kedd |
| 2010/C 008E/21 | A harmadik országokkal folyatott külkereskedelemre vonatkozó közösségi statisztika ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség harmadik országokkal folyatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2007)0233Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a Közösség harmadik országokkal folyatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 111 |
| 2010/C 008E/22 | A vadon élő állat- és növényfajok védelme kereskedelmük szabályozása révén ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD)) | 120 |
| 2010/C 008E/23 | A közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtés ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2007)0269Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 121 |
| 2010/C 008E/24 | A kreativitás és az innováció európai éve (2009) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a kreativitás és innováció európai évéről (2009) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2008)0064Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a kreativitás és innováció európai évéről (2009) szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 122 |
| 2010/C 008E/25 | A Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazotti kategóriák *Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségeknek a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról szóló 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS)) | 123 |
| 2010/C 008E/26 | A 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezet – végrehajtó ügynökségekAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz – Bizottság (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD)) | 123 |
| 2010/C 008E/27 | A 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosítása ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0030Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 125 |
| 2010/C 008E/28 | A hulladékra vonatkozó statisztikák ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a hulladékra vonatkozó statisztikáról szóló 2150/2002/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0271Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 126 |
| 2010/C 008E/29 | Egyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében, omnibus csomag második rész ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról – második rész (COM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0293Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 127 |
| 2010/C 008E/30 | A természetes ásványvizek kinyerése és forgalmazása (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0292Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat) | 128 |
| 2010/C 008E/31 | A gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagok (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD)) | 129 |
| 2010/C 008E/32 | Különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerek (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD)) | 130 |
| P6_TC1-COD(2008)0003Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat) | 130 |
| 2010/C 008E/33 | A gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálata (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD)) | 131 |
| P6_TC1-COD(2008)0044Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat) | 131 |
| 2010/C 008E/34 | Az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerek (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0060Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat) | 132 |
| 2010/C 008E/35 | A terrorizmus elleni küzdelem *Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat módosításáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról (COM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS)) | 133 |
| 2010/C 008E/36 | A személyes adatok védelme *Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározat tervezetéről (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS)) | 138 |
| | 2008. szeptember 24., szerda |
| 2010/C 008E/37 | A Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés *Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS)) | 150 |
| 2010/C 008E/38 | A Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés *Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS)) | 151 |
| 2010/C 008E/39 | A hajóforgalomra vonatkozó közösségi megfigyelő és információs rendszer ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD)) | 152 |
| P6_TC2-COD(2005)0239Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 153 |
| 2010/C 008E/40 | A tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálása ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD)) | 171 |
| P6_TC2-COD(2005)0240Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi irányelv és a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK irányelv elfogadására tekintettel | 171 |
| I. MELLÉKLETA BIZTONSÁGI VIZSGÁLATRÓL SZÓLÓ JELENTÉS TARTALMA | 185 |
| II. MELLÉKLETA TENGERI BALESETRŐL VAGY ESEMÉNYRŐL SZÓLÓ ÉRTESÍTÉSBEN FELTÜNTETENDŐ ADATOK | 187 |
| 2010/C 008E/41 | A tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelőssége ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2005)0241Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 188 |
| I. MELLÉKLETA TENGERI UTAS- ÉS POGGYÁSZSZÁLLÍTÁSRÓL SZÓLÓ ATHÉNI EGYEZMÉNY (2002) E RENDELET ALKALMAZÁSA SZEMPONTJÁBÓL LÉNYEGES RENDELKEZÉSEI | 193 |
| AZ ATHÉNI EGYEZMÉNY MELLÉKLETEIGAZOLÁS BIZTOSÍTÁSRÓL VAGY MÁS PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKRÓL AZ UTASOK HALÁLA VAGY SZEMÉLYI SÉRÜLÉSE ESETÉN FENNÁLLÓ FELELŐSSÉG VONATKOZÁSÁBAN KÖTÖTT | 205 |
| II. MELLÉKLETKIVONAT A NEMZETKÖZI TENGERÉSZETI SZERVEZET JOGI BIZOTTSÁGA ÁLTAL 2006. OKTÓBER 19-ÉN ELFOGADOTT, AZ ATHÉNI EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ IMO FENNTARTÁSBÓL ÉS IRÁNYMUTATÁSOKBÓL | 206 |
| 2010/C 008E/42 | A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (átdolgozás) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD)) | 213 |
| P6_TC2-COD(2005)0238Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel. | 214 |
| I. MELLÉKLETA KIKÖTŐ SZERINTI ÁLLAM ÁLTAL VÉGZETT ELLENŐRZÉSEK KÖZÖSSÉGI RENDSZERÉNEK ELEMEI | 236 |
| II. MELLÉKLETA HAJÓ KOCKÁZATI PROFILJÁNAK FELÉPÍTÉSE | 240 |
| III. MELLÉKLETÉRTESÍTÉS | 241 |
| IV. MELLÉKLETBIZONYÍTVÁNYOK ÉS DOKUMENTUMOK LISTÁJA | 241 |
| V. MELLÉKLETPÉLDÁK AZ EGYÉRTELMŰ BIZONYÍTÉKOKRA | 244 |
| VI. MELLÉKLETHAJÓ-ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSOK | 245 |
| VII. MELLÉKLETA HAJÓK KITERJESZTETT ELLENŐRZÉSE | 246 |
| VIII. MELLÉKLETA KÖZÖSSÉGEN BELÜLI KIKÖTŐKBŐL TÖRTÉNŐ KITILTÁSSAL ÉS LEHORGONYZÁSSAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK | 247 |
| IX. MELLÉKLETVIZSGÁLATI JELENTÉS | 248 |
| X. MELLÉKLETA HAJÓVISSZATARTÁS KRITÉRIUMAI | 249 |
| XI. MELLÉKLETAZ ELLENŐRÖKKEL SZEMBEN TÁMASZTOTT MINIMUMKÖVETELMÉNYEK | 254 |
| XII. MELLÉKLET | 255 |
| XIII. MELLÉKLETA TAGÁLLAMOK KIKÖTŐIBEN TÖRTÉNŐ ELLENŐRZÉSEKKEL, VISSZATARTÁSOKKAL ÉS A BELÉPÉS MEGTAGADÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK KÖZZÉTÉTELE | 256 |
| XIV. MELLÉKLETA VÉGREHAJTÁS FELÜGYELETÉRE VONATKOZÓ ADATOK | 257 |
| XV. MELLÉKLET | 258 |
| XVI. MELLÉKLET | 258 |
| 2010/C 008E/43 | Hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek (átdolgozott változat) ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontja a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2005)0237AAz Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat) | 261 |
| I. MELLÉKLET | 273 |
| II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT | 273 |
| 2010/C 008E/44 | Hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályai és szabványai (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD)) | 275 |
| P6_TC2-COD(2005)0237BAz Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozott változat) | 276 |
| I. MELLÉKLETA SZERVEZETEKKEL SZEMBEN TÁMASZTOTT MINIMUMKÖVETELMÉNYEK | 286 |
| II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT | 289 |
| 2010/C 008E/45 | Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD)) | 291 |
| P6_TC1-COD(2007)0247Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 292 |
| MELLÉKLET | 334 |
| 2010/C 008E/46 | Az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD)) | 337 |
| P6_TC1-COD(2007)0249Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 338 |
| 2010/C 008E/47 | Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások, a magánélet és a fogyasztók védelme ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD)) | 359 |
| P6_TC1-COD(2007)0248Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 360 |
| I. MELLÉKLETA 10. CIKKBEN (A KIADÁSOK ELLENŐRZÉSE), A 29. CIKKBEN (TOVÁBBI ESZKÖZÖK) ÉS A 30. CIKKBEN (A SZOLGÁLTATÓVÁLTÁS MEGKÖNNYÍTÉSE) EMLÍTETT ESZKÖZÖK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK ISMERTETÉSE | 390 |
| II. MELLÉKLETA 21. CIKKEL ÖSSZHANGBAN KÖZZÉTEENDŐ INFORMÁCIÓK (INFORMÁCIÓK ÁTLÁTHATÓSÁGA ÉS KÖZZÉTÉTELE) | 392 |
| III. MELLÉKLETSZOLGÁLTATÁSMINŐSÉGI PARAMÉTEREK | 393 |
| 2010/C 008E/48 | 2006. évi nemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokról *Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS)) | 393 |
| | 2008. szeptember 25., csütörtök |
| 2010/C 008E/49 | A biztosítási és pénzügyi szolgáltatások hozzáadottérték-adója *Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv biztosítás és pénzügyi szolgáltatások tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS)) | 396 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. szeptember 23–25-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 309 E, 2008.12.4.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. szeptember 23., kedd

2010/C 008E/01

A fejlesztésfinanszírozásról szóló 2002-es mmonterrey-i konferencia nyomon követéseAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a 2002-ben Monterreyben megrendezett fejlesztésfinanszírozási konferencia nyomon követéséről (2008/2050(INI))

1

2010/C 008E/02

Belső piaci eredménytáblaAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a belső piaci eredménytábláról (2008/2056(INI))

7

2010/C 008E/03

A tanárképzés minőségének javításaAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a tanárképzés minőségének javításáról (2008/2068(INI))

12

2010/C 008E/04

A bolognai folyamat és a diákmobilitásAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról (2008/2070(INI))

18

2010/C 008E/05

A jogszabályok hozzáigazítása a komitológiáról szóló új határozathozAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a Bizottságnak címzett ajánlásokkal a jogszabályoknak az új komitológiai határozathoz való hozzáigazításáról (2008/2096(INI))

22

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ: A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRÓL SZÓLÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

24

2010/C 008E/06

Fedezeti alapok és magántőkeAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a fedezeti alapokról és magántőkéről a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2007/2238(INI))

26

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ: A KÉRT JAVASLAT(OK) TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

31

2010/C 008E/07

Az intézményi befektetők átláthatóságaAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása az intézményi befektetők átláthatóságáról a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2007/2239(INI))

34

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ: RÉSZLETES AJÁNLÁSOK A KÉRT JAVASLATOK LÉNYEGÉT TEKINTVE

38

2010/C 008E/08

A Petíciós Bizottság tanácskozásai 2007 folyamánAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2007-ben folytatott tanácskozásairól (2008/2028(INI))

41

2010/C 008E/09

Mezőgazdaság a hegyvidéki térségekbenAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a hegyvidéki térségekben a mezőgazdaság helyzetéről és kilátásairól (2008/2066(INI))

49

2010/C 008E/10

A sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapjaAz Európai Parlament nyilatkozata augusztus 23-ának a sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapjává történő nyilvánításáról

57

2008. szeptember 24., szerda

2010/C 008E/11

A digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciójaAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása a digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázásáról Európában: a digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója (2008/2099(INI))

60

2010/C 008E/12

Nemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokrólAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásról (ITTA)

66

2010/C 008E/13

Az EU–India csúcstalálkozó előkészítése (Marseille, 2008. szeptember 29.)Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása az EU–India csúcstalálkozó előkészületeiről (Marseille, 2008. szeptember 29.)

69

2008. szeptember 25., csütörtök

2010/C 008E/14

A közösségi médiumok európai helyzeteAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a közösségi médiumok európai helyzetéről (2008/2011(INI))

75

2010/C 008E/15

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége 2007Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége megvalósulását illetően elért 2007. évi haladásról szóló éves vitáról (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)

79

2010/C 008E/16

A média koncentrációja és pluralizmusa az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról (2007/2253(INI))

85

2010/C 008E/17

EnergiaárakAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása az energiaárak féken tartásáról

94

2010/C 008E/18

Fehér Könyv a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekrőlAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről szóló fehér könyvről (2007/2285(INI))

97

2010/C 008E/19

Szerzői jogok határokon átnyúló kezeléseAz Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről a jogszerű online zeneszolgáltatás terén

105

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLMÉNYEK

Európai Parlament

2008. szeptember 24., szerda

2010/C 008E/20

A Bíróság előtti eljárások (az Eljárási Szabályzat 121. cikkének módosítása)Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i határozata eljárási szabályzata 121. cikkének (a Bíróság előtti eljárások) módosításáról (2007/2266(REG))

108

Európai Parlament

2008. szeptember 23., kedd

2010/C 008E/21

A harmadik országokkal folyatott külkereskedelemre vonatkozó közösségi statisztika ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség harmadik országokkal folyatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

110

P6_TC1-COD(2007)0233Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a Közösség harmadik országokkal folyatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

111

2010/C 008E/22

A vadon élő állat- és növényfajok védelme kereskedelmük szabályozása révén ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

120

2010/C 008E/23

A közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtés ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

121

P6_TC1-COD(2007)0269Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

121

2010/C 008E/24

A kreativitás és az innováció európai éve (2009) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a kreativitás és innováció európai évéről (2009) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

122

P6_TC1-COD(2008)0064Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a kreativitás és innováció európai évéről (2009) szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

122

2010/C 008E/25

A Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazotti kategóriák *Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségeknek a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról szóló 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

123

2010/C 008E/26

A 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezet – végrehajtó ügynökségekAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz – Bizottság (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

123

2010/C 008E/27

A 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosítása ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0030Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

125

2010/C 008E/28

A hulladékra vonatkozó statisztikák ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a hulladékra vonatkozó statisztikáról szóló 2150/2002/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0271Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

126

2010/C 008E/29

Egyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében, omnibus csomag második rész ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról – második rész (COM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0293Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

127

2010/C 008E/30

A természetes ásványvizek kinyerése és forgalmazása (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0292Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

128

2010/C 008E/31

A gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagok (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

129

2010/C 008E/32

Különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerek (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

130

P6_TC1-COD(2008)0003Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

130

2010/C 008E/33

A gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálata (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD))

131

P6_TC1-COD(2008)0044Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

131

2010/C 008E/34

Az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerek (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0060Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

132

2010/C 008E/35

A terrorizmus elleni küzdelem *Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat módosításáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról (COM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

133

2010/C 008E/36

A személyes adatok védelme *Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározat tervezetéről (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

138

2008. szeptember 24., szerda

2010/C 008E/37

A Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés *Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

150

2010/C 008E/38

A Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés *Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

151

2010/C 008E/39

A hajóforgalomra vonatkozó közösségi megfigyelő és információs rendszer ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

152

P6_TC2-COD(2005)0239Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

153

2010/C 008E/40

A tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálása ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

171

P6_TC2-COD(2005)0240Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi irányelv és a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK irányelv elfogadására tekintettel

171

I. MELLÉKLETA BIZTONSÁGI VIZSGÁLATRÓL SZÓLÓ JELENTÉS TARTALMA

185

II. MELLÉKLETA TENGERI BALESETRŐL VAGY ESEMÉNYRŐL SZÓLÓ ÉRTESÍTÉSBEN FELTÜNTETENDŐ ADATOK

187

2010/C 008E/41

A tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelőssége ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

188

P6_TC2-COD(2005)0241Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

188

I. MELLÉKLETA TENGERI UTAS- ÉS POGGYÁSZSZÁLLÍTÁSRÓL SZÓLÓ ATHÉNI EGYEZMÉNY (2002) E RENDELET ALKALMAZÁSA SZEMPONTJÁBÓL LÉNYEGES RENDELKEZÉSEI

193

AZ ATHÉNI EGYEZMÉNY MELLÉKLETEIGAZOLÁS BIZTOSÍTÁSRÓL VAGY MÁS PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKRÓL AZ UTASOK HALÁLA VAGY SZEMÉLYI SÉRÜLÉSE ESETÉN FENNÁLLÓ FELELŐSSÉG VONATKOZÁSÁBAN KÖTÖTT

205

II. MELLÉKLETKIVONAT A NEMZETKÖZI TENGERÉSZETI SZERVEZET JOGI BIZOTTSÁGA ÁLTAL 2006. OKTÓBER 19-ÉN ELFOGADOTT, AZ ATHÉNI EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ IMO FENNTARTÁSBÓL ÉS IRÁNYMUTATÁSOKBÓL

206

2010/C 008E/42

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (átdolgozás) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

213

P6_TC2-COD(2005)0238Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel.

214

I. MELLÉKLETA KIKÖTŐ SZERINTI ÁLLAM ÁLTAL VÉGZETT ELLENŐRZÉSEK KÖZÖSSÉGI RENDSZERÉNEK ELEMEI

236

II. MELLÉKLETA HAJÓ KOCKÁZATI PROFILJÁNAK FELÉPÍTÉSE

240

III. MELLÉKLETÉRTESÍTÉS

241

IV. MELLÉKLETBIZONYÍTVÁNYOK ÉS DOKUMENTUMOK LISTÁJA

241

V. MELLÉKLETPÉLDÁK AZ EGYÉRTELMŰ BIZONYÍTÉKOKRA

244

VI. MELLÉKLETHAJÓ-ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSOK

245

VII. MELLÉKLETA HAJÓK KITERJESZTETT ELLENŐRZÉSE

246

VIII. MELLÉKLETA KÖZÖSSÉGEN BELÜLI KIKÖTŐKBŐL TÖRTÉNŐ KITILTÁSSAL ÉS LEHORGONYZÁSSAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

247

IX. MELLÉKLETVIZSGÁLATI JELENTÉS

248

X. MELLÉKLETA HAJÓVISSZATARTÁS KRITÉRIUMAI

249

XI. MELLÉKLETAZ ELLENŐRÖKKEL SZEMBEN TÁMASZTOTT MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

254

XII. MELLÉKLET

255

XIII. MELLÉKLETA TAGÁLLAMOK KIKÖTŐIBEN TÖRTÉNŐ ELLENŐRZÉSEKKEL, VISSZATARTÁSOKKAL ÉS A BELÉPÉS MEGTAGADÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK KÖZZÉTÉTELE

256

XIV. MELLÉKLETA VÉGREHAJTÁS FELÜGYELETÉRE VONATKOZÓ ADATOK

257

XV. MELLÉKLET

258

XVI. MELLÉKLET

258

2010/C 008E/43

Hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek (átdolgozott változat) ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontja a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

261

P6_TC2-COD(2005)0237AAz Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

261

I. MELLÉKLET

273

II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

273

2010/C 008E/44

Hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályai és szabványai (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

275

P6_TC2-COD(2005)0237BAz Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

276

I. MELLÉKLETA SZERVEZETEKKEL SZEMBEN TÁMASZTOTT MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

286

II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

289

2010/C 008E/45

Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

291

P6_TC1-COD(2007)0247Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

292

MELLÉKLET

334

2010/C 008E/46

Az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

337

P6_TC1-COD(2007)0249Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

338

2010/C 008E/47

Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások, a magánélet és a fogyasztók védelme ***IAz Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

359

P6_TC1-COD(2007)0248Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

360

I. MELLÉKLETA 10. CIKKBEN (A KIADÁSOK ELLENŐRZÉSE), A 29. CIKKBEN (TOVÁBBI ESZKÖZÖK) ÉS A 30. CIKKBEN (A SZOLGÁLTATÓVÁLTÁS MEGKÖNNYÍTÉSE) EMLÍTETT ESZKÖZÖK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK ISMERTETÉSE

390

II. MELLÉKLETA 21. CIKKEL ÖSSZHANGBAN KÖZZÉTEENDŐ INFORMÁCIÓK (INFORMÁCIÓK ÁTLÁTHATÓSÁGA ÉS KÖZZÉTÉTELE)

392

III. MELLÉKLETSZOLGÁLTATÁSMINŐSÉGI PARAMÉTEREK

393

2010/C 008E/48

2006. évi nemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokról *Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

393

2008. szeptember 25., csütörtök

2010/C 008E/49

A biztosítási és pénzügyi szolgáltatások hozzáadottérték-adója *Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv biztosítás és pénzügyi szolgáltatások tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

396

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. szeptember 23–25-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 309 E, 2008.12.4.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. szeptember 23., kedd

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/1

---

2008. szeptember 23., keddA fejlesztésfinanszírozásról szóló 2002-es mmonterrey-i konferencia nyomon követése

P6_TA(2008)0420

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a 2002-ben Monterreyben megrendezett fejlesztésfinanszírozási konferencia nyomon követéséről (2008/2050(INI))

2010/C 8 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az Egyesült Nemzetek (ENSZ) 2002. március 18–22-én Monterreyben, Mexikóban megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciáján (mmonterrey-i konferencia) elfogadott monterreyi konszenzusra,

tekintettel a tagállamok által a 2002. március 14-i barcelonai Európai Tanácson vállalt kötelezettségekre (barcelonai kötelezettségvállalások),

tekintettel a fejlesztési segélyek finanszírozásáról szóló, 2002. április 25-i állásfoglalására (1),

tekintettel a fejlesztési segélyek finanszírozásáról szóló, 2002. február 7-i állásfoglalására (2),

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által 2005. december 20-án aláírt, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló, „Európai konszenzus” című együttes nyilatkozatára (3),

tekintettel a Bizottság „Az EU mint világszintű partner a fejlesztésért – A millenniumi fejlesztési célok elérése felé vezető fejlődés felgyorsítása” című, 2008. április 9-i közleményére (COM(2008)0177),

tekintettel a Bizottság 2007. április 4-i, „Európa megtartja ígéreteit a fejlesztés-finanszírozás terén” című közleményére (COM(2007)0164),

tekintettel a Bizottság „Fejlesztés-finanszírozás és támogatás-hatékonyság – Az EU-segélyek növelésének kihívásai a 2006–2010 években” című, 2006. március 2-i közleményére (COM(2006)0085),

tekintettel a Bizottság „A millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett előrelépések felgyorsítása – A fejlesztés finanszírozása és a támogatás hatékonysága” című, 2005. április 12-i közleményére (COM(2005)0133),

tekintettel a Bizottság „A monterreyi konszenzus átültetése a gyakorlatba: az Európai Unió hozzájárulása” című, 2004. március 5-i közleményére (COM(2004)0150),

tekintettel az Európai Tanácsnak a nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciáról (Monterrey, Mexikó, 2002. március 18–22.) szóló 2002. március 14-i következtetéseire,

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 6–8. között New Yorkban megrendezett millenniumi csúcstalálkozóján elfogadott millenniumi fejlesztési célokra, amelyeket a későbbi ENSZ-konferenciákon, nevezetesen a mmonterrey-i konferencián megerősítettek,

tekintettel a 2001. június 15–16-i göteborgi Európai Tanácson tett azon kötelezettségvállalásra, amely szerint a tagállamok hivatalos fejlesztéstámogatásának el kell érnie a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) ENSZ-célkitűzésként megszabott 0,7 %-át,

tekintettel a Bizottság „EU-segély: Többet, gyorsabban, eredményesebben” című, 2006. március 2-i közleményére (COM(2006)0087),

tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (4),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0310/2008),

| A. | mivel a történelem során az ENSZ már másodszor szervez nemzetközi konferenciát a fejlesztésfinanszírozásról, ezúttal 2008. november 29. és december 2. között Dohában, azzal a céllal, hogy az állam- és kormányfőket és a fejlesztési miniszterek mellett a pénzügyminisztereket, valamint a nemzetközi pénzügyi szervezetek, a magánszférához tartozó bankok és vállalkozások, valamint a civil társadalom képviselőit összehívva megvizsgálják a mmonterrey-i konferencia óta tett előrelépéseket; |
| --- | --- |

A.

mivel a történelem során az ENSZ már másodszor szervez nemzetközi konferenciát a fejlesztésfinanszírozásról, ezúttal 2008. november 29. és december 2. között Dohában, azzal a céllal, hogy az állam- és kormányfőket és a fejlesztési miniszterek mellett a pénzügyminisztereket, valamint a nemzetközi pénzügyi szervezetek, a magánszférához tartozó bankok és vállalkozások, valamint a civil társadalom képviselőit összehívva megvizsgálják a mmonterrey-i konferencia óta tett előrelépéseket;

| B. | mivel a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében nagymértékben megnövelt finanszírozásra van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében nagymértékben megnövelt finanszírozásra van szükség;

| C. | mivel a fejlesztésfinanszírozást úgy kell meghatározni, mint a világ fejlesztési szükségleteire és a globális bizonytalanságokra adott válaszok leginkább költséghatékony módját; |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlesztésfinanszírozást úgy kell meghatározni, mint a világ fejlesztési szükségleteire és a globális bizonytalanságokra adott válaszok leginkább költséghatékony módját;

| D. | mivel minden eddiginél égetőbb szükség van megfelelően kiszámítható és fenntartható pénzügyi erőforrásokra, tekintettel különösen az éghajlatváltozás és annak következményei – beleértve a természeti katasztrófákat és a fejlődő országok különös sérülékenységét – által okozott kihívásra; |
| --- | --- |

D.

mivel minden eddiginél égetőbb szükség van megfelelően kiszámítható és fenntartható pénzügyi erőforrásokra, tekintettel különösen az éghajlatváltozás és annak következményei – beleértve a természeti katasztrófákat és a fejlődő országok különös sérülékenységét – által okozott kihívásra;

| E. | mivel az EU a világ legnagyobb segélynyújtója, a nemzetközi pénzügyi intézmények egyik fő részvényese és a fejlődő országok legfontosabb kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU a világ legnagyobb segélynyújtója, a nemzetközi pénzügyi intézmények egyik fő részvényese és a fejlődő országok legfontosabb kereskedelmi partnere;

| F. | mivel az EU vállalta, hogy egy világosan megszabott és kötelező érvényű időkereten belül 2010-ig eléri a GNI 0,56 %-ának, 2015-re pedig a GNI 0,7 %-ának megfelelő célkitűzést; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU vállalta, hogy egy világosan megszabott és kötelező érvényű időkereten belül 2010-ig eléri a GNI 0,56 %-ának, 2015-re pedig a GNI 0,7 %-ának megfelelő célkitűzést;

| G. | mivel, ha a tagállamok hivatalos fejlesztéstámogatásának szintjei a jelenlegi tendenciáknak megfelelően alakulnak, akkor egyes tagállamok 2010-re nem fogják teljesíteni a GNI 0,51 %-ának (az EU-15, azaz a 2004-es bővítés előtti EU-t alkotó tagállamok esetében), illetve a GNI 0,17 %-nak (az EU-12, azaz az EU-hoz 2004. május 1-jén és 2007. január 1-jén csatlakozott tagállamok esetében) megfelelő kötelezettségvállalásukat; |
| --- | --- |

G.

mivel, ha a tagállamok hivatalos fejlesztéstámogatásának szintjei a jelenlegi tendenciáknak megfelelően alakulnak, akkor egyes tagállamok 2010-re nem fogják teljesíteni a GNI 0,51 %-ának (az EU-15, azaz a 2004-es bővítés előtti EU-t alkotó tagállamok esetében), illetve a GNI 0,17 %-nak (az EU-12, azaz az EU-hoz 2004. május 1-jén és 2007. január 1-jén csatlakozott tagállamok esetében) megfelelő kötelezettségvállalásukat;

| H. | mivel az Afrikának nyújtott programozható segély egyre növekszik, annak ellenére, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatás 2007-ben általában véve csökkent; |
| --- | --- |

H.

mivel az Afrikának nyújtott programozható segély egyre növekszik, annak ellenére, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatás 2007-ben általában véve csökkent;

| I. | mivel a közelmúltban jelentős új fejlesztési kihívások merültek fel, beleértve az éghajlatváltozást, az árupiacok és különösen az élelmiszer- és az olajpiac strukturális változásait és a dél-dél együttműködés fontos új trendjeit, köztük az afrikai infrastruktúra számára nyújtott kínai támogatást és a Brazil Fejlesztési Bank (BNDES) által Latin-Amerikában végzett hitelezési tevékenységeket; |
| --- | --- |

I.

mivel a közelmúltban jelentős új fejlesztési kihívások merültek fel, beleértve az éghajlatváltozást, az árupiacok és különösen az élelmiszer- és az olajpiac strukturális változásait és a dél-dél együttműködés fontos új trendjeit, köztük az afrikai infrastruktúra számára nyújtott kínai támogatást és a Brazil Fejlesztési Bank (BNDES) által Latin-Amerikában végzett hitelezési tevékenységeket;

| J. | mivel számos fejlődő országban a pénzügyi szolgáltatások – számos tényező eredményeként, ideértve a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó korlátozásokat, a jogbiztonság és a tulajdonjogok hiányát – nem eléggé fejlettek; |
| --- | --- |

J.

mivel számos fejlődő országban a pénzügyi szolgáltatások – számos tényező eredményeként, ideértve a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó korlátozásokat, a jogbiztonság és a tulajdonjogok hiányát – nem eléggé fejlettek;

| 1. | megerősíti a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása melletti elkötelezettségét, mint a társadalmi igazságosság és jobb életminőség megteremtésének egyedüli módját a világszerte súlyos szegénységben élő (a definíció szerint kevesebb, mint egy dolláros napi jövedelemmel rendelkező) körülbelül egymilliárd ember számára; |
| --- | --- |

1.

megerősíti a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása melletti elkötelezettségét, mint a társadalmi igazságosság és jobb életminőség megteremtésének egyedüli módját a világszerte súlyos szegénységben élő (a definíció szerint kevesebb, mint egy dolláros napi jövedelemmel rendelkező) körülbelül egymilliárd ember számára;

| 2. | felkéri a tagállamokat, hogy egyértelműen válasszák szét a fejlesztésre és a külpolitikai érdekekre fordított kiadásaikat, és e tekintetben hangsúlyozza, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatásnak (ODA) összhangban kell lennie a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD/DAC) által megállapított hivatalos fejlesztéstámogatási kritériumokkal, továbbá az ODA feltételhez kötöttségének feloldásával kapcsolatos OECD/DAC-ajánlásokkal; |
| --- | --- |

2.

felkéri a tagállamokat, hogy egyértelműen válasszák szét a fejlesztésre és a külpolitikai érdekekre fordított kiadásaikat, és e tekintetben hangsúlyozza, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatásnak (ODA) összhangban kell lennie a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD/DAC) által megállapított hivatalos fejlesztéstámogatási kritériumokkal, továbbá az ODA feltételhez kötöttségének feloldásával kapcsolatos OECD/DAC-ajánlásokkal;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak mindenképpen a legmagasabb szintű koordinációt kell célul kitűznie az egyéb közösségi politikákkal (környezetvédelem, migráció, emberi jogok, mezőgazdaság stb.) való koherencia biztosítása, valamint a munka megkettőzésének és a fellépések közötti ellentmondások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak mindenképpen a legmagasabb szintű koordinációt kell célul kitűznie az egyéb közösségi politikákkal (környezetvédelem, migráció, emberi jogok, mezőgazdaság stb.) való koherencia biztosítása, valamint a munka megkettőzésének és a fellépések közötti ellentmondások elkerülése érdekében;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a fejlődő országokban az élelmiszerárak növekedésével járó drámai következmények kezelésére irányuló azonnali és szükséges uniós intézkedéseket nem a monterreyi konszenzus által előírt pénzügyi erőfeszítések részeként kell értelmezni és kivitelezni; ezért várakozással tekint a Bizottság konkrét javaslatára a szükséghelyzeti alapok felhasználására vonatkozóan; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a fejlődő országokban az élelmiszerárak növekedésével járó drámai következmények kezelésére irányuló azonnali és szükséges uniós intézkedéseket nem a monterreyi konszenzus által előírt pénzügyi erőfeszítések részeként kell értelmezni és kivitelezni; ezért várakozással tekint a Bizottság konkrét javaslatára a szükséghelyzeti alapok felhasználására vonatkozóan;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az egyes partnerországokban tapasztalható kiterjedt és aránytalan adminisztratív teher csökkenti a fejlesztési segély hatékonyságát; tart attól, hogy ez a teher veszélyezteti a millenniumi fejlesztési célok elérését; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az egyes partnerországokban tapasztalható kiterjedt és aránytalan adminisztratív teher csökkenti a fejlesztési segély hatékonyságát; tart attól, hogy ez a teher veszélyezteti a millenniumi fejlesztési célok elérését;

| 6. | megjegyzi, hogy az Európai Uniónak még meg kell találnia a helyes egyensúlyt a fejlesztési segélyekkel kapcsolatos két ellentétes megközelítés között: egyrészről a partnerországokra kell bízni az alapok megfelelő elosztását, és segíteni kell igazgatásaikat az alapok felhasználásához szükséges megfelelő eszközök kifejlesztésében; másrészről a visszaélések vagy a nem hatékony elosztás megakadályozása érdekében meg kell határozni a fejlesztési segélyek felhasználási céljait; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az Európai Uniónak még meg kell találnia a helyes egyensúlyt a fejlesztési segélyekkel kapcsolatos két ellentétes megközelítés között: egyrészről a partnerországokra kell bízni az alapok megfelelő elosztását, és segíteni kell igazgatásaikat az alapok felhasználásához szükséges megfelelő eszközök kifejlesztésében; másrészről a visszaélések vagy a nem hatékony elosztás megakadályozása érdekében meg kell határozni a fejlesztési segélyek felhasználási céljait;

Az ODA volumene

| 7. | rámutat arra, hogy az EU az összes ODA majdnem 60 %-ával a világ vezető adományozója a hivatalos fejlesztéstámogatás terén, és üdvözli azt a tényt, hogy az EU globális hivatalos fejlesztéstámogatásból való részesedése növekedett az elmúlt években; mindazonáltal felkéri a Bizottságot, hogy a monterreyi konszenzus összes európai adományozó általi nyomon követésének ellenőrzése céljából szolgáltasson egyértelmű és átlátható adatokat arról, hogy az uniós költségvetés mekkora hányadát fordítják uniós fejlesztéstámogatásra; sajnálkozását fejezi ki továbbá amiatt, hogy az EU fejlődő országok részére nyújtott anyagi hozzájárulásának szintje észrevétlen marad, és felkéri a Bizottságot megfelelő és célzott kommunikációs és információs eszközök kifejlesztésére az uniós fejlesztéstámogatás láthatóságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy az EU az összes ODA majdnem 60 %-ával a világ vezető adományozója a hivatalos fejlesztéstámogatás terén, és üdvözli azt a tényt, hogy az EU globális hivatalos fejlesztéstámogatásból való részesedése növekedett az elmúlt években; mindazonáltal felkéri a Bizottságot, hogy a monterreyi konszenzus összes európai adományozó általi nyomon követésének ellenőrzése céljából szolgáltasson egyértelmű és átlátható adatokat arról, hogy az uniós költségvetés mekkora hányadát fordítják uniós fejlesztéstámogatásra; sajnálkozását fejezi ki továbbá amiatt, hogy az EU fejlődő országok részére nyújtott anyagi hozzájárulásának szintje észrevétlen marad, és felkéri a Bizottságot megfelelő és célzott kommunikációs és információs eszközök kifejlesztésére az uniós fejlesztéstámogatás láthatóságának növelése érdekében;

| 8. | üdvözli azt a tényt, hogy az EU 2006-ra uniós átlagban teljesítette a GNI 0,39 %-ának megfelelő kötelező erejű ODA célkitűzését, de megjegyzi, hogy az EU által nyújtott támogatás a 2006-os 47,7 milliárd euróról (az EU együttes GNI-jának 0,41 %-a) 2007-ben aggasztó módon 46,1 milliárd euróra csökkent (az EU együttes GNI-jának 0,38 %-a), és felkéri a tagállamokat, hogy emeljék meg hivatalos fejlesztéstámogatásuk volumenét, annak érdekében, hogy 2010-ben elérjék a GNI 0,56 %-ának megfelelő megígért célkitűzésüket; |
| --- | --- |

8.

üdvözli azt a tényt, hogy az EU 2006-ra uniós átlagban teljesítette a GNI 0,39 %-ának megfelelő kötelező erejű ODA célkitűzését, de megjegyzi, hogy az EU által nyújtott támogatás a 2006-os 47,7 milliárd euróról (az EU együttes GNI-jának 0,41 %-a) 2007-ben aggasztó módon 46,1 milliárd euróra csökkent (az EU együttes GNI-jának 0,38 %-a), és felkéri a tagállamokat, hogy emeljék meg hivatalos fejlesztéstámogatásuk volumenét, annak érdekében, hogy 2010-ben elérjék a GNI 0,56 %-ának megfelelő megígért célkitűzésüket;

| 9. | ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok beszámolóiban szereplő ODA többé ne csökkenjen; rámutat arra, hogy ha folytatódik a jelenlegi tendencia, az EU 75 milliárd euróval kevesebbet adományoz a 2005–2010 közötti időszakra ígértnél; |
| --- | --- |

9.

ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok beszámolóiban szereplő ODA többé ne csökkenjen; rámutat arra, hogy ha folytatódik a jelenlegi tendencia, az EU 75 milliárd euróval kevesebbet adományoz a 2005–2010 közötti időszakra ígértnél;

| 10. | komoly aggályát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok többsége (27-ből 18, különösen Lettország, Olaszország, Portugália, Görögország és a Cseh Köztársaság) képtelen volt növelni hivatalos fejlesztéstámogatásának mértékét 2006 és 2007 között, és hogy emellett még számos országban, például Belgiumban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban drámai, több mint 10 %-os mértékű csökkenés is mutatkozott; felkéri a tagállamokat, hogy kötelezettségvállalásuknak megfelelően teljesítsék hivatalos fejlesztéstámogatási volumenüket; elégedetten állapítja meg, hogy egyes tagállamok (Dánia, Írország, Luxemburg, Spanyolország, Svédország és Hollandia) biztosan elérik 2010-es ODA célkitűzésüket, és bízik abban, hogy ezek a tagállamok fenn fogják tartani hivatalos fejlesztéstámogatásuk magas szintjét; |
| --- | --- |

10.

komoly aggályát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok többsége (27-ből 18, különösen Lettország, Olaszország, Portugália, Görögország és a Cseh Köztársaság) képtelen volt növelni hivatalos fejlesztéstámogatásának mértékét 2006 és 2007 között, és hogy emellett még számos országban, például Belgiumban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban drámai, több mint 10 %-os mértékű csökkenés is mutatkozott; felkéri a tagállamokat, hogy kötelezettségvállalásuknak megfelelően teljesítsék hivatalos fejlesztéstámogatási volumenüket; elégedetten állapítja meg, hogy egyes tagállamok (Dánia, Írország, Luxemburg, Spanyolország, Svédország és Hollandia) biztosan elérik 2010-es ODA célkitűzésüket, és bízik abban, hogy ezek a tagállamok fenn fogják tartani hivatalos fejlesztéstámogatásuk magas szintjét;

| 11. | üdvözli a Bizottság avval kapcsolatos szilárd álláspontját, hogy a tagállamoktól származó fejlesztési támogatásnak mind a mennyiségi, mind a minőségi oldalára koncentrálni kell, és erőteljesen támogatja a Bizottság figyelmeztetését a tagállamok anyagi felajánlásai teljesítésének elmaradása esetén várható súlyosan hátrányos következményekkel kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, hogy vesse latba tekintélyét és szakértelmét más magán- és közadományozók meggyőzése érdekében, hogy azok teljesítsék anyagi felajánlásaikat; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság avval kapcsolatos szilárd álláspontját, hogy a tagállamoktól származó fejlesztési támogatásnak mind a mennyiségi, mind a minőségi oldalára koncentrálni kell, és erőteljesen támogatja a Bizottság figyelmeztetését a tagállamok anyagi felajánlásai teljesítésének elmaradása esetén várható súlyosan hátrányos következményekkel kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, hogy vesse latba tekintélyét és szakértelmét más magán- és közadományozók meggyőzése érdekében, hogy azok teljesítsék anyagi felajánlásaikat;

| 12. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamok későbbre ütemezik hivatalos fejlesztéstámogatásaik növelését, ami a fejlődő országok esetében több mint 17 milliárd eurós nettó veszteséghez vezet; |
| --- | --- |

12.

komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamok későbbre ütemezik hivatalos fejlesztéstámogatásaik növelését, ami a fejlődő országok esetében több mint 17 milliárd eurós nettó veszteséghez vezet;

| 13. | üdvözli egyes tagállamok azon megközelítését, hogy kötelező erejű, több évre szóló ütemtervet dolgozzanak ki annak érdekében, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatások szintjeinek a megemelésével 2015-re elérjék az ENSZ által megszabott 0,7 %-os célkitűzést; kéri azon tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy a lehető leghamarabb tegyék közzé több évre szóló ütemtervüket; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak ezeket a fent említett, Dohában tartandó nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia előtt el kell fogadniuk, és teljesíteniük kell kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

13.

üdvözli egyes tagállamok azon megközelítését, hogy kötelező erejű, több évre szóló ütemtervet dolgozzanak ki annak érdekében, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatások szintjeinek a megemelésével 2015-re elérjék az ENSZ által megszabott 0,7 %-os célkitűzést; kéri azon tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy a lehető leghamarabb tegyék közzé több évre szóló ütemtervüket; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak ezeket a fent említett, Dohában tartandó nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia előtt el kell fogadniuk, és teljesíteniük kell kötelezettségvállalásaikat;

| 14. | megállapítja, hogy a beszámolókban szereplő támogatások szintjének 2007-es csökkenése egyes esetekben a 2006-os számadatoknak az adósságkönnyítések következtében bekövetkezett mesterséges felfutására vezethető vissza; felhívja a tagállamokat, hogy fenntartható módon úgy emeljék meg hivatalos fejlesztéstámogatásuk szintjét, hogy számadataikra összpontosítanak, az adósságkönnyítések adatainak elkülönítésével; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a beszámolókban szereplő támogatások szintjének 2007-es csökkenése egyes esetekben a 2006-os számadatoknak az adósságkönnyítések következtében bekövetkezett mesterséges felfutására vezethető vissza; felhívja a tagállamokat, hogy fenntartható módon úgy emeljék meg hivatalos fejlesztéstámogatásuk szintjét, hogy számadataikra összpontosítanak, az adósságkönnyítések adatainak elkülönítésével;

| 15. | teljesen elfogadhatatlannak tartja a fokozott pénzügyi támogatások vonatkozásában elhangzó gyakori ígéretek és a ténylegesen kifizetett, számottevően alacsonyabb összegek között fennálló eltérést, és aggasztja, hogy egyes tagállamok a segélyezés tekintetében kimerültnek mutatkoznak; |
| --- | --- |

15.

teljesen elfogadhatatlannak tartja a fokozott pénzügyi támogatások vonatkozásában elhangzó gyakori ígéretek és a ténylegesen kifizetett, számottevően alacsonyabb összegek között fennálló eltérést, és aggasztja, hogy egyes tagállamok a segélyezés tekintetében kimerültnek mutatkoznak;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a partnerkormányokkal, a nemzeti parlamentekkel és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultáció elengedhetetlen az ODA mértékére és rendeltetésére vonatkozó döntések meghozatalakor; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a partnerkormányokkal, a nemzeti parlamentekkel és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultáció elengedhetetlen az ODA mértékére és rendeltetésére vonatkozó döntések meghozatalakor;

A pénzáramlás gyorsasága, rugalmassága, előreláthatósága és fenntarthatósága

| 17. | hangsúlyozza, hogy a segítséget időben kell nyújtani, és elégedetlenségét fejezi ki amiatt, hogy a segítségnyújtás folyamatai gyakran indokolatlan késedelmet szenvednek; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a segítséget időben kell nyújtani, és elégedetlenségét fejezi ki amiatt, hogy a segítségnyújtás folyamatai gyakran indokolatlan késedelmet szenvednek;

| 18. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a változó körülményekre, így például az emelkedő élelmiszerárakra adott válaszként fontolóra vegyék az együttműködési segélyek rugalmas folyósítását, az előrelátható támogatás szükségességével együtt, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a partnerországok számára a tervezést a fenntartható fejlesztés, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak hatásainak csökkentése céljából; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a változó körülményekre, így például az emelkedő élelmiszerárakra adott válaszként fontolóra vegyék az együttműködési segélyek rugalmas folyósítását, az előrelátható támogatás szükségességével együtt, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a partnerországok számára a tervezést a fenntartható fejlesztés, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak hatásainak csökkentése céljából;

| 19. | határozottan felhív a felelősségteljes hitelezés és finanszírozás alapelveinek egyértelmű tiszteletben tartására, hogy az Equator-elveket követve és azokkal összhangban a gazdasági és környezeti fejlesztés tekintetében fenntarthatóvá tegyék a hitelezést és a finanszírozási műveleteket; felkéri a Bizottságot, hogy vegyen részt ezeknek az elveknek a megszilárdításában, és szorgalmazzon kötelező érvényű intézkedéseket a nemzetközi fórumokon, hogy ezeket az elveket olyan módon ültessék át a gyakorlatba, hogy azoknak a hatóköre kiterjedjen a köz- és a magánszféra új fejlesztési szereplőire is; |
| --- | --- |

19.

határozottan felhív a felelősségteljes hitelezés és finanszírozás alapelveinek egyértelmű tiszteletben tartására, hogy az Equator-elveket követve és azokkal összhangban a gazdasági és környezeti fejlesztés tekintetében fenntarthatóvá tegyék a hitelezést és a finanszírozási műveleteket; felkéri a Bizottságot, hogy vegyen részt ezeknek az elveknek a megszilárdításában, és szorgalmazzon kötelező érvényű intézkedéseket a nemzetközi fórumokon, hogy ezeket az elveket olyan módon ültessék át a gyakorlatba, hogy azoknak a hatóköre kiterjedjen a köz- és a magánszféra új fejlesztési szereplőire is;

Adósság és tőkemenekülés

| 20. | teljes mértékben támogatja a fejlődő országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy adósságaikat hosszú távon fenntartható keretek között tartsák, és végrehajtsák a nagyon súlyosan eladósodott szegény országokra irányuló, a millenniumi fejlesztési célok teljesítése szempontjából kulcsfontosságú kezdeményezést; sajnálatát fejezi azonban ki amiatt, hogy az adósságenyhítési tervek számos országot kizárnak, amelyek számára az adósság továbbra is a millenniumi fejlesztési célok teljesítésének akadálya marad; hangsúlyozza a nemzetközi intézkedések korlátozásának a súlyosan eladósodott szegény országokra vonatkozó kezdeményezés körébe nem tartozó néhány országra való kiterjesztéséről folytatandó mielőbbi nemzetközi vita szükségességét; |
| --- | --- |

20.

teljes mértékben támogatja a fejlődő országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy adósságaikat hosszú távon fenntartható keretek között tartsák, és végrehajtsák a nagyon súlyosan eladósodott szegény országokra irányuló, a millenniumi fejlesztési célok teljesítése szempontjából kulcsfontosságú kezdeményezést; sajnálatát fejezi azonban ki amiatt, hogy az adósságenyhítési tervek számos országot kizárnak, amelyek számára az adósság továbbra is a millenniumi fejlesztési célok teljesítésének akadálya marad; hangsúlyozza a nemzetközi intézkedések korlátozásának a súlyosan eladósodott szegény országokra vonatkozó kezdeményezés körébe nem tartozó néhány országra való kiterjesztéséről folytatandó mielőbbi nemzetközi vita szükségességét;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a „tisztességtelen célokra felvett” vagy törvénytelen adósságok kérdésével, vagyis a felelőtlen, önző érdekből történő, gondatlan vagy tisztességtelen kölcsönzés miatti adósságok kérdésével és a felelős finanszírozás elveivel az adósságenyhítésről zajló két- és többoldalú tárgyalásokon; üdvözli a Bizottságnak a kereskedelmi hitelezők és a keselyűalapok visszafizetésre vonatkozó jogainak bírósági eljárás esetében történő korlátozására irányuló cselekvési felhívását; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a „tisztességtelen célokra felvett” vagy törvénytelen adósságok kérdésével, vagyis a felelőtlen, önző érdekből történő, gondatlan vagy tisztességtelen kölcsönzés miatti adósságok kérdésével és a felelős finanszírozás elveivel az adósságenyhítésről zajló két- és többoldalú tárgyalásokon; üdvözli a Bizottságnak a kereskedelmi hitelezők és a keselyűalapok visszafizetésre vonatkozó jogainak bírósági eljárás esetében történő korlátozására irányuló cselekvési felhívását;

| 22. | felhívja az összes tagállamot, hogy tartsák tiszteletben az adósságfenntarthatósági keretrendszert, és szorgalmazzák annak olyan irányú fejlesztését, amely figyelembe veszi az országok belső adósságát és pénzügyi követelményeit; felhívja valamennyi tagállamot, hogy ismerjék el, hogy a hitelező felelőssége nem pusztán a fenntarthatósági keretrendszer betartására terjed ki, hanem a következőket is magában foglalja:






  — | a hitelfelvevő országok külső sokkhatásokkal szembeni veszélyeztetettségének figyelembevétele, ilyen esetekben a visszafizetés felfüggesztése vagy könnyítése lehetőségének biztosítása; |
| --- | --- | --- |

22.

felhívja az összes tagállamot, hogy tartsák tiszteletben az adósságfenntarthatósági keretrendszert, és szorgalmazzák annak olyan irányú fejlesztését, amely figyelembe veszi az országok belső adósságát és pénzügyi követelményeit; felhívja valamennyi tagállamot, hogy ismerjék el, hogy a hitelező felelőssége nem pusztán a fenntarthatósági keretrendszer betartására terjed ki, hanem a következőket is magában foglalja:

—

a hitelfelvevő országok külső sokkhatásokkal szembeni veszélyeztetettségének figyelembevétele, ilyen esetekben a visszafizetés felfüggesztése vagy könnyítése lehetőségének biztosítása;

| — | átláthatósági követelmények szerepeltetése a hitelmegállapodásokban mindkét fél tekintetében; |
| --- | --- |

—

átláthatósági követelmények szerepeltetése a hitelmegállapodásokban mindkét fél tekintetében;

| — | fokozottabb elővigyázatosság annak biztosítása érdekében, hogy a hitelezés ne járuljon hozzá az emberi jogok megsértéséhez vagy a korrupció növekedéséhez; |
| --- | --- |

—

fokozottabb elővigyázatosság annak biztosítása érdekében, hogy a hitelezés ne járuljon hozzá az emberi jogok megsértéséhez vagy a korrupció növekedéséhez;

| 23. | Sürgeti az EU-t, hogy támogassa azon nemzetközi erőfeszítéseket, amelyek célja egyfajta nemzetközi csődeljárás vagy tisztességes és átlátható választott bírósági eljárás végrehajtása az esetleges jövőbeli adósságválságok hatékony és méltányos kezelése érdekében; |
| --- | --- |

23.

Sürgeti az EU-t, hogy támogassa azon nemzetközi erőfeszítéseket, amelyek célja egyfajta nemzetközi csődeljárás vagy tisztességes és átlátható választott bírósági eljárás végrehajtása az esetleges jövőbeli adósságválságok hatékony és méltányos kezelése érdekében;

| 24. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem helyez nagyobb hangsúlyt a belső erőforrások mobilizálására a fejlesztés finanszírozása érdekében, mivel ezek a fejlődő országok nagyobb mértékű autonómiájának forrásai; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes körűen vegyenek részt a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára vonatkozó kezdeményezésben (EITI), és szólítsanak fel annak megerősítésére; felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a Nemzetközi Számviteli Standard Testületet (IASB), hogy e nemzetközi számviteli standardok között szerepeltessen országonkénti beszámolási kötelezettséget a multinacionális vállalatok tevékenységeiről, minden ágazatra kiterjedően; |
| --- | --- |

24.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem helyez nagyobb hangsúlyt a belső erőforrások mobilizálására a fejlesztés finanszírozása érdekében, mivel ezek a fejlődő országok nagyobb mértékű autonómiájának forrásai; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes körűen vegyenek részt a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára vonatkozó kezdeményezésben (EITI), és szólítsanak fel annak megerősítésére; felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a Nemzetközi Számviteli Standard Testületet (IASB), hogy e nemzetközi számviteli standardok között szerepeltessen országonkénti beszámolási kötelezettséget a multinacionális vállalatok tevékenységeiről, minden ágazatra kiterjedően;

| 25. | sajnálja, hogy a támogatás hatékonyságáról szóló bizottsági közleménycsomag (COM(2008)0177) nem tesz említést a tőkemenekülésről, mint a fejlődő országok gazdaságát veszélyeztető kockázati tényezőről; rámutat arra, hogy a tőkemenekülés komoly károkat okoz a fejlődő országok fenntartható gazdasági rendszereinek fejlődésében, és rámutat arra, hogy az adókijátszás a fejlődő országoknak minden évben többe kerül, mint amekkora bevételhez a hivatalos fejlesztéstámogatásból jutnak; felkéri a Bizottságot, hogy a monterreyi konszenzus követelményeinek megfelelően foglalja bele politikájába a tőkemenekülést megakadályozó intézkedéseket, ezen belül a tőkemenekülés okainak őszinte elemzését, az adóparadicsomok megszüntetése érdekében, amelyek közül több is az EU-ban található, illetve a tagállamokkal szoros kapcsolatban működik; |
| --- | --- |

25.

sajnálja, hogy a támogatás hatékonyságáról szóló bizottsági közleménycsomag (COM(2008)0177) nem tesz említést a tőkemenekülésről, mint a fejlődő országok gazdaságát veszélyeztető kockázati tényezőről; rámutat arra, hogy a tőkemenekülés komoly károkat okoz a fejlődő országok fenntartható gazdasági rendszereinek fejlődésében, és rámutat arra, hogy az adókijátszás a fejlődő országoknak minden évben többe kerül, mint amekkora bevételhez a hivatalos fejlesztéstámogatásból jutnak; felkéri a Bizottságot, hogy a monterreyi konszenzus követelményeinek megfelelően foglalja bele politikájába a tőkemenekülést megakadályozó intézkedéseket, ezen belül a tőkemenekülés okainak őszinte elemzését, az adóparadicsomok megszüntetése érdekében, amelyek közül több is az EU-ban található, illetve a tagállamokkal szoros kapcsolatban működik;

| 26. | megállapítja különösen, hogy a Világbank szerint az említett tőkemenekülés illegális összetevője évente 1 000–1 600 milliárd dollár, amelynek fele a fejlődő országokból érkezik; támogatja a lopott vagyonok befagyasztására és visszaadására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, és kéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt eddig elmulasztották, hogy ratifikálják az ENSZ korrupció elleni egyezményét; helyteleníti, hogy nem kerül sor hasonló erőfeszítésekre az adóelkerülés elleni küzdelemben, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az adóinformációk automatikus cseréje elvének globális elterjesztését, kérjék az adóelkerülésről szóló, jelenleg az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának (ECOSOC) szövegezése alatt álló magatartási kódex csatolását a dohai nyilatkozathoz, illetve támogassák az OECD mellett az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottságának az adóelkerülés elleni nemzetközi küzdelem irányítása érdekében kiegészítő forrásokkal is ellátott, valódi kormányközi testületté való átalakítását; |
| --- | --- |

26.

megállapítja különösen, hogy a Világbank szerint az említett tőkemenekülés illegális összetevője évente 1 000–1 600 milliárd dollár, amelynek fele a fejlődő országokból érkezik; támogatja a lopott vagyonok befagyasztására és visszaadására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, és kéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt eddig elmulasztották, hogy ratifikálják az ENSZ korrupció elleni egyezményét; helyteleníti, hogy nem kerül sor hasonló erőfeszítésekre az adóelkerülés elleni küzdelemben, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az adóinformációk automatikus cseréje elvének globális elterjesztését, kérjék az adóelkerülésről szóló, jelenleg az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának (ECOSOC) szövegezése alatt álló magatartási kódex csatolását a dohai nyilatkozathoz, illetve támogassák az OECD mellett az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködési szakértői bizottságának az adóelkerülés elleni nemzetközi küzdelem irányítása érdekében kiegészítő forrásokkal is ellátott, valódi kormányközi testületté való átalakítását;

Innovatív finanszírozási mechanizmusok

| 27. | üdvözli a tagállamok által az innovatív finanszírozási mechanizmusokról előterjesztett javaslatokat, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezeket a könnyű gyakorlati megvalósítás, a fenntarthatóság, az addicionalitás, a tranzakcióköltségek és a hatékonyság mércéjéhez viszonyítva; olyan finanszírozási mechanizmusokat és eszközöket szorgalmaz, amelyek új finanszírozást nyújtanak, és nem kockáztatják a jövőbeli finanszírozás áramlását; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a tagállamok által az innovatív finanszírozási mechanizmusokról előterjesztett javaslatokat, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezeket a könnyű gyakorlati megvalósítás, a fenntarthatóság, az addicionalitás, a tranzakcióköltségek és a hatékonyság mércéjéhez viszonyítva; olyan finanszírozási mechanizmusokat és eszközöket szorgalmaz, amelyek új finanszírozást nyújtanak, és nem kockáztatják a jövőbeli finanszírozás áramlását;

| 28. | olyan pénzügyi mechanizmusokat és eszközöket szorgalmaz, amelyek a monterreyi konszenzus megállapításaival összhangban megteremtik a magánpénzek bevonásának eszközeit, és hitelgaranciákat vezetnek be; |
| --- | --- |

28.

olyan pénzügyi mechanizmusokat és eszközöket szorgalmaz, amelyek a monterreyi konszenzus megállapításaival összhangban megteremtik a magánpénzek bevonásának eszközeit, és hitelgaranciákat vezetnek be;

| 29. | felkéri a Bizottságot, hogy nagymértékben növelje a fejlődő országokban az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az annak enyhítését szolgáló intézkedések – különösen az éghajlatváltozás elleni globális szövetség – finanszírozását; hangsúlyozza a jelenlegi hivatalos fejlesztéstámogatási pénzmozgásokon túlmenő finanszírozás sürgető szükségességét, mivel a hivatalos fejlesztéstámogatás önmagában nem képes megfelelő támogatást adni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és az enyhítéssel kapcsolatos intézkedésekre a fejlődő országokban; hangsúlyozza, hogy e célból innovatív finanszírozási mechanizmusokat kell sürgősen kialakítani, például a légi közlekedésre és az olajkereskedelemre kivetett adókat, valamint az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszer (EU ETS) aukciós bevételeinek elkülönítését; |
| --- | --- |

29.

felkéri a Bizottságot, hogy nagymértékben növelje a fejlődő országokban az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az annak enyhítését szolgáló intézkedések – különösen az éghajlatváltozás elleni globális szövetség – finanszírozását; hangsúlyozza a jelenlegi hivatalos fejlesztéstámogatási pénzmozgásokon túlmenő finanszírozás sürgető szükségességét, mivel a hivatalos fejlesztéstámogatás önmagában nem képes megfelelő támogatást adni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és az enyhítéssel kapcsolatos intézkedésekre a fejlődő országokban; hangsúlyozza, hogy e célból innovatív finanszírozási mechanizmusokat kell sürgősen kialakítani, például a légi közlekedésre és az olajkereskedelemre kivetett adókat, valamint az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszer (EU ETS) aukciós bevételeinek elkülönítését;

| 30. | üdvözli a Bizottságnak a globális éghajlat-finanszírozási mechanizmus létrehozására irányuló javaslatát, amelynek alapja az, hogy a támogatást a fejlődő országokban elsődlegesen az enyhítés és az alkalmazkodás finanszírozására fordítsák; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek jelentős pénzügyi kötelezettségvállalásokat a javaslat sürgős végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a Bizottságnak a globális éghajlat-finanszírozási mechanizmus létrehozására irányuló javaslatát, amelynek alapja az, hogy a támogatást a fejlődő országokban elsődlegesen az enyhítés és az alkalmazkodás finanszírozására fordítsák; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek jelentős pénzügyi kötelezettségvállalásokat a javaslat sürgős végrehajtása érdekében;

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU ETS-ből befolyó jövőbeli aukciós bevételeknek legalább 25 %-át a fejlődő országokban az éghajlat-változáshoz való alkalmazkodással és annak hatásainak enyhítésével kapcsolatos intézkedések finanszírozására különítsenek el; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU ETS-ből befolyó jövőbeli aukciós bevételeknek legalább 25 %-át a fejlődő országokban az éghajlat-változáshoz való alkalmazkodással és annak hatásainak enyhítésével kapcsolatos intézkedések finanszírozására különítsenek el;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a kisvállalkozók és mezőgazdasági kistermelők finanszírozáshoz való hozzáférését, hogy ezáltal fokozza az élelmiszer-termelést, és fenntartható megoldást nyújtson az élelmiszerválságra; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a kisvállalkozók és mezőgazdasági kistermelők finanszírozáshoz való hozzáférését, hogy ezáltal fokozza az élelmiszer-termelést, és fenntartható megoldást nyújtson az élelmiszerválságra;

| 33. | felhívja az Európai Beruházási Bankot (EBB), hogy vizsgálja meg egy garanciaalap azonnali létrehozásának lehetőségeit a szegényebb fejlődő országokban a helyi élelmiszer-termelők igényeire szorosan reagáló mikrohitel- és kockázatfedezeti rendszerek támogatására; |
| --- | --- |

33.

felhívja az Európai Beruházási Bankot (EBB), hogy vizsgálja meg egy garanciaalap azonnali létrehozásának lehetőségeit a szegényebb fejlődő országokban a helyi élelmiszer-termelők igényeire szorosan reagáló mikrohitel- és kockázatfedezeti rendszerek támogatására;

| 34. | üdvözli egy többadományozós nemi alap létrehozására irányuló javaslatot, amelyet az ENSZ indított útjára, és amelyet az ENSZ nőket célzó fejlesztési alapja (UNIFEM) kezel majd, a fejlődő országokban a nemi egyenlőségi szakpolitikák előmozdítása és finanszírozása céljából; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg és támogassák ezt a nemzetközi kezdeményezést; |
| --- | --- |

34.

üdvözli egy többadományozós nemi alap létrehozására irányuló javaslatot, amelyet az ENSZ indított útjára, és amelyet az ENSZ nőket célzó fejlesztési alapja (UNIFEM) kezel majd, a fejlődő országokban a nemi egyenlőségi szakpolitikák előmozdítása és finanszírozása céljából; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg és támogassák ezt a nemzetközi kezdeményezést;

| 35. | felhív a pénzügyi szolgáltatások fejlesztésének ösztönzésére irányuló erőfeszítések megkettőzésére, tekintettel arra, hogy a bankszektor képes a fejlesztés helyi finanszírozását előmozdítani, és emellett egy stabil pénzügyi szolgáltatási szektor a legjobb módja a tőkemenekülés elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

35.

felhív a pénzügyi szolgáltatások fejlesztésének ösztönzésére irányuló erőfeszítések megkettőzésére, tekintettel arra, hogy a bankszektor képes a fejlesztés helyi finanszírozását előmozdítani, és emellett egy stabil pénzügyi szolgáltatási szektor a legjobb módja a tőkemenekülés elleni küzdelemnek;

| 36. | felhív minden érintettet, hogy teljes mértékben értékelje a természeti erőforrásokból származó bevételek hatalmas potenciálját; e tekintetben elengedhetetlennek tartja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságát; úgy ítéli meg, hogy bár az EITI és a kimberleyi folyamat megfelelő irányba halad, jóval többet kell még tenni a nyersanyag-kitermelő iparágak és bevételeik átlátható irányításának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

36.

felhív minden érintettet, hogy teljes mértékben értékelje a természeti erőforrásokból származó bevételek hatalmas potenciálját; e tekintetben elengedhetetlennek tartja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságát; úgy ítéli meg, hogy bár az EITI és a kimberleyi folyamat megfelelő irányba halad, jóval többet kell még tenni a nyersanyag-kitermelő iparágak és bevételeik átlátható irányításának ösztönzése érdekében;

A nemzetközi rendszerek reformja

| 37. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a 2008–2009. évi félidős értékelés során foglalja bele az Európai Fejlesztési Alapot az EU költségvetésébe, és hogy fokozza az EU fejlesztéspolitikája és költségvetése egyik fontos elemének demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

37.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a 2008–2009. évi félidős értékelés során foglalja bele az Európai Fejlesztési Alapot az EU költségvetésébe, és hogy fokozza az EU fejlesztéspolitikája és költségvetése egyik fontos elemének demokratikus legitimitását;

| 38. | tudomásul veszi a fejlődő országoknak a Nemzetközi Valutaalapon (IMF) belüli jobb képviselete érdekében 2008 áprilisában tett első lépést; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az IMF-nél továbbra is vagyonalapú súlyozás érvényesül a szavazati jogok elosztásában; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyilvánítsák ki a kétszeres többség elvén (érintettek/államok) alapuló döntéshozatali rendszer iránti érdeküket a nemzetközi pénzügyi stabilitásért felelős intézményen, az IMF-en belül; |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi a fejlődő országoknak a Nemzetközi Valutaalapon (IMF) belüli jobb képviselete érdekében 2008 áprilisában tett első lépést; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az IMF-nél továbbra is vagyonalapú súlyozás érvényesül a szavazati jogok elosztásában; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyilvánítsák ki a kétszeres többség elvén (érintettek/államok) alapuló döntéshozatali rendszer iránti érdeküket a nemzetközi pénzügyi stabilitásért felelős intézményen, az IMF-en belül;

| 39. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tekintsék a Dohában megrendezendő, a fejlesztésfinanszírozásról szóló nemzetközi nyomonkövetési konferenciát jó alkalomnak arra, hogy bemutassák a millenniumi fejlesztési célok fenntartható megközelítés keretében történő teljesítését célzó fejlesztésre vonatkozó uniós álláspontot; |
| --- | --- |

39.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tekintsék a Dohában megrendezendő, a fejlesztésfinanszírozásról szóló nemzetközi nyomonkövetési konferenciát jó alkalomnak arra, hogy bemutassák a millenniumi fejlesztési célok fenntartható megközelítés keretében történő teljesítését célzó fejlesztésre vonatkozó uniós álláspontot;

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy végezzék el a Világbank gyors és ambiciózus reformját, hogy a világbanki programok által legközvetlenebbül érintettek jobb képviselethez jussanak; |
| --- | --- |

40.

felhívja a tagállamokat, hogy végezzék el a Világbank gyors és ambiciózus reformját, hogy a világbanki programok által legközvetlenebbül érintettek jobb képviselethez jussanak;

*

* *

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárának és a Kereskedelmi Világszervezet vezetőinek, az IMF-nek, a Világbank Csoportnak és az ENSZ ECOSOC-nak. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárának és a Kereskedelmi Világszervezet vezetőinek, az IMF-nek, a Világbank Csoportnak és az ENSZ ECOSOC-nak.

---

(1)  HL C 131. E, 2003.6.5., 164. o.

(2)  HL C 284. E, 2002.11.21., 315. o.

(3)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0237.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/7

---

2008. szeptember 23., keddBelső piaci eredménytábla

P6_TA(2008)0421

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a belső piaci eredménytábláról (2008/2056(INI))

2010/C 8 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a belső piaci eredménytábla 2008. február 14-i 16a. számú kiadására (SEC(2008)0076),

tekintettel 2007. szeptember 4-i állásfoglalására az Egységes Piaci Szemléről: az akadályok és elégtelenségek kiküszöbölése jobb végrehajtás és alkalmazás révén (1),

tekintettel a Bizottságnak az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című, 2007. november 20-i közleményére (COM(2007)0724),

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (2);

tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás második stratégiai felülvizsgálata” című, 2008. január 30-i közleményére (COM(2008)0032),

tekintettel a brüsszeli Európai Tanács 2007. március 8-i és 9-i elnökségi következtetéseire, amelyek jóváhagyták az Európai Unióban az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló cselekvési programot, 25 %-os csökkentést állapítottak meg az adminisztratív terhek vonatkozásában, és felhívták a tagállamokat, hogy nemzeti szinten is hasonló célkitűzéseket állapítsanak meg,

tekintettel a Bizottságnak „Új módszerek alkalmazása a termékek, piacok és az ágazatok monitoringja terén: az első ágazati vizsgálat eredményei – kísérődokumentum a Bizottságnak az "Egységes piac a XXI. századi Európa számára" című közleményéhez” című, 2007. november 20-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2007)1517),

tekintettel a „Modernizált egységes piaci politika instrumentumai – kísérődokumentum a Bizottságnak az »Egységes piac a XXI. századi Európa számára« című közleményhez” című, 2007. november 20-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2007)1518),

tekintettel a Bizottságnak „Az egységes piac fogyasztói eredményeinek monitorozása: a fogyasztói piacok eredménytáblája” című, 2008. január 29-i közleményére (COM(2008)0031),

tekintettel a Tanácsnak a XXI. századi Európa számára való egységes piacról szóló, 2008. február 25-i következtetéseire (Versenyképesség – belső piac, ipar és kutatás),

tekintettel az Eljárási Szabályzat 45. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0272/2008),

| A. | mivel üdvözli a belső piaci eredménytábla közzétételét, amely segítséget nyújt az átültetésben tapasztalható elmaradás mérséklésében; |
| --- | --- |

A.

mivel üdvözli a belső piaci eredménytábla közzétételét, amely segítséget nyújt az átültetésben tapasztalható elmaradás mérséklésében;

| B. | mivel valamennyi tagállam jogi kötelezettsége, hogy az adott határidőn belül nemzeti jogszabályaiba átültesse a belső piacra vonatkozó összes irányelvet; |
| --- | --- |

B.

mivel valamennyi tagállam jogi kötelezettsége, hogy az adott határidőn belül nemzeti jogszabályaiba átültesse a belső piacra vonatkozó összes irányelvet;

| C. | mivel az eredménytábla célja elsődlegesen az, hogy a tagállamokat ösztönözze az időben történő átültetésre; |
| --- | --- |

C.

mivel az eredménytábla célja elsődlegesen az, hogy a tagállamokat ösztönözze az időben történő átültetésre;

| D. | mivel a jelenlegi 1,2 %-os elmaradás az állam- és kormányfők 2007. évi megállapodásában szereplő 1 %-os jövőbeli célérték alatt van; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenlegi 1,2 %-os elmaradás az állam- és kormányfők 2007. évi megállapodásában szereplő 1 %-os jövőbeli célérték alatt van;

| E. | mivel a töredezettségi tényező 8 %, ami azt jelenti, hogy 124 irányelvet nem ültettek át legalább egy tagállamban; |
| --- | --- |

E.

mivel a töredezettségi tényező 8 %, ami azt jelenti, hogy 124 irányelvet nem ültettek át legalább egy tagállamban;

| F. | mivel az átültetés szintje tagállamonként változó; |
| --- | --- |

F.

mivel az átültetés szintje tagállamonként változó;

| G. | mivel az irányelv még a gyors és megfelelő átültetés ellenére sem mindig teljesen eredményes, kiváltképp azon esetekben, amikor a végrehajtás jogilag bizonytalan helyzeteket eredményez, amelyek következtében eljárásokra kerül sor az Európai Bíróság előtt, és akadályozzák a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

G.

mivel az irányelv még a gyors és megfelelő átültetés ellenére sem mindig teljesen eredményes, kiváltképp azon esetekben, amikor a végrehajtás jogilag bizonytalan helyzeteket eredményez, amelyek következtében eljárásokra kerül sor az Európai Bíróság előtt, és akadályozzák a belső piac hatékony működését;

| H. | mivel a folyamatban lévő jogsértési eljárások száma még mindig igen magas, és nagyszámú jogsértés kapcsolódik a hiányzó vagy helytelen átültetéshez; |
| --- | --- |

H.

mivel a folyamatban lévő jogsértési eljárások száma még mindig igen magas, és nagyszámú jogsértés kapcsolódik a hiányzó vagy helytelen átültetéshez;

| I. | mivel tisztességtelen előny származhat bizonyos irányelvek elkerüléséből, az átültetés hiányából, vagy a nem megfelelő átültetésből; |
| --- | --- |

I.

mivel tisztességtelen előny származhat bizonyos irányelvek elkerüléséből, az átültetés hiányából, vagy a nem megfelelő átültetésből;

| J. | mivel a belső piaci irányelvek átültetése kulcsfontosságú a lisszaboni menetrend, valamint a göteborgi fenntartható fejlődési napirend eléréséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a belső piaci irányelvek átültetése kulcsfontosságú a lisszaboni menetrend, valamint a göteborgi fenntartható fejlődési napirend eléréséhez;

| K. | mivel átlagosan 20 hónapnál is több idő telik el, mire egy jogsértési eljárás az Európai Bíróság elé kerül; |
| --- | --- |

K.

mivel átlagosan 20 hónapnál is több idő telik el, mire egy jogsértési eljárás az Európai Bíróság elé kerül;

| L. | mivel egyes tagállamok nem tartják tiszteletben az Európai Bíróság jogsértési ügyekben hozott határozatait, ami tovább rontja a belső piac működését; |
| --- | --- |

L.

mivel egyes tagállamok nem tartják tiszteletben az Európai Bíróság jogsértési ügyekben hozott határozatait, ami tovább rontja a belső piac működését;

| M. | mivel a tagállamokban túl nagyok az adminisztrációs terhek, ami mind a nemzeti, mind a közösségi jogalkotás eredménye; |
| --- | --- |

M.

mivel a tagállamokban túl nagyok az adminisztrációs terhek, ami mind a nemzeti, mind a közösségi jogalkotás eredménye;

Végrehajtás – a belső piac alapja

| 1. | hangsúlyozza, hogy a belső piaci irányelvek időben történő végrehajtása, helyes átültetése és helyes alkalmazása a belső piac hatékony működésének előfeltétele, és hatással van az EU-ban a versenyképességre, valamint a gazdasági és társadalmi egyensúlyra; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a belső piaci irányelvek időben történő végrehajtása, helyes átültetése és helyes alkalmazása a belső piac hatékony működésének előfeltétele, és hatással van az EU-ban a versenyképességre, valamint a gazdasági és társadalmi egyensúlyra;

| 2. | hangsúlyozza a belső piacért való nemzeti, regionális és helyi szintű felelősségvállalás fontosságát; kiemeli a Bizottság abban a tekintetben betöltött szerepét, hogy ennek érdekében a vonatkozó politikák kialakítása során partnerségeket hozzon létre; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a belső piacért való nemzeti, regionális és helyi szintű felelősségvállalás fontosságát; kiemeli a Bizottság abban a tekintetben betöltött szerepét, hogy ennek érdekében a vonatkozó politikák kialakítása során partnerségeket hozzon létre;

| 3. | emlékeztet arra, hogy 2009-től az átültetési elmaradás tekintetében a célszámot 1 %-ban határozták meg; sürgeti a tagállamokat, hogy e célkitűzés elérése érdekében tegyenek intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy 2009-től az átültetési elmaradás tekintetében a célszámot 1 %-ban határozták meg; sürgeti a tagállamokat, hogy e célkitűzés elérése érdekében tegyenek intézkedéseket;

| 4. | sürgeti a különösen nagy elmaradással rendelkező tagállamokat, hogy tegyenek azonnali intézkedéseket, valamint a Bizottságot, hogy a helyzet javítása céljából szorosabban működjön együtt velük; megjegyzi, hogy néhány tagállam bizonyította, hogy lehetséges az elmaradást jelentősen és gyorsan csökkenteni; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a különösen nagy elmaradással rendelkező tagállamokat, hogy tegyenek azonnali intézkedéseket, valamint a Bizottságot, hogy a helyzet javítása céljából szorosabban működjön együtt velük; megjegyzi, hogy néhány tagállam bizonyította, hogy lehetséges az elmaradást jelentősen és gyorsan csökkenteni;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak is sürgősen foglalkozniuk kell a magas töredezettségi tényezővel; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak is sürgősen foglalkozniuk kell a magas töredezettségi tényezővel;

| 6. | sajnálja, hogy a tagállamok az irányelvek nemzeti jogszabályokba történő átültetése során néha további követelményeket fogalmaznak meg; úgy véli, hogy a jogszabályok ilyen „megtoldása” akadályozza a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy a tagállamok az irányelvek nemzeti jogszabályokba történő átültetése során néha további követelményeket fogalmaznak meg; úgy véli, hogy a jogszabályok ilyen „megtoldása” akadályozza a belső piac hatékony működését;

| 7. | fenntartja azt az álláspontot, hogy az erős, nyitott és versengő belső piac Európa globalizációs kihívásokra adott válaszának lényeges része azzal, hogy előmozdítja az európai ipar versenyképességét és megerősíti a külföldi befektetések ösztönzőit, valamint biztosítja a fogyasztók jogait Európában; a külső dimenziót ezért a Bizottságnak figyelembe kell vennie, amikor új belső piaci kezdeményezéseket fogad el; |
| --- | --- |

7.

fenntartja azt az álláspontot, hogy az erős, nyitott és versengő belső piac Európa globalizációs kihívásokra adott válaszának lényeges része azzal, hogy előmozdítja az európai ipar versenyképességét és megerősíti a külföldi befektetések ösztönzőit, valamint biztosítja a fogyasztók jogait Európában; a külső dimenziót ezért a Bizottságnak figyelembe kell vennie, amikor új belső piaci kezdeményezéseket fogad el;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a nyílt és versenyképes belső piac érdekében, a hamisítás és a kalózkodás ellen folytatott küzdelem fokozásához célzottabb és szigorúbb eszközök szükségesek; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a nyílt és versenyképes belső piac érdekében, a hamisítás és a kalózkodás ellen folytatott küzdelem fokozásához célzottabb és szigorúbb eszközök szükségesek;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy meglévő iránymutatások és bevált gyakorlatok alkalmazásán keresztül sürgősen foglalkozzanak a belső piaci irányelvek helyes átültetésével és végrehajtásával; sürgeti, hogy az elmaradás kezelésére fejlesszenek ki hatékonyabb eszközöket; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy meglévő iránymutatások és bevált gyakorlatok alkalmazásán keresztül sürgősen foglalkozzanak a belső piaci irányelvek helyes átültetésével és végrehajtásával; sürgeti, hogy az elmaradás kezelésére fejlesszenek ki hatékonyabb eszközöket;

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a viták korai szakaszban történő lezárására irányuló folyamatot, és azonosítsa az európai polgárok számára legsúlyosabb következményekkel járó jogsértéseket; ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy az adott bűncselekmény részletes ismertetése érdekében készítsen összeállítást az Európai Bíróság elé tárt jogsértési eljárásokról; |
| --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a viták korai szakaszban történő lezárására irányuló folyamatot, és azonosítsa az európai polgárok számára legsúlyosabb következményekkel járó jogsértéseket; ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy az adott bűncselekmény részletes ismertetése érdekében készítsen összeállítást az Európai Bíróság elé tárt jogsértési eljárásokról;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Bíróság döntéseivel összhangban teljesítsék kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Bíróság döntéseivel összhangban teljesítsék kötelezettségeiket;

Az eredménytábla, mint a politikai döntéshozatal eszközének kifejlesztése

| 12. | álláspontja az, hogy az eredménytáblának elsősorban az időben történő és helyes átültetés ösztönzését kell szolgálnia, és az továbbfejleszthető olyan eszközként, amely segíti a politikai döntéshozókat a gátak és akadályok azonosításában és annak kijelölésében, hogy hol van szükség új kezdeményezésekre; felhívja a Bizottságot, hogy, hogy bővítse ki és mélyítse el az eredménytáblában szereplő információk és mutatók körét, többek között a minőség, a munkavállalók szociális körülményei, a környezetre gyakorolt hatások és az éghajlatváltozás tekintetében; |
| --- | --- |

12.

álláspontja az, hogy az eredménytáblának elsősorban az időben történő és helyes átültetés ösztönzését kell szolgálnia, és az továbbfejleszthető olyan eszközként, amely segíti a politikai döntéshozókat a gátak és akadályok azonosításában és annak kijelölésében, hogy hol van szükség új kezdeményezésekre; felhívja a Bizottságot, hogy, hogy bővítse ki és mélyítse el az eredménytáblában szereplő információk és mutatók körét, többek között a minőség, a munkavállalók szociális körülményei, a környezetre gyakorolt hatások és az éghajlatváltozás tekintetében;

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy a polgárok és más érdekeltek hozzáférésének javítása érdekében a jövőbeni eredménytáblákhoz mellékeljen könnyen érthető összefoglalót; ösztönzi az illetékes uniós és nemzeti szerveket, hogy az eredménytáblát tegyék közzé weboldalaikon, és törekedjenek jobban az eredménytábla médiabeli népszerűsítésére; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot, hogy a polgárok és más érdekeltek hozzáférésének javítása érdekében a jövőbeni eredménytáblákhoz mellékeljen könnyen érthető összefoglalót; ösztönzi az illetékes uniós és nemzeti szerveket, hogy az eredménytáblát tegyék közzé weboldalaikon, és törekedjenek jobban az eredménytábla médiabeli népszerűsítésére;

| 14. | sajnálja, hogy az eredménytábla nem nyújt információkat arról, hogy mely irányelveket nem ültettek át; álláspontja az, hogy egyes irányelvek – például a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) – másoknál fontosabbak a belső piac hatékony működése szempontjából; felhívja a Bizottságot olyan mutatók megfontolására, amelyek jobban tükrözik az irányelvek fontosságát a különböző ágazatokhoz kapcsolódó ipar és a polgárok számára; fenntartja azt az álláspontját, hogy a Bizottság által elvégzett hatásvizsgálatok e célból jelentőséggel bírhatnak; |
| --- | --- |

14.

sajnálja, hogy az eredménytábla nem nyújt információkat arról, hogy mely irányelveket nem ültettek át; álláspontja az, hogy egyes irányelvek – például a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) – másoknál fontosabbak a belső piac hatékony működése szempontjából; felhívja a Bizottságot olyan mutatók megfontolására, amelyek jobban tükrözik az irányelvek fontosságát a különböző ágazatokhoz kapcsolódó ipar és a polgárok számára; fenntartja azt az álláspontját, hogy a Bizottság által elvégzett hatásvizsgálatok e célból jelentőséggel bírhatnak;

| 15. | emlékeztet, hogy a közösségi jogszabályok, valamint átültetésük elengedhetetlen jelentőséggel bírnak a belső piac megfelelő működése szempontjából, és hogy a nem egyértelmű rendelkezésekhez és a másodlagos jog nem megfelelő átültetéséhez kapcsolódó az Európai Bíróság előtt folyamatban lévő számos ügy is jelzi, hogy pontosabban kell megfogalmazni a közösségi jogszabályokat; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be az eredménytáblába az Európai Bíróság előtt folyamatban lévő ügyekre vonatkozó mutatókat, amelyek a másodlagos jog minőségére, illetve nem megfelelő végrehajtására vonatkoznak |
| --- | --- |

15.

emlékeztet, hogy a közösségi jogszabályok, valamint átültetésük elengedhetetlen jelentőséggel bírnak a belső piac megfelelő működése szempontjából, és hogy a nem egyértelmű rendelkezésekhez és a másodlagos jog nem megfelelő átültetéséhez kapcsolódó az Európai Bíróság előtt folyamatban lévő számos ügy is jelzi, hogy pontosabban kell megfogalmazni a közösségi jogszabályokat; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be az eredménytáblába az Európai Bíróság előtt folyamatban lévő ügyekre vonatkozó mutatókat, amelyek a másodlagos jog minőségére, illetve nem megfelelő végrehajtására vonatkoznak

| 16. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy szisztematikusabb megközelítést kíván bevezetni a kulcsfontosságú áruk és szolgáltatások piacai működésének monitoringjára annak érdekében, hogy fel lehessen tárni a piac kudarcait és elő lehessen mozdítani az eredményesebb politikai eszközöket; ennélfogva felhív arra, hogy több ágazatspecifikus és tagállam-specifikus információkat, valamint pontos információkat vegyenek fel az eredménytáblába; felhív olyan mutatók beépítésére is, amelyek a közbeszerzés határokon átnyúló vonatkozásaihoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy szisztematikusabb megközelítést kíván bevezetni a kulcsfontosságú áruk és szolgáltatások piacai működésének monitoringjára annak érdekében, hogy fel lehessen tárni a piac kudarcait és elő lehessen mozdítani az eredményesebb politikai eszközöket; ennélfogva felhív arra, hogy több ágazatspecifikus és tagállam-specifikus információkat, valamint pontos információkat vegyenek fel az eredménytáblába; felhív olyan mutatók beépítésére is, amelyek a közbeszerzés határokon átnyúló vonatkozásaihoz kapcsolódnak;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (34) bekezdésével összhangban, hogy valamennyi irányelvre irányuló javaslata olyan konkrét rendelkezéseket tartalmazzon, amelyek a tagállamokat az adott jogszabály és az átültetésére vonatkozó intézkedések közötti kapcsolatokat ábrázoló táblázatok létrehozására, valamint e táblázatok Bizottság számára történő megküldésére kötelezik; e tekintetben sajnálja, hogy a záradék ellenzése vagy kötelező erővel nem bíró preambulumbekezdésként történő alkalmazása révén a tagállamok rontják az átláthatósággal kapcsolatos bizottsági és parlamenti erőfeszítések hatékonyságát; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (34) bekezdésével összhangban, hogy valamennyi irányelvre irányuló javaslata olyan konkrét rendelkezéseket tartalmazzon, amelyek a tagállamokat az adott jogszabály és az átültetésére vonatkozó intézkedések közötti kapcsolatokat ábrázoló táblázatok létrehozására, valamint e táblázatok Bizottság számára történő megküldésére kötelezik; e tekintetben sajnálja, hogy a záradék ellenzése vagy kötelező erővel nem bíró preambulumbekezdésként történő alkalmazása révén a tagállamok rontják az átláthatósággal kapcsolatos bizottsági és parlamenti erőfeszítések hatékonyságát;

| 18. | politikai prioritásnak tekinti a lisszaboni menetrend és a göteborgi fenntartható fejlődési napirend megvalósítását, és hangsúlyozza különösen azon irányelvek végrehajtásának fontosságát, amelyek ennek eléréséhez szükségesek; felhívja a Tanácsot arra, hogy adjon vezető szerepet a belső piaccal kapcsolatos kérdéseknek a 2010 utáni időszakra vonatkozó felülvizsgált stratégiában; |
| --- | --- |

18.

politikai prioritásnak tekinti a lisszaboni menetrend és a göteborgi fenntartható fejlődési napirend megvalósítását, és hangsúlyozza különösen azon irányelvek végrehajtásának fontosságát, amelyek ennek eléréséhez szükségesek; felhívja a Tanácsot arra, hogy adjon vezető szerepet a belső piaccal kapcsolatos kérdéseknek a 2010 utáni időszakra vonatkozó felülvizsgált stratégiában;

| 19. | üdvözli a Bizottság szándékát, hogy az egységes piacra vonatkozó politika fejlesztését célzó eszközöket és intézkedéseket dolgozzon ki annak révén, hogy az egységes piacra vonatkozó politikát olyanná teszi, ami jobban támaszkodik a bizonyítékokra, célzottabb, decentralizáltabb és elérhetőbb, továbbá amelyet jobban is kommunikálnak; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Bizottság szándékát, hogy az egységes piacra vonatkozó politika fejlesztését célzó eszközöket és intézkedéseket dolgozzon ki annak révén, hogy az egységes piacra vonatkozó politikát olyanná teszi, ami jobban támaszkodik a bizonyítékokra, célzottabb, decentralizáltabb és elérhetőbb, továbbá amelyet jobban is kommunikálnak;

| 20. | felhívja a Bizottságot arra, hogy ágazati vizsgálatokon, vállalkozások és fogyasztók körében végzett felméréseken vagy egyéb eszközökön keresztül értékelje a tagállami végrehajtás minőségét és egységességét a jogalkotás eredményes működésének garantálása érdekében; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot arra, hogy ágazati vizsgálatokon, vállalkozások és fogyasztók körében végzett felméréseken vagy egyéb eszközökön keresztül értékelje a tagállami végrehajtás minőségét és egységességét a jogalkotás eredményes működésének garantálása érdekében;

| 21. | hangsúlyozza azt a tényt, hogy a kései és helytelen végrehajtás megfosztja a fogyasztókat és vállalkozásokat jogaiktól, kárt okoz az európai gazdaságnak és aláássa a belső piacba vetett bizalmat; felhívja a Bizottságot olyan mutatók kifejlesztésére, amelyek mérik a polgárok és az ipar kései és helytelen átültetésből származó költségeit, valamint kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a tagállamok jogszabályok átültetésével kapcsolatos teljesítménye és az ellenük indított jogsértési eljárások közötti kapcsolatot tükröző mutatókat; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza azt a tényt, hogy a kései és helytelen végrehajtás megfosztja a fogyasztókat és vállalkozásokat jogaiktól, kárt okoz az európai gazdaságnak és aláássa a belső piacba vetett bizalmat; felhívja a Bizottságot olyan mutatók kifejlesztésére, amelyek mérik a polgárok és az ipar kései és helytelen átültetésből származó költségeit, valamint kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a tagállamok jogszabályok átültetésével kapcsolatos teljesítménye és az ellenük indított jogsértési eljárások közötti kapcsolatot tükröző mutatókat;

| 22. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a szabályozás javítását célzó, további indítványokat kíván benyújtani, különösen a hatástanulmányok javítása és az adminisztratív terhek csökkentése révén, mivel ez a belső piac hatékonyabb működését is elősegíti; úgy véli, hogy az egyes kérdésekben folyó munka összefügg és következetes megközelítést igényel; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a szabályozás javítását célzó, további indítványokat kíván benyújtani, különösen a hatástanulmányok javítása és az adminisztratív terhek csökkentése révén, mivel ez a belső piac hatékonyabb működését is elősegíti; úgy véli, hogy az egyes kérdésekben folyó munka összefügg és következetes megközelítést igényel;

| 23. | üdvözli azt a célkitűzést, amely szerint 2012-re az EU-ban 25 %-kal csökkentenék az adminisztratív terheket; felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket e cél megvalósítása érdekében; úgy véli, hogy az eredménytáblának mérnie kellene az ez irányú nemzeti és közösségi törekvéseket és előrehaladást; felkéri ezért a Bizottságot, hogy gondolja át egy ezzel foglalkozó fejezet beillesztését az eredménytáblába; |
| --- | --- |

23.

üdvözli azt a célkitűzést, amely szerint 2012-re az EU-ban 25 %-kal csökkentenék az adminisztratív terheket; felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket e cél megvalósítása érdekében; úgy véli, hogy az eredménytáblának mérnie kellene az ez irányú nemzeti és közösségi törekvéseket és előrehaladást; felkéri ezért a Bizottságot, hogy gondolja át egy ezzel foglalkozó fejezet beillesztését az eredménytáblába;

| 24. | sajnálja, hogy a belső piacon belüli szabad mozgás tekintetében a polgárok még mindig számos akadályba ütköznek; e tekintetben megállapítja, hogy 2007-ben a SOLVIT ügyeinek 15 %-a a személyek szabad mozgásához és az uniós polgársághoz kapcsolódott; felkéri ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg a személyek szabad mozgásának biztosítására irányuló törekvéseiket; hangsúlyozottan kéri a tagállamokat olyan ügyintézőhelyek létrehozására, amelyek a belső piacon belüli mozgás során minden jogi és gyakorlati ügyben segítséget nyújtanak a „mindent egy helyen” elv alapján; ugyancsak felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az eredménytáblában alkalmazandó, a személyek szabad mozgását korlátozó akadályokat mérő mutatókat; |
| --- | --- |

24.

sajnálja, hogy a belső piacon belüli szabad mozgás tekintetében a polgárok még mindig számos akadályba ütköznek; e tekintetben megállapítja, hogy 2007-ben a SOLVIT ügyeinek 15 %-a a személyek szabad mozgásához és az uniós polgársághoz kapcsolódott; felkéri ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg a személyek szabad mozgásának biztosítására irányuló törekvéseiket; hangsúlyozottan kéri a tagállamokat olyan ügyintézőhelyek létrehozására, amelyek a belső piacon belüli mozgás során minden jogi és gyakorlati ügyben segítséget nyújtanak a „mindent egy helyen” elv alapján; ugyancsak felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az eredménytáblában alkalmazandó, a személyek szabad mozgását korlátozó akadályokat mérő mutatókat;

| 25. | megismétli, hogy a cél a belső piaci jogalkotás működésének javítása; arra az álláspontra helyezkedik, hogy a jobb minőségű végrehajtás függ a közigazgatások közötti gyakorlati együttműködés és partnerség fejlesztésétől is; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok megosztását szolgáló rendszereket fejlesszék tovább; hangsúlyozza, hogy a számos helyi, regionális és nemzeti hatóság miatt szükség van a közigazgatási együttműködés és egyszerűsítés tevőleges előmozdítására és támogatására; kiemeli, hogy a belső piaci információs rendszerben benne rejlik annak lehetősége, hogy ebből a célból vezető szerepet töltsön be; |
| --- | --- |

25.

megismétli, hogy a cél a belső piaci jogalkotás működésének javítása; arra az álláspontra helyezkedik, hogy a jobb minőségű végrehajtás függ a közigazgatások közötti gyakorlati együttműködés és partnerség fejlesztésétől is; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok megosztását szolgáló rendszereket fejlesszék tovább; hangsúlyozza, hogy a számos helyi, regionális és nemzeti hatóság miatt szükség van a közigazgatási együttműködés és egyszerűsítés tevőleges előmozdítására és támogatására; kiemeli, hogy a belső piaci információs rendszerben benne rejlik annak lehetősége, hogy ebből a célból vezető szerepet töltsön be;

| 26. | felkéri a tagállamokat, hogy a belső piac működtetése érdekében tett erőfeszítéseik összehangolása, egyszerűsítése és politikai láthatósága javítása érdekében hozzanak létre nemzeti belső piaci központokat; hangsúlyozza, hogy e központokat már létező szervezeteken, például a nemzeti kapcsolattartó központokon belül kellene létrehozni; sürgeti a tagállamokat, hogy a nemzeti közigazgatás minden szintjén biztosítsák az uniós jogszabályokkal kapcsolatos gyakorlati ismeretek javítását, hogy biztosítsa, hogy a szabályok meg nem értése miatt a polgárok és a vállalkozások ne ütközzenek akadályokba, illetve ne nehezedjenek rájuk felesleges terhek; |
| --- | --- |

26.

felkéri a tagállamokat, hogy a belső piac működtetése érdekében tett erőfeszítéseik összehangolása, egyszerűsítése és politikai láthatósága javítása érdekében hozzanak létre nemzeti belső piaci központokat; hangsúlyozza, hogy e központokat már létező szervezeteken, például a nemzeti kapcsolattartó központokon belül kellene létrehozni; sürgeti a tagállamokat, hogy a nemzeti közigazgatás minden szintjén biztosítsák az uniós jogszabályokkal kapcsolatos gyakorlati ismeretek javítását, hogy biztosítsa, hogy a szabályok meg nem értése miatt a polgárok és a vállalkozások ne ütközzenek akadályokba, illetve ne nehezedjenek rájuk felesleges terhek;

| 27. | üdvözli a Bizottság azt célzó munkáját, hogy munkacsoportokon, egyes ágazatokban a hálózatokon, nemzeti szakértőkkel való találkozókon és végrehajtási iránymutatásokon keresztül partnerségeket hozzon létre a tagállamokkal a végrehajtási folyamat során; hiszi, hogy a Bizottság által a 2006/123/EK irányelv végrehajtása kapcsán kifejtett munka olyan sikeres lesz, amit a jövőben meg kell ismételni; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet folyamatosan tájékoztatni kell a végrehajtási folyamatokról; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a Bizottság azt célzó munkáját, hogy munkacsoportokon, egyes ágazatokban a hálózatokon, nemzeti szakértőkkel való találkozókon és végrehajtási iránymutatásokon keresztül partnerségeket hozzon létre a tagállamokkal a végrehajtási folyamat során; hiszi, hogy a Bizottság által a 2006/123/EK irányelv végrehajtása kapcsán kifejtett munka olyan sikeres lesz, amit a jövőben meg kell ismételni; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet folyamatosan tájékoztatni kell a végrehajtási folyamatokról;

| 28. | kiemeli, hogy a végrehajtási problémákat gyakran a SOLVIT-hálózaton keresztül fedezik fel; aggodalommal jegyzi meg, hogy a SOLVIT-központok gyakorta küzdenek munkaerőhiánnyal, és hogy az ügyek átlagos elintézési határideje 10 hétnél hosszabb; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a SOLVIT-központok megfelelő munkaerő-állománnyal rendelkezzenek, a tagállamokat és a Bizottságot pedig arra, hogy javítsák az ügyintézési hatékonyságot az ügykezelési határidő érzékelhető rövidítése érdekében; felkéri továbbá a tagállamokat, hogy a megfelelő információs csatornákon keresztül törekedjenek jobban a SOLVIT-hálózat szolgáltatásainak népszerűsítésére, hogy ezáltal bővítsék a polgárok és a vállalkozások SOLVIT-tal kapcsolatos ismereteit; |
| --- | --- |

28.

kiemeli, hogy a végrehajtási problémákat gyakran a SOLVIT-hálózaton keresztül fedezik fel; aggodalommal jegyzi meg, hogy a SOLVIT-központok gyakorta küzdenek munkaerőhiánnyal, és hogy az ügyek átlagos elintézési határideje 10 hétnél hosszabb; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a SOLVIT-központok megfelelő munkaerő-állománnyal rendelkezzenek, a tagállamokat és a Bizottságot pedig arra, hogy javítsák az ügyintézési hatékonyságot az ügykezelési határidő érzékelhető rövidítése érdekében; felkéri továbbá a tagállamokat, hogy a megfelelő információs csatornákon keresztül törekedjenek jobban a SOLVIT-hálózat szolgáltatásainak népszerűsítésére, hogy ezáltal bővítsék a polgárok és a vállalkozások SOLVIT-tal kapcsolatos ismereteit;

| 29. | üdvözli a Bizottság azon igyekezetét, hogy a SOLVIT és más egységes piaci segítségnyújtási szolgáltatások megszűrjék a vállalkozásoktól és a polgároktól érkező panaszokat és érdeklődéseket, ezáltal biztosítva, hogy ezek azonnal a megfelelő közigazgatási szervhez jussanak el, függetlenül attól, hogy melyik hálózaton keresztül nyújtották be őket; hangsúlyozza, hogy a SOLVIT-tal kapcsolatos tapasztalatokat vissza kellene forgatni a nemzeti és az uniós politikai döntéshozatalba, ami adott esetben szerkezeti és szabályozói módosításokat is eredményezhet; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a Bizottság azon igyekezetét, hogy a SOLVIT és más egységes piaci segítségnyújtási szolgáltatások megszűrjék a vállalkozásoktól és a polgároktól érkező panaszokat és érdeklődéseket, ezáltal biztosítva, hogy ezek azonnal a megfelelő közigazgatási szervhez jussanak el, függetlenül attól, hogy melyik hálózaton keresztül nyújtották be őket; hangsúlyozza, hogy a SOLVIT-tal kapcsolatos tapasztalatokat vissza kellene forgatni a nemzeti és az uniós politikai döntéshozatalba, ami adott esetben szerkezeti és szabályozói módosításokat is eredményezhet;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel és a Tanács elnökségével együttműködésben tartson éves belső piaci fórumot a tagállamok és más érdekeltek részvételével, annak érdekében, hogy világosabb elkötelezettséget teremtsen a kellő időben történő, megfelelő végrehajtáshoz, valamint hogy színteret biztosítson a teljesítményértékeléshez és a bevált gyakorlatok cseréjéhez; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel és a Tanács elnökségével együttműködésben tartson éves belső piaci fórumot a tagállamok és más érdekeltek részvételével, annak érdekében, hogy világosabb elkötelezettséget teremtsen a kellő időben történő, megfelelő végrehajtáshoz, valamint hogy színteret biztosítson a teljesítményértékeléshez és a bevált gyakorlatok cseréjéhez;

| 31. | felkéri a Tanácsot, hogy biztosítson nagyobb prioritást a belső piaci kérdéseknek azáltal, hogy létrehoz egy ilyen kérdésekkel foglalkozó, új tanácsi formációt, vagy abszolút prioritást biztosít ezeknek a létező Versenyképességi Tanács napirendjében; |
| --- | --- |

31.

felkéri a Tanácsot, hogy biztosítson nagyobb prioritást a belső piaci kérdéseknek azáltal, hogy létrehoz egy ilyen kérdésekkel foglalkozó, új tanácsi formációt, vagy abszolút prioritást biztosít ezeknek a létező Versenyképességi Tanács napirendjében;

| 32. | emlékeztet az Egységes Piaci Szemléről szóló, fent említett állásfoglalására, amelyben felhívta a Bizottságot egy belső piaci teszt létrehozására; felhívja a Bizottságot, hogy e teszt bevezetése érdekében tegyen intézkedéseket; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet az Egységes Piaci Szemléről szóló, fent említett állásfoglalására, amelyben felhívta a Bizottságot egy belső piaci teszt létrehozására; felhívja a Bizottságot, hogy e teszt bevezetése érdekében tegyen intézkedéseket;

A belső piaci és a fogyasztói piaci eredménytábla

| 33. | fenntartja azt az álláspontját, hogy a belső piaci eredménytábla és a fogyasztói piaci eredménytábla egyaránt a fejlettebb belső piac előmozdítását szolgálja a polgárok és a fogyasztók érdekében; |
| --- | --- |

33.

fenntartja azt az álláspontját, hogy a belső piaci eredménytábla és a fogyasztói piaci eredménytábla egyaránt a fejlettebb belső piac előmozdítását szolgálja a polgárok és a fogyasztók érdekében;

| 34. | üdvözli a Bizottság annak biztosítására irányuló szándékát, hogy a belső piac kommunikációja megfelelőbb legyen, és fenntartja azon nézetét, hogy a két eredménytábla fontos lépés ebbe az irányba; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Bizottság annak biztosítására irányuló szándékát, hogy a belső piac kommunikációja megfelelőbb legyen, és fenntartja azon nézetét, hogy a két eredménytábla fontos lépés ebbe az irányba;

| 35. | kiemeli, hogy míg a két eredménytábla összekapcsolódik és fontos azok egységes fejlesztése, célközönségük azonban eltérő, és ennélfogva azok elkülönültségét – eltérő mutatókkal – fenn kell tartani; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy míg a két eredménytábla összekapcsolódik és fontos azok egységes fejlesztése, célközönségük azonban eltérő, és ennélfogva azok elkülönültségét – eltérő mutatókkal – fenn kell tartani;

| 36. | fenntartja azt a nézetet, hogy rendszeresen el kell végezni az alkalmazott mutatók és a két eredménytábla közötti kapcsolat felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azokat hozzá lehessen igazítani a belső piac fejlődéséhez; |
| --- | --- |

36.

fenntartja azt a nézetet, hogy rendszeresen el kell végezni az alkalmazott mutatók és a két eredménytábla közötti kapcsolat felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azokat hozzá lehessen igazítani a belső piac fejlődéséhez;

*

* *

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 187. E, 2008.7.24., 80. o.

(2)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(3)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/12

---

2008. szeptember 23., keddA tanárképzés minőségének javítása

P6_TA(2008)0422

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a tanárképzés minőségének javításáról (2008/2068(INI))

2010/C 8 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének q) pontjára, valamint 149. és 150. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanárképzés minőségének javításáról szóló közleményére (COM(2007)0392) és az ahhoz kapcsolódó bizottsági személyzeti munkadokumentumokra (SEC(2007)0931 és (SEC(2007)0933),

tekintettel az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), amelynek egyik konkrét célkitűzése a tanárképzés minőségének és európai dimenziójának fokozása (17. cikk (2) bekezdésének e) pontja),

tekintettel „Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák – Európai referenciakeret” című, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban (2) meghatározott nyolc kulcskompetenciára,

tekintettel az „Oktatás és képzés 2010” elnevezésű, tízéves munkaprogramra, és különösen annak „A tanárok és oktatatók oktatásának és képzésének javítása” című 1.1 célkitűzésére (3), valamint e program végrehajtásának előrehaladásáról szóló közös időközi jelentésekre,

tekintettel az Európai Unió többnyelvűségi politikájára és a Bizottság többnyelvűséggel foglalkozó magas szintű munkacsoportjának jelentésére (2007),

tekintettel az Európai Tanács 2000. március 23.-24-i lisszaboni különleges ülésének elnökségi következtetéseire,

tekintettel a 2002. márciusi barcelonai Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelynek keretében konkrét célkitűzéseket fogadtak el többek között a tanárok és oktatók oktatásának és képzésének javítására vonatkozóan,

tekintettel a Tanácsnak az oktatási és szakképzési átlagteljesítmény referenciaszintjeiről (hivatkozási értékek) szóló 2003. május 5-i következtetéseire (4),

tekintettel az Oktatási, Ifjúsági és Kulturális Tanács 2007. november 15.-16-i ülésén elfogadott következtetésekre, és különösen a tanárképzésre vonatkozó következtetésekre (5),

tekintettel az OECD által háromévenként elvégzett PISA-felmérésekre (PISA: nemzetközi tanulói teljesítményfelmérő program), valamint a szervezet „Tanárkérdés: Eredményes tanárok pályára vonzása, szakmai fejlődésének elősegítése és megtartása” című jelentésére (2005),

tekintettel a „Hogyan kerülnek az élre a világ legjobban teljesítő iskolarendszerei” című jelentésre (How the world's best performing school systems come out on top, McKinsey & Co, 2007. szeptember),

tekintettel a saját kiadású, „A testnevelés jelenlegi helyzete és kilátásai az Európai Unióban” című tanulmányra,

tekintettel „A sport szerepéről az oktatásban” című 2007. november 13-i állásfoglalására (6),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A6-0304/2008),

| A. | mivel a magas színvonalú oktatás és képzés számos előnnyel jár, amelyek meghaladják a versenyképesség támogatásával és a munkahelyteremtéssel járó előnyöket, és fontos részei az egész életen át tartó tanulásnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a magas színvonalú oktatás és képzés számos előnnyel jár, amelyek meghaladják a versenyképesség támogatásával és a munkahelyteremtéssel járó előnyöket, és fontos részei az egész életen át tartó tanulásnak;

| B. | mivel szükséges olyan egyének nevelése, akik önállóak, tájékozottak és a társadalmi kohézió iránt elkötelezettek, és mivel a globalizálódó világunkban a magas színvonalú oktatás és képzés döntő fontosságú tényező az Európai Unióban a társadalmi és gazdasági kohézió, valamint a munkahelyteremtés, a versenyképesség és a növekedési potenciál tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel szükséges olyan egyének nevelése, akik önállóak, tájékozottak és a társadalmi kohézió iránt elkötelezettek, és mivel a globalizálódó világunkban a magas színvonalú oktatás és képzés döntő fontosságú tényező az Európai Unióban a társadalmi és gazdasági kohézió, valamint a munkahelyteremtés, a versenyképesség és a növekedési potenciál tekintetében;

| C. | mivel az Európai Szociális Alap fontos szerepet tölthet be az oktatás és a képzés fejlesztésében, hozzájárulva ezzel a megfelelőbb tanárképzéshez; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Szociális Alap fontos szerepet tölthet be az oktatás és a képzés fejlesztésében, hozzájárulva ezzel a megfelelőbb tanárképzéshez;

| D. | mivel a tanárképzés minősége tükröződik az oktatási gyakorlatban, és közvetlenül kihat a tanulók tudásszintje mellett személyiségfejlődésükre is, különösen iskolai tanulmányaik első éveiben; |
| --- | --- |

D.

mivel a tanárképzés minősége tükröződik az oktatási gyakorlatban, és közvetlenül kihat a tanulók tudásszintje mellett személyiségfejlődésükre is, különösen iskolai tanulmányaik első éveiben;

| E. | mivel a tanári hivatás az oktatási környezetek összetettebbé és sokszínűbbé válásával párhuzamosan egyre több kihívással néz szembe; mivel e kihívások közé tartozik az információs és kommunikációs technológiák terén történő fejlődés, a társadalmi és családi struktúrák változása, az a tény, hogy a bevándorlás fokozódásával és a multikulturális társadalmak megjelenésével sok iskolában a diákok igen eltérő kulturális háttérből érkeznek, az iskolák autonómiájának fokozódása, ami a tanárok feladatainak növekedését eredményezi, az egyes tanulók tanulási szükségleteire fordított figyelem növelésének szükségessége; |
| --- | --- |

E.

mivel a tanári hivatás az oktatási környezetek összetettebbé és sokszínűbbé válásával párhuzamosan egyre több kihívással néz szembe; mivel e kihívások közé tartozik az információs és kommunikációs technológiák terén történő fejlődés, a társadalmi és családi struktúrák változása, az a tény, hogy a bevándorlás fokozódásával és a multikulturális társadalmak megjelenésével sok iskolában a diákok igen eltérő kulturális háttérből érkeznek, az iskolák autonómiájának fokozódása, ami a tanárok feladatainak növekedését eredményezi, az egyes tanulók tanulási szükségleteire fordított figyelem növelésének szükségessége;

| F. | mivel egyértelmű és pozitív összefüggés áll fenn a magas színvonalú tanárképzés és a magas színvonalon teljesítő tanulók között; |
| --- | --- |

F.

mivel egyértelmű és pozitív összefüggés áll fenn a magas színvonalú tanárképzés és a magas színvonalon teljesítő tanulók között;

| G. | mivel a digitális világ folyamatban lévő terjeszkedésével összefüggésben megnövekedő információáramlás eredményeként ténylegesen fejleszteni kell a média és a médiatartalom felhasználása iránti kapacitást, összhangban az egyének céljaival és szükségleteivel, és mivel a médiaoktatás a média olyanfajta pedagógiai megközelítése, amelynek lehetővé kellene tennie a felhasználók számára, hogy kritikus és mérlegelő hozzáállást alakítsanak ki valamennyi médium használatát illetően; |
| --- | --- |

G.

mivel a digitális világ folyamatban lévő terjeszkedésével összefüggésben megnövekedő információáramlás eredményeként ténylegesen fejleszteni kell a média és a médiatartalom felhasználása iránti kapacitást, összhangban az egyének céljaival és szükségleteivel, és mivel a médiaoktatás a média olyanfajta pedagógiai megközelítése, amelynek lehetővé kellene tennie a felhasználók számára, hogy kritikus és mérlegelő hozzáállást alakítsanak ki valamennyi médium használatát illetően;

| H. | mivel az EU-ban az általános iskolai tanárok több mint 80 %-a és az óvodai nevelők 97 %-a nő, míg a középiskolai oktatásban ugyanez az arány csak 60 %; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-ban az általános iskolai tanárok több mint 80 %-a és az óvodai nevelők 97 %-a nő, míg a középiskolai oktatásban ugyanez az arány csak 60 %;

| I. | mivel a tanárképzés minősége befolyásolhatja az iskolai lemorzsolódást és az idősebb diákok olvasási készségeit; |
| --- | --- |

I.

mivel a tanárképzés minősége befolyásolhatja az iskolai lemorzsolódást és az idősebb diákok olvasási készségeit;

| J. | mivel az iskolára felkészítő és az alapfokú oktatás különösen fontos szerepet játszik a gyermekek tényleges tanulmányi eredményeiben; |
| --- | --- |

J.

mivel az iskolára felkészítő és az alapfokú oktatás különösen fontos szerepet játszik a gyermekek tényleges tanulmányi eredményeiben;

| K. | mivel Unió-szerte több mint 27 különböző tanárképzési rendszer működik, ugyanakkor a tanári hivatást érintő kihívások lényegében azonosak valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

K.

mivel Unió-szerte több mint 27 különböző tanárképzési rendszer működik, ugyanakkor a tanári hivatást érintő kihívások lényegében azonosak valamennyi tagállamban;

| L. | mivel az oktatás olyan szakma, ahol a magas szintű munkahelyi elégedettség fontos tényező a jó alkalmazottak megtartásában; |
| --- | --- |

L.

mivel az oktatás olyan szakma, ahol a magas szintű munkahelyi elégedettség fontos tényező a jó alkalmazottak megtartásában;

| M. | mivel nem lenne tisztességes csak a tanárokat felelőssé tenni oktatási tevékenységükért; mivel hangsúlyozni kell, hogy a tanárok arra irányuló képessége, hogy valamennyi tanulójuknak megfelelő oktatást kínáljanak, mindenki együttélését biztosító környezetet teremtsenek és csökkentsék az erőszakos magatartást, szorosan kötődik azon feltételekhez, amelyek között tanítanak, a rendelkezésre álló támogatási eszközökhöz, az egyes osztályokban tanulási nehézségekkel küzdő tanulók számához, az iskolai társadalmi és kulturális környezethez, a családok együttműködéséhez és a kapott szociális támogatáshoz, mivel a tanárok elkötelezettségének mértéke nagymértékben függ a társadalom oktatás iránti elkötelezettségétől, és mindkét tényező egymásra kölcsönösen hat a jobb oktatás érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel nem lenne tisztességes csak a tanárokat felelőssé tenni oktatási tevékenységükért; mivel hangsúlyozni kell, hogy a tanárok arra irányuló képessége, hogy valamennyi tanulójuknak megfelelő oktatást kínáljanak, mindenki együttélését biztosító környezetet teremtsenek és csökkentsék az erőszakos magatartást, szorosan kötődik azon feltételekhez, amelyek között tanítanak, a rendelkezésre álló támogatási eszközökhöz, az egyes osztályokban tanulási nehézségekkel küzdő tanulók számához, az iskolai társadalmi és kulturális környezethez, a családok együttműködéséhez és a kapott szociális támogatáshoz, mivel a tanárok elkötelezettségének mértéke nagymértékben függ a társadalom oktatás iránti elkötelezettségétől, és mindkét tényező egymásra kölcsönösen hat a jobb oktatás érdekében;

| N. | mivel valamennyi erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy minden tanár úgy érezze, hogy köztiszteletben álló és értékesnek tartott szakma képviselője, hiszen a szakmai identitás nagymértékben függ az elfogadott társadalmi képtől; |
| --- | --- |

N.

mivel valamennyi erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy minden tanár úgy érezze, hogy köztiszteletben álló és értékesnek tartott szakma képviselője, hiszen a szakmai identitás nagymértékben függ az elfogadott társadalmi képtől;

| O. | mivel ahhoz, hogy kiválóan teljesítő munkavállalókat csábítsanak a tanári pályára, ezzel egyenértékű társadalmi elismerést, státuszt és javadalmazást kell biztosítani számukra; |
| --- | --- |

O.

mivel ahhoz, hogy kiválóan teljesítő munkavállalókat csábítsanak a tanári pályára, ezzel egyenértékű társadalmi elismerést, státuszt és javadalmazást kell biztosítani számukra;

| P. | mivel a tanárok fontos társadalmi és fejlesztési szerepet töltenek be, amely túlmutat a hagyományos tantárgyak határain, és fontos szerepet játszhatnak szerepmodellként; |
| --- | --- |

P.

mivel a tanárok fontos társadalmi és fejlesztési szerepet töltenek be, amely túlmutat a hagyományos tantárgyak határain, és fontos szerepet játszhatnak szerepmodellként;

| Q. | mivel a „mindenki esélyegyenlőségére” vonatkozó célkitűzés szerepel az EK-Szerződésben, különösen az EK-Szerződés 13. cikkében, amely a nemen, fajon, etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem jogi alapja; |
| --- | --- |

Q.

mivel a „mindenki esélyegyenlőségére” vonatkozó célkitűzés szerepel az EK-Szerződésben, különösen az EK-Szerződés 13. cikkében, amely a nemen, fajon, etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem jogi alapja;

| R. | mivel az iskolák minősége nagymértékben függ a terveikkel és irányításukkal kapcsolatos autonómiájuk mértékétől; |
| --- | --- |

R.

mivel az iskolák minősége nagymértékben függ a terveikkel és irányításukkal kapcsolatos autonómiájuk mértékétől;

| S. | mivel a testnevelők megfelelő szakmai képesítése igen fontos szerepet játszik a gyermekek testi és lelki fejlődésében és abban, hogy egészséges életmódot válasszanak; |
| --- | --- |

S.

mivel a testnevelők megfelelő szakmai képesítése igen fontos szerepet játszik a gyermekek testi és lelki fejlődésében és abban, hogy egészséges életmódot válasszanak;

| 1. | erőteljesen támogatja azt az elemzést, miszerint a tanárképzés színvonalának növelése jelentős mértékű javulást eredményez a tanulók teljesítményében; |
| --- | --- |

1.

erőteljesen támogatja azt az elemzést, miszerint a tanárképzés színvonalának növelése jelentős mértékű javulást eredményez a tanulók teljesítményében;

| 2. | úgy véli, hogy a további és magasabb színvonalú tanárképzés biztosítását, illetve arra irányuló politikák kidolgozását, hogy a legjobb jelölteket nyerjék meg a tanári pályára, valamennyi oktatási minisztériumnak elsődleges feladatának kell tekintenie; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a további és magasabb színvonalú tanárképzés biztosítását, illetve arra irányuló politikák kidolgozását, hogy a legjobb jelölteket nyerjék meg a tanári pályára, valamennyi oktatási minisztériumnak elsődleges feladatának kell tekintenie;

| 3. | úgy véli, hogy az oktatás azon területein kell növelni a kiadásokat, ahol a legnagyobb javulás érhető el a tanulók teljesítményében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az oktatás azon területein kell növelni a kiadásokat, ahol a legnagyobb javulás érhető el a tanulók teljesítményében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak nagyobb jelentőséget kell tulajdonítaniuk a tanárképzésnek, illetve több forrást kell e célra kijelölniük, ha komoly előrehaladást kívánnak elérni a lisszaboni stratégia „Oktatás és képzés 2010” programjában meghatározott célkitűzések megvalósítása tekintetében, nevezetesen az oktatás minőségének javítása és annak érdekében, hogy az egész életen át tartó tanulás támogatást nyerjen az egész Európai Unióban; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak nagyobb jelentőséget kell tulajdonítaniuk a tanárképzésnek, illetve több forrást kell e célra kijelölniük, ha komoly előrehaladást kívánnak elérni a lisszaboni stratégia „Oktatás és képzés 2010” programjában meghatározott célkitűzések megvalósítása tekintetében, nevezetesen az oktatás minőségének javítása és annak érdekében, hogy az egész életen át tartó tanulás támogatást nyerjen az egész Európai Unióban;

| 5. | határozottan ösztönzi a tanárok folyamatos és következetes szakmai fejlődésének támogatását, egész pályájuk során; ajánlja, hogy minden tanárnak rendszeresen álljanak rendelkezésre tudományos, munka- és pénzügyi lehetőségek, úgymint kormányzati ösztöndíjak készségeik és képesítéseik, valamint pedagógiai ismereteik javítására és korszerűsítésére; úgy ítéli meg, hogy ezeket a képzési lehetőségeket olyan módon kell strukturálni, hogy a képesítéseket valamennyi tagállamban elismerjék; |
| --- | --- |

5.

határozottan ösztönzi a tanárok folyamatos és következetes szakmai fejlődésének támogatását, egész pályájuk során; ajánlja, hogy minden tanárnak rendszeresen álljanak rendelkezésre tudományos, munka- és pénzügyi lehetőségek, úgymint kormányzati ösztöndíjak készségeik és képesítéseik, valamint pedagógiai ismereteik javítására és korszerűsítésére; úgy ítéli meg, hogy ezeket a képzési lehetőségeket olyan módon kell strukturálni, hogy a képesítéseket valamennyi tagállamban elismerjék;

| 6. | hangsúlyozza a fokozottabb, nemzetek közötti párbeszéd és tapasztalatcsere szükségességét, különösen az óvodai, az alapfokú és a középiskolai oktatásban részt vevő tanárok folyamatos szakmai fejlődésének biztosítását és eredményességét illetően; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a fokozottabb, nemzetek közötti párbeszéd és tapasztalatcsere szükségességét, különösen az óvodai, az alapfokú és a középiskolai oktatásban részt vevő tanárok folyamatos szakmai fejlődésének biztosítását és eredményességét illetően;

| 7. | sürgeti, hogy fordítsanak különleges figyelmet az új tanárok pályakezdési időszakára; ösztönzi támogató hálózatok és mentorprogramok kialakítását, amelyek keretében az elismert tapasztalattal és készségekkel rendelkező tanárok központi szerepet kaphatnak az új kollégák képzésében, átadva a sikeres pályájuk során szerzett tudásukat, előmozdítva a csoportos tanulást, továbbá segítséget nyújtva abban, hogy csökkentsék a pályaelhagyó kezdő tanárok számát; úgy véli, hogy a tanárok együttes munkával és tanulással javíthatják az iskolák teljesítményét és az általános tanulási környezetet; |
| --- | --- |

7.

sürgeti, hogy fordítsanak különleges figyelmet az új tanárok pályakezdési időszakára; ösztönzi támogató hálózatok és mentorprogramok kialakítását, amelyek keretében az elismert tapasztalattal és készségekkel rendelkező tanárok központi szerepet kaphatnak az új kollégák képzésében, átadva a sikeres pályájuk során szerzett tudásukat, előmozdítva a csoportos tanulást, továbbá segítséget nyújtva abban, hogy csökkentsék a pályaelhagyó kezdő tanárok számát; úgy véli, hogy a tanárok együttes munkával és tanulással javíthatják az iskolák teljesítményét és az általános tanulási környezetet;

| 8. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy továbbra is fordítsanak figyelmet arra, hogy a legjobb tanárokat alkalmazzák és tartsák alkalmazásban, különösen a szakma kellően vonzóvá tételével, ugyanakkor a tanári testületek összetétele képviselje a társadalomra jellemző társadalmi és kulturális sokszínűséget az iskolai oktatás minden szintjén; |
| --- | --- |

8.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy továbbra is fordítsanak figyelmet arra, hogy a legjobb tanárokat alkalmazzák és tartsák alkalmazásban, különösen a szakma kellően vonzóvá tételével, ugyanakkor a tanári testületek összetétele képviselje a társadalomra jellemző társadalmi és kulturális sokszínűséget az iskolai oktatás minden szintjén;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az, hogy motivált és kiválóan teljesítő diplomásokat és szakembereket tudjanak a pályára vonzani, szorosan összefügg annak biztosításával, hogy a tanítás vonzó és örömteli szakma legyen, ahol jó szakmai előremenetel valósítható meg; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek további intézkedéseket a tanítás mint karrierlehetőség támogatására a legkiemelkedőbb szakemberek számára; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az, hogy motivált és kiválóan teljesítő diplomásokat és szakembereket tudjanak a pályára vonzani, szorosan összefügg annak biztosításával, hogy a tanítás vonzó és örömteli szakma legyen, ahol jó szakmai előremenetel valósítható meg; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek további intézkedéseket a tanítás mint karrierlehetőség támogatására a legkiemelkedőbb szakemberek számára;

| 10. | hangsúlyozza egy nemek közötti egyenlőséget érvényesítő politika jelentőségét; hangsúlyozza annak jelentőségét is, hogy az iskolára felkészítő intézményekben és az alapfokú oktatásban tevékenykedő pedagógusok kiváló szakemberek legyenek, akik a feladataikhoz mérten megfelelő szintű társadalmi és szakmai támogatásban részesülnek; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza egy nemek közötti egyenlőséget érvényesítő politika jelentőségét; hangsúlyozza annak jelentőségét is, hogy az iskolára felkészítő intézményekben és az alapfokú oktatásban tevékenykedő pedagógusok kiváló szakemberek legyenek, akik a feladataikhoz mérten megfelelő szintű társadalmi és szakmai támogatásban részesülnek;

| 11. | elismeri annak jelentőségét, hogy a tanárok folyamatosan részt vegyenek az oktatási tevékenységükkel kapcsolatos munka- és vitacsoportokban; meggyőződése, hogy e munka mögött mentoroknak és oktatási hatóságoknak kell állniuk; úgy ítéli meg, hogy az oktatási folyamat kritikus mérlegelésével kapcsolatos tevékenységekben való részvétel nagyobb érdeklődést teremthet a tanárok részéről munkájuk iránt, ezáltal pedig javíthatja a teljesítményt; |
| --- | --- |

11.

elismeri annak jelentőségét, hogy a tanárok folyamatosan részt vegyenek az oktatási tevékenységükkel kapcsolatos munka- és vitacsoportokban; meggyőződése, hogy e munka mögött mentoroknak és oktatási hatóságoknak kell állniuk; úgy ítéli meg, hogy az oktatási folyamat kritikus mérlegelésével kapcsolatos tevékenységekben való részvétel nagyobb érdeklődést teremthet a tanárok részéről munkájuk iránt, ezáltal pedig javíthatja a teljesítményt;

| 12. | kitart amellett, hogy az iskola fontos szerepet játszik a gyermekek társadalmi életében és oktatásában, valamint olyan értelemben, hogy biztosítja számukra a demokratikus társadalomban való részvételhez szükséges tudást és készségeket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy képesített, kompetens és tapasztalt tanárok vegyenek részt a tanárok hatékony pedagógiai képzési módszereire vonatkozó koncepció kialakításában; |
| --- | --- |

12.

kitart amellett, hogy az iskola fontos szerepet játszik a gyermekek társadalmi életében és oktatásában, valamint olyan értelemben, hogy biztosítja számukra a demokratikus társadalomban való részvételhez szükséges tudást és készségeket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy képesített, kompetens és tapasztalt tanárok vegyenek részt a tanárok hatékony pedagógiai képzési módszereire vonatkozó koncepció kialakításában;

| 13. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy csak megfelelően képesített testnevelő tanárok tarthassanak testnevelés órákat a közoktatási rendszerben; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy csak megfelelően képesített testnevelő tanárok tarthassanak testnevelés órákat a közoktatási rendszerben;

| 14. | rámutat a tanárok átlagbére közötti szembeszökő eltérésekre, nemcsak a különböző tagállamokat tekintve, hanem az átlagos nemzeti jövedelem és az egy főre jutó GDP arányában is; meggyőződése, hogy a tanárok számára megfelelő javadalmazási csomagokat kell biztosítani, amelyek tükrözik társadalmi jelentőségüket, és olyan intézkedésekre hív fel, amelyek megakadályozzák a legjobb tanárok elvándorlását a magánszférába, ahol jobban fizetett állásokat kapnak, különösen a természettudományok és a technológia terén; |
| --- | --- |

14.

rámutat a tanárok átlagbére közötti szembeszökő eltérésekre, nemcsak a különböző tagállamokat tekintve, hanem az átlagos nemzeti jövedelem és az egy főre jutó GDP arányában is; meggyőződése, hogy a tanárok számára megfelelő javadalmazási csomagokat kell biztosítani, amelyek tükrözik társadalmi jelentőségüket, és olyan intézkedésekre hív fel, amelyek megakadályozzák a legjobb tanárok elvándorlását a magánszférába, ahol jobban fizetett állásokat kapnak, különösen a természettudományok és a technológia terén;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a tanárokat jobban fel kell készíteni azokra az új igényekre, amelyeket velük szemben támasztanak; elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiák fejlődése kihívást jelent a tanárok számára, ugyanakkor lehetőségeket is teremt; ösztönzi, hogy az alapképzésben és a későbbi képzési szakaszokban kapjon kiemelt szerepet az információs és kommunikációs technológiák oktatása, hogy biztosítsák a legújabb technológiai fejlemények és az oktatási alkalmazások ismeretét, és azt, hogy a tanárok rendelkezzenek a szükséges készségekkel e tudásnak az osztálytermekben való hasznosításához; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a tanárokat jobban fel kell készíteni azokra az új igényekre, amelyeket velük szemben támasztanak; elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiák fejlődése kihívást jelent a tanárok számára, ugyanakkor lehetőségeket is teremt; ösztönzi, hogy az alapképzésben és a későbbi képzési szakaszokban kapjon kiemelt szerepet az információs és kommunikációs technológiák oktatása, hogy biztosítsák a legújabb technológiai fejlemények és az oktatási alkalmazások ismeretét, és azt, hogy a tanárok rendelkezzenek a szükséges készségekkel e tudásnak az osztálytermekben való hasznosításához;

| 16. | úgy véli, hogy a képzés célja többek között, hogy a tanárok megkapják azt az innovatív keretet, amely ahhoz szükséges számukra, hogy a környezeti szempontokat tevékenységeikben és az új tárgyakban érvényesíthessék: előnyben részesíti az adott kontextusban feltárt szükségletekre összpontosító helyi szemináriumokat, valamint olyan kurzusokat, amelyek célja, hogy az adott intézmény alkalmazottai konkrét projekteket hajthassanak végre, amelyek figyelembe veszik szükségleteiket és különleges helyzetüket; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a képzés célja többek között, hogy a tanárok megkapják azt az innovatív keretet, amely ahhoz szükséges számukra, hogy a környezeti szempontokat tevékenységeikben és az új tárgyakban érvényesíthessék: előnyben részesíti az adott kontextusban feltárt szükségletekre összpontosító helyi szemináriumokat, valamint olyan kurzusokat, amelyek célja, hogy az adott intézmény alkalmazottai konkrét projekteket hajthassanak végre, amelyek figyelembe veszik szükségleteiket és különleges helyzetüket;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a tanárok mobilitása, a jobb együttműködés és a csapatmunka támogatja az oktatási módszerek kreativitását és megújítását, és megkönnyít a bevált gyakorlatokon alapuló tanulást; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a tanárok mobilitása, a jobb együttműködés és a csapatmunka támogatja az oktatási módszerek kreativitását és megújítását, és megkönnyít a bevált gyakorlatokon alapuló tanulást;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje azokat a pénzügyi erőforrásokat, amelyek az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó program révén rendelkezésre állnak a tanárképzés támogatására, és kiváltképpen arra szólítja fel a Bizottságot, hogy támogassa a szomszédos országok és régiók iskolái közötti tanári csereprogramokat; hangsúlyozza, hogy a mobilitás hozzájárul az tanítással kapcsolatos ötletek és bevált gyakorlatok terjedéséhez, és segíti az idegen nyelvi készségek fejlesztését és a más kultúrákkal kapcsolatos ismeretek növelését; hangsúlyozza, hogy a tanároknak pályájuk során komolyabb nyelvtanulási lehetőségeket kell biztosítani, amelyekkel – többek között – a lehető legnagyobb mértékben kihasználhatják az EU mobilitási programjai által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy növelje azokat a pénzügyi erőforrásokat, amelyek az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó program révén rendelkezésre állnak a tanárképzés támogatására, és kiváltképpen arra szólítja fel a Bizottságot, hogy támogassa a szomszédos országok és régiók iskolái közötti tanári csereprogramokat; hangsúlyozza, hogy a mobilitás hozzájárul az tanítással kapcsolatos ötletek és bevált gyakorlatok terjedéséhez, és segíti az idegen nyelvi készségek fejlesztését és a más kultúrákkal kapcsolatos ismeretek növelését; hangsúlyozza, hogy a tanároknak pályájuk során komolyabb nyelvtanulási lehetőségeket kell biztosítani, amelyekkel – többek között – a lehető legnagyobb mértékben kihasználhatják az EU mobilitási programjai által kínált lehetőségeket;

| 19. | felhív arra, hogy a médiaképzés kapjon prioritást a tanárképzésben, és hogy a médiával kapcsolatos, már folymatban lévő modulok legyenek a tanárok alapképzésének jelentős elemei; |
| --- | --- |

19.

felhív arra, hogy a médiaképzés kapjon prioritást a tanárképzésben, és hogy a médiával kapcsolatos, már folymatban lévő modulok legyenek a tanárok alapképzésének jelentős elemei;

| 20. | hangsúlyozza a Comenius és a Comenius-régió iskolai partnerség elengedhetetlen szerepét ebben a tanári mobilitással kapcsolatos keretben; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a Comenius és a Comenius-régió iskolai partnerség elengedhetetlen szerepét ebben a tanári mobilitással kapcsolatos keretben;

| 21. | erőteljesen támogatja az idegen nyelvek már nagyon korai életkortól történő tanulását, és a nyelvórák minden alapfokú iskolai tantervbe való beépítését; rámutat, hogy e cél eléréséhez elengedhetetlen, hogy az idegennyelv-tanárok felvétele és képzése terén megfelelő beruházásokat eszközöljenek; |
| --- | --- |

21.

erőteljesen támogatja az idegen nyelvek már nagyon korai életkortól történő tanulását, és a nyelvórák minden alapfokú iskolai tantervbe való beépítését; rámutat, hogy e cél eléréséhez elengedhetetlen, hogy az idegennyelv-tanárok felvétele és képzése terén megfelelő beruházásokat eszközöljenek;

| 22. | hangsúlyozza, hogy minden tanárnak egyben szerepmodellnek is kell lennie saját nyelvének tökéletes ismerete tekintetében, mivel ez a megfelelő tudásátadás alapvető eszköze, és megkönnyíti a tanulóknak a többi tárgy elsajátítását, egyúttal fejleszti kommunikációs készségeiket, amely tényező egyre növekvőbb jelentőséggel bír számos szakmai tevékenységben; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy minden tanárnak egyben szerepmodellnek is kell lennie saját nyelvének tökéletes ismerete tekintetében, mivel ez a megfelelő tudásátadás alapvető eszköze, és megkönnyíti a tanulóknak a többi tárgy elsajátítását, egyúttal fejleszti kommunikációs készségeiket, amely tényező egyre növekvőbb jelentőséggel bír számos szakmai tevékenységben;

| 23. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy oktatók valamennyi tagállamban igazolhatóan rendelkezzenek legalább egy idegen nyelv ismeretével; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy oktatók valamennyi tagállamban igazolhatóan rendelkezzenek legalább egy idegen nyelv ismeretével;

| 24. | felhív a médiaismeretek iskolai oktatására, a tanárok iskola utáni és iskolán kívüli oktatására a médiatanulmányok terén, valamint az állami hatóságok és a magánszektor közötti együttműködés útján az egész életen át tartó tanulásra; |
| --- | --- |

24.

felhív a médiaismeretek iskolai oktatására, a tanárok iskola utáni és iskolán kívüli oktatására a médiatanulmányok terén, valamint az állami hatóságok és a magánszektor közötti együttműködés útján az egész életen át tartó tanulásra;

| 25. | hangsúlyozza, hogy semmi sem helyettesítheti azt az időt, amelyet a tanár a tanulókkal az osztályteremben tölt, és aggodalommal tölti el, hogy a növekvő adminisztráció és papírmunka negatív hatással van erre és a tanórákra való felkészülésre; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy semmi sem helyettesítheti azt az időt, amelyet a tanár a tanulókkal az osztályteremben tölt, és aggodalommal tölti el, hogy a növekvő adminisztráció és papírmunka negatív hatással van erre és a tanórákra való felkészülésre;

| 26. | felhív arra, hogy a polgári nevelés legyen kötelező tárgy mind a tanárképzésben, mind az iskolákban, hogy a tanárok és a tanulók kellő ismerettel rendelkezzenek a polgárok jogaival és kötelezettségeivel, valamint az Unióval kapcsolatosan, illetve tudják elemezni és kritikusan értékelni a tematikus politikai és társadalmi helyzeteket és folyamatokat; |
| --- | --- |

26.

felhív arra, hogy a polgári nevelés legyen kötelező tárgy mind a tanárképzésben, mind az iskolákban, hogy a tanárok és a tanulók kellő ismerettel rendelkezzenek a polgárok jogaival és kötelezettségeivel, valamint az Unióval kapcsolatosan, illetve tudják elemezni és kritikusan értékelni a tematikus politikai és társadalmi helyzeteket és folyamatokat;

| 27. | véleménye szerint minden iskola sajátos kapcsolatban van saját helyi közösségével, és az iskola vezetőinek nagyobb döntéshozási hatáskörrel kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi számukra, hogy – a szülőkkel és a helyi közösség érdekelt feleivel együttműködve – a helyi sajátosságokhoz illeszkedő oktatási követelményekkel a saját környezetükből adódó oktatási nehézségek megoldására törekedjenek; hangsúlyozza, hogy egy igen sokféle bevándorlói lakosság érkezésével a tanári szakma figyelmét különösen fel kell hívni az interkulturális kérdésekre és folyamatokra, nemcsak az iskolán belül, hanem a családokkal és közvetlen helyi környezetükkel kapcsolatosan is, ahol a sokféleség virágzik; |
| --- | --- |

27.

véleménye szerint minden iskola sajátos kapcsolatban van saját helyi közösségével, és az iskola vezetőinek nagyobb döntéshozási hatáskörrel kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi számukra, hogy – a szülőkkel és a helyi közösség érdekelt feleivel együttműködve – a helyi sajátosságokhoz illeszkedő oktatási követelményekkel a saját környezetükből adódó oktatási nehézségek megoldására törekedjenek; hangsúlyozza, hogy egy igen sokféle bevándorlói lakosság érkezésével a tanári szakma figyelmét különösen fel kell hívni az interkulturális kérdésekre és folyamatokra, nemcsak az iskolán belül, hanem a családokkal és közvetlen helyi környezetükkel kapcsolatosan is, ahol a sokféleség virágzik;

| 28. | hangsúlyozza a Comenius program tanárokra gyakorolt, különösen előnyös hatását, valamint fontosságát a kis közösségek, különösen a társadalmilag és gazdaságilag hátrányos helyzetű területek fejlettségi szintjére az integráció és az európai dimenzióval kapcsolatos, az oktatáson belüli fokozottabb tudatosság előmozdítása révén; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a Comenius program tanárokra gyakorolt, különösen előnyös hatását, valamint fontosságát a kis közösségek, különösen a társadalmilag és gazdaságilag hátrányos helyzetű területek fejlettségi szintjére az integráció és az európai dimenzióval kapcsolatos, az oktatáson belüli fokozottabb tudatosság előmozdítása révén;

| 29. | üdvözli a tagállamoknak a közös munkával kapcsolatos megállapodását, hogy – a nyílt koordinációs módszer alkalmazása révén – növeljék a tanárképzési politikák összehangoltságát; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az egymástól való tanulás e lehetőségét, és kéri, hogy vonják be az e terület menetrendjére és fejlesztésére vonatkozó konzultációba; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a tagállamoknak a közös munkával kapcsolatos megállapodását, hogy – a nyílt koordinációs módszer alkalmazása révén – növeljék a tanárképzési politikák összehangoltságát; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az egymástól való tanulás e lehetőségét, és kéri, hogy vonják be az e terület menetrendjére és fejlesztésére vonatkozó konzultációba;

| 30. | hangsúlyozza a tanárképzésre vonatkozó jobb statisztikák szükségességét szerte az Unióban, hogy ezáltal ösztönözzék az adatok megosztását, a fokozottabb együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét; javasolja, hogy a tagállamok – a Bizottsággal együttműködve – hozzanak létre olyan rendszereket, amelyek biztosítják, hogy az iskolára felkészítő intézmények, valamint az alapfokú és a középfokú oktatás tekintetében összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre a tanárképzésről; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a tanárképzésre vonatkozó jobb statisztikák szükségességét szerte az Unióban, hogy ezáltal ösztönözzék az adatok megosztását, a fokozottabb együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét; javasolja, hogy a tagállamok – a Bizottsággal együttműködve – hozzanak létre olyan rendszereket, amelyek biztosítják, hogy az iskolára felkészítő intézmények, valamint az alapfokú és a középfokú oktatás tekintetében összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre a tanárképzésről;

| 31. | úgy ítéli meg, hogy az iskolai erőszak kezelése érdekében elengedhetetlen a szorosabb együttműködés megvalósítása a vezető tanárok és a szülők között, valamint a jelenség hatékony kezeléséhez szükséges eszközök és eljárások megteremtése; |
| --- | --- |

31.

úgy ítéli meg, hogy az iskolai erőszak kezelése érdekében elengedhetetlen a szorosabb együttműködés megvalósítása a vezető tanárok és a szülők között, valamint a jelenség hatékony kezeléséhez szükséges eszközök és eljárások megteremtése;

| 32. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséget szem előtt tartó tanítás és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szempontok tanárképzésben való érvényesítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséget szem előtt tartó tanítás és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szempontok tanárképzésben való érvényesítésének jelentőségét;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy terjessze a tagállamokból származó, a bevált gyakorlatra vonatkozó olyan modelleket, amelyek fejlesztik az élettel kapcsolatos általános készségeket iskolai projektek útján, pl. egészséges diétával és sporttal, háztartási ismeretekkel és egyéni pénzügyi tervezéssel; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy terjessze a tagállamokból származó, a bevált gyakorlatra vonatkozó olyan modelleket, amelyek fejlesztik az élettel kapcsolatos általános készségeket iskolai projektek útján, pl. egészséges diétával és sporttal, háztartási ismeretekkel és egyéni pénzügyi tervezéssel;

| 34. | felhívja a tagállamokat, hogy a tanárképzésben szerepeltessenek konfliktusmegoldási programokat, hogy a tanárok új stratégiákat tanulhassanak a tantermekben jelentkező bármilyen konfliktus megoldására, illetve az erőszak és az agresszió kezelésére; |
| --- | --- |

34.

felhívja a tagállamokat, hogy a tanárképzésben szerepeltessenek konfliktusmegoldási programokat, hogy a tanárok új stratégiákat tanulhassanak a tantermekben jelentkező bármilyen konfliktus megoldására, illetve az erőszak és az agresszió kezelésére;

| 35. | felhívja a tagállamokat, hogy a tanárképzésben szerepeltessék az Európai Unióval, intézményeivel és ezek működési módjával kapcsolatos alapszintű ismereteket, valamint rendezzenek gyakorlati látogatásokat a tanárjelöltek számára az uniós intézményekbe; |
| --- | --- |

35.

felhívja a tagállamokat, hogy a tanárképzésben szerepeltessék az Európai Unióval, intézményeivel és ezek működési módjával kapcsolatos alapszintű ismereteket, valamint rendezzenek gyakorlati látogatásokat a tanárjelöltek számára az uniós intézményekbe;

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az OECD-nek, az UNESCO-nak és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az OECD-nek, az UNESCO-nak és az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL L 327., 2006.11.24.,45. o.

(2)  HL L 394., 2006.12.30.,10. o.

(3)  HL C 142., 2002.6.14., 7. o.

(4)  HL C 134., 2003.6.7., 3. o.

(5)  HL C 300., 2007.12.12., 6. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0503.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/18

---

2008. szeptember 23., keddA bolognai folyamat és a diákmobilitás

P6_TA(2008)0423

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról (2008/2070(INI))

2010/C 8 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 149. és 150. cikkére,

tekintettel „az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása: Oktatás, kutatás és innováció” című bizottsági közleményre (COM(2006)0208),

tekintettel „az Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!” című bizottsági közleményre (COM(2005)0152),

tekintettel Az európai felsőoktatás struktúrájára helyezett hangsúly 2006/2007. – Nemzeti tendenciák a bolognai folyamatban című jelentésre (Eurydice, Európai Bizottság, 2007),

tekintettel a felsőoktatási reformok észleléséről szóló, 2007. márciusi Eurobarométer-felmérésre (Európai Bizottság, 2007. március),

tekintettel az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, első olvasatban 2007. szeptember 25-én elfogadott álláspontjára (1),

tekintettel az egyetemeknek Európa globális tudásalapú gazdaságban való versenyképességét célzó modernizálásáról szóló, 2007. november 23-i tanácsi állásfoglalásra,

tekintettel a 2008. március 13.–14-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0302/2008),

| A. | mivel a bolognai folyamat célja az európai felsőoktatási térség 2010-ig történő létrehozása, beleértve a felsőoktatási reformokat, a diákok és tanárok mobilitása előtt álló fennmaradó akadályok felszámolását, valamint az európai felsőoktatás minőségének, vonzerejének és versenyképességének javítását; |
| --- | --- |

A.

mivel a bolognai folyamat célja az európai felsőoktatási térség 2010-ig történő létrehozása, beleértve a felsőoktatási reformokat, a diákok és tanárok mobilitása előtt álló fennmaradó akadályok felszámolását, valamint az európai felsőoktatás minőségének, vonzerejének és versenyképességének javítását;

| B. | mivel a diákok mobilitásának és az oktatás minőségének továbbra is a bolognai folyamat központi elemeinek kell maradniuk; |
| --- | --- |

B.

mivel a diákok mobilitásának és az oktatás minőségének továbbra is a bolognai folyamat központi elemeinek kell maradniuk;

| C. | mivel a diákok mobilitása új kulturális, társadalmi és felsőoktatási értékeket képez, és megteremti a személyes előrelépés, valamint a nemzeti és nemzetközi szintű felsőoktatási normák és foglalkoztathatóság növelésének lehetőségeit; |
| --- | --- |

C.

mivel a diákok mobilitása új kulturális, társadalmi és felsőoktatási értékeket képez, és megteremti a személyes előrelépés, valamint a nemzeti és nemzetközi szintű felsőoktatási normák és foglalkoztathatóság növelésének lehetőségeit;

| D. | mivel a diákok mobilitása számos diák, kutató és más munkatárs számára – különösen az újabb tagállamokban – főként az elégtelen ösztöndíjak miatt még mindig elérhetetlen, mivel az akadályok jól ismertek, és azokat a kapcsolódó vitában részt vevő érdekeltek közül többen ismételten jelezték; |
| --- | --- |

D.

mivel a diákok mobilitása számos diák, kutató és más munkatárs számára – különösen az újabb tagállamokban – főként az elégtelen ösztöndíjak miatt még mindig elérhetetlen, mivel az akadályok jól ismertek, és azokat a kapcsolódó vitában részt vevő érdekeltek közül többen ismételten jelezték;

| E. | mivel külön figyelmet kell fordítani a diákok tanulásának, megélhetési költségeinek és mobilitásának megfelelő finanszírozására; |
| --- | --- |

E.

mivel külön figyelmet kell fordítani a diákok tanulásának, megélhetési költségeinek és mobilitásának megfelelő finanszírozására;

| F. | mivel a Parlament következetesen költségvetési prioritásának tekintette a hallgatói mobilitást, és annak biztosítására törekedett, hogy az oktatással kapcsolatos közösségi programok megfelelő mértékű finanszírozásban részesüljenek; mivel az e kérdéssel kapcsolatos határozott álláspontja – a Tanács által a bizottsági javaslattal kapcsolatban bevezetett csökkentések ellenére – az egész életen át tartó tanulás és az Erasmus Mundus programokhoz elkülönített, a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alapján és az új költségvetési eljárások szerint megtárgyalt költségvetési előirányzatok növeléséhez vezetett; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament következetesen költségvetési prioritásának tekintette a hallgatói mobilitást, és annak biztosítására törekedett, hogy az oktatással kapcsolatos közösségi programok megfelelő mértékű finanszírozásban részesüljenek; mivel az e kérdéssel kapcsolatos határozott álláspontja – a Tanács által a bizottsági javaslattal kapcsolatban bevezetett csökkentések ellenére – az egész életen át tartó tanulás és az Erasmus Mundus programokhoz elkülönített, a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alapján és az új költségvetési eljárások szerint megtárgyalt költségvetési előirányzatok növeléséhez vezetett;

| G. | mivel a diákok mobilitására vonatkozó, megbízható statisztikai adatokra van szükség a megfelelő politikák és intézkedések megfigyeléséhez, összehasonlításához és értékeléséhez, valamint kialakításához; |
| --- | --- |

G.

mivel a diákok mobilitására vonatkozó, megbízható statisztikai adatokra van szükség a megfelelő politikák és intézkedések megfigyeléséhez, összehasonlításához és értékeléséhez, valamint kialakításához;

| H. | mivel az önképzés és az informális tanulás elismerése az egész életen át tartó tanulás stratégiájának sarokköve, és ily módon a felnőttkori és az egész életen át tartó tanulás fontosságát el kell ismerni ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

H.

mivel az önképzés és az informális tanulás elismerése az egész életen át tartó tanulás stratégiájának sarokköve, és ily módon a felnőttkori és az egész életen át tartó tanulás fontosságát el kell ismerni ebben a folyamatban;

| I. | mivel a külföldre utazással kapcsolatos választást semmilyen igazgatási, pénzügyi vagy nyelvi akadály nem hátráltathatja; |
| --- | --- |

I.

mivel a külföldre utazással kapcsolatos választást semmilyen igazgatási, pénzügyi vagy nyelvi akadály nem hátráltathatja;

| J. | mivel a mobilitás az idegennyelv-tanulásra és az általános kommunikációs készségek javítására ösztönöz; |
| --- | --- |

J.

mivel a mobilitás az idegennyelv-tanulásra és az általános kommunikációs készségek javítására ösztönöz;

| K. | mivel sürgősen szükség van az egyetemeknek a minőség, a tanulmányi struktúra, az innováció és a rugalmasság tekintetében történő reformjára és modernizációjára; |
| --- | --- |

K.

mivel sürgősen szükség van az egyetemeknek a minőség, a tanulmányi struktúra, az innováció és a rugalmasság tekintetében történő reformjára és modernizációjára;

| L. | mivel az oktatás minősége éppoly fontos, mint a kutatás minősége és azt az egész Európai Unióban meg kell reformálni és korszerűsíteni kell; és mivel e két dimenzió szorosan összekapcsolódik; |
| --- | --- |

L.

mivel az oktatás minősége éppoly fontos, mint a kutatás minősége és azt az egész Európai Unióban meg kell reformálni és korszerűsíteni kell; és mivel e két dimenzió szorosan összekapcsolódik;

| M. | mivel a különböző nemzeti elismerési rendszerek a diákokkal szembeni egyenlő bánásmód, valamint az Európai Felsőoktatási Térségben és az európai munkaerőpiacon az előrehaladás jelentős akadályát képezik; |
| --- | --- |

M.

mivel a különböző nemzeti elismerési rendszerek a diákokkal szembeni egyenlő bánásmód, valamint az Európai Felsőoktatási Térségben és az európai munkaerőpiacon az előrehaladás jelentős akadályát képezik;

| N. | mivel a mobilitást veszélyeztetheti mind az elvégzett képzések teljes és megfelelő elismerésének elmulasztása, mind a megszerzett fokozatok egyenértékűségének hiánya; |
| --- | --- |

N.

mivel a mobilitást veszélyeztetheti mind az elvégzett képzések teljes és megfelelő elismerésének elmulasztása, mind a megszerzett fokozatok egyenértékűségének hiánya;

| O. | mivel sürgősen szükség van arra, hogy egységes megközelítést hajtsanak végre, koordináljanak és támogassanak a bolognai folyamatot aláíró valamennyi ország körében; |
| --- | --- |

O.

mivel sürgősen szükség van arra, hogy egységes megközelítést hajtsanak végre, koordináljanak és támogassanak a bolognai folyamatot aláíró valamennyi ország körében;

| P. | mivel a barcelonai folyamatnak olyan új, progresszív oktatási modellt kell kialakítania, amely garantálja a képzéshez való hozzáférést mindenki számára, és amelynek legfőbb célkitűzése az ismeretek és az értékek átadása, egy öntudatos és társadalmi egyenlőtlenségektől mentes, fenntartható jövőbeli társadalmat teremtve; |
| --- | --- |

P.

mivel a barcelonai folyamatnak olyan új, progresszív oktatási modellt kell kialakítania, amely garantálja a képzéshez való hozzáférést mindenki számára, és amelynek legfőbb célkitűzése az ismeretek és az értékek átadása, egy öntudatos és társadalmi egyenlőtlenségektől mentes, fenntartható jövőbeli társadalmat teremtve;

| 1. | úgy véli, hogy a diákok mobilitásának növelését és a különböző oktatási rendszerek minőségét a bolognai folyamat 2010 utáni fő céljainak újrafogalmazása keretében prioritásokként kell kezelni; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a diákok mobilitásának növelését és a különböző oktatási rendszerek minőségét a bolognai folyamat 2010 utáni fő céljainak újrafogalmazása keretében prioritásokként kell kezelni;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a diákok mobilitásának megvalósítása érdekében különböző politikai területeken kell lépéseket tenni; a mobilitással kapcsolatban több szempont is átlépi a felsőoktatás körét, és a társadalmi kérdések, a pénzügy, valamint a bevándorlási és vízumpolitikák alkalmazási körébe tartozik; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a diákok mobilitásának megvalósítása érdekében különböző politikai területeken kell lépéseket tenni; a mobilitással kapcsolatban több szempont is átlépi a felsőoktatás körét, és a társadalmi kérdések, a pénzügy, valamint a bevándorlási és vízumpolitikák alkalmazási körébe tartozik;

| 3. | üdvözli a tagállamok által a kormányközi együttműködés keretében az EU-n belüli oktatás minőségének és versenyképességének javítása érdekében tett erőfeszítéseket különösen a mobilitás támogatása, a képesítések elismerése és a minőségbiztosítás terén, különösen tekintettel a pénzügyi keret 1a. fejezetében rendelkezésre álló szűkös tartalékok miatti korlátozott mozgástérre; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a tagállamok által a kormányközi együttműködés keretében az EU-n belüli oktatás minőségének és versenyképességének javítása érdekében tett erőfeszítéseket különösen a mobilitás támogatása, a képesítések elismerése és a minőségbiztosítás terén, különösen tekintettel a pénzügyi keret 1a. fejezetében rendelkezésre álló szűkös tartalékok miatti korlátozott mozgástérre;

| 4. | meggyőződése, hogy a folyamatban részt vevő valamennyi érdekelt fél által alkalmazott konzultációs módszernek folytatódnia kell: az intézményeknek és a diákok képviselőinek szorosan együtt kell működniük a mobilitás fennmaradó akadályai, valamint a bolognai folyamat minőségével és végrehajtásával kapcsolatos problémák kezelése érdekében; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy a folyamatban részt vevő valamennyi érdekelt fél által alkalmazott konzultációs módszernek folytatódnia kell: az intézményeknek és a diákok képviselőinek szorosan együtt kell működniük a mobilitás fennmaradó akadályai, valamint a bolognai folyamat minőségével és végrehajtásával kapcsolatos problémák kezelése érdekében;

| 5. | rámutat, hogy a bolognai folyamat végrehajtása során különös figyelmet kell szentelni az európai kutatási térséggel folytatott szoros és intenzív együttműködésnek és koordinációnak; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a bolognai folyamat végrehajtása során különös figyelmet kell szentelni az európai kutatási térséggel folytatott szoros és intenzív együttműködésnek és koordinációnak;

A diákok mobilitása: minőség és eredményesség

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy a diákok mobilitásával és a diákok társadalmi-gazdasági profiljával kapcsolatban összehasonlítható és megbízható statisztikákra – például közös mutatókra, kritériumokra és referenciaértékekre – van szükség a jelenlegi adathiány leküzdése és a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

ragaszkodik ahhoz, hogy a diákok mobilitásával és a diákok társadalmi-gazdasági profiljával kapcsolatban összehasonlítható és megbízható statisztikákra – például közös mutatókra, kritériumokra és referenciaértékekre – van szükség a jelenlegi adathiány leküzdése és a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása érdekében;

| 7. | felszólítja az egyetemeket, hogy javítsák és egyszerűsítsék mind a hozzájuk érkező, mind a tőlük kiutazó diákoknak az Interneten és másként nyújtott tájékoztatást; felhívja az egyetemeket és a nemzeti Erasmus-hivatalokat, hogy működjenek együtt a diákok szervezeteivel annak érdekében, hogy minden szükséges információt kellő időben elérhetővé tegyenek; továbbá felhívja az egyetemeket, hogy az Erasmus egyetemi chartához való csatlakozásuk révén tett kötelezettségvállalásokkal összhangban támogassák a diákok jogait; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az egyetemeket, hogy javítsák és egyszerűsítsék mind a hozzájuk érkező, mind a tőlük kiutazó diákoknak az Interneten és másként nyújtott tájékoztatást; felhívja az egyetemeket és a nemzeti Erasmus-hivatalokat, hogy működjenek együtt a diákok szervezeteivel annak érdekében, hogy minden szükséges információt kellő időben elérhetővé tegyenek; továbbá felhívja az egyetemeket, hogy az Erasmus egyetemi chartához való csatlakozásuk révén tett kötelezettségvállalásokkal összhangban támogassák a diákok jogait;

| 8. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a bolognai folyamat elérhesse célkitűzéseit, szükség van a viszonosságra a diákok és a kutatók áramlása tekintetében; hangsúlyozza a jelenlegi tendenciák és különösen az EU-hoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamokba irányuló gyenge mobilitás terén fennálló egyenlőtlenséget; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a bolognai folyamat elérhesse célkitűzéseit, szükség van a viszonosságra a diákok és a kutatók áramlása tekintetében; hangsúlyozza a jelenlegi tendenciák és különösen az EU-hoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamokba irányuló gyenge mobilitás terén fennálló egyenlőtlenséget;

| 9. | rámutat az érkező diákok társadalmi, kulturális és nyelvi integrációját elősegítő mentori irányítás fontosságára; |
| --- | --- |

9.

rámutat az érkező diákok társadalmi, kulturális és nyelvi integrációját elősegítő mentori irányítás fontosságára;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a nagyobb fokú nyelvismeret lényeges előny és a diákok mobilitásának egyik oka, és hogy fontos intenzív nyelvtanfolyamokat biztosítani az érkező diákok számára, az Erasmus tanulmányi időszakok előtt és/vagy azok ideje alatt, |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a nagyobb fokú nyelvismeret lényeges előny és a diákok mobilitásának egyik oka, és hogy fontos intenzív nyelvtanfolyamokat biztosítani az érkező diákok számára, az Erasmus tanulmányi időszakok előtt és/vagy azok ideje alatt,

Felsőoktatási reform és az egyetemek modernizálása: minőség, innováció és rugalmasság

| 11. | felhívja az uniós egyetemeket, hogy hajtsanak végre innovatív, széles körű és módszertani tantervi reformot, mivel a nagyra törő és jó minőségű tartalmi és szervezeti szerkezetátalakítás alapvető fontosságú a diákok mobilitása és a nagyobb mértékű rugalmasság szempontjából; valamennyi képzési programban „mobilitási tanulmányi időszak” bevezetésére szólít fel annak érdekében, hogy a külföldi tanulás lehetővé váljon a diákok számára; |
| --- | --- |

11.

felhívja az uniós egyetemeket, hogy hajtsanak végre innovatív, széles körű és módszertani tantervi reformot, mivel a nagyra törő és jó minőségű tartalmi és szervezeti szerkezetátalakítás alapvető fontosságú a diákok mobilitása és a nagyobb mértékű rugalmasság szempontjából; valamennyi képzési programban „mobilitási tanulmányi időszak” bevezetésére szólít fel annak érdekében, hogy a külföldi tanulás lehetővé váljon a diákok számára;

| 12. | kéri, hogy helyezzenek hangsúlyt a doktoranduszok mobilitását előmozdító közös európai doktori programok és egy európai doktorátusi keret létrehozásának szükségességére; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy helyezzenek hangsúlyt a doktoranduszok mobilitását előmozdító közös európai doktori programok és egy európai doktorátusi keret létrehozásának szükségességére;

| 13. | hangsúlyozza az oktatás minőségének és kiválóságának alapvető szerepét, hiszen a képzett tanárok minden tanulmányi területen történő fejlődése és folyamatos képzése kulcsfontosságúak a diákokat vonzó hatásuk és hatékonyságuk, valamint a bolognai folyamat célkitűzéseinek elérése szempontjából; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az oktatás minőségének és kiválóságának alapvető szerepét, hiszen a képzett tanárok minden tanulmányi területen történő fejlődése és folyamatos képzése kulcsfontosságúak a diákokat vonzó hatásuk és hatékonyságuk, valamint a bolognai folyamat célkitűzéseinek elérése szempontjából;

| 14. | újólag megismétli, hogy több transznacionális párbeszédre, valamint információ- és tapasztalatcserére van szükség a tanárképzés – beleértve az alapfokú tanítóképzés – konvergenciájának megkönnyítése és a folyamatos szakmai fejlődés hatékonysága érdekében; |
| --- | --- |

14.

újólag megismétli, hogy több transznacionális párbeszédre, valamint információ- és tapasztalatcserére van szükség a tanárképzés – beleértve az alapfokú tanítóképzés – konvergenciájának megkönnyítése és a folyamatos szakmai fejlődés hatékonysága érdekében;

A diákok mobilitásának finanszírozása és az abba történő befektetés, valamint a társadalmi dimenzió

| 15. | külön segítségnyújtást kell biztosítani a társadalom hátrányos helyzetű csoportjaiból származó diákok számára, például olcsó és élhető szálláshelyek felajánlásával; az érkezést követően gyakran külön támogatásra van szükség; |
| --- | --- |

15.

külön segítségnyújtást kell biztosítani a társadalom hátrányos helyzetű csoportjaiból származó diákok számára, például olcsó és élhető szálláshelyek felajánlásával; az érkezést követően gyakran külön támogatásra van szükség;

| 16. | javasolja egy harmonizált európai diákigazolvány bevezetését a mobilitás megkönnyítése és a diákok számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy a szállások és a megélhetési költségek terén kedvezményekhez jussanak; |
| --- | --- |

16.

javasolja egy harmonizált európai diákigazolvány bevezetését a mobilitás megkönnyítése és a diákok számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy a szállások és a megélhetési költségek terén kedvezményekhez jussanak;

| 17. | felhívja a tagállamokat és az illetékes hatóságokat, hogy a támogatások egyszerű, rugalmas és átlátható odaítélési eljárásai, valamint a magas költségű úti célok és a rászoruló diákok esetén további pénzügyi támogatás révén biztosítsanak egyenlő és egyetemes hozzáférést a mobilitáshoz; létfontosságúnak tartja, hogy a diákok ezt a támogatást még indulásuk előtt megkapják, hogy ily módon elkerülhetővé váljon a rájuk háruló túlzott mértékű pénzügyi teher; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat és az illetékes hatóságokat, hogy a támogatások egyszerű, rugalmas és átlátható odaítélési eljárásai, valamint a magas költségű úti célok és a rászoruló diákok esetén további pénzügyi támogatás révén biztosítsanak egyenlő és egyetemes hozzáférést a mobilitáshoz; létfontosságúnak tartja, hogy a diákok ezt a támogatást még indulásuk előtt megkapják, hogy ily módon elkerülhetővé váljon a rájuk háruló túlzott mértékű pénzügyi teher;

| 18. | üdvözli, hogy a költségvetési fegyelemről, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodáshoz csatolt nyilatkozatban előírt többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával összefüggésben mérlegelhető az oktatás terén megvalósuló programok és különösen az Erasmus-ösztöndíjak tekintetében előirányzott pénzügyi keret növelése a program ellenőrzésének és értékelésének eredményeitől függően; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a költségvetési fegyelemről, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodáshoz csatolt nyilatkozatban előírt többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával összefüggésben mérlegelhető az oktatás terén megvalósuló programok és különösen az Erasmus-ösztöndíjak tekintetében előirányzott pénzügyi keret növelése a program ellenőrzésének és értékelésének eredményeitől függően;

| 19. | rámutat, hogy a diákok mobilitása finanszírozásának új módjait, például kamatmentes kölcsönöket és/vagy átruházható kölcsönöket kell bevezetni és támogatni; |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy a diákok mobilitása finanszírozásának új módjait, például kamatmentes kölcsönöket és/vagy átruházható kölcsönöket kell bevezetni és támogatni;

| 20. | felhívja az európai egyetemeket, hogy működjenek együtt a magánszektorral (pl. gazdasági vagy üzleti szervezetekkel, mint például kereskedelmi kamarákkal) annak érdekében, hogy minden ciklus folyamán (felsőfokú alapképzés, mesterfokozat, doktori fokozat) új és hatékony mechanizmusokat találjanak a diákok mobilitásának társfinanszírozására, ily módon javítva az oktatási rendszerek minőségét; |
| --- | --- |

20.

felhívja az európai egyetemeket, hogy működjenek együtt a magánszektorral (pl. gazdasági vagy üzleti szervezetekkel, mint például kereskedelmi kamarákkal) annak érdekében, hogy minden ciklus folyamán (felsőfokú alapképzés, mesterfokozat, doktori fokozat) új és hatékony mechanizmusokat találjanak a diákok mobilitásának társfinanszírozására, ily módon javítva az oktatási rendszerek minőségét;

| 21. | javasolja, hogy a társaságok és egyetemek között folytassanak gyümölcsöző párbeszédet és kétirányú cserét annak érdekében, hogy innovatív partnerségeket alakítsanak ki és feltárják az együttműködés új módjait; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy a társaságok és egyetemek között folytassanak gyümölcsöző párbeszédet és kétirányú cserét annak érdekében, hogy innovatív partnerségeket alakítsanak ki és feltárják az együttműködés új módjait;

Minőség és az oklevelek teljes körű elismerése

| 22. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai felsőoktatási térség létrehozása érdekében folytassák az európai referenciakeret (bolognai képesítési keretrendszer, az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszere, a minőségbiztosításra vonatkozó európai szabványok és iránymutatások, valamint a lisszaboni elismerési egyezmény) végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai felsőoktatási térség létrehozása érdekében folytassák az európai referenciakeret (bolognai képesítési keretrendszer, az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszere, a minőségbiztosításra vonatkozó európai szabványok és iránymutatások, valamint a lisszaboni elismerési egyezmény) végrehajtását;

| 23. | hangsúlyozza ezért az átfogó, egységesített és hatékony kreditátviteli rendszer (ECTS) végrehajtásának sürgősségét annak érdekében, hogy a diákok és egyetemi tudósok képesítésének az egységes közös keretnek köszönhetően egész Európában könnyen átvihető legyen; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza ezért az átfogó, egységesített és hatékony kreditátviteli rendszer (ECTS) végrehajtásának sürgősségét annak érdekében, hogy a diákok és egyetemi tudósok képesítésének az egységes közös keretnek köszönhetően egész Európában könnyen átvihető legyen;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a háromlépcsős fokozatrendszer (felsőfokú alapképzési fokozat, mesterfokozat és doktorátus) rugalmasabbá is válhatna, kiváltképpen ha a „3 + 2” rendszer helyett a „4 + 1” rendszert használnák az első és második lépcsőben; megjegyzi, hogy egyes tanulmányok esetében ez célszerűbb lehet a végzett hallgatók nagyobb mobilitása és foglalkoztathatóságának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a háromlépcsős fokozatrendszer (felsőfokú alapképzési fokozat, mesterfokozat és doktorátus) rugalmasabbá is válhatna, kiváltképpen ha a „3 + 2” rendszer helyett a „4 + 1” rendszert használnák az első és második lépcsőben; megjegyzi, hogy egyes tanulmányok esetében ez célszerűbb lehet a végzett hallgatók nagyobb mobilitása és foglalkoztathatóságának lehetővé tétele érdekében;

| 25. | a szakmai gyakorlatok és az egyetemek által jóváhagyott egyéb önképzésből eredő és informális mobilitási tapasztalatoknak ECTS-krediteket kellene kapniuk, és azokat a tananyag szerves részeként kellene elismerni; |
| --- | --- |

25.

a szakmai gyakorlatok és az egyetemek által jóváhagyott egyéb önképzésből eredő és informális mobilitási tapasztalatoknak ECTS-krediteket kellene kapniuk, és azokat a tananyag szerves részeként kellene elismerni;

A bolognai folyamat végrehajtása az összes érintett országban

| 26. | felhívja a tagállamok illetékes hatóságait és az európai egyetemeket, hogy ösztönözzék és támogassák a bevált gyakorlatok cseréjét és a tudatosságnövelő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamok illetékes hatóságait és az európai egyetemeket, hogy ösztönözzék és támogassák a bevált gyakorlatok cseréjét és a tudatosságnövelő kezdeményezéseket;

| 27. | sürgeti a tagállamokat, hogy a vízumokról szóló uniós irányelvekkel összhangban könnyítsék meg a vízumeljárásokat és csökkentsék azok költségét a mobilis diákok számára, különösen a keletebbre fekvő tagállamok és tagjelölt országok esetében; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a tagállamokat, hogy a vízumokról szóló uniós irányelvekkel összhangban könnyítsék meg a vízumeljárásokat és csökkentsék azok költségét a mobilis diákok számára, különösen a keletebbre fekvő tagállamok és tagjelölt országok esetében;

*

* *

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 219. E, 2008.8.20., 68. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/22

---

2008. szeptember 23., keddA jogszabályok hozzáigazítása a komitológiáról szóló új határozathoz

P6_TA(2008)0424

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a Bizottságnak címzett ajánlásokkal a jogszabályoknak az új komitológiai határozathoz való hozzáigazításáról (2008/2096(INI))

2010/C 8 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított (1), a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatra (2) (a továbbiakban együttesen: „komitológiai határozat”),

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat módosítására vonatkozó, 2006. július 17-i (2006/512/EK) tanácsi határozatról szóló nyilatkozatára (3),

tekintettel az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó eljárásokról szóló megállapodására (4),

tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének második bekezdésére és 202. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkére,

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásaival kapcsolatos, az Európai Parlament és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2008. május 8-i határozatára (5),

tekintettel eljárási szabályzata 39. és 45. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0345/2008),

| A. | mivel a minőségi jogalkotás érdekében egyre inkább a Bizottságra kell ruházni a jogszabályok nem alapvető fontosságú és szakmai elemeinek kidolgozását, valamint gyors kiigazítását a technológiai haladás és a gazdasági változások fényében; mivel a hatáskörök ilyen jellegű átruházását meg kell könnyíteni azáltal, hogy a jogalkotó intézményes eszközöket kap e hatáskörök gyakorlásának ellenőrzésére; |
| --- | --- |

A.

mivel a minőségi jogalkotás érdekében egyre inkább a Bizottságra kell ruházni a jogszabályok nem alapvető fontosságú és szakmai elemeinek kidolgozását, valamint gyors kiigazítását a technológiai haladás és a gazdasági változások fényében; mivel a hatáskörök ilyen jellegű átruházását meg kell könnyíteni azáltal, hogy a jogalkotó intézményes eszközöket kap e hatáskörök gyakorlásának ellenőrzésére;

| B. | mivel ez idáig az uniós jogalkotó kizárólag az EK-Szerződés 202. cikke alapján ruházhatott át ilyen hatásköröket; mivel e rendelkezés alkalmazása nem megfelelő, hiszen az a Bizottság végrehajtási hatáskörére és az e hatáskörre vonatkozó ellenőrzési eljárásokra hivatkozik, miközben ezen eljárásokról a Tanács határoz egyhangú szavazással a Parlamenttel történő egyszerű konzultációt követően; mivel az ellenőrzési eljárások alapvetően a tagállamok köztisztviselőiből álló bizottságok tevékenységén alapulnak, és a Parlament a 2006/512/EK határozattal módosított, 1999. június 28-i tanácsi határozat elfogadásáig kimaradt minden ilyen eljárásból; |
| --- | --- |

B.

mivel ez idáig az uniós jogalkotó kizárólag az EK-Szerződés 202. cikke alapján ruházhatott át ilyen hatásköröket; mivel e rendelkezés alkalmazása nem megfelelő, hiszen az a Bizottság végrehajtási hatáskörére és az e hatáskörre vonatkozó ellenőrzési eljárásokra hivatkozik, miközben ezen eljárásokról a Tanács határoz egyhangú szavazással a Parlamenttel történő egyszerű konzultációt követően; mivel az ellenőrzési eljárások alapvetően a tagállamok köztisztviselőiből álló bizottságok tevékenységén alapulnak, és a Parlament a 2006/512/EK határozattal módosított, 1999. június 28-i tanácsi határozat elfogadásáig kimaradt minden ilyen eljárásból;

| C. | mivel a komitológiai határozat 2. cikkének (2) bekezdése olyan intézkedéseket vezet be, amelyek esetében az együttdöntési eljárással elfogadott alap-jogiaktus a jogi aktus nem alapvető fontosságú elemeinek – többek között azok törlésével, vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével való – módosítására irányuló, általános hatályú intézkedésekről rendelkezik; mivel az uniós jogalkotó eseti alapon határozhatja meg, hogy melyek egy adott jogszabály alapvető fontosságú elemei, amelyeket csak jogalkotási eljárás alkalmazásával lehet módosítani; |
| --- | --- |

C.

mivel a komitológiai határozat 2. cikkének (2) bekezdése olyan intézkedéseket vezet be, amelyek esetében az együttdöntési eljárással elfogadott alap-jogiaktus a jogi aktus nem alapvető fontosságú elemeinek – többek között azok törlésével, vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével való – módosítására irányuló, általános hatályú intézkedésekről rendelkezik; mivel az uniós jogalkotó eseti alapon határozhatja meg, hogy melyek egy adott jogszabály alapvető fontosságú elemei, amelyeket csak jogalkotási eljárás alkalmazásával lehet módosítani;

| D. | mivel a komitológiai határozat szerint a „kvázi-jogalkotási” intézkedésekként ismert intézkedéseket ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint kell elfogadni, amelynek során a Parlament teljes mértékben részt vesz ezen intézkedések ellenőrzésében és szembehelyezkedhet a Bizottság által javasolt olyan intézkedéstervezetekkel, amelyek meghaladják az alap-jogiaktus által biztosított hatásköröket, vagy amelyek nem egyeztethetők össze az alap-jogiaktus céljával vagy tartalmával, vagy nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás vagy az arányosság elvét; |
| --- | --- |

D.

mivel a komitológiai határozat szerint a „kvázi-jogalkotási” intézkedésekként ismert intézkedéseket ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint kell elfogadni, amelynek során a Parlament teljes mértékben részt vesz ezen intézkedések ellenőrzésében és szembehelyezkedhet a Bizottság által javasolt olyan intézkedéstervezetekkel, amelyek meghaladják az alap-jogiaktus által biztosított hatásköröket, vagy amelyek nem egyeztethetők össze az alap-jogiaktus céljával vagy tartalmával, vagy nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás vagy az arányosság elvét;

| E. | mivel az új eljárás biztosítja a kvázi jogalkotási jellegű végrehajtási intézkedések demokratikus ellenőrzését a két társjogalkotó, a Parlament és a Tanács egyenlő mértékű bevonásával, ezáltal felszámolva az Unió demokratikus deficitjének egyik legsúlyosabb elemét; mivel a komitológiai határozat lehetővé teszi a jogszabályok legtöbb szakmai elemének és kiigazításának átruházását a Bizottságra, ezáltal biztosítva, hogy a jogalkotó az alapvető fontosságú szempontokra összpontosítson és javuljon a közösségi jog minősége; |
| --- | --- |

E.

mivel az új eljárás biztosítja a kvázi jogalkotási jellegű végrehajtási intézkedések demokratikus ellenőrzését a két társjogalkotó, a Parlament és a Tanács egyenlő mértékű bevonásával, ezáltal felszámolva az Unió demokratikus deficitjének egyik legsúlyosabb elemét; mivel a komitológiai határozat lehetővé teszi a jogszabályok legtöbb szakmai elemének és kiigazításának átruházását a Bizottságra, ezáltal biztosítva, hogy a jogalkotó az alapvető fontosságú szempontokra összpontosítson és javuljon a közösségi jog minősége;

| F. | mivel az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás nem választhatóan, hanem kötelezően alkalmazandó, amikor a végrehajtási intézkedések megfelelnek a komitológiai határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jellemzőknek; |
| --- | --- |

F.

mivel az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás nem választhatóan, hanem kötelezően alkalmazandó, amikor a végrehajtási intézkedések megfelelnek a komitológiai határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jellemzőknek;

| G. | mivel a közösségi joganyag még nincs teljesen összehangolva a komitológiai határozattal, hiszen még mindig léteznek jogi aktusok, amelyekben olyan végrehajtási intézkedések szerepelnek, amelyekre az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kellene alkalmazni; |
| --- | --- |

G.

mivel a közösségi joganyag még nincs teljesen összehangolva a komitológiai határozattal, hiszen még mindig léteznek jogi aktusok, amelyekben olyan végrehajtási intézkedések szerepelnek, amelyekre az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kellene alkalmazni;

| H. | mivel a komitológiai határozat 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt előírások hatálya alá nem csak azok a végrehajtási intézkedések tartoznak, amelyekre eddig a szabályozási eljárás vonatkozott, hanem néhány irányítóbizottsági vagy konzultációs eljárás alá tartozó intézkedés is; |
| --- | --- |

H.

mivel a komitológiai határozat 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt előírások hatálya alá nem csak azok a végrehajtási intézkedések tartoznak, amelyekre eddig a szabályozási eljárás vonatkozott, hanem néhány irányítóbizottsági vagy konzultációs eljárás alá tartozó intézkedés is;

| I. | mivel a Lisszaboni Szerződés hierarchiát állít fel a normák között és létrehozza a „felhatalmazáson alapuló jogi aktust”, azaz amikor „a jogalkotási aktusokban felhatalmazás[t] ad ... a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják”; mivel a Lisszaboni Szerződés a végrehajtási aktusokat új módon kezeli, és a végrehajtási aktusok felett gyakorolt tagállami ellenőrzési mechanizmusokat meghatározó rendelet elfogadására kifejezetten a Parlament és a Tanács közötti együttdöntési eljárást írja elő; |
| --- | --- |

I.

mivel a Lisszaboni Szerződés hierarchiát állít fel a normák között és létrehozza a „felhatalmazáson alapuló jogi aktust”, azaz amikor „a jogalkotási aktusokban felhatalmazás[t] ad ... a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják”; mivel a Lisszaboni Szerződés a végrehajtási aktusokat új módon kezeli, és a végrehajtási aktusok felett gyakorolt tagállami ellenőrzési mechanizmusokat meghatározó rendelet elfogadására kifejezetten a Parlament és a Tanács közötti együttdöntési eljárást írja elő;

| J. | mivel a Lisszaboni Szerződés vonatkozó előírásainak végrehajtása intenzív és összetett intézményközi tárgyalási folyamatot tesz szükségessé, és mivel ez azzal jár, hogy a jogszabályok összehangolására szolgáló jelenlegi folyamatot minél előbb, de mindenképpen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt be kell fejezni; |
| --- | --- |

J.

mivel a Lisszaboni Szerződés vonatkozó előírásainak végrehajtása intenzív és összetett intézményközi tárgyalási folyamatot tesz szükségessé, és mivel ez azzal jár, hogy a jogszabályok összehangolására szolgáló jelenlegi folyamatot minél előbb, de mindenképpen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt be kell fejezni;

| K. | mivel – amennyiben a Lisszaboni Szerződés hatályba lép – tovább kell haladni a közösségi joganyagnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés jogalkotási hatáskörök átruházásáról szóló 290. cikkéhez történő újabb, összetettebb hozzáigazításával; mivel annak ellenére, hogy a „felhatalmazáson alapuló jogi aktus” Lisszaboni Szerződésben szereplő meghatározása hasonló a komitológiai határozat által bevezetett „kvázi-jogalkotási” intézkedés fogalmához, e két fogalom nem azonos és a két jogi aktusban meghatározott eljárási rendszerek teljesen eltérnek; következésképpen a jelenlegi kiigazítási folyamat nem tekinthető a jövőben szükséges folyamatnak pontosan megfelelő precedensnek; |
| --- | --- |

K.

mivel – amennyiben a Lisszaboni Szerződés hatályba lép – tovább kell haladni a közösségi joganyagnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés jogalkotási hatáskörök átruházásáról szóló 290. cikkéhez történő újabb, összetettebb hozzáigazításával; mivel annak ellenére, hogy a „felhatalmazáson alapuló jogi aktus” Lisszaboni Szerződésben szereplő meghatározása hasonló a komitológiai határozat által bevezetett „kvázi-jogalkotási” intézkedés fogalmához, e két fogalom nem azonos és a két jogi aktusban meghatározott eljárási rendszerek teljesen eltérnek; következésképpen a jelenlegi kiigazítási folyamat nem tekinthető a jövőben szükséges folyamatnak pontosan megfelelő precedensnek;

| L. | mivel ugyanezen oknál fogva az egyes jogi aktusok jelenleg zajló kiigazítása nem tekinthető precedensnek a jövőre nézve; |
| --- | --- |

L.

mivel ugyanezen oknál fogva az egyes jogi aktusok jelenleg zajló kiigazítása nem tekinthető precedensnek a jövőre nézve;

| M. | mivel hasznos len8e, ha az intézmények megállapodnának a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának egységes folyamatában, amelyet a Bizottság belefoglalna a jogalkotási aktusok tervezetébe, bár a jogalkotók továbbra is szabadon módosíthatnák azt; mivel folytatni kell a végrehajtási aktusok felett gyakorolt tagállami ellenőrzési mechanizmusokat meghatározó szabályozások együttdöntési eljárással való elfogadását, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

M.

mivel hasznos len8e, ha az intézmények megállapodnának a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának egységes folyamatában, amelyet a Bizottság belefoglalna a jogalkotási aktusok tervezetébe, bár a jogalkotók továbbra is szabadon módosíthatnák azt; mivel folytatni kell a végrehajtási aktusok felett gyakorolt tagállami ellenőrzési mechanizmusokat meghatározó szabályozások együttdöntési eljárással való elfogadását, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkének megfelelően;

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés vonatkozó cikkeinek megfelelően nyújtson be a Parlamenthez jogalkotási javaslatokat a komitológiai kiigazítás teljessé tétele érdekében; kéri, hogy ezeket a javaslatokat intézményközi egyeztetések alapján készítsék el, és különösen a mellékletben felsorolt jogalkotási aktusokat célozzák; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés vonatkozó cikkeinek megfelelően nyújtson be a Parlamenthez jogalkotási javaslatokat a komitológiai kiigazítás teljessé tétele érdekében; kéri, hogy ezeket a javaslatokat intézményközi egyeztetések alapján készítsék el, és különösen a mellékletben felsorolt jogalkotási aktusokat célozzák;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő ennek megfelelő jogalkotási javaslatokat a fennmaradó – különösen az ezen állásfoglalás mellékletében felsorolt – jogi aktusoknak a komitológiai határozattal történő összhangba hozatala céljából; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő ennek megfelelő jogalkotási javaslatokat a fennmaradó – különösen az ezen állásfoglalás mellékletében felsorolt – jogi aktusoknak a komitológiai határozattal történő összhangba hozatala céljából;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy amennyiben a jogszabályok kiigazítására szolgáló jelenlegi folyamat nem fejeződik be a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt, nyújtsa be a megfelelő jogalkotási javaslatokat az addig ki nem igazított jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkében foglalt új rendszerhez történő igazítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy amennyiben a jogszabályok kiigazítására szolgáló jelenlegi folyamat nem fejeződik be a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt, nyújtsa be a megfelelő jogalkotási javaslatokat az addig ki nem igazított jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkében foglalt új rendszerhez történő igazítása érdekében;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után mindenképpen nyújtsa be a szükséges jogalkotási javaslatokat a teljes közösségi joganyag új rendszerhez való igazítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után mindenképpen nyújtsa be a szükséges jogalkotási javaslatokat a teljes közösségi joganyag új rendszerhez való igazítása érdekében;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy minél előbb nyújtson be jogalkotási javaslattervezetet a Bizottságra ruházott végrehajtási jogkörök gyakorlásának tagállami ellenőrzési mechanizmusaira vonatkozó szabályok és alapelvek megállapításáról szóló rendeletre, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkének (3) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy minél előbb nyújtson be jogalkotási javaslattervezetet a Bizottságra ruházott végrehajtási jogkörök gyakorlásának tagállami ellenőrzési mechanizmusaira vonatkozó szabályok és alapelvek megállapításáról szóló rendeletre, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkének (3) bekezdése értelmében;

| 6. | kéri, hogy az Európai Parlamentben juttassanak kiegészítő forrásokat az összes komitológiai eljárásra, és nemcsak a jelenlegi átmeneti időszakban, hanem a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének eshetőségére való felkészülésként is annak biztosítása érdekében, hogy a három intézmény közötti mindegyik komitológiai eljárás megfelelően működjön; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy az Európai Parlamentben juttassanak kiegészítő forrásokat az összes komitológiai eljárásra, és nemcsak a jelenlegi átmeneti időszakban, hanem a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének eshetőségére való felkészülésként is annak biztosítása érdekében, hogy a három intézmény közötti mindegyik komitológiai eljárás megfelelően működjön;

| 7. | megerősíti, hogy ezek a kérések tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az állampolgárok alapvető jogait; |
| --- | --- |

7.

megerősíti, hogy ezek a kérések tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az állampolgárok alapvető jogait;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és a mellékelt listát a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és a mellékelt listát a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(3)  HL C 255., 2006.10.21., 1. o.

(4)  HL C 143., 2008.6.10., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0189.

---

2008. szeptember 23., keddMELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ:

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRÓL SZÓLÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

A Parlament felkéri a Bizottságot, hogy nyújtsa be a megfelelő jogalkotási javaslatokat a fennmaradó jogi aktusoknak a 2006/512/EK határozattal módosított 1999. június 28-i, 1999/468/EK tanácsi határozathoz való kiigazítása céljából, különösen az alábbi jogi aktusok tekintetében:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2000/15/EK irányelve (1) (2000. április 10) a szarvasmarhafélék és sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK tanácsi irányelv módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2000/15/EK irányelve (1) (2000. április 10) a szarvasmarhafélék és sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK tanácsi irányelv módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2000/25/EK irányelve (2) (2000. május 22.) a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok hajtására szánt motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésről, valamint a 74/150/EGK tanácsi irányelv módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2000/25/EK irányelve (2) (2000. május 22.) a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok hajtására szánt motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésről, valamint a 74/150/EGK tanácsi irányelv módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (3) (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (3) (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2001/43/EK irányelve (4) (2001. június 27.) a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló 92/23/EGK tanácsi irányelv módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2001/43/EK irányelve (4) (2001. június 27.) a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló 92/23/EGK tanácsi irányelv módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2001/46/EK irányelve (5) (2001. július 23.) a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló 95/53/EK tanácsi irányelv, valamint a takarmányozásról szóló 70/524/EGK, 96/25/EK és 1999/29/EK irányelv módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2001/46/EK irányelve (5) (2001. július 23.) a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló 95/53/EK tanácsi irányelv, valamint a takarmányozásról szóló 70/524/EGK, 96/25/EK és 1999/29/EK irányelv módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 676/2002/EK határozata (6) (2002. március 7.) az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról (Rádióspektrum-határozat); |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 676/2002/EK határozata (6) (2002. március 7.) az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról (Rádióspektrum-határozat);

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2002/33/EK irányelve (7) (2002. október 21.) a 90/425/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelvnek az állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások tekintetében történő módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2002/33/EK irányelve (7) (2002. október 21.) a 90/425/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelvnek az állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások tekintetében történő módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2004/3/EK irányelve (8) (2004. február 11.) a 70/156/EGK és a 80/1268/EGK tanácsi irányelvnek az N1 kategóriájú gépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérése tekintetében történő módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2004/3/EK irányelve (8) (2004. február 11.) a 70/156/EGK és a 80/1268/EGK tanácsi irányelvnek az N1 kategóriájú gépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérése tekintetében történő módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2004/41/EK irányelve (9) (2004. április 21.) az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2004/41/EK irányelve (9) (2004. április 21.) az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2005/33/EK irányelve (10) (2005. július 6.) az 1999/32/EK irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2005/33/EK irányelve (10) (2005. július 6.) az 1999/32/EK irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2005/64/EK irányelve (11) (2005. október 26.) a gépjárművek újrafelhasználhatóságra, újrafeldolgozhatóságra és hasznosíthatóságra tekintettel történő típusjóváhagyásáról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2005/64/EK irányelve (11) (2005. október 26.) a gépjárművek újrafelhasználhatóságra, újrafeldolgozhatóságra és hasznosíthatóságra tekintettel történő típusjóváhagyásáról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelve (12) (2006. május 17.) a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelve (12) (2006. május 17.) a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról;

| — | a Tanács 1083/2006/EK rendelete (13) (2006. július 11.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről; |
| --- | --- |

—

a Tanács 1083/2006/EK rendelete (13) (2006. július 11.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről;

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1905/2006/EK rendelete (14) (2006. december 18.) a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1905/2006/EK rendelete (14) (2006. december 18.) a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról.

---

(1)  HL L 105., 2000.5.3., 34. o.

(2)  HL L 173., 2000.7.12., 1. o.

(3)  HL L 204., 2000.8.11., 1. o.

(4)  HL L 211., 2001.8.4., 25. o.

(5)  HL L 234., 2001.9.1., 55. o.

(6)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

(7)  HL L 315., 2002.11.19., 14. o.

(8)  HL L 49., 2004.2.19., 36. o.

(9)  HL L 157., 2004.4.30., 33. o.

(10)  HL L 191., 2005.7.22., 59. o.

(11)  HL L 310., 2005.11.25., 10. o.

(12)  HL L 161., 2006.6.14., 12. o.

(13)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(14)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/26

---

2008. szeptember 23., keddFedezeti alapok és magántőke

P6_TA(2008)0425

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a fedezeti alapokról és magántőkéről a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvre (2),

tekintettel az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvre (4),

tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EGK tanácsi irányelvre (5),

tekintettel a 78/660/EGK, 83/349/EGK és 86/635/EGK irányelvet módosító, az egyes társaságok, illetve a bankok, valamint egyéb pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójáról szóló értékelési szabályokra vonatkozó, 2001. szeptember 27-i 2001/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az alapkezelő társaságok és az egyszerűsített tájékoztató szabályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. január 21-i 2001/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az ÁÉKBV befektetéseinek tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. január 21-i 2001/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

tekintettel a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

tekintettel a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

tekintettel a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2003. június 3-i 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11) (nyugdíjalapokról szóló irányelv),

tekintettel a 78/660/EGK, 83/349/EGK, 86/635/EGK és 91/674/EGK irányelvet módosító, a meghatározott jogi formájú társaságok, a bankok és más pénzügyi intézmények, illetve biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 2003. június 18-i 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

tekintettel az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),

tekintettel a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15),

tekintettel a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelvre (16) (MiFID végrehajtási irányelv),

tekintettel a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (17),

tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozásáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (18),

tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19),

tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (20) (a tőkekövetelményről szóló irányelv),

tekintettel a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (21) (tőkemegfelelési irányelv),

tekintettel az egyes részvényesi jogok tőzsdén jegyzett társaságokban való gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (22),

az életbiztosításról a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló 2008. április 21-i európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0119) (Szolvencia II javaslat),

tekintettel a kockázatitőke-alapok határokon átívelő befektetéseit korlátozó akadályok felszámolásáról szóló 2007. december 21-i bizottsági közleményre (COM(2007)0853),

tekintettel a fedezeti alapok és a származtatott ügyletek jövőjéről szóló, 2004. január 15-i állásfoglalására (23),

tekintettel a vagyonkezelésről szóló, 2006. április 27-i (24) állásfoglalására és a Vagyonkezelés II című, 2007. december 13-i állásfoglalására (25),

tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) szóló bizottsági fehér könyvről szóló, 2007. július 11-i állásfoglalására (26) és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az integrált iránymutatás a növekedésről és a foglalkoztatásról („a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások” c. rész): az új ciklus indítása (2008–2010) című bizottsági közleményről szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (27),

tekintettel az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) által kidolgozott, az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló 2003. májusi dokumentumra (Objectives and Principles of Securities Regulation – Az értékpapírok szabályozásának céljai és elvei), amely többek között tartalmazza a kollektív befektetési formák, ezen belül a fedezeti alapok forgalmazásának alapelveit

tekintettel a fedezeti alapokkal kapcsolatos gazdaság- és tudománypolitikával foglalkozó európai parlamenti tematikus osztály átláthatóságról és összeférhetetlenségről szóló, 2007. decemberi tanulmányára,

tekintettel a Hedge Fund Working Group (Fedezeti Alap Munkacsoport) által 2008. január 22-én kiadott legjobb gyakorlatok szabványaira, és az e szabványok őreként működő Hedge Fund Standards Board ezt követő létrehozására,

tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének második bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 39. és 45. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0338/2008),

| A. | mivel jelenleg a pénzpiacokról szóló nemzeti és uniós szabályozás közvetve vagy közvetlenül, bár nem kizárólag a fedezeti alapokra és magántőke-befektetési alapokra is alkalmazandó; |
| --- | --- |

A.

mivel jelenleg a pénzpiacokról szóló nemzeti és uniós szabályozás közvetve vagy közvetlenül, bár nem kizárólag a fedezeti alapokra és magántőke-befektetési alapokra is alkalmazandó;

| B. | mivel a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell e szabályozás egységes végrehajtását és alkalmazását; mivel a hatályos jogszabályok minden további kiigazítását megfelelő költség/haszon elemzésnek kell alávetni, és annak megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell e szabályozás egységes végrehajtását és alkalmazását; mivel a hatályos jogszabályok minden további kiigazítását megfelelő költség/haszon elemzésnek kell alávetni, és annak megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie;

| C. | mivel a Bizottság nem reagált minden szempontból pozitívan a Parlament korábbi kéréseire, többek között a fent említett 2004. január 15-i, 2006. április 27-i, 2007. július 11-i és 2007. december 13-i állásfoglalásaiban megfogalmazottakra; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság nem reagált minden szempontból pozitívan a Parlament korábbi kéréseire, többek között a fent említett 2004. január 15-i, 2006. április 27-i, 2007. július 11-i és 2007. december 13-i állásfoglalásaiban megfogalmazottakra;

| D. | mivel a fedezeti alapok és a magántőke igen eltérő jellemzőkkel írhatóak le, és egyik fogalomra sem létezik egyértelmű meghatározás, de mindkettő inkább a jól tájékozott, mintsem lakossági fogyasztók által igénybe vett befektetési eszköz; mivel a termékspecifikus szabályozás szempontjából e két elem nem kezelhető egy kategóriaként; |
| --- | --- |

D.

mivel a fedezeti alapok és a magántőke igen eltérő jellemzőkkel írhatóak le, és egyik fogalomra sem létezik egyértelmű meghatározás, de mindkettő inkább a jól tájékozott, mintsem lakossági fogyasztók által igénybe vett befektetési eszköz; mivel a termékspecifikus szabályozás szempontjából e két elem nem kezelhető egy kategóriaként;

| E. | mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetések egyre fontosabb olyan alternatív befektetési eszközök, amelyeknek nem csak jelentős és egyre növekvő a részesedése a globálisan vagyonkezelés alatt álló eszközökben, de új befektetési lehetőségek létrehozásával javítják is a pénzügyi piacok hatékonyságát; |
| --- | --- |

E.

mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetések egyre fontosabb olyan alternatív befektetési eszközök, amelyeknek nem csak jelentős és egyre növekvő a részesedése a globálisan vagyonkezelés alatt álló eszközökben, de új befektetési lehetőségek létrehozásával javítják is a pénzügyi piacok hatékonyságát;

| F. | mivel több globális, EU-beli és nemzeti intézmény már jóval a jelenlegi pénzügyi válság előtt elemezte a fedezeti alapokkal és a magántőke-befektetésekkel kapcsolatos lehetséges aggályokat, ami a pénzügyi stabilitást, a kockázatkezelés szabványait, a túlzott eladósodottságot (tőkeáttétel), valamint a lekötött és az összetett pénzügyi eszközök értékelését illeti; |
| --- | --- |

F.

mivel több globális, EU-beli és nemzeti intézmény már jóval a jelenlegi pénzügyi válság előtt elemezte a fedezeti alapokkal és a magántőke-befektetésekkel kapcsolatos lehetséges aggályokat, ami a pénzügyi stabilitást, a kockázatkezelés szabványait, a túlzott eladósodottságot (tőkeáttétel), valamint a lekötött és az összetett pénzügyi eszközök értékelését illeti;

| G. | mivel a Pénzügyi Stabilitási Fórum 2007-es elemzése megállapította, hogy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos aggályok az összes szereplő fokozott ellenőrzésével kezelhetők a legjobban; |
| --- | --- |

G.

mivel a Pénzügyi Stabilitási Fórum 2007-es elemzése megállapította, hogy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos aggályok az összes szereplő fokozott ellenőrzésével kezelhetők a legjobban;

| H. | mivel a világ pénzügyi stabilitásáról szóló, 2008 áprilisi jelentésében a Nemzetközi Valutaalap megállapította, hogy „senki nem tudta felmérni az intézmények széles körére – bankokra, monoline biztosítókra, állami pénzintézetekre, fedezeti alapokra – gyakorolt hatást, és a rendszertelen kiigazítás miatti járulékos kockázatokat”; |
| --- | --- |

H.

mivel a világ pénzügyi stabilitásáról szóló, 2008 áprilisi jelentésében a Nemzetközi Valutaalap megállapította, hogy „senki nem tudta felmérni az intézmények széles körére – bankokra, monoline biztosítókra, állami pénzintézetekre, fedezeti alapokra – gyakorolt hatást, és a rendszertelen kiigazítás miatti járulékos kockázatokat”;

| I. | mivel a lisszaboni menetrend megvalósítása a növekedésbe és a foglalkoztatásba való hosszú távú befektetést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

I.

mivel a lisszaboni menetrend megvalósítása a növekedésbe és a foglalkoztatásba való hosszú távú befektetést tesz szükségessé;

| J. | mivel ehhez a hosszú távú befektetéshez jól működő, stabil, a reálgazdasághoz hozzájáruló pénzügyi piacokra van szükség az EU-ban és globálisan egyaránt, ami kizárólag egy versenyképes és innovatív pénzügyi ágazat Európai Unióban való jelenlétének biztosításával lehet elérni; |
| --- | --- |

J.

mivel ehhez a hosszú távú befektetéshez jól működő, stabil, a reálgazdasághoz hozzájáruló pénzügyi piacokra van szükség az EU-ban és globálisan egyaránt, ami kizárólag egy versenyképes és innovatív pénzügyi ágazat Európai Unióban való jelenlétének biztosításával lehet elérni;

| K. | mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok az innovatív termékek iránti kereslet megteremtése, az árfeltárás segítése révén sok esetben likviditást biztosítanak, elősegítik a piac diverzifikációját és a piaci hatékonyságot; |
| --- | --- |

K.

mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok az innovatív termékek iránti kereslet megteremtése, az árfeltárás segítése révén sok esetben likviditást biztosítanak, elősegítik a piac diverzifikációját és a piaci hatékonyságot;

| L. | mivel a pénzügyi stabilitás jobb felügyeleti együttműködést is igényel, globális szinten is, amihez logikusan az EU jelenlegi felügyeleti rendszerének folyamatos javítása szükséges, beleértve a rendszeres információcserét és az intézményi befektetők fokozott átláthatóságát; |
| --- | --- |

L.

mivel a pénzügyi stabilitás jobb felügyeleti együttműködést is igényel, globális szinten is, amihez logikusan az EU jelenlegi felügyeleti rendszerének folyamatos javítása szükséges, beleértve a rendszeres információcserét és az intézményi befektetők fokozott átláthatóságát;

| M. | mivel a Bizottságnak fel kellene tárnia az off-shore piaci szereplők globális szabályozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottságnak fel kellene tárnia az off-shore piaci szereplők globális szabályozásának lehetőségét;

| N. | mivel a befektetők és a felügyeleti hatóságok felőli megfelelő szintű átláthatóság kulcsfontosságú az ilyen jól működő és stabil pénzpiacok biztosítása, valamint a piaci szereplők és termékek közötti verseny előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

N.

mivel a befektetők és a felügyeleti hatóságok felőli megfelelő szintű átláthatóság kulcsfontosságú az ilyen jól működő és stabil pénzpiacok biztosítása, valamint a piaci szereplők és termékek közötti verseny előmozdítása szempontjából;

| O. | mivel a Bizottságnak ellenőriznie és elemeznie kell a fedezetialap- és a magántőke-műveletek hatásait, és fontolóra kell vennie a befektetések jövőbeli finanszírozási módjára, a kockázatkezelésre, az értékelési módszerekre, a menedzserek képesítésére, a lehetséges érdekellentétekre, a tulajdonosi szerkezet nyilvánosságra hozatalára és a fedezeti alapok nyilvántartásba vételére vonatkozó minimumkövetelményekről szóló irányelv indítványozását; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottságnak ellenőriznie és elemeznie kell a fedezetialap- és a magántőke-műveletek hatásait, és fontolóra kell vennie a befektetések jövőbeli finanszírozási módjára, a kockázatkezelésre, az értékelési módszerekre, a menedzserek képesítésére, a lehetséges érdekellentétekre, a tulajdonosi szerkezet nyilvánosságra hozatalára és a fedezeti alapok nyilvántartásba vételére vonatkozó minimumkövetelményekről szóló irányelv indítványozását;

| P. | mivel a piaci tevékenység ellenőrzési céllal történő nyomon követésének biztosítására az illetékes felügyeleti szervek rendelkezésére kell bocsátani a fedezeti kockázattal és a hitelezési tevékenységgel kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

P.

mivel a piaci tevékenység ellenőrzési céllal történő nyomon követésének biztosítására az illetékes felügyeleti szervek rendelkezésére kell bocsátani a fedezeti kockázattal és a hitelezési tevékenységgel kapcsolatos információkat;

| Q. | mivel az alapkezelő ágazat a nagyobb átláthatóság érdekében tovább kell fejlessze a vállalatirányításra vonatkozó kötelező intézkedéseket, melyekről a nyilvánosságot is tájékoztatni kell; kéri az ellenőrzési mechanizmusok javítását; |
| --- | --- |

Q.

mivel az alapkezelő ágazat a nagyobb átláthatóság érdekében tovább kell fejlessze a vállalatirányításra vonatkozó kötelező intézkedéseket, melyekről a nyilvánosságot is tájékoztatni kell; kéri az ellenőrzési mechanizmusok javítását;

| R. | mivel a tagállamoknak a legjobb gyakorlat alkalmazásával biztosítaniuk kell, hogy a foglalkoztatottak megszerzett vállalati nyugdíjai csőd ellen védve legyenek; |
| --- | --- |

R.

mivel a tagállamoknak a legjobb gyakorlat alkalmazásával biztosítaniuk kell, hogy a foglalkoztatottak megszerzett vállalati nyugdíjai csőd ellen védve legyenek;

| S. | mivel a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, hogy a „prudens személy” elvének meghatározásába – amennyiben ez az elv a már meglévő közösségi jogszabályok része – vegye fel azt a követelményt is, hogy a befektetők kötelesek legyenek ellenőrizni, hogy az alternatív befektetési alap, amelybe befektetnek, megfelel-e az arra vonatkozó jogszabályoknak és az iparág legjobb gyakorlatra vonatkozó szabványainak; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, hogy a „prudens személy” elvének meghatározásába – amennyiben ez az elv a már meglévő közösségi jogszabályok része – vegye fel azt a követelményt is, hogy a befektetők kötelesek legyenek ellenőrizni, hogy az alternatív befektetési alap, amelybe befektetnek, megfelel-e az arra vonatkozó jogszabályoknak és az iparág legjobb gyakorlatra vonatkozó szabványainak;

| T. | mivel a zártkörű értékpapír-kibocsátás tagállamok általi meghatározásai között jelenleg tapasztalható különbségek akadályt jelentenek a belső piacra nézve, és arra ösztönöznek, hogy magas kockázatú termékeket szivárogtassanak be a lakossági piacra; |
| --- | --- |

T.

mivel a zártkörű értékpapír-kibocsátás tagállamok általi meghatározásai között jelenleg tapasztalható különbségek akadályt jelentenek a belső piacra nézve, és arra ösztönöznek, hogy magas kockázatú termékeket szivárogtassanak be a lakossági piacra;

| U. | mivel létre kellene hozni a magatartási kódexekkel kapcsolatos egymegállós rendszerű honlap létrehozását, beleértve a magatartási kódexeket betartók jegyzékét, a kódexek nyilvánosságra hozatalát és a megfelelés hiányának indokait; megállapítja, hogy a megfelelés hiányának okaiból tanulni is lehet; mivel ezt a honlapot az EU számára kell létrehozni, és nemzetközi szinten kell népszerűsíteni; |
| --- | --- |

U.

mivel létre kellene hozni a magatartási kódexekkel kapcsolatos egymegállós rendszerű honlap létrehozását, beleértve a magatartási kódexeket betartók jegyzékét, a kódexek nyilvánosságra hozatalát és a megfelelés hiányának indokait; megállapítja, hogy a megfelelés hiányának okaiból tanulni is lehet; mivel ezt a honlapot az EU számára kell létrehozni, és nemzetközi szinten kell népszerűsíteni;

| V. | mivel a globális pénzügyi stabilitásról szóló 2008. áprilisi jelentésében az IMF figyelmeztetett arra, hogy „a vállalati szektor adósságpiaca sebezhetőnek tűnik, mivel a nemteljesítési ráták makrogazdasági és strukturális tényezők együttes hatása miatt valószínűleg emelkedni fognak”; |
| --- | --- |

V.

mivel a globális pénzügyi stabilitásról szóló 2008. áprilisi jelentésében az IMF figyelmeztetett arra, hogy „a vállalati szektor adósságpiaca sebezhetőnek tűnik, mivel a nemteljesítési ráták makrogazdasági és strukturális tényezők együttes hatása miatt valószínűleg emelkedni fognak”;

| W. | mivel a magántőke-befektetési ügyletek közelmúltbeli megszaporodása jelentékenyen növelte azon alkalmazottak számát, akiknek munkahelyét végső soron a magántőke-befektetési alapok ellenőrzik, kellő figyelmet kell fordítani a hatályos nemzeti munkajogra és a közösségi munkajogra (különösen a 2001/23/EK irányelv), amely akkor alakult ki, amikor a helyzet még más volt, mivel a nemzeti és a közösségi munkajogot megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni, ideértve a munkavállalók felé azonos felelősséget viselő összes gazdasági szereplővel szembeni tisztességes és megfelelő bánásmódot; |
| --- | --- |

W.

mivel a magántőke-befektetési ügyletek közelmúltbeli megszaporodása jelentékenyen növelte azon alkalmazottak számát, akiknek munkahelyét végső soron a magántőke-befektetési alapok ellenőrzik, kellő figyelmet kell fordítani a hatályos nemzeti munkajogra és a közösségi munkajogra (különösen a 2001/23/EK irányelv), amely akkor alakult ki, amikor a helyzet még más volt, mivel a nemzeti és a közösségi munkajogot megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni, ideértve a munkavállalók felé azonos felelősséget viselő összes gazdasági szereplővel szembeni tisztességes és megfelelő bánásmódot;

| X. | mivel sok jogrendszer szerint az üzemek tulajdonában lévő és ellenőrzése alatt álló fedezeti alap és magántőke nem jelenik meg munkaadóként, és ezért mentesül a munkaadókra vonatkozó jogi kötelezettségek alól; |
| --- | --- |

X.

mivel sok jogrendszer szerint az üzemek tulajdonában lévő és ellenőrzése alatt álló fedezeti alap és magántőke nem jelenik meg munkaadóként, és ezért mentesül a munkaadókra vonatkozó jogi kötelezettségek alól;

| Y. | mivel a rendkívüli adósságterhek esetében a társaságok magasabb kockázati profilt mutatnak; |
| --- | --- |

Y.

mivel a rendkívüli adósságterhek esetében a társaságok magasabb kockázati profilt mutatnak;

| Z. | mivel más szereplőkhöz hasonlóan összeférhetetlenség származhat a magántőke-befektetési vagy fedezeti alapok üzleti modelljéből vagy e vállalkozások és a pénzügyi piacok más szereplői közötti kapcsolatokból; a hatályos közösségi jogszabályok megerősítésére irányuló erőfeszítések nem korlátozódhatnak kizárólag a fedezeti alapokra és a magántőke-befektetési alapokra, és azoknak összhangban kell lenniük a globális normákkal, például az összeférhetetlenség kollektív befektetési formák és piaci közvetítők által történő kezeléséről szóló IOSCO-elvekkel; |
| --- | --- |

Z.

mivel más szereplőkhöz hasonlóan összeférhetetlenség származhat a magántőke-befektetési vagy fedezeti alapok üzleti modelljéből vagy e vállalkozások és a pénzügyi piacok más szereplői közötti kapcsolatokból; a hatályos közösségi jogszabályok megerősítésére irányuló erőfeszítések nem korlátozódhatnak kizárólag a fedezeti alapokra és a magántőke-befektetési alapokra, és azoknak összhangban kell lenniük a globális normákkal, például az összeférhetetlenség kollektív befektetési formák és piaci közvetítők által történő kezeléséről szóló IOSCO-elvekkel;

| AA. | mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok vezetőinek javadalmazási rendszerei miatt felelőtlen kockázatvállaláshoz vezető, visszás ösztönzők születhetnek; |
| --- | --- |

AA.

mivel a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok vezetőinek javadalmazási rendszerei miatt felelőtlen kockázatvállaláshoz vezető, visszás ösztönzők születhetnek;

| AB. | mivel a fedezeti alapok a hitelválsággal sújtott összetett strukturált termékek befektetői között voltak, így más befektetőkhöz hasonlóan maguk is veszteségeket szenvedtek; |
| --- | --- |

AB.

mivel a fedezeti alapok a hitelválsággal sújtott összetett strukturált termékek befektetői között voltak, így más befektetőkhöz hasonlóan maguk is veszteségeket szenvedtek;

| AC. | mivel a jövőbeli pénzügyi válságok kockázatának minimalizálása érdekében, illetve a piacokon átívelő és a piaci résztvevők közötti erős kölcsönhatásokra, valamint a határokon átnyúló, illetve a szabályozott és a nem szabályozott piaci szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek célkitűzése miatt a következetesebb és összehangoltabb általános érvényű szabályozás biztosítása érdekében számos kezdeményezés indult el az EU-ban és globális szinten, ideértve a tőkekövetelményről és a tőkemegfelelésről szóló irányelvek felülvizsgálatát és a hitelminősítő ügynökségekről szóló irányelvre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

AC.

mivel a jövőbeli pénzügyi válságok kockázatának minimalizálása érdekében, illetve a piacokon átívelő és a piaci résztvevők közötti erős kölcsönhatásokra, valamint a határokon átnyúló, illetve a szabályozott és a nem szabályozott piaci szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek célkitűzése miatt a következetesebb és összehangoltabb általános érvényű szabályozás biztosítása érdekében számos kezdeményezés indult el az EU-ban és globális szinten, ideértve a tőkekövetelményről és a tőkemegfelelésről szóló irányelvek felülvizsgálatát és a hitelminősítő ügynökségekről szóló irányelvre irányuló javaslatot;

| AD. | mivel az elvi alapú szabályozás megfelelő megközelítés a pénzügyi piacok szabályozása tekintetében, hiszen jobban igazodik a piac fejlődéséhez; |
| --- | --- |

AD.

mivel az elvi alapú szabályozás megfelelő megközelítés a pénzügyi piacok szabályozása tekintetében, hiszen jobban igazodik a piac fejlődéséhez;

| AE. | mivel uniós szintű fellépésre van szükség a pénzintézetekre és pénzpiacokra vonatkozó alábbi hét elv alapján:






  — | jogszabályi lefedettség: át kell tekinteni a hatályos közösségi jogszabályokat az esetleges joghézagok azonosítása érdekében; felül kell vizsgálni a nemzeti különbségeket, és elő kell mozdítani a harmonizációt, például felügyeleti kollégiumok révén vagy más módon; nemzetközi egyenértékűségre és együttműködésre kell törekedni; |
| --- | --- | --- |

AE.

mivel uniós szintű fellépésre van szükség a pénzintézetekre és pénzpiacokra vonatkozó alábbi hét elv alapján:

—

jogszabályi lefedettség: át kell tekinteni a hatályos közösségi jogszabályokat az esetleges joghézagok azonosítása érdekében; felül kell vizsgálni a nemzeti különbségeket, és elő kell mozdítani a harmonizációt, például felügyeleti kollégiumok révén vagy más módon; nemzetközi egyenértékűségre és együttműködésre kell törekedni;

| — | tőke: a tőkekövetelményeknek kötelezőeknek kell lenniük az összes pénzintézet számára, és tükrözniük kell a vállalkozás típusából, a kitettségekből és a kockázat-ellenőrzésből eredő kockázatot; hosszabb likviditási horizontokat is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

—

tőke: a tőkekövetelményeknek kötelezőeknek kell lenniük az összes pénzintézet számára, és tükrözniük kell a vállalkozás típusából, a kitettségekből és a kockázat-ellenőrzésből eredő kockázatot; hosszabb likviditási horizontokat is figyelembe kell venni;

| — | értékpapírosítás: a befektetők és az értékpapírosítók érdekeinek jobb összehangolása érdekében az értékpapírosítóknak általában egy reprezentatív érdekeltség birtoklásával meg kell tartaniuk értékpapírosított termékükhöz fűződő kockázatvállalásukat; nyilvánosságra kell hozni a hiteltermékekben az értékpapírosítók által megtartott érdekeltség szintjét; az érdekeltség megtartásának alternatívájaként meg kell vizsgálni a befektetők és az értékpapírosítók érdekeinek összehangolását elősegítő más intézkedéseket is; |
| --- | --- |

—

értékpapírosítás: a befektetők és az értékpapírosítók érdekeinek jobb összehangolása érdekében az értékpapírosítóknak általában egy reprezentatív érdekeltség birtoklásával meg kell tartaniuk értékpapírosított termékükhöz fűződő kockázatvállalásukat; nyilvánosságra kell hozni a hiteltermékekben az értékpapírosítók által megtartott érdekeltség szintjét; az érdekeltség megtartásának alternatívájaként meg kell vizsgálni a befektetők és az értékpapírosítók érdekeinek összehangolását elősegítő más intézkedéseket is;

| — | számvitel: figyelembe kell venni a valós értéken alapuló számvitel ciklikus hatásait ellensúlyozó kisimító technikákat; |
| --- | --- |

—

számvitel: figyelembe kell venni a valós értéken alapuló számvitel ciklikus hatásait ellensúlyozó kisimító technikákat;

| — | minősítés: a minősítői piac átláthatóságának és érthetőségének növelése érdekében a hitelminősítő ügynökségeknek a feltételezések, a termékek összetettsége és az üzleti gyakorlatok láthatóságára vonatkozó magatartási kódexeket kellene elfogadniuk; kezelni kell az összeférhetetlenség kérdését; a saját kezdeményezésű minősítést külön kategóriába kell sorolni, és az nem használható fel nyomásgyakorlásra üzletszerzés érdekében; |
| --- | --- |

—

minősítés: a minősítői piac átláthatóságának és érthetőségének növelése érdekében a hitelminősítő ügynökségeknek a feltételezések, a termékek összetettsége és az üzleti gyakorlatok láthatóságára vonatkozó magatartási kódexeket kellene elfogadniuk; kezelni kell az összeférhetetlenség kérdését; a saját kezdeményezésű minősítést külön kategóriába kell sorolni, és az nem használható fel nyomásgyakorlásra üzletszerzés érdekében;

| — | származtatott termékek kereskedelme: elő kell mozdítani a származtatott termékek nyílt és látható tőzsdei vagy más módon bonyolított kereskedelmét; |
| --- | --- |

—

származtatott termékek kereskedelme: elő kell mozdítani a származtatott termékek nyílt és látható tőzsdei vagy más módon bonyolított kereskedelmét;

| — | hosszú távon: a megtérülési csomagokat a hosszabb távú eredményekhez kell igazítani, tükrözve a veszteségeket és a profitot egyaránt; |
| --- | --- |

—

hosszú távon: a megtérülési csomagokat a hosszabb távú eredményekhez kell igazítani, tükrözve a veszteségeket és a profitot egyaránt;

| AF. | mivel ez a fellépés, figyelembe véve a nemzetközi felügyeleti és szabályozási gyakorlatot, univerzális és átfogó, bizonyos méret felett az összes pénzintézetet felölelő jogalapot biztosítana; |
| --- | --- |

AF.

mivel ez a fellépés, figyelembe véve a nemzetközi felügyeleti és szabályozási gyakorlatot, univerzális és átfogó, bizonyos méret felett az összes pénzintézetet felölelő jogalapot biztosítana;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 44. cikke, 47. cikkének (2) bekezdése vagy 95. cikke alapján 2008 végéig nyújtson be egy vagy több olyan jogalkotási javaslatot, amely lefedi az összes lényeges szereplőt és pénzpiaci résztvevőt, azon belül a fedezeti alapokat és a magántőke-befektetési alapokat, reagál a fenti AE. preambulumbekezdésben megfogalmazott elvekre, és követi a lenti részletes ajánlásokat; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 44. cikke, 47. cikkének (2) bekezdése vagy 95. cikke alapján 2008 végéig nyújtson be egy vagy több olyan jogalkotási javaslatot, amely lefedi az összes lényeges szereplőt és pénzpiaci résztvevőt, azon belül a fedezeti alapokat és a magántőke-befektetési alapokat, reagál a fenti AE. preambulumbekezdésben megfogalmazott elvekre, és követi a lenti részletes ajánlásokat;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait;

| 3. | álláspontja szerint a kért javaslat vagy javaslatok lehetséges pénzügyi kihatásait uniós költségvetési előirányzatokból kell fedezni; |
| --- | --- |

3.

álláspontja szerint a kért javaslat vagy javaslatok lehetséges pénzügyi kihatásait uniós költségvetési előirányzatokból kell fedezni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kapcsolódó részletes ajánlásokat a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kapcsolódó részletes ajánlásokat a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 26., 1977.1.31., 1. o.

(2)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

(3)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o.

(4)  HL L 372., 1986.12.31., 1. o.

(5)  HL L 82., 2001.3.22., 16. o.

(6)  HL L 283., 2001.10.27., 28. o.

(7)  HL L 41., 2002.2.13., 20. o.

(8)  HL L 41., 2002.2.13., 35. o.

(9)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

(10)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

(11)  HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

(12)  HL L 178., 2003.7.17., 16. o.

(13)  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

(14)  HL L 142., 2004.4.30., 12. o.

(15)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

(16)  HL L 241., 2006.9.2., 26. o.

(17)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

(18)  HL L 79., 2005.3.24., 9. o.

(19)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

(20)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

(21)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

(22)  HL L 184., 2007.7.14., 17. o.

(23)  HL C 92. E, 2004.4.16., 407. o.

(24)  HL C 296. E, 2006.12.6., 257. o.

(25)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0627.

(26)  HL C 175 E., 2008.7.10., 392. o.

(27)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0058.

---

2008. szeptember 23., keddMELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ:

A KÉRT JAVASLAT(OK) TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. ajánlás a pénzügyi stabilitásról, a tőkéről és az egyetemes jogszabályi lefedettségről

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Tőkekövetelmények – a befektetési vállalkozásoknak, ezen belül a közkereseti társaságoknak és a betéti társaságoknak, a biztosítóknak, a hitelintézeteknek, a hagyományos alapoknak (úgymint az ÁÉKBV-k és nyugdíjalapok/nyugellátást szolgáltató intézmények) tőkekövetelményeknek kell megfelelniük. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a megfelelő tőkekövetelmények minden pénzintézet esetében kockázati, nem pedig jogalanyi alapúak legyenek. A felügyeletek figyelembe vehetik a magatartási kódexek betartásával kapcsolatos megfontolásokat. Ezek a tőkekövetelmények mindazonáltal nem lehetnek a már meglévő szabályokon felüli követelmények, és semmi esetre sem tekinthetők garanciának az alap csődje esetén.

Értékpapírosítás és kezdeményező intézmények – a tőkekövetelményekre vonatkozó bizottsági javaslatoknak elő kell írniuk a kezdeményező intézmények számára, hogy az általuk értékpapírosított hitelek bizonyos részét tartsák vissza mérlegükben, vagy e bizonyos rész visszatartását feltételezve kiszámított tőkekövetelményeket kell megszabniuk a kezdeményező intézmény számára, vagy más eszközökkel biztosítaniuk kell a befektetők és a kezdeményező intézmények érdekeinek egymáshoz igazítását.

Hitelminősítő ügynökségek uniós felügyelete – a Bizottságnak a hitelminősítés területén a verseny elősegítése és a piacra jutás lehetővé tétele érdekében is ki kell alakítania a hitelminősítő ügynökségek, eljárásaik és megfelelőségük uniós felügyeletének mechanizmusát, a feladatokat a már meglévő szervekre, például az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságára (CESR) osztva.

Értékelés – a Bizottságnak az illetékes nemzetközi testületek munkájával összhangban elvi alapú jogalkotási intézkedéseket kell hoznia a nem likvid pénzügyi eszközök értékelése tekintetében annak érdekében, hogy a befektetők és a pénzügyi piacok stabilitása nagyobb védelemben részesüljön, figyelembe véve az értékeléssel kapcsolatban az EU-ban és a világban jelenleg is folyamatban lévő kezdeményezéseket, és megvizsgálva ezen értékelés előmozdításának legjobb módját.

Elsődleges ügynökök – a struktúra összetettségéhez és átláthatatlanságához, valamint az összes termékkel és szereplővel folytatott ügyleteik révén őket érintő kockázati kitettség jellegéhez igazodva fokozni kell az elsődleges ügynöki tevékenységet folytató összes intézményre vonatkozó átláthatósági követelményeket.

Kockázati tőke és a KKV-ágazat – a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a kockázati tőkére és a magántőke-befektetési alapokra vonatkozó uniós szintű harmonizált keretrendszer kialakítása és különösen a lisszaboni menetrendnek megfelelően a KKV-ágazat számára az ilyen tőkéhez való, hatá rokon átnyúló hozzáférés biztosítása érdekében. E célból a Bizottságnak késedelem nélkül végre kell hajtania a kockázatitőke-alapok hatá rokon átívelő befektetéseit korlátozó akadályok felszámolásáról szóló közleményében megfogalmazott politikai javaslatokat. A javaslatnak meg kell felelnie a jó szabályozás elvének, és el kell kerülnie, hogy uniós szinten még bonyolultabbá tegye a jogi, adóügyi és adminisztratív helyzetet.

2. ajánlás az átláthatósági intézkedésekről

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Zártkörű kibocsátási rendszer – a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell benyújtania a zártkörű kibocsátások európai rendszerének létrehozása érdekében, amely lehetővé teszi a befektetési termékek, ezen belül az alternatív befektetési eszközök hatá rokon átnyúló terjesztését a jól tájékozott befektetők megfelelő csoportjai számára. E javaslat megfelelő esetben megállapítaná a befektetők és az illetékes hatóságok tájékoztatására vonatkozó alábbi elveket:

| — | általános befektetési stratégia és a díjak megállapítása, |
| --- | --- |

—

általános befektetési stratégia és a díjak megállapítása,

| — | tőkeáttétel/adósság miatti kitettség, kockázatkezelési rendszer és portfolióértékelési módszerek, |
| --- | --- |

—

tőkeáttétel/adósság miatti kitettség, kockázatkezelési rendszer és portfolióértékelési módszerek,

| — | az összegyűjtött pénzeszközök forrása és összege (a belső pénzeszközök is), |
| --- | --- |

—

az összegyűjtött pénzeszközök forrása és összege (a belső pénzeszközök is),

| — | a legfelső szintű vezetők és a felsővezetők javadalmazási rendszerének – a részvényopciókat is beleértve – teljes átláthatóságát biztosító szabályok, |
| --- | --- |

—

a legfelső szintű vezetők és a felsővezetők javadalmazási rendszerének – a részvényopciókat is beleértve – teljes átláthatóságát biztosító szabályok,

| — | részvényesek regisztrálása és azonosítása egy adott tulajdoni arány felett. |
| --- | --- |

—

részvényesek regisztrálása és azonosítása egy adott tulajdoni arány felett.

Befektetők – a Bizottságnak a felügyeleti hatóságokkal együttműködve ki kell alakítania a fontos és lényegi információk befektetők számára történő egyértelmű közlésének és tájékoztatásának szabályait.

Magántőke-befektetés és az alkalmazottak védelme – a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a 2001/23/EK irányelv mindig ugyanazokat a jogokat biztosítsa a munkavállalók számára – ideértve a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogot – amikor valamely befektető – a magántőke-befektetési alapokat és a fedezeti alapokat is beleértve – átruházza az érintett vállalkozás vagy üzleti tevékenység feletti ellenőrzést.

Nyugdíjrendszerek – az 1990-es évek közepe óta egyre több nyugdíjalap és biztosítóintézet vesz részt a fedezeti alapokban és a magántőke-befektetési alapokban, és ezen alapok csődje kedvezőtlenül hatna a nyugdíjrendszerek tagjainak nyugdíjjogosultságára. A Bizottság a 2003/41/EK irányelv felülvizsgálatával biztosítsa, hogy a foglalkoztatottak vagy a foglalkoztatottak képviselői közvetlenül vagy megbízottak útján tájékoztatást kapjanak nyugdíjaik befektetésének módjáról és a kapcsolódó kockázatokról.

3. ajánlás a túlzott eladósodásra vonatkozó intézkedésekről

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Magántőke-befektetések tőkeáttétele – a Bizottságnak a tőkéről szóló 77/91/EGK irányelv felülvizsgálata során biztosítania kell, hogy minden módosítás megfeleljen a következő alapelveknek: rendelkezésre áll a kockázatnak megfelelő tőke, ésszerűen elvárható, hogy a tőkeáttétel szintje mind a magántőke-befektetési alap/vállalkozás, mind a célvállalat számára fenntartható, egyes magánbefektetőkkel szemben vagy különböző befektetési alapok vagy hasonló stratégiát folytató vállalkozások között nincs tisztességtelen megkülönböztetés.

Tőkefelélés – a Bizottságnak szükség esetén a hatályos nemzeti és közösségi jogalkotási lehetőségek felülvizsgálata alapján uniós szinten összehangolt kiegészítő intézkedéseket kell javasolnia a célvállalatokban található vagyon túlzott kimazsolázásának elkerülése érdekében.

4. ajánlás az összeférhetetlenségi intézkedésekről

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A Bizottságnak szabályokat kell bevezetnie a befektetési vállalatok által ügyfeleiknek nyújtott szolgáltatások eredményes szétválasztásának biztosítása érdekében. Az Európai Parlament ismételten hangsúlyozza, hogy mindennemű kiigazításnak az összes pénzintézetre vonatkozni kell, következésképpen megkülönböztetésmentesnek kell lennie. Az IOSCO ajánlásainak megfelelően a különböző pénzügyi szolgáltatások széles skáláját nyújtó pénzintézeteknek olyan szabályokkal és eljárásokkal – beleértve a megfelelő tájékoztatást is – kell rendelkezniük, amelyek a cég vagy a csoport szintjén lehetővé teszik számukra az összeférhetetlenségek vagy a lehetséges összeférhetetlenségek azonosítását, felmérését és a kezelésükre szolgáló megfelelő eszközök kifejlesztését.

Hitelminősítő ügynökségek – a hitelminősítő ügynökségektől meg kell követelni a tájékoztatás fokozását, az aszimmetrikus tájékoztatás és a bizonytalanság felszámolását és enyhítését, valamint a működésükkel kapcsolatos összeférhetetlenségek közzétételét az ügyletközpontú pénzügyi rendszer lerombolása nélkül. A hitelminősítő ügynökségektől különösen meg kell követelni a minősítői tevékenység minden más olyan szolgáltatástól (például a tranzakciók strukturálásával kapcsolatos tanácsadástól), amelyet bármilyen kötelezettség vagy általuk minősített alany vonatkozásában nyújtanak.

Piacra jutás és piaci koncentráció – a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának a fedezeti alapokat és a magántőke-befektetési alapokat érintő nemzetközi helyzet fényében el kell indítania a piaci koncentráció hatásainak, valamint a meghatá rozó szereplők által a pénzügyi szolgáltatások ágazatára gyakorolt hatásának általános áttekintését. Fel kell mérnie, hogy az összes piaci szereplő alkalmazza-e a Közösség versenyszabályait, van-e jogellenes piaci koncentráció, vagy szükséges lenne-e megszüntetni az új belépők előtti korlátokat, valamint szükséges lenne-e megszüntetni a már piacon lévő szereplőket és a jelenlegi piaci struktúrákat előnyben részesítő jogszabályokat ott, ahol korlátozott a verseny.

5. ajánlás a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó hatályos jogszabályokról

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

A Bizottságnak el kell végeznie a pénzügyi piacokra vonatkozó jelenlegi közösségi jogszabályok vizsgálatát, a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapokra vonatkozó szabályozás bárminemű hiányosságainak feltárása érdekében, és e vizsgálat eredményei alapján jogalkotási javaslatot vagy javaslatokat kell benyújtania a Parlamentnek a meglévő irányelvek szükséges módosításaira vonatkozóan, a fedezeti alapok, a magántőke-befektetési alapok és más fontos piaci szereplők jobb szabályozása érdekében. A benyújtott szabályozási javaslatnak célirányosnak kell lennie.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/34

---

2008. szeptember 23., keddAz intézményi befektetők átláthatósága

P6_TA(2008)0426

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása az intézményi befektetők átláthatóságáról a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvre (2),

tekintettel az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvre (4),

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv),

tekintettel a 78/660/EGK, a 83/349/EGK és a 86/635/EGK irányelvnek az egyes társaságok, illetve a bankok, valamint egyéb pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójára vonatkozó értékelési szabályok tekintetében történő módosításáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az alapkezelő társaságok és az egyszerűsített tájékoztató szabályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. január 21-i 2001/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az ÁÉKBV befektetéseinek tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. január 21-i 2001/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

tekintettel a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

tekintettel a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK Európai Parlament és tanács irányelvre (10);

tekintettel a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelvre (11),

tekintettel a meghatározott jogi formájú társaságok, a bankok és más pénzügyi intézmények, illetve biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló 78/660/EGK, 83/349/EGK, 86/635/EGK és 91/674/EGK irányelvek módosításáról szóló, 2003. június 18-i 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

tekintettel az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),

tekintettel a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK Európai Parlament és tanács irányelvre (14),

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK Európai Parlament és tanács irányelvre (15),

tekintettel a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (16),

tekintettel a 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (17),

tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (18),

tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19),

tekintettel a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK Európai Parlament és tanács irányelvre (20),

tekintettel a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelvre (21),

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelv egyes fogalommeghatározások pontosítása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. március 19-i 2007/16/EK bizottsági irányelvre (22),

tekintettel az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról a tőzsdén jegyzett társaságokban szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (23),

tekintettel a befektetési szolgáltatásokról és a szabályozott piacokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2003. szeptember 25-i álláspontjára (24),

tekintettel a Gazdásági és Monetáris Bizottság megbízásából készített, „Átláthatóság és összeférhetetlenség” című fedezeti alapokra vonatkozó tanulmányra (25),

tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének második bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzatának 39. és 45. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0296/2008),

| A. | mivel elismert tény, hogy az alternatív befektetéseket kínáló cégek – úgy mint a fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok – a vagyonkezelők számára új diverzifikációs lehetőségeket kínálnak, fokozzák a piaci likviditást, növelik a magas megtérülési lehetőségeket a befektetők számára, hozzájárulnak az árképzési folyamathoz, a kockázatok diverzifikálásához és a pénzügyi integrációhoz, valamint javítják a piaci hatékonyságot; |
| --- | --- |

A.

mivel elismert tény, hogy az alternatív befektetéseket kínáló cégek – úgy mint a fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok – a vagyonkezelők számára új diverzifikációs lehetőségeket kínálnak, fokozzák a piaci likviditást, növelik a magas megtérülési lehetőségeket a befektetők számára, hozzájárulnak az árképzési folyamathoz, a kockázatok diverzifikálásához és a pénzügyi integrációhoz, valamint javítják a piaci hatékonyságot;

| B. | mivel a fedezeti alapok és a magántőkealapok olyan sajátos befektetési formák, amelyek eltérnek a befektetések és a befektetési stratégia jellegében; |
| --- | --- |

B.

mivel a fedezeti alapok és a magántőkealapok olyan sajátos befektetési formák, amelyek eltérnek a befektetések és a befektetési stratégia jellegében;

| C. | mivel az EU-székhelyű fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok olyan környezetet igényelnek, amely tiszteletben tartja innovatív stratégiájukat, ezáltal lehetővé téve számukra nemzetközi versenyképességük megőrzését, és egyidejűleg mérsékelve az esetleges káros piaci mozgások hatásait, mivel a termékspecifikus szabályozás rugalmatlan lehet és akadályozhatja az innovációt; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-székhelyű fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok olyan környezetet igényelnek, amely tiszteletben tartja innovatív stratégiájukat, ezáltal lehetővé téve számukra nemzetközi versenyképességük megőrzését, és egyidejűleg mérsékelve az esetleges káros piaci mozgások hatásait, mivel a termékspecifikus szabályozás rugalmatlan lehet és akadályozhatja az innovációt;

| D. | mivel azoknak a fedezeti alapoknak és magántőke-befektetési alapoknak, amelyek alapkezelő társasága az EU-ban telepedett le, meg kell felelniük a jelenlegi és jövőbeli közösségi jogszabályoknak; mivel a nem az EU-ban letelepedett szervezeteknek is meg kell felelniük ezeknek a jogszabályoknak bizonyos tevékenységek keretében; |
| --- | --- |

D.

mivel azoknak a fedezeti alapoknak és magántőke-befektetési alapoknak, amelyek alapkezelő társasága az EU-ban telepedett le, meg kell felelniük a jelenlegi és jövőbeli közösségi jogszabályoknak; mivel a nem az EU-ban letelepedett szervezeteknek is meg kell felelniük ezeknek a jogszabályoknak bizonyos tevékenységek keretében;

| E. | mivel az EU „onshore” fedezeti alapjai, fedezeti alapkezelői és magántőkealap cégei a jelenlegi szabályozás alanyai, különösen a piaci visszaélésre vonatkozóan, valamint hogy a szabályozás közvetetten vonatkozik rájuk a partnereiken keresztül, illetve amikor a szabályozott termékekbe történő befektetéseket értékesítenek; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU „onshore” fedezeti alapjai, fedezeti alapkezelői és magántőkealap cégei a jelenlegi szabályozás alanyai, különösen a piaci visszaélésre vonatkozóan, valamint hogy a szabályozás közvetetten vonatkozik rájuk a partnereiken keresztül, illetve amikor a szabályozott termékekbe történő befektetéseket értékesítenek;

| F. | mivel néhány tagállamban a fedezeti alapokra és a magántőke-befektetési alapokra a nemzeti szabályozói rendszerek vonatkoznak, és az ilyen alapokat érintő érvényes uniós irányelvek végrehajtása eltérő; mivel az ilyen eltérő nemzeti szabályok felvetik a belső piac szabályozási felaprózódásának kockázatát, ami azzal a hatással járhat, hogy gátolja Európában az üzletág határon átnyúló fejlődését; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány tagállamban a fedezeti alapokra és a magántőke-befektetési alapokra a nemzeti szabályozói rendszerek vonatkoznak, és az ilyen alapokat érintő érvényes uniós irányelvek végrehajtása eltérő; mivel az ilyen eltérő nemzeti szabályok felvetik a belső piac szabályozási felaprózódásának kockázatát, ami azzal a hatással járhat, hogy gátolja Európában az üzletág határon átnyúló fejlődését;

| G. | mivel az irányelv tűnik a megfelelő jogi eszköznek a fedezeti alapokhoz és magántőke-befektetési alapokhoz kapcsolódó különféle kérdések szabályozására, mivel a tagállamok hatályos jogszabályainak a fedezeti alapokra és magántőke-befektetési alapokra gyakorolt hatását elemezni és értékelni kell az átláthatóságáról szóló bármilyen irányelv megalkotása előtt; mivel egy ilyen szabályozásnak a harmonizáció kiindulópontjaként kell szolgálnia; és mivel a hatályos jogszabályok kiigazításra szorulhatnak, de el kell kerülni olyan változtatások bevezetését, amelyek igazságtalan különbségeket okozhatnak; |
| --- | --- |

G.

mivel az irányelv tűnik a megfelelő jogi eszköznek a fedezeti alapokhoz és magántőke-befektetési alapokhoz kapcsolódó különféle kérdések szabályozására, mivel a tagállamok hatályos jogszabályainak a fedezeti alapokra és magántőke-befektetési alapokra gyakorolt hatását elemezni és értékelni kell az átláthatóságáról szóló bármilyen irányelv megalkotása előtt; mivel egy ilyen szabályozásnak a harmonizáció kiindulópontjaként kell szolgálnia; és mivel a hatályos jogszabályok kiigazításra szorulhatnak, de el kell kerülni olyan változtatások bevezetését, amelyek igazságtalan különbségeket okozhatnak;

| H. | mivel elismert tény, hogy a fő kérdések egyike az átláthatóság szükségessége és elemzése, valamint az, hogy hogyan lehet javítani az átláthatóságot mivel az átláthatóságnak számos szempontja van, úgy mint a fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok átláthatósága azon társaságok irányában, amelyek részvényeit megszerzik vagy tulajdonukban tartják, valamint az elsődleges ügynökök (prime brokers), intézményi befektetők – mint például nyugdíjalapok vagy bankok –, lakossági befektetők, üzleti partnerek, szabályozók és hatóságok irányában; mivel az átláthatósággal kapcsolatos egyik legfőbb hiányosság a fedezeti alapok vagy magántőke-befektetési alapok és azon társaságok kapcsolatában rejlik, amelyeknek részvényeit az alap megszerzi vagy tulajdonában tartja; |
| --- | --- |

H.

mivel elismert tény, hogy a fő kérdések egyike az átláthatóság szükségessége és elemzése, valamint az, hogy hogyan lehet javítani az átláthatóságot mivel az átláthatóságnak számos szempontja van, úgy mint a fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok átláthatósága azon társaságok irányában, amelyek részvényeit megszerzik vagy tulajdonukban tartják, valamint az elsődleges ügynökök (prime brokers), intézményi befektetők – mint például nyugdíjalapok vagy bankok –, lakossági befektetők, üzleti partnerek, szabályozók és hatóságok irányában; mivel az átláthatósággal kapcsolatos egyik legfőbb hiányosság a fedezeti alapok vagy magántőke-befektetési alapok és azon társaságok kapcsolatában rejlik, amelyeknek részvényeit az alap megszerzi vagy tulajdonában tartja;

| I. | mivel az Egyesült Államok tapasztalatait, ahol az információ szabadságára vonatkozó jogszabályt használták ki a versenytársak ahhoz, hogy a befektetőknek szánt részletességgel megszerezzék az alapok befektetési adatait, ami a befektetőket és az alapot is károsította; |
| --- | --- |

I.

mivel az Egyesült Államok tapasztalatait, ahol az információ szabadságára vonatkozó jogszabályt használták ki a versenytársak ahhoz, hogy a befektetőknek szánt részletességgel megszerezzék az alapok befektetési adatait, ami a befektetőket és az alapot is károsította;

| J. | mivel az átláthatóságról szóló irányelv következetlen végrehajtása ahhoz vezetett, hogy az átláthatóság szintje eltérő az EU-ban, és magas költségeket okozott a befektetők számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az átláthatóságról szóló irányelv következetlen végrehajtása ahhoz vezetett, hogy az átláthatóság szintje eltérő az EU-ban, és magas költségeket okozott a befektetők számára;

| K. | mivel az átláthatóság alapvető feltétele a befektetői bizalomnak és a bonyolult pénzügyi termékek megértésének, és így elősegíti a pénzügyi piacok optimális működését és stabilitását, mivel az átláthatóság a kellő gondosságot kiegészíti és nem felváltja; |
| --- | --- |

K.

mivel az átláthatóság alapvető feltétele a befektetői bizalomnak és a bonyolult pénzügyi termékek megértésének, és így elősegíti a pénzügyi piacok optimális működését és stabilitását, mivel az átláthatóság a kellő gondosságot kiegészíti és nem felváltja;

| L. | mivel a jelenlegi jelzálogpiaci válság nem korlátozódik egyetlen ágazatra – figyelembe véve, hogy időbe kerül megérteni a válság összes okát és hatását, valamint mivel a sokféle ok között az alábbiak szerepelnek:






  — | a hitelminősítő ügynökségek, különösen a hitelminősítő ügynökségek összeférhetetlensége és a hitelminősítés jelentésének téves értelmezése, |
| --- | --- | --- |

L.

mivel a jelenlegi jelzálogpiaci válság nem korlátozódik egyetlen ágazatra – figyelembe véve, hogy időbe kerül megérteni a válság összes okát és hatását, valamint mivel a sokféle ok között az alábbiak szerepelnek:

—

a hitelminősítő ügynökségek, különösen a hitelminősítő ügynökségek összeférhetetlensége és a hitelminősítés jelentésének téves értelmezése,

| — | gondatlan hitelezési gyakorlat az Egyesült Államok lakáspiacán, |
| --- | --- |

—

gondatlan hitelezési gyakorlat az Egyesült Államok lakáspiacán,

| — | az összetett strukturált termékek gyors innovációja, |
| --- | --- |

—

az összetett strukturált termékek gyors innovációja,

| — | a „keletkeztető és szétosztó” modell (originate-to-distribute) és a hosszú közvetítői lánc, |
| --- | --- |

—

a „keletkeztető és szétosztó” modell (originate-to-distribute) és a hosszú közvetítői lánc,

| — | a befektetői éhség az egyre nagyobb megtérülés iránt, valamint a rövidlátó ösztönző struktúra a díjazással kapcsolatban, és |
| --- | --- |

—

a befektetői éhség az egyre nagyobb megtérülés iránt, valamint a rövidlátó ösztönző struktúra a díjazással kapcsolatban, és

| — | az átvilágítási folyamat megfelelő megfigyelésének elmulasztása, |
| --- | --- |

—

az átvilágítási folyamat megfelelő megfigyelésének elmulasztása,

| — | az összetett strukturált termékekkel kapcsolatban az értékpapírosítás és a hitelminősítési folyamat, amely e termékek felülértékeléséhez vezetett az alapul szolgáló eszközök tekintetében, |
| --- | --- |

—

az összetett strukturált termékekkel kapcsolatban az értékpapírosítás és a hitelminősítési folyamat, amely e termékek felülértékeléséhez vezetett az alapul szolgáló eszközök tekintetében,

| — | az amerikai befektetési bankokon belüli összeférhetetlenség és a szabályozás hiánya, |
| --- | --- |

—

az amerikai befektetési bankokon belüli összeférhetetlenség és a szabályozás hiánya,

| M. | mivel a közösségi jogszabályok rendelkeznek olyan mechanizmusokról, mint a komitológia vagy a Lámfalussy-eljárás, amelyek lehetővé teszik a változó üzleti környezetre a végrehajtási intézkedéseken keresztül történő rugalmas reagálást; mivel ez a rendszer javulni fog az új Szerződés értelmében a felhatalmazáson alapuló jogi aktus eszközével; |
| --- | --- |

M.

mivel a közösségi jogszabályok rendelkeznek olyan mechanizmusokról, mint a komitológia vagy a Lámfalussy-eljárás, amelyek lehetővé teszik a változó üzleti környezetre a végrehajtási intézkedéseken keresztül történő rugalmas reagálást; mivel ez a rendszer javulni fog az új Szerződés értelmében a felhatalmazáson alapuló jogi aktus eszközével;

| N. | mivel számos különböző fedezeti alapokkal és magántőke-befektetési alapokkal kapcsolatos kezdeményezés, valamint az olyan szervezetek, mint az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete, a Nemzetközi Valutaalap, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet és az ipari testületek, köztük a fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok testületei is, már létrehozták a legjobb gyakorlatok elveit és kódexét, amelyek még felülvizsgálatot és ellenőrzést igényelnek, és amelyek mintául szolgálhatnak az EU-jogalkotás számára; mivel az EU-jogszabályok betartásán túlmenően a vállalkozásokat és üzleti szövetségeket ösztönözni kellene, a „tartsd be, vagy magyarázd meg” elv alapján csatlakozzanak ezekhez a kódexekhez, és a kódexek betartásának és a magyarázatoknak a részleteit tegyék nyilvánossá és megfelelő módon értékeljék; |
| --- | --- |

N.

mivel számos különböző fedezeti alapokkal és magántőke-befektetési alapokkal kapcsolatos kezdeményezés, valamint az olyan szervezetek, mint az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete, a Nemzetközi Valutaalap, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet és az ipari testületek, köztük a fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok testületei is, már létrehozták a legjobb gyakorlatok elveit és kódexét, amelyek még felülvizsgálatot és ellenőrzést igényelnek, és amelyek mintául szolgálhatnak az EU-jogalkotás számára; mivel az EU-jogszabályok betartásán túlmenően a vállalkozásokat és üzleti szövetségeket ösztönözni kellene, a „tartsd be, vagy magyarázd meg” elv alapján csatlakozzanak ezekhez a kódexekhez, és a kódexek betartásának és a magyarázatoknak a részleteit tegyék nyilvánossá és megfelelő módon értékeljék;

| O. | mivel néhány tőzsdén kívüli (OTC) termék esetében nyitottabb és láthatóbb kereskedelmi rendszerekre van szükség a piaci árakhoz viszonyított értékelésnek lehetőség szerinti növelése, illetve az esetleges tulajdonosváltás jelzése érdekében; mivel az OTC klíring rendszer vonzó a felügyeleti ellenőrzés és a kockázatelemzés tekintetében, de az egyenlő globális feltételek biztosítása érdekében minden új rendszert nemzetközi alapon kell bevezetni; |
| --- | --- |

O.

mivel néhány tőzsdén kívüli (OTC) termék esetében nyitottabb és láthatóbb kereskedelmi rendszerekre van szükség a piaci árakhoz viszonyított értékelésnek lehetőség szerinti növelése, illetve az esetleges tulajdonosváltás jelzése érdekében; mivel az OTC klíring rendszer vonzó a felügyeleti ellenőrzés és a kockázatelemzés tekintetében, de az egyenlő globális feltételek biztosítása érdekében minden új rendszert nemzetközi alapon kell bevezetni;

| P. | mivel az egész ágazatra kiterjedő nyomon követésnek és beszámolásnak szerepe van a lakosság aggályainak kezelésében és a magántőke-befektetés gazdasági hatásának megértésében, és már most is vonatkozik az állami és magánvállalatokra az a követelmény, hogy konzultációt kell folytatniuk munkavállalóikkal az érdekeiket érintő kérdésekben; mivel nem szabad egyensúlyhiányt okozni a magántőke-portfólióba befektető vállalkozásokra és a többi magáncégre nézve kötelező kereskedelmi közzététel között; |
| --- | --- |

P.

mivel az egész ágazatra kiterjedő nyomon követésnek és beszámolásnak szerepe van a lakosság aggályainak kezelésében és a magántőke-befektetés gazdasági hatásának megértésében, és már most is vonatkozik az állami és magánvállalatokra az a követelmény, hogy konzultációt kell folytatniuk munkavállalóikkal az érdekeiket érintő kérdésekben; mivel nem szabad egyensúlyhiányt okozni a magántőke-portfólióba befektető vállalkozásokra és a többi magáncégre nézve kötelező kereskedelmi közzététel között;

| Q. | mivel a termékhez kapcsolódó jogszabályok láthatóan nem megfelelő szabályozási típusok ezen innovatív ágazat kezeléséhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a termékhez kapcsolódó jogszabályok láthatóan nem megfelelő szabályozási típusok ezen innovatív ágazat kezeléséhez;

| R. | mivel a „mindent egy helyen” webhely létrehozása az Európai Unió ügyviteli szabályzatai számára nagy segítséget jelentene, és azt nemzetközileg népszerűsíteni kellene; mivel ennek a weboldalnak tartalmaznia kellene azoknak a piaci szereplőknek a nyilvántartását, amelyek megfelelnek a magatartási kódexeknek, továbbá ezek kilétét, és a kódexek be nem tartásának okát; mivel a szabályzatok be nem tartásának indokai is olyan eszközök, amelyekből tanulni lehet; |
| --- | --- |

R.

mivel a „mindent egy helyen” webhely létrehozása az Európai Unió ügyviteli szabályzatai számára nagy segítséget jelentene, és azt nemzetközileg népszerűsíteni kellene; mivel ennek a weboldalnak tartalmaznia kellene azoknak a piaci szereplőknek a nyilvántartását, amelyek megfelelnek a magatartási kódexeknek, továbbá ezek kilétét, és a kódexek be nem tartásának okát; mivel a szabályzatok be nem tartásának indokai is olyan eszközök, amelyekből tanulni lehet;

| S. | mivel fel kell hívni a figyelmet annak szükségességére, hogy leküzdjék az alternatív befektetési formák határokon átnyúló értékesítése előtt álló akadályokat az intézményi befektetők számára egy zártkörű kibocsátásra vonatkozó európai rendszer létrehozásával; |
| --- | --- |

S.

mivel fel kell hívni a figyelmet annak szükségességére, hogy leküzdjék az alternatív befektetési formák határokon átnyúló értékesítése előtt álló akadályokat az intézményi befektetők számára egy zártkörű kibocsátásra vonatkozó európai rendszer létrehozásával;

| T. | mivel a magántőke-befektetési alapok vonatkozásában indokolni kellene a további jelentési kötelezettség költségeit – különösen ha ezek gyakoriak – és arányosnak kellene lenniük a jelentésből származó előnyökkel; mivel szorosabb kapcsolatra van szükség a juttatási csomagok és a hosszú távú teljesítmény között; |
| --- | --- |

T.

mivel a magántőke-befektetési alapok vonatkozásában indokolni kellene a további jelentési kötelezettség költségeit – különösen ha ezek gyakoriak – és arányosnak kellene lenniük a jelentésből származó előnyökkel; mivel szorosabb kapcsolatra van szükség a juttatási csomagok és a hosszú távú teljesítmény között;

| U. | mivel ezen a területen javaslat nem áll előkészítés alatt; |
| --- | --- |

U.

mivel ezen a területen javaslat nem áll előkészítés alatt;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 44. cikke, 47. cikkének (2) bekezdése vagy 95. cikke alapján terjesszen be a Parlamentnek – a tárgytól függően – jogalkotási javaslatot vagy javaslatokat a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok átláthatóságáról; szorgalmazza, hogy ez(eke)t a javaslato(ka)t az intézményközi tárgyalásokra figyelemmel és az alábbi részletes ajánlásokat követve terjesszék be; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 44. cikke, 47. cikkének (2) bekezdése vagy 95. cikke alapján terjesszen be a Parlamentnek – a tárgytól függően – jogalkotási javaslatot vagy javaslatokat a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok átláthatóságáról; szorgalmazza, hogy ez(eke)t a javaslato(ka)t az intézményközi tárgyalásokra figyelemmel és az alábbi részletes ajánlásokat követve terjesszék be;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait;

| 3. | megítélése szerint a kért javaslat(ok) nem jár(nak) pénzügyi következményekkel; |
| --- | --- |

3.

megítélése szerint a kért javaslat(ok) nem jár(nak) pénzügyi következményekkel;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kapcsolódó részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kapcsolódó részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 26., 1977.1.31., 1. o.

(2)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

(3)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o.

(4)  HL L 372., 1986.12.31., 1. o.

(5)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(6)  HL L 283., 2001.10.27., 28. o.

(7)  HL L 41., 2002.2.13., 20. o.

(8)  HL L 41., 2002.2.13., 35. o.

(9)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

(10)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

(11)  HL L 157., 2003.6.26., 38. o.

(12)  HL L 178., 2003.7.17., 16. o.

(13)  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

(14)  HL L 142., 2004.4.30., 12. o.

(15)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

(16)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

(17)  HL L 79., 2005.3.24., 9. o.

(18)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

(19)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

(20)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

(21)  HL L 241., 2006.9.2., 26. o.

(22)  HL L 79., 2007.3.20., 11. o.

(23)  HL L 184., 2007.7.14., 17. o.

(24)  HL C 77. E, 2004.3.26., 329. o.

(25)  IP/A/ECON/IC/2007-24.

---

2008. szeptember 23., keddMELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ:

RÉSZLETES AJÁNLÁSOK A KÉRT JAVASLATOK LÉNYEGÉT TEKINTVE

Az Európai Parlament felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan irányelvre vagy irányelvekre, amely/amelyek garantálja/garantálják az átláthatóság általános szintjét, valamint hogy kezelik a fedezeti alapokkal és a magántőke-befektetési alapokkal kapcsolatos, lentebb említett kérdéseket azon az alapon, hogy az irányelv(ek) szükség esetén elegendő rugalmasságot ad(nak) a tagállamok számára az EU-szabályok meglévő társasági jogi rendszerükbe való átültetésére; ezzel egyidejűleg felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az átláthatóság javítását a fedezeti alapok és magántőke-befektetési alapok kezelői és partnereik által már bevezetett önszabályozás fejlődésének támogatásán és felügyeletén keresztül, és bátorítsa a tagállamokat, hogy a párbeszéd és a legjobb gyakorlatok cseréje keretében támogassák ezeket az erőfeszítéseket.

Tekintettel arra, hogy nincs egységes nyilvánosságra hozatal a nemzeti vagyonalapok tekintetében, az Európai Parlament üdvözli a Nemzetközi Valutaalap kezdeményezését egy munkacsoport létrehozására a nemzeti vagyonalapok nemzetközi magatartási kódexének kidolgozása érdekében, és hiszi, hogy egy ilyen kódex elősegítené az ilyen alapok működése körüli mítoszok eloszlatását; felhívja a Bizottságot a folyamatban való részvételre.

A fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok tekintetében

Az Európai Parlament felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen be megfelelő jogalkotási javaslatokat a befektetők és partnerek különböző típusait érintő, meglévő közösségi vívmányok felülvizsgálata útján, valamint igazítsa ki vagy dolgozza ki a vonatkozó és lényeges információk egyértelmű közlését és az azokról időben való tájékoztatást előíró szabályokat, a megalapozott döntéshozatal, illetve a befektetők és a vállalatvezetés közötti átlátható kommunikáció lehetővé tétele érdekében; amennyiben már léteznek ilyen javaslatok, azokat megfelelően végre kell hajtani; felkéri a Bizottságot annak feltárására, hogy miként növelhető a kockázatok mint a hitelképességtől elkülönülő tényezők láthatósága és azok megértése. Figyelmet kell szentelni annak a kérdésnek, hogy a meglévő és jövőbeli irányelveket és átláthatósági intézkedéseket nem ássák-e alá a szerződésekbe túl nagy számban belefoglalt, a felelősség elhárítására irányuló jogi nyilatkozatok.

Az új jogszabályoknak elő kell írniuk a részvényesek számára, hogy tájékoztassák a kibocsátókat a részvények megszerzéséből vagy elidegenítéséből eredő szavazati jogaik arányáról, amennyiben ez az arány elér, meghalad egy meghatározott – a 2004/109/EK irányelvben említett 5 % helyett 3 %-tól induló – arányt, illetve az alá esik; a jogszabályoknak arra is kötelezniük kell a fedezeti alapokat és a magántőke-befektetési alapokat, hogy hozzák nyilvánosságra és fejtsék ki – azon vállalatok irányában, amelyek részvényeit megszerzik vagy tulajdonukban tartják, valamint a lakossági és intézményi befektetők, az elsődleges ügynökök és a felügyeleti hatóságok irányában – befektetési politikájukat és a kapcsolódó kockázatokat;

Ezeknek a javaslatoknak a meglévő EU-s jogszabályok abból a célból végrehajtandó vizsgálatán kell alapulniuk, hogy meggyőződjünk arról, milyen mértékben lehet a meglévő átláthatósági szabályokat alkalmazni a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok sajátos helyzetére.

A fent említett jogalkotási javaslatok tekintetében a Bizottság feladatai különösen a következők:

| — | fel kell tárnia az alternatív befektetésekre vonatkozó olyan szerződéses feltételekben rejlő lehetőségeket, amelyek előírják a kockázatok egyértelmű korlátozását, a küszöbértékek túllépése esetén megteendő intézkedéseket, a megfelelő közzétételt, az értékesítési tilalmi időtartamok pontos meghatározását, valamint a szerződéstől való elállást és annak felmondását szabályozó kifejezett feltételeket; |
| --- | --- |

—

fel kell tárnia az alternatív befektetésekre vonatkozó olyan szerződéses feltételekben rejlő lehetőségeket, amelyek előírják a kockázatok egyértelmű korlátozását, a küszöbértékek túllépése esetén megteendő intézkedéseket, a megfelelő közzétételt, az értékesítési tilalmi időtartamok pontos meghatározását, valamint a szerződéstől való elállást és annak felmondását szabályozó kifejezett feltételeket;

| — | meg kell vizsgálnia a pénzmosás kérdését a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok összefüggésében; |
| --- | --- |

—

meg kell vizsgálnia a pénzmosás kérdését a fedezeti alapok és a magántőke-befektetési alapok összefüggésében;

| — | fel kell kutatnia a fedezeti alapok és – adott esetben – a magántőke-befektetési alapok tekintetében a harmonizációs szabályok és ajánlások lehetőségeit a bizonyos tulajdoni hányadnál többet birtokló befektetők nyilvántartása és azonosítása érdekében, valamint nyilvánosságra kell hoznia stratégiáit és szándékait, figyelemmel ugyanakkor arra, hogy a túl bőséges információáradatot is kerülni kell; |
| --- | --- |

—

fel kell kutatnia a fedezeti alapok és – adott esetben – a magántőke-befektetési alapok tekintetében a harmonizációs szabályok és ajánlások lehetőségeit a bizonyos tulajdoni hányadnál többet birtokló befektetők nyilvántartása és azonosítása érdekében, valamint nyilvánosságra kell hoznia stratégiáit és szándékait, figyelemmel ugyanakkor arra, hogy a túl bőséges információáradatot is kerülni kell;

| — | fel kell mérnie, szükséges-e a közvetítőket arra kötelezni, hogy tegyék lehetővé az eredeti részvényesek számára a részvényesek közgyűlésén való tevőleges részvételt, és azt, hogy utóbbiak megbizonyosodhassanak arról, hogy meghatalmazottaik utasításaiknak megfelelően szavaztak, továbbá hogy biztosítsák az azonosított részvényesek szavazási politikáinak közzétételét, illetve kidolgozzák e feladatok végrehajtásának módját; |
| --- | --- |

—

fel kell mérnie, szükséges-e a közvetítőket arra kötelezni, hogy tegyék lehetővé az eredeti részvényesek számára a részvényesek közgyűlésén való tevőleges részvételt, és azt, hogy utóbbiak megbizonyosodhassanak arról, hogy meghatalmazottaik utasításaiknak megfelelően szavaztak, továbbá hogy biztosítsák az azonosított részvényesek szavazási politikáinak közzétételét, illetve kidolgozzák e feladatok végrehajtásának módját;

| — | az ágazattal együttműködve létre kell hoznia a legjobb gyakorlatok kódexét arról, hogy miképp lehet újra egyensúlyt teremteni a vállalatirányítás jelenlegi szerkezetében azzal a céllal, hogy megerősítsék a hosszú távú szemléletet, és visszaszorítsák a rövid távú, túlzott kockázatvállalás és a felelőtlen magatartás pénzügyi és egyéb ösztönzőit; |
| --- | --- |

—

az ágazattal együttműködve létre kell hoznia a legjobb gyakorlatok kódexét arról, hogy miképp lehet újra egyensúlyt teremteni a vállalatirányítás jelenlegi szerkezetében azzal a céllal, hogy megerősítsék a hosszú távú szemléletet, és visszaszorítsák a rövid távú, túlzott kockázatvállalás és a felelőtlen magatartás pénzügyi és egyéb ösztönzőit;

| — | szabályokat kell megállapítania, amelyek teljes átláthatóságot írnak elő a vezetők javadalmazási rendszerével kapcsolatban, beleértve a részvényopciókat is, mégpedig a vállalat részvényesi közgyűlésének hivatalos jóváhagyásán keresztül. |
| --- | --- |

—

szabályokat kell megállapítania, amelyek teljes átláthatóságot írnak elő a vezetők javadalmazási rendszerével kapcsolatban, beleértve a részvényopciókat is, mégpedig a vállalat részvényesi közgyűlésének hivatalos jóváhagyásán keresztül.

Kifejezetten a fedezeti alapok tekintetében

Az Európai Parlament kéri a Bizottságot, hogy állapítson meg olyan szabályokat, amelyek fokozzák a fedezeti alapok szavazati politikájának átláthatóságát, azon az alapon, hogy a közösségi szabályok címzettjeinek ezen alapok kezelőinek kell lenniük; e szabályok magukban foglalhatják a részvényesek egész EU-ra kiterjedő azonosítási rendszerét is;

A fent említett jogalkotási javaslat(ok) tekintetében a Bizottság feladatai különösen a következők:

| — | meg kell vizsgálnia az értékpapír-kölcsönügyletek nemkívánatos hatásai mérséklésének lehetőségét; |
| --- | --- |

—

meg kell vizsgálnia az értékpapír-kölcsönügyletek nemkívánatos hatásai mérséklésének lehetőségét;

| — | meg kell vizsgálnia, hogy a beszámolási követelményeknek vonatkozniuk kell-e a több részvényes közötti együttműködési megállapodásokra, illetve a szavazati jogok opciós megállapodások útján történő közvetett megszerzésére is; |
| --- | --- |

—

meg kell vizsgálnia, hogy a beszámolási követelményeknek vonatkozniuk kell-e a több részvényes közötti együttműködési megállapodásokra, illetve a szavazati jogok opciós megállapodások útján történő közvetett megszerzésére is;

Kifejezetten a magántőke-befektetési alapok tekintetében

Az Európai Parlament kéri a Bizottságot, hogy állapítson meg olyan szabályokat, amelyek megtiltják a magántőke-befektetési alapoknak a vállalatok kifosztását (az úgynevezett „vagyonkimazsolázást”, azaz a vállalat eszközeinek egyéb célok finanszírozására való felhasználását), és ezáltal a pénzügyi erejükkel olyan módon való visszaélést, hogy abból a megszerzett vállalatnak kizárólag hátránya származik, anélkül, hogy bármiféle pozitív hatást gyakorolna a vállalat jövőjére és alkalmazottai, hitelezői és üzleti partnerei helyzetére; továbbá a Bizottságnak közös szabályokat kell elfogadnia a vállalatok tőkemegtartásának garantálása érdekében; az Európai Parlament ezzel egyidejűleg kéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a tagállamok hoztak-e intézkedéseket a „vagyonkimazsolázás” megszüntetésére.

A fent említett jogalkotási javaslat(ok) tekintetében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az akkor felmerülő kérdések kezelésének módjait, amikor bankok nagy pénzösszegeket kölcsönöznek magántőke-befektetési alapoknak, majd pedig elhárítanak minden felelősséget a pénzük felhasználásának célja vagy a hitel visszafizetéséhez felhasznált pénz eredete tekintetében, figyelembe véve, hogy a szóban forgó cél és eredet végső soron az adós felelőssége, és hogy az azonos szintű kockázatok esetén igényelt tőkekövetelménynek az egész pénzügyi rendszerben azonosnak kell lennie.

Az Európai Parlament kéri továbbá a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy kiigazításra szorul-e a vállalatok átruházásáról szóló irányelv (1) a hitelből történő vállalatfelvásárlások sajátos eseteire tekintettel.

---

(1)  A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (HL L 82., 2001.3.22., 16. o.).

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/41

---

2008. szeptember 23., keddA Petíciós Bizottság tanácskozásai 2007 folyamán

P6_TA(2008)0437

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2007-ben folytatott tanácskozásairól (2008/2028(INI))

2010/C 8 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az andalúziai, valenciai és madridi régiókban a Petíciós Bizottság nevében végzett tényfeltáró küldetés eredményeiről szóló, 2007. június 21-i állásfoglalására (1),

tekintettel az EK-Szerződés 21. és 194. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére és 192. cikkének (6) bekezdésére,

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A6-0336/2008),

| A. | felismerve a petíciós eljárás különös fontosságát annak lehetővé tétele szempontjából az egyének számára, hogy felhívják az Európai Parlament figyelmét olyan őket közvetlenül érintő konkrét kérdésekre, amelyek az Unió tevékenységi körébe tartoznak; |
| --- | --- |

A.

felismerve a petíciós eljárás különös fontosságát annak lehetővé tétele szempontjából az egyének számára, hogy felhívják az Európai Parlament figyelmét olyan őket közvetlenül érintő konkrét kérdésekre, amelyek az Unió tevékenységi körébe tartoznak;

| B. | mivel a Petíciós Bizottságnak mindig törekednie kell arra, hogy javítson hatékonyságán annak érdekében, hogy jobban szolgálja az uniós polgárokat és megfeleljen azok elvárásainak; |
| --- | --- |

B.

mivel a Petíciós Bizottságnak mindig törekednie kell arra, hogy javítson hatékonyságán annak érdekében, hogy jobban szolgálja az uniós polgárokat és megfeleljen azok elvárásainak;

| C. | figyelemmel arra, hogy az Unió struktúráinak és politikáinak kialakítása terén ebben az időszakban elért komoly előrehaladás ellenére a polgárok gyakran továbbra is tudatában vannak annak, hogy az Unió politikáinak és programjainak alkalmazása terén számos hiányosság áll fenn, mivel azok őket közvetlenül érintik, |
| --- | --- |

C.

figyelemmel arra, hogy az Unió struktúráinak és politikáinak kialakítása terén ebben az időszakban elért komoly előrehaladás ellenére a polgárok gyakran továbbra is tudatában vannak annak, hogy az Unió politikáinak és programjainak alkalmazása terén számos hiányosság áll fenn, mivel azok őket közvetlenül érintik,

| D. | mivel az EK-Szerződés értelmében az uniós polgárok petíciót nyújthatnak be az Európai Parlamenthez, de más uniós intézményekhez vagy szervekhez is eljuttathatják panaszaikat, például a Bizottsághoz; |
| --- | --- |

D.

mivel az EK-Szerződés értelmében az uniós polgárok petíciót nyújthatnak be az Európai Parlamenthez, de más uniós intézményekhez vagy szervekhez is eljuttathatják panaszaikat, például a Bizottsághoz;

| E. | mivel továbbra is létfontosságúak azok a nemzeti szinten tett erőfeszítések, amelyek célja tájékoztatni a közvéleményt a Parlamenthez való petícióbenyújtás jogáról annak érdekében, hogy fel lehessen hívni a nyilvánosság figyelmét, valamint meg lehessen előzni a különféle panaszeljárások összetévesztését; |
| --- | --- |

E.

mivel továbbra is létfontosságúak azok a nemzeti szinten tett erőfeszítések, amelyek célja tájékoztatni a közvéleményt a Parlamenthez való petícióbenyújtás jogáról annak érdekében, hogy fel lehessen hívni a nyilvánosság figyelmét, valamint meg lehessen előzni a különféle panaszeljárások összetévesztését;

| F. | mivel a tagállamok feladata a közösségi rendeletek és irányelvek alkalmazása, és ezt a feladatot regionális vagy helyi politikai hatóságaikra ruházhatják, alkotmányos berendezkedésüktől függően; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamok feladata a közösségi rendeletek és irányelvek alkalmazása, és ezt a feladatot regionális vagy helyi politikai hatóságaikra ruházhatják, alkotmányos berendezkedésüktől függően;

| G. | mivel a Parlament törvényesen fejthet ki demokratikus ellenőrzést és felügyeletet az uniós politikák felett, figyelemmel a szubszidiaritás fontos elvére, annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását és megértését, valamint hogy betöltsék azt a szerepet, amelynek érdekében az Unió hatáskörrel rendelkező intézményei megtervezték, megvitatták és elfogadták őket; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament törvényesen fejthet ki demokratikus ellenőrzést és felügyeletet az uniós politikák felett, figyelemmel a szubszidiaritás fontos elvére, annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását és megértését, valamint hogy betöltsék azt a szerepet, amelynek érdekében az Unió hatáskörrel rendelkező intézményei megtervezték, megvitatták és elfogadták őket;

| H. | mivel az európai polgárok és az Unió lakosai aktívan részt vehetnek ebben a tevékenységben, élve az Európai Parlamenthez benyújtott petíció jogával, annak tudatában, hogy problémáikkal a illetékes bizottság foglalkozik és azokat kivizsgálja, valamint hogy megfelelő választ kapnak majd; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai polgárok és az Unió lakosai aktívan részt vehetnek ebben a tevékenységben, élve az Európai Parlamenthez benyújtott petíció jogával, annak tudatában, hogy problémáikkal a illetékes bizottság foglalkozik és azokat kivizsgálja, valamint hogy megfelelő választ kapnak majd;

| I. | mivel a hatályos Szerződések már tartalmaznak kötelezettségvállalásokat az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok, az egyenlőség és a kisebbségek jogainak – mint az európai társadalom alapvető elveinek – tiszteletben tartására vonatkozóan, és mivel az Európai Unióról és az Európai Unió működéséről szóló új szerződések – a 27 tagállam által történő ratifikálásuk esetén – tovább erősítik ezt, az Alapjogi Charta szerepeltetésével, rendelkezve az Uniónak az emberi jogokról szóló európai egyezményhez történő csatlakozásáról, valamint jogalapot teremtve a polgári jogalkotási kezdeményezésekhez, továbbá megfelelő közigazgatási jogi rendszert kialakítva az uniós intézmények számára; |
| --- | --- |

I.

mivel a hatályos Szerződések már tartalmaznak kötelezettségvállalásokat az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok, az egyenlőség és a kisebbségek jogainak – mint az európai társadalom alapvető elveinek – tiszteletben tartására vonatkozóan, és mivel az Európai Unióról és az Európai Unió működéséről szóló új szerződések – a 27 tagállam által történő ratifikálásuk esetén – tovább erősítik ezt, az Alapjogi Charta szerepeltetésével, rendelkezve az Uniónak az emberi jogokról szóló európai egyezményhez történő csatlakozásáról, valamint jogalapot teremtve a polgári jogalkotási kezdeményezésekhez, továbbá megfelelő közigazgatási jogi rendszert kialakítva az uniós intézmények számára;

| J. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke eljárásokat állapít meg, amelyek útján az Unió intézkedéseket tehet az Unió alapjául szolgáló elveknek a tagállamok által történő súlyos és kitartó megsértése esetén, a szóban forgó Szerződés 6. cikke értelmében; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke eljárásokat állapít meg, amelyek útján az Unió intézkedéseket tehet az Unió alapjául szolgáló elveknek a tagállamok által történő súlyos és kitartó megsértése esetén, a szóban forgó Szerződés 6. cikke értelmében;

| K. | emlékeztetve e tekintetben arra, hogy az uniós polgárok gyakran nyújtanak be petíciót a Parlamenthez jogorvoslat céljából, amikor úgy ítélik meg, hogy a Szerződésben elismert jogaikat megsértették, és amikor megállapításuk szerint a bírósági jogorvoslat nem megfelelő, nem praktikus, túl sokáig húzódik, illetve ahogyan az gyakran elő is fordul, költséges; |
| --- | --- |

K.

emlékeztetve e tekintetben arra, hogy az uniós polgárok gyakran nyújtanak be petíciót a Parlamenthez jogorvoslat céljából, amikor úgy ítélik meg, hogy a Szerződésben elismert jogaikat megsértették, és amikor megállapításuk szerint a bírósági jogorvoslat nem megfelelő, nem praktikus, túl sokáig húzódik, illetve ahogyan az gyakran elő is fordul, költséges;

| L. | mivel a Petíciós Bizottságnak, mint illetékes bizottságnak kötelessége nemcsak az egyes petíciókra válaszolni, hanem megfelelő időn belül életképes megoldások biztosítására is törekedni a petíciók benyújtói által kifejezett aggályokkal kapcsolatban, és mivel ez munkájának fő célja; |
| --- | --- |

L.

mivel a Petíciós Bizottságnak, mint illetékes bizottságnak kötelessége nemcsak az egyes petíciókra válaszolni, hanem megfelelő időn belül életképes megoldások biztosítására is törekedni a petíciók benyújtói által kifejezett aggályokkal kapcsolatban, és mivel ez munkájának fő célja;

| M. | mivel a petíciók benyújtóinak aggályaira a megoldásokat általában egyrészről a Petíciós Bizottság, másrészről pedig a Bizottság, a tagállamok és azok regionális és helyi hatóságai hű együttműködésének köszönhetően találják meg, amelyek közösen biztosítanak bíróságon kívüli jogorvoslatot; |
| --- | --- |

M.

mivel a petíciók benyújtóinak aggályaira a megoldásokat általában egyrészről a Petíciós Bizottság, másrészről pedig a Bizottság, a tagállamok és azok regionális és helyi hatóságai hű együttműködésének köszönhetően találják meg, amelyek közösen biztosítanak bíróságon kívüli jogorvoslatot;

| N. | mivel mindazonáltal a tagállamok és a regionális vagy helyi hatóságok részéről nincs mindig jelen az egyértelmű szándék, hogy a petíciók benyújtói által felvetett problémákra gyakorlati megoldásokat találjanak; |
| --- | --- |

N.

mivel mindazonáltal a tagállamok és a regionális vagy helyi hatóságok részéről nincs mindig jelen az egyértelmű szándék, hogy a petíciók benyújtói által felvetett problémákra gyakorlati megoldásokat találjanak;

| O. | mivel továbbá jóllehet a petíciók állításai nem mindig kellően megalapozottak, mégis joguk van ahhoz, hogy az illetékes bizottság magyarázattal és válasszal szolgáljon számukra, amennyiben ez a helyzet áll fenn; |
| --- | --- |

O.

mivel továbbá jóllehet a petíciók állításai nem mindig kellően megalapozottak, mégis joguk van ahhoz, hogy az illetékes bizottság magyarázattal és válasszal szolgáljon számukra, amennyiben ez a helyzet áll fenn;

| P. | mivel a megerősített intézményközi koordinációnak eredményesebbé kell tennie az elfogadhatatlan petíciók nemzeti hatóságokhoz történő visszairányítását; |
| --- | --- |

P.

mivel a megerősített intézményközi koordinációnak eredményesebbé kell tennie az elfogadhatatlan petíciók nemzeti hatóságokhoz történő visszairányítását;

| Q. | mivel a petíciók elfogadhatatlannak nyilváníthatók, amennyiben nem az Európai Unió tevékenységi körével kapcsolatosak, valamint mivel a petíciós eljárás nem olyan módszerként áll a polgárok rendelkezésére, amelyet a hatáskörrel rendelkező nemzeti igazságügyi vagy politikai hatóságok általuk kifogásolt határozatai ellen fellebbezési eszközként használhatnak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a petíciók elfogadhatatlannak nyilváníthatók, amennyiben nem az Európai Unió tevékenységi körével kapcsolatosak, valamint mivel a petíciós eljárás nem olyan módszerként áll a polgárok rendelkezésére, amelyet a hatáskörrel rendelkező nemzeti igazságügyi vagy politikai hatóságok általuk kifogásolt határozatai ellen fellebbezési eszközként használhatnak;

| R. | mivel elengedhetetlen, hogy a Parlament biztosítsa a tényleges hatáskört, szabályokat, eljárásokat és erőforrásokat saját maga számára annak érdekében, hogy a beérkező petíciókra hatékonyan és kellő időben válaszolhasson; |
| --- | --- |

R.

mivel elengedhetetlen, hogy a Parlament biztosítsa a tényleges hatáskört, szabályokat, eljárásokat és erőforrásokat saját maga számára annak érdekében, hogy a beérkező petíciókra hatékonyan és kellő időben válaszolhasson;

| S. | mivel a petíciós eljárás kedvezően hozzájárulhat a hatékonyabb jogalkotáshoz, nevezetesen azáltal, hogy azonosítja a petíciók benyújtói által jelzett olyan területeket, ahol a hatályos uniós jog elégtelen vagy eredménytelen, tekintettel az adott jogszabály célkitűzéseire, és mivel a hatáskörrel rendelkező jogalkotási bizottság együttműködésével és fennhatósága alatt az ilyen helyzetek az érintett jogszabály felülvizsgálatával orvosolhatók; |
| --- | --- |

S.

mivel a petíciós eljárás kedvezően hozzájárulhat a hatékonyabb jogalkotáshoz, nevezetesen azáltal, hogy azonosítja a petíciók benyújtói által jelzett olyan területeket, ahol a hatályos uniós jog elégtelen vagy eredménytelen, tekintettel az adott jogszabály célkitűzéseire, és mivel a hatáskörrel rendelkező jogalkotási bizottság együttműködésével és fennhatósága alatt az ilyen helyzetek az érintett jogszabály felülvizsgálatával orvosolhatók;

| T. | mivel a petíciós eljárás emellett jelentős mértékben hozzájárul az olyan esetek azonosításához, ahol a tagállamok nem alkalmazzák megfelelően a közösségi jogot, ami számos esetben azt eredményezi, hogy a Bizottság jogsértési eljárást kezdeményez az EK-Szerződés 226. cikke értelmében; |
| --- | --- |

T.

mivel a petíciós eljárás emellett jelentős mértékben hozzájárul az olyan esetek azonosításához, ahol a tagállamok nem alkalmazzák megfelelően a közösségi jogot, ami számos esetben azt eredményezi, hogy a Bizottság jogsértési eljárást kezdeményez az EK-Szerződés 226. cikke értelmében;

| U. | mivel a jogsértési eljárás célja annak biztosítása, hogy az érintett tagállamot kötelezzék a hatályos közösségi jognak való megfelelésre, emellett pedig a Bizottság mérlegelési jogkörébe tartozik, és a folyamatban a Parlament közvetlen bevonásáról nem rendelkeztek; megállapítva ugyanakkor, hogy a jogsértések hozzávetőlegesen egyharmada kapcsolódik az Európai Parlamenthez benyújtott petíciókban felvetett kérdésekhez; |
| --- | --- |

U.

mivel a jogsértési eljárás célja annak biztosítása, hogy az érintett tagállamot kötelezzék a hatályos közösségi jognak való megfelelésre, emellett pedig a Bizottság mérlegelési jogkörébe tartozik, és a folyamatban a Parlament közvetlen bevonásáról nem rendelkeztek; megállapítva ugyanakkor, hogy a jogsértések hozzávetőlegesen egyharmada kapcsolódik az Európai Parlamenthez benyújtott petíciókban felvetett kérdésekhez;

| V. | mivel egy jogsértési eljárás még sikeres kimenetele esetén sem feltétlenül biztosít közvetlen jogorvoslatot az egyes petíciók benyújtói által felvetett problémák vonatkozásában, és mivel ez aláássa a polgárok abba vetett bizalmát, hogy az európai intézmények képesek megfelelni várakozásaiknak; |
| --- | --- |

V.

mivel egy jogsértési eljárás még sikeres kimenetele esetén sem feltétlenül biztosít közvetlen jogorvoslatot az egyes petíciók benyújtói által felvetett problémák vonatkozásában, és mivel ez aláássa a polgárok abba vetett bizalmát, hogy az európai intézmények képesek megfelelni várakozásaiknak;

| W. | mivel 2007-ben, amikor a Petíciós Bizottság taglétszámát 25-ről 40-re emelték, a Parlament 1 506 petíciót vett nyilvántartásba (ami 2006-hoz képest 50 %-os növekedést jelentett), amelyek közül 1 089 petíciót nyilvánítottak elfogadhatónak; |
| --- | --- |

W.

mivel 2007-ben, amikor a Petíciós Bizottság taglétszámát 25-ről 40-re emelték, a Parlament 1 506 petíciót vett nyilvántartásba (ami 2006-hoz képest 50 %-os növekedést jelentett), amelyek közül 1 089 petíciót nyilvánítottak elfogadhatónak;

| X. | rögzítve, hogy 2007-ben összesen 159 petíció benyújtója vett részt a Petíciós Bizottság ülésein, nem számítva sok más személyt, akik az eljárás megfigyelése céljából voltak jelen; |
| --- | --- |

X.

rögzítve, hogy 2007-ben összesen 159 petíció benyújtója vett részt a Petíciós Bizottság ülésein, nem számítva sok más személyt, akik az eljárás megfigyelése céljából voltak jelen;

| Y. | mivel hat tényfeltáró látogatást szerveztek 2007-ben Németországba, Spanyolországba, Írországba, Lengyelországba, Franciaországba és Ciprusra, amelyek eredményeként jelentéseket készítettek és ajánlásokat tettek, amelyeket ezt követően megküldtek valamennyi érdekelt félnek és különösen a petíciók benyújtóinak; |
| --- | --- |

Y.

mivel hat tényfeltáró látogatást szerveztek 2007-ben Németországba, Spanyolországba, Írországba, Lengyelországba, Franciaországba és Ciprusra, amelyek eredményeként jelentéseket készítettek és ajánlásokat tettek, amelyeket ezt követően megküldtek valamennyi érdekelt félnek és különösen a petíciók benyújtóinak;

| Z. | mivel kilenc teljes bizottsági ülést szerveztek, amelyeken több mint 500 egyedi petíciót vitattak meg, a Bizottság képviselőinek értékes hozzájárulásával, és valamennyi petíció benyújtóját tájékoztatták az eredményről; |
| --- | --- |

Z.

mivel kilenc teljes bizottsági ülést szerveztek, amelyeken több mint 500 egyedi petíciót vitattak meg, a Bizottság képviselőinek értékes hozzájárulásával, és valamennyi petíció benyújtóját tájékoztatták az eredményről;

| AA. | mivel az uniós polgárok számára a petíciós eljárásban tapasztaltak alapján a kiemelt területek a következők: a környezet és annak védelme, ideértve a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv, a vízügyi keretirányelv, az ivóvízről szóló irányelv, a hulladékról szóló irányelv, az élőhelyvédelmi irányelv, a madárvédelmi irányelv, a pénzmosásról szóló irányelv és mások hiányosságait, és ideértve a szennyezéssel és az éghajlatváltozással, az egyéni és a magántulajdonhoz való joggal, a pénzügyi szolgáltatásokkal, a munkavállalók szabad mozgásával és jogaival – ideértve a nyugdíjjogosultságokat és egyéb szociális rendelkezéseket –, az áruk szabad mozgásával és adóztatásával, a szakmai képesítések elismerésével és a letelepedés szabadságával kapcsolatos aggályokat, valamint az állampolgárság, a nemi vagy kisebbségi hovatartozás alapján történő megkülönböztetésre vonatkozó állításokat; |
| --- | --- |

AA.

mivel az uniós polgárok számára a petíciós eljárásban tapasztaltak alapján a kiemelt területek a következők: a környezet és annak védelme, ideértve a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv, a vízügyi keretirányelv, az ivóvízről szóló irányelv, a hulladékról szóló irányelv, az élőhelyvédelmi irányelv, a madárvédelmi irányelv, a pénzmosásról szóló irányelv és mások hiányosságait, és ideértve a szennyezéssel és az éghajlatváltozással, az egyéni és a magántulajdonhoz való joggal, a pénzügyi szolgáltatásokkal, a munkavállalók szabad mozgásával és jogaival – ideértve a nyugdíjjogosultságokat és egyéb szociális rendelkezéseket –, az áruk szabad mozgásával és adóztatásával, a szakmai képesítések elismerésével és a letelepedés szabadságával kapcsolatos aggályokat, valamint az állampolgárság, a nemi vagy kisebbségi hovatartozás alapján történő megkülönböztetésre vonatkozó állításokat;

| AB. | mivel a petíciók tárgya és megvizsgálásuk 2007-ben fontos aktuális kérdésekre terjedt ki, ideértve az éghajlatváltozást, a biológiai sokféleség csökkenését, a vízkészletek szűkösségét, a pénzügyi szolgáltatások szabályozását és az Európai Unió energiaellátását; |
| --- | --- |

AB.

mivel a petíciók tárgya és megvizsgálásuk 2007-ben fontos aktuális kérdésekre terjedt ki, ideértve az éghajlatváltozást, a biológiai sokféleség csökkenését, a vízkészletek szűkösségét, a pénzügyi szolgáltatások szabályozását és az Európai Unió energiaellátását;

| AC. | figyelemmel arra, hogy tartós és konstruktív kapcsolat áll fenn a polgároknak az uniós intézmények állítólagos hivatali visszaéléseivel kapcsolatos panaszait kivizsgálni hivatott európai ombudsman és a Petíciós Bizottság között, amely rendszeres időközönként jelentést tesz a Parlamentnek az ombudsman éves jelentéséről vagy különjelentéseiről, amelyek az ombudsman fellépésének legvégső eszközei, amennyiben ajánlásait nem követik, és amelyekből 2007-ben egy készült; |
| --- | --- |

AC.

figyelemmel arra, hogy tartós és konstruktív kapcsolat áll fenn a polgároknak az uniós intézmények állítólagos hivatali visszaéléseivel kapcsolatos panaszait kivizsgálni hivatott európai ombudsman és a Petíciós Bizottság között, amely rendszeres időközönként jelentést tesz a Parlamentnek az ombudsman éves jelentéséről vagy különjelentéseiről, amelyek az ombudsman fellépésének legvégső eszközei, amennyiben ajánlásait nem követik, és amelyekből 2007-ben egy készült;

| AD. | mivel az illetékes bizottság által 2005 júniusában egy, az ombudsman részéről a Parlamentnek címzett, az Európai Csalás Elleni Hivatalon belüli hivatali visszaélésről szóló különjelentésre vonatkozó jelentés elkészítésére irányuló engedélyre vonatkozóan benyújtott kérelmet az elnökök értekezlete 2007. november 15-én határozatával elutasította; |
| --- | --- |

AD.

mivel az illetékes bizottság által 2005 júniusában egy, az ombudsman részéről a Parlamentnek címzett, az Európai Csalás Elleni Hivatalon belüli hivatali visszaélésről szóló különjelentésre vonatkozó jelentés elkészítésére irányuló engedélyre vonatkozóan benyújtott kérelmet az elnökök értekezlete 2007. november 15-én határozatával elutasította;

| AE. | tekintettel a jövőbeli fejleményekre, amelyek tovább fokozzák az uniós polgároknak az Európai Unió tevékenységeiben és munkájában való részvételét, nevezetesen a Lisszaboni Szerződésben foglalt „polgári kezdeményezés” bevezetésével, amely – a 27 tagállam által történő ratifikálása esetén – számos tagállamból több mint egymillió egyén számára teszi lehetővé az új jogszabályra való javaslattételt, és amelynek érdekében egyedi eljárásokat kell bevezetni a Bizottság – amelyhez az ilyen kezdeményezéseket először címezni kell –, valamint az Európai Parlament és a Tanács részvételével; |
| --- | --- |

AE.

tekintettel a jövőbeli fejleményekre, amelyek tovább fokozzák az uniós polgároknak az Európai Unió tevékenységeiben és munkájában való részvételét, nevezetesen a Lisszaboni Szerződésben foglalt „polgári kezdeményezés” bevezetésével, amely – a 27 tagállam által történő ratifikálása esetén – számos tagállamból több mint egymillió egyén számára teszi lehetővé az új jogszabályra való javaslattételt, és amelynek érdekében egyedi eljárásokat kell bevezetni a Bizottság – amelyhez az ilyen kezdeményezéseket először címezni kell –, valamint az Európai Parlament és a Tanács részvételével;

| AF. | mivel ha a Petíciós Bizottság ténylegesen és hatékonyan működik, az világos jelzést ad az állampolgárok számára arról, hogy jogos aggodalmaikat figyelembe veszik, illetve hiteles kapcsolatot teremt a polgárok és az EU között, ellenben ha elfogadhatatlan késedelmek tapasztalhatók, a tagállamok pedig nem hajlandók végrehajtani az ajánlásokat a közösségi joggal összhangban, akkor ez csak növeli az EU és a polgárai közötti szakadékot, illetve sok esetben csak megerősíti a demokratikus deficit létezésével kapcsolatos álláspontjukat; |
| --- | --- |

AF.

mivel ha a Petíciós Bizottság ténylegesen és hatékonyan működik, az világos jelzést ad az állampolgárok számára arról, hogy jogos aggodalmaikat figyelembe veszik, illetve hiteles kapcsolatot teremt a polgárok és az EU között, ellenben ha elfogadhatatlan késedelmek tapasztalhatók, a tagállamok pedig nem hajlandók végrehajtani az ajánlásokat a közösségi joggal összhangban, akkor ez csak növeli az EU és a polgárai közötti szakadékot, illetve sok esetben csak megerősíti a demokratikus deficit létezésével kapcsolatos álláspontjukat;

| AG. | mivel 2007 folyamán a Petíciós Bizottság tagjai számára hasznos volt az e-Petíciós adatbázis és kezelési eszköz komoly fejlesztése, amelynek kidolgozására a titkárság és az informatikai szolgálat együttműködésével került sor, és amely a Petíciós Bizottság és a képviselőcsoportok valamennyi tagja számára közvetlen hozzáférést biztosít minden petícióhoz és kapcsolódó dokumentumhoz, ezáltal fejlesztve azon képességüket, hogy hatékonyan szolgálják a petíciók benyújtóinak igényeit; |
| --- | --- |

AG.

mivel 2007 folyamán a Petíciós Bizottság tagjai számára hasznos volt az e-Petíciós adatbázis és kezelési eszköz komoly fejlesztése, amelynek kidolgozására a titkárság és az informatikai szolgálat együttműködésével került sor, és amely a Petíciós Bizottság és a képviselőcsoportok valamennyi tagja számára közvetlen hozzáférést biztosít minden petícióhoz és kapcsolódó dokumentumhoz, ezáltal fejlesztve azon képességüket, hogy hatékonyan szolgálják a petíciók benyújtóinak igényeit;

| AH. | megállapítva mindazonáltal, hogy a Parlamentnek nem sikerült a Petíciós Bizottság munkájáról szóló előző évi állásfoglalásban kért erőforrásokat biztosítani a petíciós eljárás internetes eszközeihez szükséges fejlesztésre, valamint a Parlament eljárási szabályzata 192. cikke (2) bekezdésének érvényt szerezni, amelynek értelmében egy elektronikus nyilvántartást „készítenek, amelyben a polgárok a petíciót benyújtó személyt támogatásukról biztosíthatják azáltal, hogy a saját elektronikus aláírásukat az elfogadhatónak nyilvánított és a nyilvántartásba felvett petícióhoz mellékelik”; |
| --- | --- |

AH.

megállapítva mindazonáltal, hogy a Parlamentnek nem sikerült a Petíciós Bizottság munkájáról szóló előző évi állásfoglalásban kért erőforrásokat biztosítani a petíciós eljárás internetes eszközeihez szükséges fejlesztésre, valamint a Parlament eljárási szabályzata 192. cikke (2) bekezdésének érvényt szerezni, amelynek értelmében egy elektronikus nyilvántartást „készítenek, amelyben a polgárok a petíciót benyújtó személyt támogatásukról biztosíthatják azáltal, hogy a saját elektronikus aláírásukat az elfogadhatónak nyilvánított és a nyilvántartásba felvett petícióhoz mellékelik”;

| AI. | mivel fontos, hogy az uniós polgárokat megfelelően tájékoztassák a Petíciós Bizottság munkájáról, ahogy egy új Parlament megszavazására készülnek a 2009 júniusára tervezett következő európai választásokon; |
| --- | --- |

AI.

mivel fontos, hogy az uniós polgárokat megfelelően tájékoztassák a Petíciós Bizottság munkájáról, ahogy egy új Parlament megszavazására készülnek a 2009 júniusára tervezett következő európai választásokon;

| 1. | üdvözli a Petíciós Bizottság, valamint a Bizottság szolgálatai és az ombudsman közötti szoros együttműködést és a két intézmény közötti együttműködő környezetet, mivel mindkettő az uniós polgárok problémáinak megválaszolására törekszik; határozott meggyőződése azonban, hogy kiemelten kell kezelni annak lehetővé tételét, hogy maga a Petíciós Bizottság tovább bővíthesse független vizsgálati lehetőségeit, különösen titkárságának és jogi szakértelmének megerősítése útján; vállalja, hogy a petíciók vizsgálatára szolgáló időkeret, a petíciók elfogadhatósága, a petíciók vizsgálata és nyomon követése, a Petíciós Bizottság üléseinek szervezése, az egyes petíciók által esetlegesen érintett többi parlamenti bizottsággal folytatott együttműködés, valamint a bizottsági kezdeményezések, például a tényfeltáró küldöttségek tekintetében tovább javítja a Petíciós Bizottság belső eljárásait annak érdekében, hogy még egyszerűbbé váljon a petíciós eljárás; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Petíciós Bizottság, valamint a Bizottság szolgálatai és az ombudsman közötti szoros együttműködést és a két intézmény közötti együttműködő környezetet, mivel mindkettő az uniós polgárok problémáinak megválaszolására törekszik; határozott meggyőződése azonban, hogy kiemelten kell kezelni annak lehetővé tételét, hogy maga a Petíciós Bizottság tovább bővíthesse független vizsgálati lehetőségeit, különösen titkárságának és jogi szakértelmének megerősítése útján; vállalja, hogy a petíciók vizsgálatára szolgáló időkeret, a petíciók elfogadhatósága, a petíciók vizsgálata és nyomon követése, a Petíciós Bizottság üléseinek szervezése, az egyes petíciók által esetlegesen érintett többi parlamenti bizottsággal folytatott együttműködés, valamint a bizottsági kezdeményezések, például a tényfeltáró küldöttségek tekintetében tovább javítja a Petíciós Bizottság belső eljárásait annak érdekében, hogy még egyszerűbbé váljon a petíciós eljárás;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Alapjogi Charta független kötelező erejét kimondó Lisszaboni Szerződés teljes körű ratifikálása esetén elismerik majd az Alapjogi Charta jogi hatályát, valamint kiemeli, hogy külön intézkedéseket kell hozni annak megállapítására, hogy milyen hatást gyakorol majd mindez a polgárok jogaira, és ennek következtében a Petíciós Bizottság munkájára és hatáskörére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Alapjogi Charta független kötelező erejét kimondó Lisszaboni Szerződés teljes körű ratifikálása esetén elismerik majd az Alapjogi Charta jogi hatályát, valamint kiemeli, hogy külön intézkedéseket kell hozni annak megállapítására, hogy milyen hatást gyakorol majd mindez a polgárok jogaira, és ennek következtében a Petíciós Bizottság munkájára és hatáskörére;

| 3. | ismételten felhívja a főtitkárát, hogy haladéktalanul vizsgálja felül a Parlament weboldalán található „polgárok portálját” azzal a céllal, hogy növelje a portál láthatóságát a petícióhoz való joggal összefüggésben, továbbá annak érdekében, hogy a polgárok számára biztosítsák az eszközöket ahhoz, hogy a petíciókat támogatásuk kifejezéseként elektronikus aláírásukkal láthassák el, az Eljárási Szabályzat 192. cikkének (2) bekezdésében foglaltak alapján; szorgalmazza, hogy a Polgárok Portáljának biztosítania kell az interoperabilitást annak érdekében, hogy a polgárok e tekintetben egyenlő hozzáférési jogokat élvezhessenek; |
| --- | --- |

3.

ismételten felhívja a főtitkárát, hogy haladéktalanul vizsgálja felül a Parlament weboldalán található „polgárok portálját” azzal a céllal, hogy növelje a portál láthatóságát a petícióhoz való joggal összefüggésben, továbbá annak érdekében, hogy a polgárok számára biztosítsák az eszközöket ahhoz, hogy a petíciókat támogatásuk kifejezéseként elektronikus aláírásukkal láthassák el, az Eljárási Szabályzat 192. cikkének (2) bekezdésében foglaltak alapján; szorgalmazza, hogy a Polgárok Portáljának biztosítania kell az interoperabilitást annak érdekében, hogy a polgárok e tekintetben egyenlő hozzáférési jogokat élvezhessenek;

| 4. | úgy ítéli meg, hogy a petíciók nyilvántartásba vételére irányuló jelenlegi eljárás szükségtelen késedelmet okoz azok kivizsgálásában, és aggasztónak találja, hogy ez esetlegesen azt a benyomást keltheti, hogy a petíciók benyújtói iránt nem tanúsítanak kellő érzékenységet; sürgeti ezért főtitkárát, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy a petíciók nyilvántartásba vételének feladatát az elnökség főtitkárságáról az illetékes bizottság titkárságára ruházzák át; |
| --- | --- |

4.

úgy ítéli meg, hogy a petíciók nyilvántartásba vételére irányuló jelenlegi eljárás szükségtelen késedelmet okoz azok kivizsgálásában, és aggasztónak találja, hogy ez esetlegesen azt a benyomást keltheti, hogy a petíciók benyújtói iránt nem tanúsítanak kellő érzékenységet; sürgeti ezért főtitkárát, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy a petíciók nyilvántartásba vételének feladatát az elnökség főtitkárságáról az illetékes bizottság titkárságára ruházzák át;

| 5. | felszólít a Parlament és a Bizottság közötti tárgyalások kezdeményezésére annak érdekében, hogy javítani lehessen a panaszok kapcsán általuk végzett munka koordinálását, megkönnyítve, egyszerűsítve, valamint hatékonyabbá, átláthatóbbá és gyorsabbá téve a panaszeljárásokat; felkéri a főtitkárt, hogy hat hónapon belül tegyen jelentést erről a Petíciós Bizottságnak; |
| --- | --- |

5.

felszólít a Parlament és a Bizottság közötti tárgyalások kezdeményezésére annak érdekében, hogy javítani lehessen a panaszok kapcsán általuk végzett munka koordinálását, megkönnyítve, egyszerűsítve, valamint hatékonyabbá, átláthatóbbá és gyorsabbá téve a panaszeljárásokat; felkéri a főtitkárt, hogy hat hónapon belül tegyen jelentést erről a Petíciós Bizottságnak;

| 6. | támogat egy olyan eljárási formalizálást, amelynek révén a belső piacot érintő petíciók a SOLVIT hálózathoz kerülnek, a gépjárműadókhoz, a szakmai képesítések elismeréséhez, a letelepedési engedélyekhez, a határellenőrzéshez, valamint az oktatáshoz való hozzáféréshez hasonló, a belső piaccal kapcsolatos petíciók vizsgálatára fordított petíciós eljárás jelentős lerövidítése végett, egyúttal megőrizve a Parlament jogát a kérdés kivizsgálására, amennyiben a SOLVIT révén nem sikerül kielégítő megoldást találni; |
| --- | --- |

6.

támogat egy olyan eljárási formalizálást, amelynek révén a belső piacot érintő petíciók a SOLVIT hálózathoz kerülnek, a gépjárműadókhoz, a szakmai képesítések elismeréséhez, a letelepedési engedélyekhez, a határellenőrzéshez, valamint az oktatáshoz való hozzáféréshez hasonló, a belső piaccal kapcsolatos petíciók vizsgálatára fordított petíciós eljárás jelentős lerövidítése végett, egyúttal megőrizve a Parlament jogát a kérdés kivizsgálására, amennyiben a SOLVIT révén nem sikerül kielégítő megoldást találni;

| 7. | megismétli, hogy jobban be kell vonni a Tanácsot és a tagállamok állandó képviseleteit a Petíciós Bizottság tevékenységeibe, és sürgeti ezeket, hogy a polgárok érdekében növeljék jelenlétüket és részvételüket; |
| --- | --- |

7.

megismétli, hogy jobban be kell vonni a Tanácsot és a tagállamok állandó képviseleteit a Petíciós Bizottság tevékenységeibe, és sürgeti ezeket, hogy a polgárok érdekében növeljék jelenlétüket és részvételüket;

| 8. | úgy véli, hogy a Petíciós Bizottság titkárságának megerősítése, valamint az e-Petíciós rendszer kifejlesztése tekintetében egy olyan informatikai berendezés bevezetése – amelynek segítségével a petíciók benyújtói naprakész módon nyomon követhetik petíciójuk sorsát, többek között rendszeres állapotfrissítéssel és kiegészítő információ lekérésével – hozzájárul az átláthatóbb és hatékonyabb folyamathoz; megállapítja, hogy egy ilyen intézkedés az európai polgárok elvárásainak jobban megfelelne, ugyanakkor a Parlamentre valamint a Petíciós Bizottságra háruló intézményi felelősség jobb végrehajtását segítené elő; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a Petíciós Bizottság titkárságának megerősítése, valamint az e-Petíciós rendszer kifejlesztése tekintetében egy olyan informatikai berendezés bevezetése – amelynek segítségével a petíciók benyújtói naprakész módon nyomon követhetik petíciójuk sorsát, többek között rendszeres állapotfrissítéssel és kiegészítő információ lekérésével – hozzájárul az átláthatóbb és hatékonyabb folyamathoz; megállapítja, hogy egy ilyen intézkedés az európai polgárok elvárásainak jobban megfelelne, ugyanakkor a Parlamentre valamint a Petíciós Bizottságra háruló intézményi felelősség jobb végrehajtását segítené elő;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a Petíciós Bizottság ajánlásait, amikor döntéseket hoz a tagállamok elleni jogsértési eljárások elindításáról, és megismétli arra irányuló kérését, hogy a Petíciós Bizottságot a Bizottság közvetlenül és hivatalosan értesítse, ha olyan jogsértési eljárást indítanak, amely egy, a Petíciós Bizottság által vizsgált petícióhoz kapcsolódik; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a Petíciós Bizottság ajánlásait, amikor döntéseket hoz a tagállamok elleni jogsértési eljárások elindításáról, és megismétli arra irányuló kérését, hogy a Petíciós Bizottságot a Bizottság közvetlenül és hivatalosan értesítse, ha olyan jogsértési eljárást indítanak, amely egy, a Petíciós Bizottság által vizsgált petícióhoz kapcsolódik;

| 10. | ezzel kapcsolatban megismétli, hogy a Petíciós Bizottság az európai polgárok és lakosok előtt ellátott reprezentatív jelleggel, valamint intézményi szerepkörrel és kötelességgel bír; |
| --- | --- |

10.

ezzel kapcsolatban megismétli, hogy a Petíciós Bizottság az európai polgárok és lakosok előtt ellátott reprezentatív jelleggel, valamint intézményi szerepkörrel és kötelességgel bír;

| 11. | aggodalmának ad hangot a Bizottság szolgálatai és a Bíróság által a jogsértési ügyek lezárásához olyan esetekben igénybe vett túl hosszú idő miatt, amikor és amennyiben a Bíróság is bevonásra kerül, és – felismerve, hogy ez gyakran az érintett tagállami közigazgatáson belüli lassú és gyakran szándékos akadályoztatás eredménye – felhív szigorúbb határidők bevezetésére; kételyeinek ad hangot az úgynevezett „horizontális jogsértési eljárások” (egy irányelv egy tagállamon belüli többszöri alkalommal és helyen történő megsértése) hatékonysága tekintetében, amelyek befejezése hosszabb időt vesz igénybe; felhív a jogsértési eljárás annak érdekében történő felülvizsgálatára, hogy biztosítható legyen a közösségi jogszabályok alkalmazásának nagyobb mértékű tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

11.

aggodalmának ad hangot a Bizottság szolgálatai és a Bíróság által a jogsértési ügyek lezárásához olyan esetekben igénybe vett túl hosszú idő miatt, amikor és amennyiben a Bíróság is bevonásra kerül, és – felismerve, hogy ez gyakran az érintett tagállami közigazgatáson belüli lassú és gyakran szándékos akadályoztatás eredménye – felhív szigorúbb határidők bevezetésére; kételyeinek ad hangot az úgynevezett „horizontális jogsértési eljárások” (egy irányelv egy tagállamon belüli többszöri alkalommal és helyen történő megsértése) hatékonysága tekintetében, amelyek befejezése hosszabb időt vesz igénybe; felhív a jogsértési eljárás annak érdekében történő felülvizsgálatára, hogy biztosítható legyen a közösségi jogszabályok alkalmazásának nagyobb mértékű tiszteletben tartása;

| 12. | felhívja az érintett intézményeket, hogy megfelelőbben használják ki ezt az eljárást a közösségi jog teljes körű tiszteletben tartásának eszközeként, és mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alkalmazott eljárások lassúsága és a valós probléma zavarossága gyakorta vezet a közösségi jog tagállamok által történő tényleges megsértéséhez, amelyek ily módon büntetlenül tevékenykedhetnek, a Parlamenthez petíciót benyújtó és közvetlenül érintett helyi közösségek érdekeivel ellentétesen; |
| --- | --- |

12.

felhívja az érintett intézményeket, hogy megfelelőbben használják ki ezt az eljárást a közösségi jog teljes körű tiszteletben tartásának eszközeként, és mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alkalmazott eljárások lassúsága és a valós probléma zavarossága gyakorta vezet a közösségi jog tagállamok által történő tényleges megsértéséhez, amelyek ily módon büntetlenül tevékenykedhetnek, a Parlamenthez petíciót benyújtó és közvetlenül érintett helyi közösségek érdekeivel ellentétesen;

| 13. | problémásnak tekinti, hogy a közösségi jog jelenlegi figyelemmel kísérési rendszere lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a megfelelést mindaddig halogassák, amíg elkerülhetetlenné nem válik a pénzügyi szankció kiszabása, és mindemellett továbbra is elkerüljék a múltbeli szándékos jogsértések miatt történő felelősségre vonást, továbbá hogy a polgárok láthatólag gyakran nem férnek hozzá megfelelően a nemzeti szintű igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslathoz, még akkor sem, amikor a Bíróság úgy ítélkezett, hogy egy tagállam elmulasztotta a polgárok közösségi jog szerinti jogainak tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

13.

problémásnak tekinti, hogy a közösségi jog jelenlegi figyelemmel kísérési rendszere lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a megfelelést mindaddig halogassák, amíg elkerülhetetlenné nem válik a pénzügyi szankció kiszabása, és mindemellett továbbra is elkerüljék a múltbeli szándékos jogsértések miatt történő felelősségre vonást, továbbá hogy a polgárok láthatólag gyakran nem férnek hozzá megfelelően a nemzeti szintű igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslathoz, még akkor sem, amikor a Bíróság úgy ítélkezett, hogy egy tagállam elmulasztotta a polgárok közösségi jog szerinti jogainak tiszteletben tartását,

| 14. | javasolja, hogy biztosítsanak prioritást a Petíciós Bizottság valamennyi szempontból hatékony és eredményes működéséhez, mivel ez a polgárai felé való elkötelezettség olyan valós és kézzelfogható jele, amely azt jelzi, hogy az EU jogos aggodalmaikra akar és képes reagálni; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy biztosítsanak prioritást a Petíciós Bizottság valamennyi szempontból hatékony és eredményes működéséhez, mivel ez a polgárai felé való elkötelezettség olyan valós és kézzelfogható jele, amely azt jelzi, hogy az EU jogos aggodalmaikra akar és képes reagálni;

| 15. | aggodalmának és megdöbbenésének ad hangot amiatt, hogy a petíciók benyújtói arról számolnak be, hogy a petíciójuk tartalmát tekintve a Petíciós Bizottságtól kapott támogatás ellenére is túl gyakran szembesülnek komoly nehézségekkel bármiféle kártérítés megszerzése terén az érintett hatóságoktól és nemzeti bíróságoktól; véleménye szerint ezt a rendszerszintű hiányosságot tovább kell vizsgálni, különösen mivel az a pénzügyi szolgáltatások ágazatát is érinti, amint az a vizsgálóbizottság által az Equitable Life összeomlásával kapcsolatban végzett vizsgálat eredményeivel összefüggésben is megfigyelhető, amely vizsgálat a Parlamenthez beérkező petíciókon alapult, és amely eredményekről 2007-ben készült jelentés; |
| --- | --- |

15.

aggodalmának és megdöbbenésének ad hangot amiatt, hogy a petíciók benyújtói arról számolnak be, hogy a petíciójuk tartalmát tekintve a Petíciós Bizottságtól kapott támogatás ellenére is túl gyakran szembesülnek komoly nehézségekkel bármiféle kártérítés megszerzése terén az érintett hatóságoktól és nemzeti bíróságoktól; véleménye szerint ezt a rendszerszintű hiányosságot tovább kell vizsgálni, különösen mivel az a pénzügyi szolgáltatások ágazatát is érinti, amint az a vizsgálóbizottság által az Equitable Life összeomlásával kapcsolatban végzett vizsgálat eredményeivel összefüggésben is megfigyelhető, amely vizsgálat a Parlamenthez beérkező petíciókon alapult, és amely eredményekről 2007-ben készült jelentés;

| 16. | üdvözli a tényt, hogy 2007-ben a Bizottság és a Bíróság gyorsan cselekedett – közbenső végzés útján is – annak érdekében, hogy megakadályozza az élőhelyvédelmi irányelv értelmében védettséget élvező, Rospuda-völgyben elhelyezkedő területnek a Via Baltica közúti folyosó által történő közelgő elpusztítását, amely ügyben a Petíciós Bizottság külön független vizsgálatot és tényfeltáró látogatást végzett, valamint egyedi ajánlásokat tett; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy több ilyen példára nem került sor; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a tényt, hogy 2007-ben a Bizottság és a Bíróság gyorsan cselekedett – közbenső végzés útján is – annak érdekében, hogy megakadályozza az élőhelyvédelmi irányelv értelmében védettséget élvező, Rospuda-völgyben elhelyezkedő területnek a Via Baltica közúti folyosó által történő közelgő elpusztítását, amely ügyben a Petíciós Bizottság külön független vizsgálatot és tényfeltáró látogatást végzett, valamint egyedi ajánlásokat tett; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy több ilyen példára nem került sor;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi politikával kapcsolatos petíciók és panaszok kezelésekor – amely az egyik fő problémát jelenti a petíciók EU-beli benyújtóinak – álljon nagyobb mértékben készenlétben a közösségi jogsértések megelőzésére; megállapítja, hogy az „elővigyázatosság elve” nem rendelkezik elegendő gyakorlati jogi hatállyal, valamint hogy azt túl gyakran hagyják figyelmen kívül az illetékes hatóságok a tagállamokban, amelyek pedig kötelesek az EK-Szerződést alkalmazni; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi politikával kapcsolatos petíciók és panaszok kezelésekor – amely az egyik fő problémát jelenti a petíciók EU-beli benyújtóinak – álljon nagyobb mértékben készenlétben a közösségi jogsértések megelőzésére; megállapítja, hogy az „elővigyázatosság elve” nem rendelkezik elegendő gyakorlati jogi hatállyal, valamint hogy azt túl gyakran hagyják figyelmen kívül az illetékes hatóságok a tagállamokban, amelyek pedig kötelesek az EK-Szerződést alkalmazni;

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Petíciós Bizottság nem kap támogatást a Bizottságtól, amikor – különösen a tényfeltáró látogatások eredményeként – egyértelműen bizonyítható, hogy a polgárok Szerződésben foglalt jogait nem tartják tiszteletben vagy hogy a jogszabályokat nem alkalmazzák, és felhív új eljárások bevezetésére, amelyek alapján a Parlament az ilyen eseteket közvetlenül az Európai Bíróság elé utalhatja; |
| --- | --- |

18.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Petíciós Bizottság nem kap támogatást a Bizottságtól, amikor – különösen a tényfeltáró látogatások eredményeként – egyértelműen bizonyítható, hogy a polgárok Szerződésben foglalt jogait nem tartják tiszteletben vagy hogy a jogszabályokat nem alkalmazzák, és felhív új eljárások bevezetésére, amelyek alapján a Parlament az ilyen eseteket közvetlenül az Európai Bíróság elé utalhatja;

| 19. | teljes mértékben elismeri, hogy a Szerződésben elismert petíciós eljárás elsődleges célja mindenesetre a bíróságon kívüli jogorvoslat és megoldások biztosítása az uniós polgárok politikai eljárás útján felvetett problémáira, és ezzel kapcsolatosan üdvözli annak tényét, hogy számos esetben értek el kielégítő eredményeket; |
| --- | --- |

19.

teljes mértékben elismeri, hogy a Szerződésben elismert petíciós eljárás elsődleges célja mindenesetre a bíróságon kívüli jogorvoslat és megoldások biztosítása az uniós polgárok politikai eljárás útján felvetett problémáira, és ezzel kapcsolatosan üdvözli annak tényét, hogy számos esetben értek el kielégítő eredményeket;

| 20. | elismeri továbbá, hogy számos esetben nem lehet kielégítő megoldást találni a petíciók benyújtói számára, magában az alkalmazandó közösségi jogszabályban azonosított hiányosságok miatt; |
| --- | --- |

20.

elismeri továbbá, hogy számos esetben nem lehet kielégítő megoldást találni a petíciók benyújtói számára, magában az alkalmazandó közösségi jogszabályban azonosított hiányosságok miatt;

| 21. | felhívja az illetékes jogalkotó bizottságokat, hogy az új vagy felülvizsgált jogszabályok előkészítése és az ezekről folytatott tárgyalások során szenteljen különös figyelmet a petíciós folyamat során ismertetett problémáknak; |
| --- | --- |

21.

felhívja az illetékes jogalkotó bizottságokat, hogy az új vagy felülvizsgált jogszabályok előkészítése és az ezekről folytatott tárgyalások során szenteljen különös figyelmet a petíciós folyamat során ismertetett problémáknak;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon jobban a kohéziós alapok olyan uniós területeken történő felhasználásával, ahol a nagy infrastrukturális projektek komoly hatást gyakorolnak a környezetre, és sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós alapokat a fenntartható fejlődésre irányítsák a helyi közösségek érdekeinek megfelelően, mivel e közösségek egyre nagyobb számban nyújtanak be petíciót a Parlamenthez, kifogásolva, hogy az említett kiemelt területeket a regionális és helyi hatóságok nem mindig tartják tiszteletben; üdvözli az e tekintetben a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Számvevőszék által folytatott munkát; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon jobban a kohéziós alapok olyan uniós területeken történő felhasználásával, ahol a nagy infrastrukturális projektek komoly hatást gyakorolnak a környezetre, és sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós alapokat a fenntartható fejlődésre irányítsák a helyi közösségek érdekeinek megfelelően, mivel e közösségek egyre nagyobb számban nyújtanak be petíciót a Parlamenthez, kifogásolva, hogy az említett kiemelt területeket a regionális és helyi hatóságok nem mindig tartják tiszteletben; üdvözli az e tekintetben a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Számvevőszék által folytatott munkát;

| 23. | megállapítja, hogy a beérkező – kiváltképpen az új tagállamok polgárai által benyújtott – petíciók közül egyre több foglalkozik az ingatlanok visszaszolgáltatásának kérdésével, jóllehet ez a tárgy alapvetően továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik; sürgeti az érintett tagállamokat annak biztosítására, hogy a rendszerváltozás eredményeként fennálló tulajdonjogokról szóló jogszabályaik teljes mértékben összhangban álljanak a Szerződés előírásaival és az emberi jogokról szóló európai egyezmény rendelkezéseivel, amint azt a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés 6. cikke is előírja; hangsúlyozza, hogy az e tárgyban beérkezett petíciók nem a tulajdonlás rendszerével, hanem a jogszerűen szerzett ingatlanhoz való joggal kapcsolatosak; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy legyen különösen éber nemcsak a jelenlegi tagállamokkal kapcsolatban, hanem a tagjelölt országokkal folytatott tárgyalások során is; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a beérkező – kiváltképpen az új tagállamok polgárai által benyújtott – petíciók közül egyre több foglalkozik az ingatlanok visszaszolgáltatásának kérdésével, jóllehet ez a tárgy alapvetően továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik; sürgeti az érintett tagállamokat annak biztosítására, hogy a rendszerváltozás eredményeként fennálló tulajdonjogokról szóló jogszabályaik teljes mértékben összhangban álljanak a Szerződés előírásaival és az emberi jogokról szóló európai egyezmény rendelkezéseivel, amint azt a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés 6. cikke is előírja; hangsúlyozza, hogy az e tárgyban beérkezett petíciók nem a tulajdonlás rendszerével, hanem a jogszerűen szerzett ingatlanhoz való joggal kapcsolatosak; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy legyen különösen éber nemcsak a jelenlegi tagállamokkal kapcsolatban, hanem a tagjelölt országokkal folytatott tárgyalások során is;

| 24. | megerősíti elkötelezettségét az uniós polgárok jogszerűen szerzett magántulajdonhoz való jogának elismerése iránt, és elítél minden olyan kísérletet, amely a családoknak a vagyonuktól megfelelő eljárás, kellő kártérítés vagy a személyes integritás tiszteletben tartása nélkül történő megfosztására irányul; megállapítja, hogy e tárgyban növekvő számban nyújtottak be petíciót, különösen Spanyolország tekintetében 2007-ben, és tudomásul veszi a Petíciós Bizottság által a probléma harmadízben történő kivizsgálása céljából folytatott tényfeltáró látogatásról készült jelentést és ajánlásokat; megállapítja, hogy a közbeszerzési irányelvek tekintetében még mindig nem zárultak le a folyamatban lévő jogsértési eljárások; |
| --- | --- |

24.

megerősíti elkötelezettségét az uniós polgárok jogszerűen szerzett magántulajdonhoz való jogának elismerése iránt, és elítél minden olyan kísérletet, amely a családoknak a vagyonuktól megfelelő eljárás, kellő kártérítés vagy a személyes integritás tiszteletben tartása nélkül történő megfosztására irányul; megállapítja, hogy e tárgyban növekvő számban nyújtottak be petíciót, különösen Spanyolország tekintetében 2007-ben, és tudomásul veszi a Petíciós Bizottság által a probléma harmadízben történő kivizsgálása céljából folytatott tényfeltáró látogatásról készült jelentést és ajánlásokat; megállapítja, hogy a közbeszerzési irányelvek tekintetében még mindig nem zárultak le a folyamatban lévő jogsértési eljárások;

| 25. | tudomásul veszi továbbá a Petíciós Bizottság által a Loiret-ben (Franciaország) 2007-ben folytatott tényfeltáró látogatást követően megfogalmazott kritikát, és különösen kéri a francia hatóságokat, hogy lépjenek fel határozottan az olyan uniós irányelveknek való megfelelés biztosítása érdekében, amelyek megsértése felmerülhet, amennyiben sor kerül a Loire folyó feletti hidak megépítésére tervezett egyes projektek végrehajtására, figyelemmel arra, hogy a Loire völgye nem csak az élőhelyvédelmi irányelv és a madárvédelmi irányelv alapján élvez védettséget, hanem az UNESCO világörökség része és Európa egyik utolsó fennmaradó vadvízi rendszere is egyben; |
| --- | --- |

25.

tudomásul veszi továbbá a Petíciós Bizottság által a Loiret-ben (Franciaország) 2007-ben folytatott tényfeltáró látogatást követően megfogalmazott kritikát, és különösen kéri a francia hatóságokat, hogy lépjenek fel határozottan az olyan uniós irányelveknek való megfelelés biztosítása érdekében, amelyek megsértése felmerülhet, amennyiben sor kerül a Loire folyó feletti hidak megépítésére tervezett egyes projektek végrehajtására, figyelemmel arra, hogy a Loire völgye nem csak az élőhelyvédelmi irányelv és a madárvédelmi irányelv alapján élvez védettséget, hanem az UNESCO világörökség része és Európa egyik utolsó fennmaradó vadvízi rendszere is egyben;

| 26. | folyamatos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Írországban nem hajtják végre az ivóvízről szóló irányelv rendelkezéseit, és nem végeztek vizsgálatot egy Lismullinban, az M3-as autópálya tervezett nyomvonalán Tara közelében (Meath megye) található műemlék eltávolításáról szóló 2007. évi határozathoz, ami ahhoz a bizottsági határozathoz vezetett, hogy Írország ellen keresetet indítson a Bíróság előtt arra hivatkozva, hogy Írország tágan értelmezi a nemzeti műemlékek eltávolítását bizonyos, a lismullinihoz hasonló körülmények esetében és ez nem felel meg teljesen a 85/337/EGK irányelv (2) követelményeinek, valamint a limericki helyi közösségeket sújtó problémák, és a Petíciós Bizottság által 2007-ben Írországban folytatott tényfeltáró látogatásról szóló jelentésben foglalt egyéb kérdések miatt; megállapítja, hogy e kérdések közül több esetében jogsértési eljárás van folyamatban; |
| --- | --- |

26.

folyamatos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Írországban nem hajtják végre az ivóvízről szóló irányelv rendelkezéseit, és nem végeztek vizsgálatot egy Lismullinban, az M3-as autópálya tervezett nyomvonalán Tara közelében (Meath megye) található műemlék eltávolításáról szóló 2007. évi határozathoz, ami ahhoz a bizottsági határozathoz vezetett, hogy Írország ellen keresetet indítson a Bíróság előtt arra hivatkozva, hogy Írország tágan értelmezi a nemzeti műemlékek eltávolítását bizonyos, a lismullinihoz hasonló körülmények esetében és ez nem felel meg teljesen a 85/337/EGK irányelv (2) követelményeinek, valamint a limericki helyi közösségeket sújtó problémák, és a Petíciós Bizottság által 2007-ben Írországban folytatott tényfeltáró látogatásról szóló jelentésben foglalt egyéb kérdések miatt; megállapítja, hogy e kérdések közül több esetében jogsértési eljárás van folyamatban;

| 27. | tudomásul veszi a lengyelországi tényfeltáró látogatásról készült jelentést, amelyben ajánlásokat tettek a Rospuda-völgy és Európa utolsó őserdejének védelmét illetően; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is működjön együtt a lengyel hatóságokkal a Via Baltica közúti hálózat és vasúti hálózat alternatív nyomvonalának kidolgozása érdekében a Petíciós Bizottság jelentésében foglalt ajánlások szerint, továbbá ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítson finanszírozást az augustowi közúti rendszerre nehezedő nyomás enyhítésére oly módon, hogy az védje a helyi lakosságot és megóvja a térség környezetét; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi a lengyelországi tényfeltáró látogatásról készült jelentést, amelyben ajánlásokat tettek a Rospuda-völgy és Európa utolsó őserdejének védelmét illetően; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is működjön együtt a lengyel hatóságokkal a Via Baltica közúti hálózat és vasúti hálózat alternatív nyomvonalának kidolgozása érdekében a Petíciós Bizottság jelentésében foglalt ajánlások szerint, továbbá ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítson finanszírozást az augustowi közúti rendszerre nehezedő nyomás enyhítésére oly módon, hogy az védje a helyi lakosságot és megóvja a térség környezetét;

| 28. | tudomásul veszi a Petíciós Bizottság elnöke és tagjai által Cipruson 2007 novemberében folytatott tényfeltáró látogatást; sürgeti az érintett feleket, hogy folytassák egy tárgyalásos megoldásra irányuló erőfeszítéseiket a petíció benyújtóinak kiemelt problémáit illetően, különös tekintettel Famagusta lezárt szakaszára, amelyet vissza kell szolgáltatni jogos tulajdonosainak és üdvözli a tényt, hogy az új erőfeszítések keretében a ciprusi probléma megoldására mindkét ciprusi fél folyamatosan tárgyalásokat folytat; hangsúlyozza továbbá, hogy fontos az ENSZ Biztonsági Tanács 550 (1984) számú állásfoglalásának haladéktalan végrehajtása, amely kötelezettséget vállal aziránt, hogy Famagusta városát jogos lakosainak kell visszaadni; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi a Petíciós Bizottság elnöke és tagjai által Cipruson 2007 novemberében folytatott tényfeltáró látogatást; sürgeti az érintett feleket, hogy folytassák egy tárgyalásos megoldásra irányuló erőfeszítéseiket a petíció benyújtóinak kiemelt problémáit illetően, különös tekintettel Famagusta lezárt szakaszára, amelyet vissza kell szolgáltatni jogos tulajdonosainak és üdvözli a tényt, hogy az új erőfeszítések keretében a ciprusi probléma megoldására mindkét ciprusi fél folyamatosan tárgyalásokat folytat; hangsúlyozza továbbá, hogy fontos az ENSZ Biztonsági Tanács 550 (1984) számú állásfoglalásának haladéktalan végrehajtása, amely kötelezettséget vállal aziránt, hogy Famagusta városát jogos lakosainak kell visszaadni;

| 29. | megállapítja, hogy a Petíciós Bizottság egyre több petíciót és levelet kap a gyermekfelügyelet legérzékenyebb kérdéseit illetően, amely területen különösen nehéz az intézkedés, például a német Jugendamttal kapcsolatos petíciók esetében, továbbá mivel számos esetben a bíróságok is részesei az ügynek, valamint azért, mert az eltérő uniós országokból származó szülők eseteit kivéve az EU nem igazán rendelkezik hatáskörrel a beavatkozáshoz; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy a Petíciós Bizottság egyre több petíciót és levelet kap a gyermekfelügyelet legérzékenyebb kérdéseit illetően, amely területen különösen nehéz az intézkedés, például a német Jugendamttal kapcsolatos petíciók esetében, továbbá mivel számos esetben a bíróságok is részesei az ügynek, valamint azért, mert az eltérő uniós országokból származó szülők eseteit kivéve az EU nem igazán rendelkezik hatáskörrel a beavatkozáshoz;

| 30. | megállapítja, hogy 2007-ben a petíciók brit állampolgárságú benyújtói közül sokan, akiknek tulajdonát a brit vám- és jövedéki hatóságok elkobozták, még mindig nem jutottak jogorvoslathoz, jóllehet a Bizottság leállította az Egyesült Királyság ellen az áruk szabad mozgását lehetővé tevő, Szerződésben foglalt kötelezettségek elmulasztása miatt indított jogsértési eljárást; sürgeti a brit hatóságokat, hogy keressenek méltányos megoldást, ideértve az ajándékként történő kifizetéseket is a petíciók azon benyújtói számára, akik súlyos pénzügyi károkat szenvedtek, mielőtt a hatóságok felülvizsgálták gyakorlataikat, és a Bizottság szerint a vonatkozó irányelvek szerint kezdtek eljárni; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy 2007-ben a petíciók brit állampolgárságú benyújtói közül sokan, akiknek tulajdonát a brit vám- és jövedéki hatóságok elkobozták, még mindig nem jutottak jogorvoslathoz, jóllehet a Bizottság leállította az Egyesült Királyság ellen az áruk szabad mozgását lehetővé tevő, Szerződésben foglalt kötelezettségek elmulasztása miatt indított jogsértési eljárást; sürgeti a brit hatóságokat, hogy keressenek méltányos megoldást, ideértve az ajándékként történő kifizetéseket is a petíciók azon benyújtói számára, akik súlyos pénzügyi károkat szenvedtek, mielőtt a hatóságok felülvizsgálták gyakorlataikat, és a Bizottság szerint a vonatkozó irányelvek szerint kezdtek eljárni;

| 31. | megállapítja továbbá annak tényét, hogy Görögországban a vámhatóságok különleges intézkedésként továbbra is elkobozzák az ideiglenesen külföldön tartózkodott, Görögországba külföldi rendszámtáblát viselő gépjárművel visszatérő görög állampolgárok gépjárműveit, akik közül sokakat vádolnak csempészéssel, ügyükben pedig nem folyik megfelelő eljárás, és amiről a Petíciós Bizottság előzetesen jelentést tett a Parlamentnek; sürgeti a görög hatóságokat, biztosítsanak kártérítést a szóban forgó eljárás áldozataivá vált petíciók benyújtói számára; figyelembe veszi az Európai Bíróság C-156/04 (2007.6.7.) döntését, mely jelen esetben elégségesnek tartja a görög hatóságok által nyújtott magyarázatok legtöbbjét; üdvözli az általuk – a fent említett döntésben kiemelt hiányosságok orvoslása érdekében – elfogadott új törvények végrehajtását; |
| --- | --- |

31.

megállapítja továbbá annak tényét, hogy Görögországban a vámhatóságok különleges intézkedésként továbbra is elkobozzák az ideiglenesen külföldön tartózkodott, Görögországba külföldi rendszámtáblát viselő gépjárművel visszatérő görög állampolgárok gépjárműveit, akik közül sokakat vádolnak csempészéssel, ügyükben pedig nem folyik megfelelő eljárás, és amiről a Petíciós Bizottság előzetesen jelentést tett a Parlamentnek; sürgeti a görög hatóságokat, biztosítsanak kártérítést a szóban forgó eljárás áldozataivá vált petíciók benyújtói számára; figyelembe veszi az Európai Bíróság C-156/04 (2007.6.7.) döntését, mely jelen esetben elégségesnek tartja a görög hatóságok által nyújtott magyarázatok legtöbbjét; üdvözli az általuk – a fent említett döntésben kiemelt hiányosságok orvoslása érdekében – elfogadott új törvények végrehajtását;

| 32. | helyteleníti annak tényét, hogy a leghosszabb ideje le nem zárt petíciók közül a „Lettori”-ügy – az olaszországi idegennyelvtanárok ügye – továbbra is megoldatlan, a Bíróság két határozata, valamint a Bizottság és a Petíciós Bizottság részéről a tanárok ügyére és panaszaira vonatkozóan nyújtott támogatás ellenére; sürgeti az olasz hatóságokat és az egyes érintett egyetemeket – ideértve többek között Genovát, Padovát és Nápolyt is –, hogy intézkedjenek annak érdekében, hogy méltányos megoldás születhessen e jogszerű követelések tekintetében; |
| --- | --- |

32.

helyteleníti annak tényét, hogy a leghosszabb ideje le nem zárt petíciók közül a „Lettori”-ügy – az olaszországi idegennyelvtanárok ügye – továbbra is megoldatlan, a Bíróság két határozata, valamint a Bizottság és a Petíciós Bizottság részéről a tanárok ügyére és panaszaira vonatkozóan nyújtott támogatás ellenére; sürgeti az olasz hatóságokat és az egyes érintett egyetemeket – ideértve többek között Genovát, Padovát és Nápolyt is –, hogy intézkedjenek annak érdekében, hogy méltányos megoldás születhessen e jogszerű követelések tekintetében;

| 33. | megállapítja, hogy a Petíciós Bizottság által 2007-ben vizsgált petíciók között szerepelt – bár azt eredetileg 2006-ban terjesztették elő – az úgynevezett „egyetlen székhely”-ről szóló petíció, amelyet 1,25 millió uniós polgár támogatott, és amely arra hívott fel, hogy a Parlament egyetlen székhellyel rendelkezzen Brüsszelben; megállapítja, hogy 2007 októberében az elnök a petíciót visszautalta a Petíciós Bizottsághoz, amely ezt követően felkérte a Parlamentet, hogy ismertesse véleményét a kérdésben, figyelemmel arra, hogy az intézmény székhelyére vonatkozóan a Szerződés rendelkezései irányadók, valamint hogy az ügyben a tagállamok feladata dönteni; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy a Petíciós Bizottság által 2007-ben vizsgált petíciók között szerepelt – bár azt eredetileg 2006-ban terjesztették elő – az úgynevezett „egyetlen székhely”-ről szóló petíció, amelyet 1,25 millió uniós polgár támogatott, és amely arra hívott fel, hogy a Parlament egyetlen székhellyel rendelkezzen Brüsszelben; megállapítja, hogy 2007 októberében az elnök a petíciót visszautalta a Petíciós Bizottsághoz, amely ezt követően felkérte a Parlamentet, hogy ismertesse véleményét a kérdésben, figyelemmel arra, hogy az intézmény székhelyére vonatkozóan a Szerződés rendelkezései irányadók, valamint hogy az ügyben a tagállamok feladata dönteni;

| 34. | úgy határoz, hogy a következő jogalkotási időszakra felülvizsgálja a Petíciós Bizottság valamennyi hivatalos uniós nyelvre lefordított elnevezését annak biztosítása érdekében, hogy az elnevezés érthető módon kifejezze a Bizottság jellegét, mivel láthatólag egyes nyelvek esetében ez jelenleg nem áll fenn, valamint hogy kihangsúlyozza a részvételi demokrácia elemét a petícióhoz való jogon belül; javaslata szerint a „Polgári Petíciók Bizottsága” kifejezés könnyebben érthető lenne; |
| --- | --- |

34.

úgy határoz, hogy a következő jogalkotási időszakra felülvizsgálja a Petíciós Bizottság valamennyi hivatalos uniós nyelvre lefordított elnevezését annak biztosítása érdekében, hogy az elnevezés érthető módon kifejezze a Bizottság jellegét, mivel láthatólag egyes nyelvek esetében ez jelenleg nem áll fenn, valamint hogy kihangsúlyozza a részvételi demokrácia elemét a petícióhoz való jogon belül; javaslata szerint a „Polgári Petíciók Bizottsága” kifejezés könnyebben érthető lenne;

| 35. | aggasztja az egy tagállamon belül nem honosként élő vagy kisebbségi státusszal rendelkező európai polgárok által a választói névjegyzékbe való felvételt illetően tapasztalt problémákkal kapcsolatban beérkező petíciók száma, sürgeti valamennyi tagállamot, hogy szenteljen különös figyelmet az összes uniós polgár és jogosult uniós lakos rendelkezésére álló lehetőségeknek annak érdekében, hogy a következő európai választásokon sor kerülhessen teljes körű részvételük biztosítására; |
| --- | --- |

35.

aggasztja az egy tagállamon belül nem honosként élő vagy kisebbségi státusszal rendelkező európai polgárok által a választói névjegyzékbe való felvételt illetően tapasztalt problémákkal kapcsolatban beérkező petíciók száma, sürgeti valamennyi tagállamot, hogy szenteljen különös figyelmet az összes uniós polgár és jogosult uniós lakos rendelkezésére álló lehetőségeknek annak érdekében, hogy a következő európai választásokon sor kerülhessen teljes körű részvételük biztosítására;

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és nemzeti ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és nemzeti ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek.

---

(1)  HL C 146. E, 2008.6.12., 340. o.

(2)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (HL L 175., 1985.7.5., 40. o.).

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/49

---

2008. szeptember 23., keddMezőgazdaság a hegyvidéki térségekben

P6_TA(2008)0438

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása a hegyvidéki térségekben a mezőgazdaság helyzetéről és kilátásairól (2008/2066(INI))

2010/C 8 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel 2001. szeptember 6-i állásfoglalására a hegyvidéki területek mezőgazdasága érdekében hozott közösségi szabályozás alkalmazásának 25 évéről (1),

tekintettel az Európai Unió erdészeti stratégiájának végrehajtásáról szóló, 2006. február 16-i állásfoglalására (2),

tekintettel a közös agrárpolitika „állapotfelméréséről” szóló, 2008. március 12-i állásfoglalására (3),

tekintettel a Régiók Bizottságának „Az Európai Unió hegyvidéki politikája felé: európai elképzelések a hegyvidékek jövőjéről” című zöld könyvről szóló saját kezdeményezésű véleményére (4),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0327/2008),

| A. | mivel a hegyvidéki területek Európa szárazföldi területeinek 40 %-át teszik ki, és az európai népesség 19 %-ának adnak otthont; |
| --- | --- |

A.

mivel a hegyvidéki területek Európa szárazföldi területeinek 40 %-át teszik ki, és az európai népesség 19 %-ának adnak otthont;

| B. | mivel néhány tagállam, mint Görögország, Spanyolország, Olaszország, Ausztria és Spanyolország területének több mint 50 %-át hegyvidéki térségek borítják, és mivel ezeken a területeken a mezőgazdasággal foglalkozó lakosság továbbra is jelentős szerepet játszik; |
| --- | --- |

B.

mivel néhány tagállam, mint Görögország, Spanyolország, Olaszország, Ausztria és Spanyolország területének több mint 50 %-át hegyvidéki térségek borítják, és mivel ezeken a területeken a mezőgazdasággal foglalkozó lakosság továbbra is jelentős szerepet játszik;

| C. | mivel a hegyvidéki területek (különösen a magashegyi területek és felföldek) kulturális környezetet képeznek, amelyek az ember és a bioszisztéma harmonikus kölcsönhatását tükrözik, és a természeti örökséghez tartoznak; |
| --- | --- |

C.

mivel a hegyvidéki területek (különösen a magashegyi területek és felföldek) kulturális környezetet képeznek, amelyek az ember és a bioszisztéma harmonikus kölcsönhatását tükrözik, és a természeti örökséghez tartoznak;

| D. | mivel a hegyvidéki térségeket fokozottan érintik az éghajlatváltozás és a szélsőséges időjárási jelenségek, mint az aszály és az erdőtüzek hatásai; |
| --- | --- |

D.

mivel a hegyvidéki térségeket fokozottan érintik az éghajlatváltozás és a szélsőséges időjárási jelenségek, mint az aszály és az erdőtüzek hatásai;

| E. | mivel a hegyvidéki térségek nem egységesek, hanem változó magasságú, eltérő formájú hegyláncok alkotják (magas hegyek, felföldek, gleccserek, termelésre alkalmatlan területek); |
| --- | --- |

E.

mivel a hegyvidéki térségek nem egységesek, hanem változó magasságú, eltérő formájú hegyláncok alkotják (magas hegyek, felföldek, gleccserek, termelésre alkalmatlan területek);

| F. | mivel a hegyvidéki térségek speciális vonásokkal rendelkeznek (hegyoldali fekvés, változó magasság, megközelíthetetlenség, növényzet, rövidebb növekedési idény, alacsony besorolású talaj, időjárás és különösen a klimatikus körülmények), melyek megkülönböztetik őket az Európai Unióban található más térségeitől, és mivel több szempontból is hátrányos helyzetben vannak az állandó természetes hátrányok következtében, és mivel egyes hegyvidéki térségekben ez fokozatos elsivatagosodáshoz és a mezőgazdasági termelés hanyatlásához vezet; |
| --- | --- |

F.

mivel a hegyvidéki térségek speciális vonásokkal rendelkeznek (hegyoldali fekvés, változó magasság, megközelíthetetlenség, növényzet, rövidebb növekedési idény, alacsony besorolású talaj, időjárás és különösen a klimatikus körülmények), melyek megkülönböztetik őket az Európai Unióban található más térségeitől, és mivel több szempontból is hátrányos helyzetben vannak az állandó természetes hátrányok következtében, és mivel egyes hegyvidéki térségekben ez fokozatos elsivatagosodáshoz és a mezőgazdasági termelés hanyatlásához vezet;

| G. | mivel a hegyvidéki térségek (különösen a magashegységek és a felföldek) lehetőségként vagy modellként szolgálnak a minőségi termékek, a kiváló színvonalú szolgáltatások és az üdülőterületek számára, ami csak az erőforrások és a hagyományok integrált és hosszú távú felhasználásával hozható fenntarthatóan működésbe; |
| --- | --- |

G.

mivel a hegyvidéki térségek (különösen a magashegységek és a felföldek) lehetőségként vagy modellként szolgálnak a minőségi termékek, a kiváló színvonalú szolgáltatások és az üdülőterületek számára, ami csak az erőforrások és a hagyományok integrált és hosszú távú felhasználásával hozható fenntarthatóan működésbe;

| H. | mivel a hegyvidéki térségekben egyedi minőségi jellel ellátott, állati eredetű termékeket állítanak elő, és mivel az ezzel kapcsolatos gyártási eljárások során a széles körűen és fenntartható módon használják a természetes erőforrásokat, a legelőket és a kifejezetten ehhez igazodó takarmánynövény-fajtákat, továbbá hagyományos módszereket is alkalmaznak; |
| --- | --- |

H.

mivel a hegyvidéki térségekben egyedi minőségi jellel ellátott, állati eredetű termékeket állítanak elő, és mivel az ezzel kapcsolatos gyártási eljárások során a széles körűen és fenntartható módon használják a természetes erőforrásokat, a legelőket és a kifejezetten ehhez igazodó takarmánynövény-fajtákat, továbbá hagyományos módszereket is alkalmaznak;

| I. | mivel a hegyek (különösen a magashegységek és a felföldek) többfunkciós térségek, ahol a (mező)gazdaság szorosan kapcsolódik a társadalmi, kulturális és ökológiai szempontokhoz, és mivel ezért szükség van arra, hogy e területek támogatásához megfelelő pénzügyi forrásokat bocsássanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

I.

mivel a hegyek (különösen a magashegységek és a felföldek) többfunkciós térségek, ahol a (mező)gazdaság szorosan kapcsolódik a társadalmi, kulturális és ökológiai szempontokhoz, és mivel ezért szükség van arra, hogy e területek támogatásához megfelelő pénzügyi forrásokat bocsássanak rendelkezésre;

| J. | mivel a hegyvidéki térségek gazdasága az állandó strukturális deficit miatt különösen érzékeny a gazdasági ciklus ingadozásaival szemben, valamint hosszú távon a termelési folyamatok diverzifikációjától és specializációjától függ; |
| --- | --- |

J.

mivel a hegyvidéki térségek gazdasága az állandó strukturális deficit miatt különösen érzékeny a gazdasági ciklus ingadozásaival szemben, valamint hosszú távon a termelési folyamatok diverzifikációjától és specializációjától függ;

| K. | mivel már rendelkezésre állnak a bizonyos hegyvidékek védelmét célzó európai egyezmények – az Alpok védelméről szóló 1991. november 7-i egyezmény (Alpok Egyezmény) és a Kárpátok védelméről és fejlesztéséről szóló 2003. május 22-i egyezmény (Kárpátok Egyezmény) – amelyek a hegyvidéki politika fontos eszközei, amelyek ratifikálása és alkalmazása azonban még hiányzik; |
| --- | --- |

K.

mivel már rendelkezésre állnak a bizonyos hegyvidékek védelmét célzó európai egyezmények – az Alpok védelméről szóló 1991. november 7-i egyezmény (Alpok Egyezmény) és a Kárpátok védelméről és fejlesztéséről szóló 2003. május 22-i egyezmény (Kárpátok Egyezmény) – amelyek a hegyvidéki politika fontos eszközei, amelyek ratifikálása és alkalmazása azonban még hiányzik;

| L. | mivel a hegyvidéki térségekben a gyakorta többirányú tevékenységet felölelő mező-, erdő- és legelőgazdaság példaként szolgál az ökológiai egyensúly megteremtésére, amit nem szabad figyelmen kívül hagyni; |
| --- | --- |

L.

mivel a hegyvidéki térségekben a gyakorta többirányú tevékenységet felölelő mező-, erdő- és legelőgazdaság példaként szolgál az ökológiai egyensúly megteremtésére, amit nem szabad figyelmen kívül hagyni;

| M. | mivel a hegyvidéki térségek mezőgazdasági üzemeinek többsége nagyobb pénzügyi kockázattal járó családi vállalkozásként működik; |
| --- | --- |

M.

mivel a hegyvidéki térségek mezőgazdasági üzemeinek többsége nagyobb pénzügyi kockázattal járó családi vállalkozásként működik;

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a tagállamok hegyvidéki térségekkel (különösen a magashegységi területekkel és a felföldekkel) kapcsolatos erőfeszítései igen eltérőek, és nem egy átfogó, hanem pusztán ágazati fejlesztésre irányulnak, és e tekintetben nincs integrált uniós keretrendszer (mint ahogy van a tengeri térségek esetében: (COM(2007)0574); |
| --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy a tagállamok hegyvidéki térségekkel (különösen a magashegységi területekkel és a felföldekkel) kapcsolatos erőfeszítései igen eltérőek, és nem egy átfogó, hanem pusztán ágazati fejlesztésre irányulnak, és e tekintetben nincs integrált uniós keretrendszer (mint ahogy van a tengeri térségek esetében: (COM(2007)0574);

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EK szerződés Lisszaboni Szerződés által módosított, kohéziós politikáról szóló 158. cikke úgy határozza meg a hegyvidéki régiókat, mint amelyek állandó természeti hátrányokkal küzdenek, elismeri sokféleségüket, és kéri, hogy fordítsanak rájuk külön figyelmet; sajnálja azonban, hogy a Bizottság még nem volt képes átfogó stratégiát kidolgozni a hegyvidéki régiók és más, állandó természeti hátrányoktól szenvedő régiók hatékony támogatására, a Parlamenttől erre vonatkozóan érkező számos kérés ellenére sem; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EK szerződés Lisszaboni Szerződés által módosított, kohéziós politikáról szóló 158. cikke úgy határozza meg a hegyvidéki régiókat, mint amelyek állandó természeti hátrányokkal küzdenek, elismeri sokféleségüket, és kéri, hogy fordítsanak rájuk külön figyelmet; sajnálja azonban, hogy a Bizottság még nem volt képes átfogó stratégiát kidolgozni a hegyvidéki régiók és más, állandó természeti hátrányoktól szenvedő régiók hatékony támogatására, a Parlamenttől erre vonatkozóan érkező számos kérés ellenére sem;

| 3. | hangsúlyozza a harmonikus fejlődés biztosítására irányuló különféle közösségi politikák jó koordinációjának szükségességét az olyan régiók – mint például a hegyvidéki területek – számára, amelyek állandó természeti hátrányokkal küzdenek; ezzel kapcsolatban aggódik a jelenlegi, 2007–2013-as programozási időszakban a közösségi kohéziós politika vidékfejlesztési politikától való különválasztásának hasznossága miatt, ami az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap közös agrárpolitikába (KAP) való integrálásának eredménye; úgy véli, hogy ezt az új megközelítést szorosan nyomon kell követni a regionális fejlődésre gyakorolt hatásának értékelése érdekében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a harmonikus fejlődés biztosítására irányuló különféle közösségi politikák jó koordinációjának szükségességét az olyan régiók – mint például a hegyvidéki területek – számára, amelyek állandó természeti hátrányokkal küzdenek; ezzel kapcsolatban aggódik a jelenlegi, 2007–2013-as programozási időszakban a közösségi kohéziós politika vidékfejlesztési politikától való különválasztásának hasznossága miatt, ami az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap közös agrárpolitikába (KAP) való integrálásának eredménye; úgy véli, hogy ezt az új megközelítést szorosan nyomon kell követni a regionális fejlődésre gyakorolt hatásának értékelése érdekében;

| 4. | rámutat, hogy a hegyvidéki területek olyan hátrányokkal szembesülnek, amelyek kevéssé könnyítik meg a mezőgazdaság számára, hogy a versenyfeltételekhez alkalmazkodjon, és amelyek többletköltségekkel járnak, ami miatt nem tud versenyképes termékeket alacsony áron előállítani; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a hegyvidéki területek olyan hátrányokkal szembesülnek, amelyek kevéssé könnyítik meg a mezőgazdaság számára, hogy a versenyfeltételekhez alkalmazkodjon, és amelyek többletköltségekkel járnak, ami miatt nem tud versenyképes termékeket alacsony áron előállítani;

| 5. | javasolja, hogy tekintettel a területi kohézióról szóló, 2008 őszén elfogadandó zöld könyvre, és összhangban a területi agenda céljaival és az Európai Területfejlesztési Tervvel (ETFT), a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben találjon helyi megoldásokat a hegyvidéki régiók hátrányos helyzetének javítására, valamint hogy rendelkezzen a strukturális alapokról szóló következő jogalkotási csomagban ezekről az intézkedésekről; |
| --- | --- |

5.

javasolja, hogy tekintettel a területi kohézióról szóló, 2008 őszén elfogadandó zöld könyvre, és összhangban a területi agenda céljaival és az Európai Területfejlesztési Tervvel (ETFT), a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben találjon helyi megoldásokat a hegyvidéki régiók hátrányos helyzetének javítására, valamint hogy rendelkezzen a strukturális alapokról szóló következő jogalkotási csomagban ezekről az intézkedésekről;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy alakítson ki egy valódi, integrált uniós stratégiát a hegyvidéki területek támogatására és a hegyvidékekről szóló zöld könyv közzétételét egy, az ebbe az irányba tett fontos lépésnek tartja; felkéri a Bizottságot, hogy az e régiókban fennálló helyzet jobb azonosítása érdekében indítson el egy széles körű nyilvános konzultációt a regionális és helyi hatóságok, a társadalmi–gazdasági és környezetvédelmi szereplők, valamint a hegyvidéki területek regionális hatóságait képviselő nemzeti és európai szövetségek részvételével; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy alakítson ki egy valódi, integrált uniós stratégiát a hegyvidéki területek támogatására és a hegyvidékekről szóló zöld könyv közzétételét egy, az ebbe az irányba tett fontos lépésnek tartja; felkéri a Bizottságot, hogy az e régiókban fennálló helyzet jobb azonosítása érdekében indítson el egy széles körű nyilvános konzultációt a regionális és helyi hatóságok, a társadalmi–gazdasági és környezetvédelmi szereplők, valamint a hegyvidéki területek regionális hatóságait képviselő nemzeti és európai szövetségek részvételével;

| 7. | üdvözli a területi kohézióról szóló zöld könyvet, amely megközelítésként szolgál az Európai Unió különböző területi formái tekintetében, továbbá ezzel összefüggésben szorgalmazza a közös agrárpolitika első és második pillérének kifejezésre juttatását annak érdekében, hogy az Európai Unióban tapasztalt nemzetközi kihívásokra tekintettel hatékonyan ki lehessen dolgozni a működőképes és többfunkciós hegyvidéki gazdálkodásra vonatkozó gazdasági keretfeltételeket, és emellett szükség van a termelési funkcióhoz, köztük a tejszállításhoz kapcsolódó eszközökre is; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a területi kohézióról szóló zöld könyvet, amely megközelítésként szolgál az Európai Unió különböző területi formái tekintetében, továbbá ezzel összefüggésben szorgalmazza a közös agrárpolitika első és második pillérének kifejezésre juttatását annak érdekében, hogy az Európai Unióban tapasztalt nemzetközi kihívásokra tekintettel hatékonyan ki lehessen dolgozni a működőképes és többfunkciós hegyvidéki gazdálkodásra vonatkozó gazdasági keretfeltételeket, és emellett szükség van a termelési funkcióhoz, köztük a tejszállításhoz kapcsolódó eszközökre is;

| 8. | ezzel egyidejűleg felszólítja a Bizottságot, hogy saját hatáskörében a jelen állásfoglalás elfogadásától számított hat hónapon belül dolgozzon ki egy integrált uniós stratégiát a hegyvidéki térségek erőforrásainak fenntartható fejlesztésére és felhasználására (A hegyvidéki területekről szóló uniós stratégia); kéri továbbá, hogy ennek alapján a helyi viszonyokat és igényeket (pl. a különböző hegyvidéki területek) ismerő és képviselő regionális hatóságokkal és a civil társadalom képviselőivel megegyezve készítsenek nemzeti cselekvési terveket, amelyek konkrét végrehajtási intézkedéseket tartalmaznak, és emellett vegyék figyelembe ennek megfelelően a már meglévő regionális kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

8.

ezzel egyidejűleg felszólítja a Bizottságot, hogy saját hatáskörében a jelen állásfoglalás elfogadásától számított hat hónapon belül dolgozzon ki egy integrált uniós stratégiát a hegyvidéki térségek erőforrásainak fenntartható fejlesztésére és felhasználására (A hegyvidéki területekről szóló uniós stratégia); kéri továbbá, hogy ennek alapján a helyi viszonyokat és igényeket (pl. a különböző hegyvidéki területek) ismerő és képviselő regionális hatóságokkal és a civil társadalom képviselőivel megegyezve készítsenek nemzeti cselekvési terveket, amelyek konkrét végrehajtási intézkedéseket tartalmaznak, és emellett vegyék figyelembe ennek megfelelően a már meglévő regionális kezdeményezéseket;

| 9. | hangsúlyozza a hegyvidéki térségek elhatárolásának jelentőségét a célzott – elsősorban a hegyvidéki gazdálkodásra vonatkozó – intézkedések előfeltételeként, valamint e térségek ennek megfelelő és a természeti hátrányok mértéke szerinti megkülönböztetésének szükségességét, amelyet a tagállamok jelenlegi területi háttere alapján fokozottabban kell követni; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a hegyvidéki térségek elhatárolásának jelentőségét a célzott – elsősorban a hegyvidéki gazdálkodásra vonatkozó – intézkedések előfeltételeként, valamint e térségek ennek megfelelő és a természeti hátrányok mértéke szerinti megkülönböztetésének szükségességét, amelyet a tagállamok jelenlegi területi háttere alapján fokozottabban kell követni;

| 10. | az ismeretek átadásának és az innováció ösztönzésének céljából felszólítja a Bizottságot a hegyvidéki térségek szempontjából lényeges témákhoz kapcsolódó finanszírozott programok és projektek áttekintésének elkészítésére; |
| --- | --- |

10.

az ismeretek átadásának és az innováció ösztönzésének céljából felszólítja a Bizottságot a hegyvidéki térségek szempontjából lényeges témákhoz kapcsolódó finanszírozott programok és projektek áttekintésének elkészítésére;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Tervezési Megfigyelő Hálózattal kapcsolatos munkaprogram keretében fordítson különös figyelmet az állandó természeti hátrányokkal küzdő régiók – mint például a hegyvidéki területek – helyzetére; úgy véli, hogy a hegyvidéki területek tekintetében a helyzet megbízható és alapos ismerete elengedhetetlen az olyan megkülönböztetett intézkedések kidolgozásához, amelyek megfelelőbben kezelik e régiók problémáit; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Tervezési Megfigyelő Hálózattal kapcsolatos munkaprogram keretében fordítson különös figyelmet az állandó természeti hátrányokkal küzdő régiók – mint például a hegyvidéki területek – helyzetére; úgy véli, hogy a hegyvidéki területek tekintetében a helyzet megbízható és alapos ismerete elengedhetetlen az olyan megkülönböztetett intézkedések kidolgozásához, amelyek megfelelőbben kezelik e régiók problémáit;

| 12. | kiemeli a hegyvidéki gazdálkodás szerepét a termelés, az átfogó tájmegőrzés és- hasznosítás, valamint más gazdasági ágak többfunkciós alapjának megteremtése szempontjából, továbbá a hagyományos épített környezet és társadalmi struktúra mérvadó elemeként; |
| --- | --- |

12.

kiemeli a hegyvidéki gazdálkodás szerepét a termelés, az átfogó tájmegőrzés és- hasznosítás, valamint más gazdasági ágak többfunkciós alapjának megteremtése szempontjából, továbbá a hagyományos épített környezet és társadalmi struktúra mérvadó elemeként;

| 13. | úgy véli, hogy számos hegyvidéki térségnek idegenforgalmi vonzereje miatt urbanizálódási nyomásokkal kell megbirkóznia, és ezzel egyidejűleg meg kell védenie a hagyományos tájképet, amely elveszíti mezőgazdasági jellegzetességeit, szépségét és értékeit, amelyek elengedhetetlenek az ökoszisztéma szempontjából; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy számos hegyvidéki térségnek idegenforgalmi vonzereje miatt urbanizálódási nyomásokkal kell megbirkóznia, és ezzel egyidejűleg meg kell védenie a hagyományos tájképet, amely elveszíti mezőgazdasági jellegzetességeit, szépségét és értékeit, amelyek elengedhetetlenek az ökoszisztéma szempontjából;

| 14. | megjegyzi, hogy a hegyvidéki területeken (különösen a felföldeken és a magashegységekben) a gazdálkodás a természeti körülmények és kockázatok miatt nagy erőfeszítést igényel (többek közt magas munkaintenzitást és manuális munkaerő szükségletet) és magasabb költségekkel jár (többek közt a speciális gépigények és magasabb szállítási költségek); |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a hegyvidéki területeken (különösen a felföldeken és a magashegységekben) a gazdálkodás a természeti körülmények és kockázatok miatt nagy erőfeszítést igényel (többek közt magas munkaintenzitást és manuális munkaerő szükségletet) és magasabb költségekkel jár (többek közt a speciális gépigények és magasabb szállítási költségek);

| 15. | szorgalmazza, hogy a KAP jövőbeni reformja keretében külön és fokozott figyelmet szenteljenek a hegyvidéki gazdálkodás multifunkcionalitásának, amelynek során a vidékfejlesztési keretirányelveket és a nemzeti programokat hozzáigazítják a hegyvidéki gazdálkodók – nem csak pusztán termelőként, hanem az egyéb ágazatokban gazdasági úttörőként betöltött – szerepéhez, valamint lehetővé teszik a szinergetikus együttműködést (többek közt az ökoturisztikai elképzelések finanszírozása és a minőségi termékekkel kapcsolatos marketingtevékenységek stb.); rámutat különösen a hegyvidéki gazdálkodás környezeti teljesítményéhez kapcsolódó pénzügyi ellentételezések szükségességére; |
| --- | --- |

15.

szorgalmazza, hogy a KAP jövőbeni reformja keretében külön és fokozott figyelmet szenteljenek a hegyvidéki gazdálkodás multifunkcionalitásának, amelynek során a vidékfejlesztési keretirányelveket és a nemzeti programokat hozzáigazítják a hegyvidéki gazdálkodók – nem csak pusztán termelőként, hanem az egyéb ágazatokban gazdasági úttörőként betöltött – szerepéhez, valamint lehetővé teszik a szinergetikus együttműködést (többek közt az ökoturisztikai elképzelések finanszírozása és a minőségi termékekkel kapcsolatos marketingtevékenységek stb.); rámutat különösen a hegyvidéki gazdálkodás környezeti teljesítményéhez kapcsolódó pénzügyi ellentételezések szükségességére;

| 16. | elismeri a hegyvidéki gazdálkodók munkáját; ragaszkodik ahhoz, hogy ennek feltételeit (elsősorban a kiegészítő jövedelmet, a munka és magánélet egyensúlyát és a családalapítási képességet) a bürokrácia ne nehezítse, hanem azokat az ágazati politikák szinergiáival javítani kell; felszólítja a Bizottságot és az illetékes (komitológia) bizottságokat, hogy a hatályos és jövőbeni (elsősorban a nyilvántartási kötelezettséggel kapcsolatos) jogszabályokat a szabályozás minőségének javítására irányuló kezdeményezés értelmében vizsgálják felül, illetve könnyítsenek azokon az igazgatási eljárás átfogó egyszerűsítése céljából; |
| --- | --- |

16.

elismeri a hegyvidéki gazdálkodók munkáját; ragaszkodik ahhoz, hogy ennek feltételeit (elsősorban a kiegészítő jövedelmet, a munka és magánélet egyensúlyát és a családalapítási képességet) a bürokrácia ne nehezítse, hanem azokat az ágazati politikák szinergiáival javítani kell; felszólítja a Bizottságot és az illetékes (komitológia) bizottságokat, hogy a hatályos és jövőbeni (elsősorban a nyilvántartási kötelezettséggel kapcsolatos) jogszabályokat a szabályozás minőségének javítására irányuló kezdeményezés értelmében vizsgálják felül, illetve könnyítsenek azokon az igazgatási eljárás átfogó egyszerűsítése céljából;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki területek (különösen a felföldek és magashegységekben fekvő területek) kompenzációs kifizetéseinek a jövőben is folytatódniuk kell, és a jövőben kizárólag az állandó természeti hátrányok és a gazdálkodási tevékenységekkel kapcsolatos többletköltségek kompenzálására kell irányulniuk, továbbá, hogy az ilyen kifizetéseket az alternatív termelés hiánya hosszú távon igazolja és hogy teljes leállításuk az összes szektort érintő szisztematikus tevékenységcsökkenéshez vezetne. hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki területek igényeit nem lehet kizárólag vidéki fejlesztési alapok útján kielégíteni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki területek (különösen a felföldek és magashegységekben fekvő területek) kompenzációs kifizetéseinek a jövőben is folytatódniuk kell, és a jövőben kizárólag az állandó természeti hátrányok és a gazdálkodási tevékenységekkel kapcsolatos többletköltségek kompenzálására kell irányulniuk, továbbá, hogy az ilyen kifizetéseket az alternatív termelés hiánya hosszú távon igazolja és hogy teljes leállításuk az összes szektort érintő szisztematikus tevékenységcsökkenéshez vezetne. hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki területek igényeit nem lehet kizárólag vidéki fejlesztési alapok útján kielégíteni;

| 18. | felszólít egzisztenciális tényezőkként a fiatal gazdálkodók támogatására és a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség előmozdítására (különösen családbarát intézkedéseken, a teljes és a részmunkaidő szabályozásán, a bértámogatási modelleken, jövedelemkiegészítő modelleken, a munka és a magánélet összeegyeztethetőségén és a családalapítási képességen keresztül); felszólítja a Bizottságot, hogy a rugalmas biztonság elvével kapcsolatos elképzelések és a projektek keretében, az érintettek részvételével dolgozza ki az irányvonalakat; |
| --- | --- |

18.

felszólít egzisztenciális tényezőkként a fiatal gazdálkodók támogatására és a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség előmozdítására (különösen családbarát intézkedéseken, a teljes és a részmunkaidő szabályozásán, a bértámogatási modelleken, jövedelemkiegészítő modelleken, a munka és a magánélet összeegyeztethetőségén és a családalapítási képességen keresztül); felszólítja a Bizottságot, hogy a rugalmas biztonság elvével kapcsolatos elképzelések és a projektek keretében, az érintettek részvételével dolgozza ki az irányvonalakat;

| 19. | szorgalmazza e térségek demográfiai egyensúlyának megőrzését, amelyek gyakran problémákkal küzdenek annak következtében, hogy a népesség a falvakból a városokba özönlik; |
| --- | --- |

19.

szorgalmazza e térségek demográfiai egyensúlyának megőrzését, amelyek gyakran problémákkal küzdenek annak következtében, hogy a népesség a falvakból a városokba özönlik;

| 20. | meggyőződése, hogy a megfelelő nagyságú népsűrűség fenntartása prioritás kell legyen a hegyvidéki területeken, és hogy lépésekre van szükség az elsivatagosodás elleni harcban, továbbá hogy ösztönözni kell új lakosok bevándorlását; |
| --- | --- |

20.

meggyőződése, hogy a megfelelő nagyságú népsűrűség fenntartása prioritás kell legyen a hegyvidéki területeken, és hogy lépésekre van szükség az elsivatagosodás elleni harcban, továbbá hogy ösztönözni kell új lakosok bevándorlását;

| 21. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy magas színvonalú általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat biztosítsanak, hogy javítsák a hegyvidéki területek elérhetőségét és egymással való összekapcsolását, és biztosítsák a szükséges infrastruktúrát, különösen az utas- és áruszállítás tekintetében, az oktatásban, a tudásalapú gazdaságban és a kommunikációs hálózatokban (ideértve a szélessávú hozzáférést) a felvidéki piacok és a városi területek közötti kapcsolatok megkönnyítése érdekében; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy e célból mozdítsák elő az állami és magánszféra partnerségét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy magas színvonalú általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat biztosítsanak, hogy javítsák a hegyvidéki területek elérhetőségét és egymással való összekapcsolását, és biztosítsák a szükséges infrastruktúrát, különösen az utas- és áruszállítás tekintetében, az oktatásban, a tudásalapú gazdaságban és a kommunikációs hálózatokban (ideértve a szélessávú hozzáférést) a felvidéki piacok és a városi területek közötti kapcsolatok megkönnyítése érdekében; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy e célból mozdítsák elő az állami és magánszféra partnerségét;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek, a gazdák együttműködése, a gazdák és az ágazatközi partnerségek által vezérelt közös értékesítési kezdeményezések, amelyek az integrált fejlesztési megközelítés révén és összhangban a fenntartható gazdálkodási stratégiákkal hozzáadott értéket teremtenek a régióban (például a Leader-csoportok), hozzájárulnak a mezőgazdasági termelés stabilitásához és biztonságához a piacokon, és azokat fokozottan támogatni kell; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek, a gazdák együttműködése, a gazdák és az ágazatközi partnerségek által vezérelt közös értékesítési kezdeményezések, amelyek az integrált fejlesztési megközelítés révén és összhangban a fenntartható gazdálkodási stratégiákkal hozzáadott értéket teremtenek a régióban (például a Leader-csoportok), hozzájárulnak a mezőgazdasági termelés stabilitásához és biztonságához a piacokon, és azokat fokozottan támogatni kell;

| 23. | külön pénzügyi támogatást kér a tejágazat (tejgazdaságok és tejfeldolgozó üzemek) számára, amely a termelési alternatívák hiánya miatt központi szerepet játszik a hegyvidéki térségek (különösen a felföldek és a magashegységek) számára; a tejkvóták reformja keretében a „fokozatos megszüntetés” (soft landing) stratégiájára szólít fel a hegyvidéki térségeket illetően, valamint a negatív hatások mérséklésére irányuló kiegészítő intézkedéseket kér, melyek teret hagynak a gazdálkodás alapját megőrző módosító folyamatok bevezetéséhez; felszólít további elsőpilléres alapok elérhetővé tételére, különösen a tejelő tehenekre vonatkozó jövedelemtámogatás formájában; |
| --- | --- |

23.

külön pénzügyi támogatást kér a tejágazat (tejgazdaságok és tejfeldolgozó üzemek) számára, amely a termelési alternatívák hiánya miatt központi szerepet játszik a hegyvidéki térségek (különösen a felföldek és a magashegységek) számára; a tejkvóták reformja keretében a „fokozatos megszüntetés” (soft landing) stratégiájára szólít fel a hegyvidéki térségeket illetően, valamint a negatív hatások mérséklésére irányuló kiegészítő intézkedéseket kér, melyek teret hagynak a gazdálkodás alapját megőrző módosító folyamatok bevezetéséhez; felszólít további elsőpilléres alapok elérhetővé tételére, különösen a tejelő tehenekre vonatkozó jövedelemtámogatás formájában;

| 24. | a. felszólítja a tagállamokat, hogy –hangsúlyozva a hegyvidéki térségekben a fenntartható és a körülményekhez igazított mezőgazdaság támogatását – vezessenek be a biogazdálkodás és a külterjes legelőgazdálkodás tekintetében hektáronként nyújtandó kiegészítő támogatásokat, valamint az adott fajtának megfelelő állattartó létesítményekbe való beruházásokat célzó támogatásokat; |
| --- | --- |

24.

a. felszólítja a tagállamokat, hogy –hangsúlyozva a hegyvidéki térségekben a fenntartható és a körülményekhez igazított mezőgazdaság támogatását – vezessenek be a biogazdálkodás és a külterjes legelőgazdálkodás tekintetében hektáronként nyújtandó kiegészítő támogatásokat, valamint az adott fajtának megfelelő állattartó létesítményekbe való beruházásokat célzó támogatásokat;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a hegyvidéki térségekben a kis- és középvállalkozások a tradicionális ismeretek és gyártási eljárások modern alkalmazásával minőségi termékeket állítanak elő, a munkahelyek szempontjából kulcstényezők, ezért elő kell irányozni őket az EU támogatási rendszereiben; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a hegyvidéki térségekben a kis- és középvállalkozások a tradicionális ismeretek és gyártási eljárások modern alkalmazásával minőségi termékeket állítanak elő, a munkahelyek szempontjából kulcstényezők, ezért elő kell irányozni őket az EU támogatási rendszereiben;

| 26. | különösen a tej és tejtermékek hegyek és völgyek közötti szállításánál tapasztalt megnövekedett költségek és munkaráfordítások alapján egyedi támogatási intézkedéseket kér; ismételten kéri a vidéki térségekben a tejelő tehenekre vonatkozóan támogatás bevezetését; |
| --- | --- |

26.

különösen a tej és tejtermékek hegyek és völgyek közötti szállításánál tapasztalt megnövekedett költségek és munkaráfordítások alapján egyedi támogatási intézkedéseket kér; ismételten kéri a vidéki térségekben a tejelő tehenekre vonatkozóan támogatás bevezetését;

| 27. | hangsúlyozza a jellegzetes (minőségi) regionális és hagyományos termékek ágazatokat átfogó jelentőségét; kéri, hogy a hegyvidéki területek uniós stratégiája foglaljon magában termékeket, illetve előállítási folyamataikat és hitelesítésüket védő és előmozdító, illetve ezeket az utánzatoktól védő intézkedéseket (pl. ahogy azt a Tanács 509/2006/EK rendelete (2006. március 20.) a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (5) és a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőjének és eredetmegjelölésének oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EGK tanácsi rendelet szabályozza (6)); felhív külön uniós intézkedések meghozatalára az EU kiváló minőségű élelmiszertermékeket támogató programjain belül (pl. a havasi és tanyasi sajtüzemekből származó termékekre, a minőségi húsra); |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a jellegzetes (minőségi) regionális és hagyományos termékek ágazatokat átfogó jelentőségét; kéri, hogy a hegyvidéki területek uniós stratégiája foglaljon magában termékeket, illetve előállítási folyamataikat és hitelesítésüket védő és előmozdító, illetve ezeket az utánzatoktól védő intézkedéseket (pl. ahogy azt a Tanács 509/2006/EK rendelete (2006. március 20.) a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (5) és a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőjének és eredetmegjelölésének oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EGK tanácsi rendelet szabályozza (6)); felhív külön uniós intézkedések meghozatalára az EU kiváló minőségű élelmiszertermékeket támogató programjain belül (pl. a havasi és tanyasi sajtüzemekből származó termékekre, a minőségi húsra);

| 28. | a mezőgazdasági termelői csoportok és helyi közösségek azt célzó támogatására szólítja fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 27. bekezdésben említett regionális minőségi címkét vezessenek be; javasolja, hogy a támogatásokra a következő formában kerüljön sor: a tájékoztatás javítása, a gazdálkodóknak és a helyi élelmiszergyártóknak biztosított megfelelő képzések, valamint a helyi feldolgozóüzemek létrehozására és az értékesítést ösztönző kampányok elindítására nyújtott pénzügyi támogatások; |
| --- | --- |

28.

a mezőgazdasági termelői csoportok és helyi közösségek azt célzó támogatására szólítja fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 27. bekezdésben említett regionális minőségi címkét vezessenek be; javasolja, hogy a támogatásokra a következő formában kerüljön sor: a tájékoztatás javítása, a gazdálkodóknak és a helyi élelmiszergyártóknak biztosított megfelelő képzések, valamint a helyi feldolgozóüzemek létrehozására és az értékesítést ösztönző kampányok elindítására nyújtott pénzügyi támogatások;

| 29. | felszólít egy alap létrehozására a hátrányos helyzetű térségek, köztük a hegyvidéki térségek számára többek között a második pillér forrásaiból, amelyek a hiányzó nemzeti társfinanszírozás miatt kihasználatlanok; |
| --- | --- |

29.

felszólít egy alap létrehozására a hátrányos helyzetű térségek, köztük a hegyvidéki térségek számára többek között a második pillér forrásaiból, amelyek a hiányzó nemzeti társfinanszírozás miatt kihasználatlanok;

| 30. | felszólít arra, hogy a KAP keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (7) 69. cikkének alkalmazásával garantálják a külön célirányos pénzügyi támogatást a hegyvidéki térségek számára, és biztosítsák a tényleges, bürokratikus akadályoktól mentes hozzáférést ezekhez a támogatásokhoz, valamint kéri a tejre vonatkozóan a 69. cikk szerint rögzített felső határ 20 %-ra emelését; |
| --- | --- |

30.

felszólít arra, hogy a KAP keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (7) 69. cikkének alkalmazásával garantálják a külön célirányos pénzügyi támogatást a hegyvidéki térségek számára, és biztosítsák a tényleges, bürokratikus akadályoktól mentes hozzáférést ezekhez a támogatásokhoz, valamint kéri a tejre vonatkozóan a 69. cikk szerint rögzített felső határ 20 %-ra emelését;

| 31. | emlékeztet, hogy a hegyvidéki területetek lehetőséget biztosítanak a magas minőségű mezőgazdasági termelésre, és hozzájárulhatnak és az európai piacon a mezőgazdasági termékek nagyobb mértékű sokféleségéhez, megőriznek bizonyos állat- és növényfajokat, hagyományokat tartanak fenn és elősegítik az ipari és idegenforgalmi tevékenységeket, és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet a biológiai sokféleség megóvása, valamint azáltal, hogy a mezők és az erdők megkötik a szén-dioxidot, valamint hogy az erdők fenntartható kiaknázása lehetővé fogja tenni energiának a fa-maradékanyagok felhasználásával történő előállítását; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet, hogy a hegyvidéki területetek lehetőséget biztosítanak a magas minőségű mezőgazdasági termelésre, és hozzájárulhatnak és az európai piacon a mezőgazdasági termékek nagyobb mértékű sokféleségéhez, megőriznek bizonyos állat- és növényfajokat, hagyományokat tartanak fenn és elősegítik az ipari és idegenforgalmi tevékenységeket, és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet a biológiai sokféleség megóvása, valamint azáltal, hogy a mezők és az erdők megkötik a szén-dioxidot, valamint hogy az erdők fenntartható kiaknázása lehetővé fogja tenni energiának a fa-maradékanyagok felhasználásával történő előállítását;

| 32. | Tekintettel a jelenleg őket érintő kockázatok és nyomásokra, felszólít a hegyvidéki állattenyésztők és állattartók – különösen az őshonos fajtákat tenyésztők – ügyének figyelembevételére az állat-egészségügyi és állatvédelmi előírásokban és a tenyésztési támogatásokban, tenyésztési programok, az állományt nyilvántartó könyvek megőrzése, megfelelőség vizsgálat; |
| --- | --- |

32.

Tekintettel a jelenleg őket érintő kockázatok és nyomásokra, felszólít a hegyvidéki állattenyésztők és állattartók – különösen az őshonos fajtákat tenyésztők – ügyének figyelembevételére az állat-egészségügyi és állatvédelmi előírásokban és a tenyésztési támogatásokban, tenyésztési programok, az állományt nyilvántartó könyvek megőrzése, megfelelőség vizsgálat;

| 33. | Nyomatékosítja, hogy a Bizottságnak a verseny- és a nemzetközi kereskedelmi politikák terén kifejtett cselekményei kihatásokkal járnak a hegyvidéki területek fejlődésére; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeni kiigazítások során – különösen a Kereskedelmi Világszervezet keretében folytatott tárgyalások során, az állami támogatások rugalmas szabályozásánál és az általános érdekű közszolgáltatások versenyjogban való figyelembevételénél – célzottabban foglalkozzanak e területek igényeivel; |
| --- | --- |

33.

Nyomatékosítja, hogy a Bizottságnak a verseny- és a nemzetközi kereskedelmi politikák terén kifejtett cselekményei kihatásokkal járnak a hegyvidéki területek fejlődésére; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeni kiigazítások során – különösen a Kereskedelmi Világszervezet keretében folytatott tárgyalások során, az állami támogatások rugalmas szabályozásánál és az általános érdekű közszolgáltatások versenyjogban való figyelembevételénél – célzottabban foglalkozzanak e területek igényeivel;

| 34. | szorgalmazza, hogy az erdőtüzek által sújtott hegyvidéki térségek állattenyésztőinek különös figyelmet szenteljenek, mivel az érintett területeken található legelők az elkövetkező öt évben csak korlátozott mértékben és a legnagyobb elővigyázatosság mellett használhatók; |
| --- | --- |

34.

szorgalmazza, hogy az erdőtüzek által sújtott hegyvidéki térségek állattenyésztőinek különös figyelmet szenteljenek, mivel az érintett területeken található legelők az elkövetkező öt évben csak korlátozott mértékben és a legnagyobb elővigyázatosság mellett használhatók;

| 35. | szorgalmazza, hogy a „stratégia” keretében foglalkozzanak részletesen a hegyvidéki térségek tájformáival (havasok, véderdők, magashegységek, felföldek, mezők, nagy tájképi értékkel bíró területek) és a havasi legelők, legelők, erdők és más, kedvezőtlen helyzetű, érzékeny térségek esetében, azok helyreállítása és újrafüvesítése érdekében irányozzanak elő egyrészről ösztönzőket és ötleteket azok védelmére, másrészről fenntartható hasznosítási koncepciókat annak érdekében, hogy lehetővé tegyék azok értékének javulását, megújulását, eróziótól való védelmét és az ésszerű vízhasznosítást, valamint fellépjenek a nem kívánt jelenségekkel (különösen az később vad állapotába visszaforduló földeken történő legeltetéssel és a túllegeltetéssel) szemben; |
| --- | --- |

35.

szorgalmazza, hogy a „stratégia” keretében foglalkozzanak részletesen a hegyvidéki térségek tájformáival (havasok, véderdők, magashegységek, felföldek, mezők, nagy tájképi értékkel bíró területek) és a havasi legelők, legelők, erdők és más, kedvezőtlen helyzetű, érzékeny térségek esetében, azok helyreállítása és újrafüvesítése érdekében irányozzanak elő egyrészről ösztönzőket és ötleteket azok védelmére, másrészről fenntartható hasznosítási koncepciókat annak érdekében, hogy lehetővé tegyék azok értékének javulását, megújulását, eróziótól való védelmét és az ésszerű vízhasznosítást, valamint fellépjenek a nem kívánt jelenségekkel (különösen az később vad állapotába visszaforduló földeken történő legeltetéssel és a túllegeltetéssel) szemben;

| 36. | a faji sokféleség megőrzése tekintetében rámutat az endemikus növény- és állatfajok – különösen az őshonos haszonállatok, valamint a magashegyi növények – genetikai forrásainak megőrzésére szolgáló adatbank létrehozásának szükségességére; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy nemzetközi akcióterv kezdeményezésének szükségességét, illetve mikéntjét; |
| --- | --- |

36.

a faji sokféleség megőrzése tekintetében rámutat az endemikus növény- és állatfajok – különösen az őshonos haszonállatok, valamint a magashegyi növények – genetikai forrásainak megőrzésére szolgáló adatbank létrehozásának szükségességére; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy nemzetközi akcióterv kezdeményezésének szükségességét, illetve mikéntjét;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió egyes hegyvidéki térségeiben, és mindenekelőtt az új tagállamokban fokozódik az elnéptelenedés, valamint az ott élő népesség gyengülő társadalmi aktivitásának veszélye, továbbá ezekben a régiókban a mezőgazdasági tevékenység hanyatlásának, sőt akár megszűnésének veszélye is fenyeget, ami a tájkép és az ökoszisztéma valószínű megváltozását eredményezheti; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió egyes hegyvidéki térségeiben, és mindenekelőtt az új tagállamokban fokozódik az elnéptelenedés, valamint az ott élő népesség gyengülő társadalmi aktivitásának veszélye, továbbá ezekben a régiókban a mezőgazdasági tevékenység hanyatlásának, sőt akár megszűnésének veszélye is fenyeget, ami a tájkép és az ökoszisztéma valószínű megváltozását eredményezheti;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki térségekben a mezőgazdasági tevékenységek megőrzését célzó gyepterület-támogatások nagy jelentőséggel bírnak, és ezért azokat továbbra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a hegyvidéki térségekben a mezőgazdasági tevékenységek megőrzését célzó gyepterület-támogatások nagy jelentőséggel bírnak, és ezért azokat továbbra is alkalmazni kell;

| 39. | hangsúlyozza egy hosszú távú erdészeti stratégia fontosságát, amely figyelembe veszi az éghajlatváltozás hatásait, a természetes körforgást és az erdei ökoszisztéma természetes összetételét, mechanizmusokat hoz létre a válságok elkerülésre, leküzdésére és azok következményeinek ellensúlyozására (pl. viharok és erdőtüzek után), és ösztönzőket teremt az integrált erdőgazdálkodás számára; rámutat a hegyvidéki térségekből származó fa és fatermékek helyi szinten történő fenntartható átalakításából és értékének javításából fakadó lehetőségekre (pl. azok a minőségi termékek, amelyekhez alacsony szállítási költségek, és ezáltal kisebb CO2-kibocsátások társulnak, továbbá az építési anyagok és a második generációs bioüzemanyagok); |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza egy hosszú távú erdészeti stratégia fontosságát, amely figyelembe veszi az éghajlatváltozás hatásait, a természetes körforgást és az erdei ökoszisztéma természetes összetételét, mechanizmusokat hoz létre a válságok elkerülésre, leküzdésére és azok következményeinek ellensúlyozására (pl. viharok és erdőtüzek után), és ösztönzőket teremt az integrált erdőgazdálkodás számára; rámutat a hegyvidéki térségekből származó fa és fatermékek helyi szinten történő fenntartható átalakításából és értékének javításából fakadó lehetőségekre (pl. azok a minőségi termékek, amelyekhez alacsony szállítási költségek, és ezáltal kisebb CO2-kibocsátások társulnak, továbbá az építési anyagok és a második generációs bioüzemanyagok);

| 40. | hangsúlyozza a vízgazdálkodás kérdésének jelentőségét a hegyvidéki területeken, és felhívja a Bizottságot, hogy a helyi és regionális hatóságokat ösztönözze a forrásvidék és az alsó folyásvidék közötti szolidaritás kialakítására, valamint hogy megfelelő finanszírozáson keresztül támogassa az említett területeken a vízi erőforrások fenntartható használatát; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a vízgazdálkodás kérdésének jelentőségét a hegyvidéki területeken, és felhívja a Bizottságot, hogy a helyi és regionális hatóságokat ösztönözze a forrásvidék és az alsó folyásvidék közötti szolidaritás kialakítására, valamint hogy megfelelő finanszírozáson keresztül támogassa az említett területeken a vízi erőforrások fenntartható használatát;

| 41. | hangsúlyozza, hogy ezek a hegyvidéki területek különösen érzékenyek az éghajlatváltozás következményeire és felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a hatáskörrel rendelkező regionális és helyi hatóságokat, hogy ezekben a régiókban a természeti katasztrófákkal – különösen az erdőtüzekkel – szembeni védelem érdekében mozdítsák elő intézkedések azonnali végrehajtását; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy ezek a hegyvidéki területek különösen érzékenyek az éghajlatváltozás következményeire és felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a hatáskörrel rendelkező regionális és helyi hatóságokat, hogy ezekben a régiókban a természeti katasztrófákkal – különösen az erdőtüzekkel – szembeni védelem érdekében mozdítsák elő intézkedések azonnali végrehajtását;

| 42. | rámutat arra, hogy a hegyvidéki területek a területüket az árvizekkel szemben megvédő, új eszközöket igényelnek (a hangsúly az árvízmegelőzésen van), miközben a gazdálkodók és az erdészek támogathatnák az árvíz elleni megelőző intézkedéseket azokhoz a területhez kötődő, közvetlen kifizetésekkel, amelyeket az EU közös agrárpolitikája értelmében kapnak; |
| --- | --- |

42.

rámutat arra, hogy a hegyvidéki területek a területüket az árvizekkel szemben megvédő, új eszközöket igényelnek (a hangsúly az árvízmegelőzésen van), miközben a gazdálkodók és az erdészek támogathatnák az árvíz elleni megelőző intézkedéseket azokhoz a területhez kötődő, közvetlen kifizetésekkel, amelyeket az EU közös agrárpolitikája értelmében kapnak;

| 43. | rámutat, hogy a talaj és az épületek erózióval szembeni alapos és átfogó védelmét, valamint a víztározók megőrzését a gazdálkodási és erdészeti gyakorlat alkotóelemeként kell biztosítani az árvíz és a talajerózió veszélyeinek minimálisra csökkentése, valamint az aszály és az erdőtüzek megelőzése érdekében, továbbá a vidéken a talajvízzel és a felszíni vízzel való ellátás növelése céljából; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy a talaj és az épületek erózióval szembeni alapos és átfogó védelmét, valamint a víztározók megőrzését a gazdálkodási és erdészeti gyakorlat alkotóelemeként kell biztosítani az árvíz és a talajerózió veszélyeinek minimálisra csökkentése, valamint az aszály és az erdőtüzek megelőzése érdekében, továbbá a vidéken a talajvízzel és a felszíni vízzel való ellátás növelése céljából;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a lombos és tűlevelű erdők mint gazdasági ág, mint helyi üdülőterületek és mint élőhelyek különleges gondozást igényelnek, valamint hogy az erdők nem fenntartható hasznosítása ökológiai és biztonságtechnikai kockázatokhoz vezet (mint a kőomlások és a sárlavinák), amelyekkel szemben intézkedésekkel kell fellépni; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a lombos és tűlevelű erdők mint gazdasági ág, mint helyi üdülőterületek és mint élőhelyek különleges gondozást igényelnek, valamint hogy az erdők nem fenntartható hasznosítása ökológiai és biztonságtechnikai kockázatokhoz vezet (mint a kőomlások és a sárlavinák), amelyekkel szemben intézkedésekkel kell fellépni;

| 45. | felidézi a 2006. február 16-i állásfoglalásának 15. bekezdésében szereplő javaslatot, miszerint erőfeszítéseket kell tenni a hegyvidéki területeken az erdei legelők leválasztásának támogatására és – összességében már csak biztonsági okokból is – kötelezni kell mindenkit, hogy a kijelölt ösvényeken közlekedjen; |
| --- | --- |

45.

felidézi a 2006. február 16-i állásfoglalásának 15. bekezdésében szereplő javaslatot, miszerint erőfeszítéseket kell tenni a hegyvidéki területeken az erdei legelők leválasztásának támogatására és – összességében már csak biztonsági okokból is – kötelezni kell mindenkit, hogy a kijelölt ösvényeken közlekedjen;

| 46. | emlékeztet arra, hogy a hegyek természetes, sőt gyakran nemzeti akadályokat képeznek, amiből kifolyólag a határokon átnyúló, a nemzetek közötti és a régióközi együttműködés és annak támogatása a közös problémákat illetően (pl. éghajlatváltozás, járványos állatbetegségek, fajkipusztulás) létfontosságúvá válik; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy a hegyek természetes, sőt gyakran nemzeti akadályokat képeznek, amiből kifolyólag a határokon átnyúló, a nemzetek közötti és a régióközi együttműködés és annak támogatása a közös problémákat illetően (pl. éghajlatváltozás, járványos állatbetegségek, fajkipusztulás) létfontosságúvá válik;

| 47. | üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyek a fenntartható turizmusra és arra irányulnak, hogy az új fenntartható és egyben hagyományos szabadidős és sportkoncepciók keretében – tekintettel e területek sajátosságaira – a természetet mint „gazdasági előnyt” hatékonyan hasznosítsák; hangsúlyozza a természet használóinak szerepét, akik a természet tiszteletben tartásával saját egészségükhöz is hozzájárulnak; |
| --- | --- |

47.

üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyek a fenntartható turizmusra és arra irányulnak, hogy az új fenntartható és egyben hagyományos szabadidős és sportkoncepciók keretében – tekintettel e területek sajátosságaira – a természetet mint „gazdasági előnyt” hatékonyan hasznosítsák; hangsúlyozza a természet használóinak szerepét, akik a természet tiszteletben tartásával saját egészségükhöz is hozzájárulnak;

| 48. | sürgeti a vidékfejlesztési és a strukturális támogatás, valamint a közös programok kidolgozásának nagyobb mértékű koordinálását; |
| --- | --- |

48.

sürgeti a vidékfejlesztési és a strukturális támogatás, valamint a közös programok kidolgozásának nagyobb mértékű koordinálását;

| 49. | szorgalmazza, hogy kombinálják a vidékfejlesztést és a strukturális támogatást, valamint egységes programokat dolgozzanak ki; |
| --- | --- |

49.

szorgalmazza, hogy kombinálják a vidékfejlesztést és a strukturális támogatást, valamint egységes programokat dolgozzanak ki;

| 50. | hangsúlyozza, hogy integrált megközelítés bevezetésére van szükség a döntéshozatal és az olyan közigazgatási eljárások tekintetében, mint amilyen például a regionális tervezés, az építési projektek engedélyezése és a lakóépületek környezetvédelmi, örökséget képező és várostervezési gyakorlatokkal való felújítása, a hegyvidéki területeken a fenntartható fejlődés biztosítása céljából; ajánlja, hogy a hegyvidéki területek potenciálját aknázzák ki az idegenforgalom átfogó fejlesztésének előmozdítása, valamint a területfejlesztésben az innováció felhasználása érdekében és bátorítja az ilyen irányú helyi és decentralizált kezdeményezéseket, valamint a hegyvidéki területek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy integrált megközelítés bevezetésére van szükség a döntéshozatal és az olyan közigazgatási eljárások tekintetében, mint amilyen például a regionális tervezés, az építési projektek engedélyezése és a lakóépületek környezetvédelmi, örökséget képező és várostervezési gyakorlatokkal való felújítása, a hegyvidéki területeken a fenntartható fejlődés biztosítása céljából; ajánlja, hogy a hegyvidéki területek potenciálját aknázzák ki az idegenforgalom átfogó fejlesztésének előmozdítása, valamint a területfejlesztésben az innováció felhasználása érdekében és bátorítja az ilyen irányú helyi és decentralizált kezdeményezéseket, valamint a hegyvidéki területek közötti együttműködést;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a növénytermesztésre és termelésre alkalmatlan földterületeket többek között erdőgondozásra, fenntartható vadászatra, halászatra, és e tevékenységek javítására kell használni, hogy megelőzzék a területek elhanyagolását, a tűzvészt, az eróziót és a biológiai sokféleség csökkenését; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a növénytermesztésre és termelésre alkalmatlan földterületeket többek között erdőgondozásra, fenntartható vadászatra, halászatra, és e tevékenységek javítására kell használni, hogy megelőzzék a területek elhanyagolását, a tűzvészt, az eróziót és a biológiai sokféleség csökkenését;

| 52. | felidézi a hegyvidéki területek (különösen a magashegységek és a felföldek) jelentőségét a természetvédelem, a fajtasokszínűség és az élőhelyek gondozása tekintetében, de rámutat különösen a gazdálkodás és az erdészeti tevékenységek fenntartásának szükségességére a „Natura 2000” területeken és a természetvédelmi területeken, szorgalmazza továbbá e területek közötti kapcsolat erősítését a mezőgazdasági területeken található ökológiai helyettesítő területekre (adott esetben 5 %) vonatkozó minimumszabályok bevezetésén keresztül; |
| --- | --- |

52.

felidézi a hegyvidéki területek (különösen a magashegységek és a felföldek) jelentőségét a természetvédelem, a fajtasokszínűség és az élőhelyek gondozása tekintetében, de rámutat különösen a gazdálkodás és az erdészeti tevékenységek fenntartásának szükségességére a „Natura 2000” területeken és a természetvédelmi területeken, szorgalmazza továbbá e területek közötti kapcsolat erősítését a mezőgazdasági területeken található ökológiai helyettesítő területekre (adott esetben 5 %) vonatkozó minimumszabályok bevezetésén keresztül;

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogassa a hegyvidéki térségek bevonását a világ természetvédelmi örökségébe, és tegyen eleget a hegyvidéki térségek védelmével kapcsolatos nemzetközi lehetőségeinek; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogassa a hegyvidéki térségek bevonását a világ természetvédelmi örökségébe, és tegyen eleget a hegyvidéki térségek védelmével kapcsolatos nemzetközi lehetőségeinek;

| 54. | rámutat a hegyvidéki térségek egyedülálló vízkészleteire, amelyeket természetes öntözőrendszerekként, ivóvíz- és energiaforrásként, valamint vallási turizmus tekintetében fenntarthatóan kell hasznosítani; nyomatékosan felhívja a figyelmet az alvízi és felvízi területek között, e területek művelése során szükséges szolidaritásra; ezzel összefüggésben és az esetleges konfliktusok megelőzése szempontjából kiemeli annak szükségességét, hogy együttműködés keretében a „forrástól a völgyig” terjedően megoldási koncepciókat dolgozzanak ki a víztartalékok felhasználására vonatkozóan; |
| --- | --- |

54.

rámutat a hegyvidéki térségek egyedülálló vízkészleteire, amelyeket természetes öntözőrendszerekként, ivóvíz- és energiaforrásként, valamint vallási turizmus tekintetében fenntarthatóan kell hasznosítani; nyomatékosan felhívja a figyelmet az alvízi és felvízi területek között, e területek művelése során szükséges szolidaritásra; ezzel összefüggésben és az esetleges konfliktusok megelőzése szempontjából kiemeli annak szükségességét, hogy együttműködés keretében a „forrástól a völgyig” terjedően megoldási koncepciókat dolgozzanak ki a víztartalékok felhasználására vonatkozóan;

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Alpok Egyezmény intézményeivel szoros együttműködésben mozdítsa elő az Alpok Egyezmény hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvének végrehajtását, amennyire csak lehet, támogassa a hegyvidéki térségekben folytatott mezőgazdaság egyéb politikai területekkel való összekapcsolását, továbbá ezzel összefüggésben tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy lezárják az Alpok Egyezményhez tartozó minden olyan jegyzőkönyv ratifikálását, amelyek még mindig nem tartoznak a közösségi vívmányok közé, valamint hogy az Európai Unió szerződő félként csatlakozzon a Kárpátok Egyezményhez; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Alpok Egyezmény intézményeivel szoros együttműködésben mozdítsa elő az Alpok Egyezmény hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvének végrehajtását, amennyire csak lehet, támogassa a hegyvidéki térségekben folytatott mezőgazdaság egyéb politikai területekkel való összekapcsolását, továbbá ezzel összefüggésben tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy lezárják az Alpok Egyezményhez tartozó minden olyan jegyzőkönyv ratifikálását, amelyek még mindig nem tartoznak a közösségi vívmányok közé, valamint hogy az Európai Unió szerződő félként csatlakozzon a Kárpátok Egyezményhez;

| 56. | kiemeli az önkéntesség jelentőségét (különösen a hegyi mentés, a katasztrófavédelem, a karitatív létesítmények terén) a szolgáltatások, valamint a hegyvidékek kulturális és természeti öröksége szempontjából; |
| --- | --- |

56.

kiemeli az önkéntesség jelentőségét (különösen a hegyi mentés, a katasztrófavédelem, a karitatív létesítmények terén) a szolgáltatások, valamint a hegyvidékek kulturális és természeti öröksége szempontjából;

| 57. | elismeri a hegyvidéki térségek mellett elkötelezett szervezetek és kutatóintézetek munkáját, továbbá hangsúlyozza, hogy az uniós hegyvidéki területekre vonatkozó stratégia és hasonló intézkedések kidolgozásánál ezek szakértelmére és motivációjára kell támaszkodni; |
| --- | --- |

57.

elismeri a hegyvidéki térségek mellett elkötelezett szervezetek és kutatóintézetek munkáját, továbbá hangsúlyozza, hogy az uniós hegyvidéki területekre vonatkozó stratégia és hasonló intézkedések kidolgozásánál ezek szakértelmére és motivációjára kell támaszkodni;

| 58. | rámutat a szakmai és (mellék)foglalkozáshoz szükséges alap- és továbbképzés, valamint – a szakmai kapacitások és lehetőségek diverzifikációjának értelmében is – az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos kezdeményezések és projektek szerepére; |
| --- | --- |

58.

rámutat a szakmai és (mellék)foglalkozáshoz szükséges alap- és továbbképzés, valamint – a szakmai kapacitások és lehetőségek diverzifikációjának értelmében is – az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos kezdeményezések és projektek szerepére;

| 59. | szükségesnek tartja a hegyvidéki területeken a mezőgazdasággal foglalkozó helyi továbbképző központokba való befektetést, hogy olyan szakembereket képezzenek ki, akik képesek egy hegyvidéki környezetben irányítani a tevékenységeket, védeni a területet és fejleszteni a mezőgazdaságot; |
| --- | --- |

59.

szükségesnek tartja a hegyvidéki területeken a mezőgazdasággal foglalkozó helyi továbbképző központokba való befektetést, hogy olyan szakembereket képezzenek ki, akik képesek egy hegyvidéki környezetben irányítani a tevékenységeket, védeni a területet és fejleszteni a mezőgazdaságot;

| 60. | szorgalmazza, hogy fordítsanak különös figyelmet a tájkép megőrzésére, valamint a nehezen megközelíthető hegyvidéki térségek infrastruktúrájának kiépítésére és modernizálására, valamint felszólít a digitális szakadék áthidalására és a kutatási keretprogramok eredményeinek hozzáférhetővé tételére (pl. az e-kormányzat számára); |
| --- | --- |

60.

szorgalmazza, hogy fordítsanak különös figyelmet a tájkép megőrzésére, valamint a nehezen megközelíthető hegyvidéki térségek infrastruktúrájának kiépítésére és modernizálására, valamint felszólít a digitális szakadék áthidalására és a kutatási keretprogramok eredményeinek hozzáférhetővé tételére (pl. az e-kormányzat számára);

| 61. | rámutat a hatékony helyi közszolgáltatások szükségességére a népesség megtartása és a versenyképesség szempontjából; szorgalmazza az általonos érdekű szolgáltatások terén a helyi közigazgatási szervek célzott támogatását; |
| --- | --- |

61.

rámutat a hatékony helyi közszolgáltatások szükségességére a népesség megtartása és a versenyképesség szempontjából; szorgalmazza az általonos érdekű szolgáltatások terén a helyi közigazgatási szervek célzott támogatását;

| 62. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fenntartható mobilitási megoldásokra és egy integrált megközelítésre helyezzék a hangsúlyt, amely egyensúlyt teremt a transznacionális (tranzit, távolsági közlekedési folyosók) és a helyi követelmények között (mint amilyenek a különböző magassági szinteken lévő területek megközelítése és a városi mobilitás); |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fenntartható mobilitási megoldásokra és egy integrált megközelítésre helyezzék a hangsúlyt, amely egyensúlyt teremt a transznacionális (tranzit, távolsági közlekedési folyosók) és a helyi követelmények között (mint amilyenek a különböző magassági szinteken lévő területek megközelítése és a városi mobilitás);

| 63. | felszólít a hegyvidéki térségek támogatására a forgalomirányítás, a zajvédelem és a tájmegőrzés során, mégpedig a „le az útról” megközelítés szerinti intézkedések bevezetésével (pl. az érzékeny övezetek helyzetének megerősítése az úthasználati díjakról szóló irányelvben (8)), ezáltal megalapozva a jobb életminőséget és a fenntartható túrizmust; |
| --- | --- |

63.

felszólít a hegyvidéki térségek támogatására a forgalomirányítás, a zajvédelem és a tájmegőrzés során, mégpedig a „le az útról” megközelítés szerinti intézkedések bevezetésével (pl. az érzékeny övezetek helyzetének megerősítése az úthasználati díjakról szóló irányelvben (8)), ezáltal megalapozva a jobb életminőséget és a fenntartható túrizmust;

| 64. | hangsúlyozza az alföldek és a hegyvidéki térségek közötti átmeneti területek jelentőségét a magasabb értékű magán és közérdekű infrastrukturális létesítmények és szolgáltatások rendelkezésre bocsátása szempontjából (pl. egyetemek, repülőterek, kórházak); szorgalmazza e létesítmények szűk körű elérhetősége javításának támogatását különösen a tömegközlekedés területén; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza az alföldek és a hegyvidéki térségek közötti átmeneti területek jelentőségét a magasabb értékű magán és közérdekű infrastrukturális létesítmények és szolgáltatások rendelkezésre bocsátása szempontjából (pl. egyetemek, repülőterek, kórházak); szorgalmazza e létesítmények szűk körű elérhetősége javításának támogatását különösen a tömegközlekedés területén;

| 65. | kiemeli, hogy a hegyvidéki térségek a különböző energiaforrások intelligens felhasználásával „mintáként” szolgálnak a diverzifikált energia-összetétel, az energiahatékony építészeti megoldások és a második generációs bioüzemanyagok számára, és hogy az ebbe az irányba mutató kutatási megközelítéseket támogatni kell; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy a második generációs bioüzemanyagok kifejlesztése az előállítási területek (ugar, sarjerdő stb.) és a legelőterületek között nem teremthet versenyhelyzetet; |
| --- | --- |

65.

kiemeli, hogy a hegyvidéki térségek a különböző energiaforrások intelligens felhasználásával „mintáként” szolgálnak a diverzifikált energia-összetétel, az energiahatékony építészeti megoldások és a második generációs bioüzemanyagok számára, és hogy az ebbe az irányba mutató kutatási megközelítéseket támogatni kell; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy a második generációs bioüzemanyagok kifejlesztése az előállítási területek (ugar, sarjerdő stb.) és a legelőterületek között nem teremthet versenyhelyzetet;

| 66. | azt tanácsolja a tagállamoknak, hogy javítsák a hegyvidéki régiók fejlesztésének támogatására szánt pénzügyi támogatás szerkezetét és az azok nyújtásával kapcsolatos eljárásokat, valamint hogy ugyanakkor egyszerűsítsék a közigazgatási eljárásokat és a terület eszközei – kulturális örökség, valamint természeti és humán erőforrások – védelmének és fenntartható használatának támogatására szánt forrásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

66.

azt tanácsolja a tagállamoknak, hogy javítsák a hegyvidéki régiók fejlesztésének támogatására szánt pénzügyi támogatás szerkezetét és az azok nyújtásával kapcsolatos eljárásokat, valamint hogy ugyanakkor egyszerűsítsék a közigazgatási eljárásokat és a terület eszközei – kulturális örökség, valamint természeti és humán erőforrások – védelmének és fenntartható használatának támogatására szánt forrásokhoz való hozzáférést;

| 67. | úgy véli, hogy az egyéb tevékenységek – úgymint a lakosság jövedelmét gyarapító biomassza-kiaknázás és a mezőgazdasági turizmus – megtartásához fenntartható, modernizált és többfunkciós mezőgazdaságra van szükség, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy különösen a közös agrárpolitikában és a regionális politikában vegye figyelembe a hegyvidéki területek igényeit: új gazdálkodók érkezését, a hozzáférhetőség problémájával – például a tejbegyűjtés, a vidéki területeket a szolgáltatások fenntartása, a közlekedési infrastruktúra tekintetében – kapcsolatos többletköltségek kompenzálását; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy az egyéb tevékenységek – úgymint a lakosság jövedelmét gyarapító biomassza-kiaknázás és a mezőgazdasági turizmus – megtartásához fenntartható, modernizált és többfunkciós mezőgazdaságra van szükség, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy különösen a közös agrárpolitikában és a regionális politikában vegye figyelembe a hegyvidéki területek igényeit: új gazdálkodók érkezését, a hozzáférhetőség problémájával – például a tejbegyűjtés, a vidéki területeket a szolgáltatások fenntartása, a közlekedési infrastruktúra tekintetében – kapcsolatos többletköltségek kompenzálását;

| 68. | rámutat a hegyek és gleccserek az éghajlatváltozással szembeni sebezhetőségére – amely függőség azok topográfiai jellemzőin és strukturális hátrányain alapul –, azonban „kísérleti laboratóriumai” is lehetnek az éghajlatvédelmet célzó, természetet leképező, innovatív technológiáknak; felszólítja a Bizottságot, hogy a hegyvidéki térségek tekintetében egy differenciált éghajlat-változási politikát dolgozzon ki a már meglévő ismeretekre (pl. az Alpok Egyezményre és a Kárpátok Egyezményre) támaszkodva; felszólít e téren kutatásra és áthidaló intézkedések elfogadására; |
| --- | --- |

68.

rámutat a hegyek és gleccserek az éghajlatváltozással szembeni sebezhetőségére – amely függőség azok topográfiai jellemzőin és strukturális hátrányain alapul –, azonban „kísérleti laboratóriumai” is lehetnek az éghajlatvédelmet célzó, természetet leképező, innovatív technológiáknak; felszólítja a Bizottságot, hogy a hegyvidéki térségek tekintetében egy differenciált éghajlat-változási politikát dolgozzon ki a már meglévő ismeretekre (pl. az Alpok Egyezményre és a Kárpátok Egyezményre) támaszkodva; felszólít e téren kutatásra és áthidaló intézkedések elfogadására;

| 69. | felszólít arra, hogy a hegyvidéki és a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos koordinációt a közös agrárpolitikával és a második pillérrel – vidékfejlesztéssel – funkcionális összhangban hajtsák végre; |
| --- | --- |

69.

felszólít arra, hogy a hegyvidéki és a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos koordinációt a közös agrárpolitikával és a második pillérrel – vidékfejlesztéssel – funkcionális összhangban hajtsák végre;

| 70. | nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a fenntartható mezőgazdaság és a hegyvidéki térségek fejlődése nem csak e területek lakossága számára bír jelentőséggel, hanem az összes határos terület (pl. az alföld) számára is, illetve, hogy a hegyvidéki területek uniós stratégiájának fenntarthatóságára is hatással kell lennie a vízellátás, a környezeti stabilitás, a biológiai sokszínűség, a lakosság kiegyensúlyozott megoszlása, és a kulturális sokszínűség tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a hegyvidéki területek uniós stratégiájának kialakítása során vizsgálja meg, hogy hogyan lehetne a stratégiába előnyösen beépíteni a már meglévő, a hegyvidéki térségek és a határos területek integrációjára irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

70.

nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a fenntartható mezőgazdaság és a hegyvidéki térségek fejlődése nem csak e területek lakossága számára bír jelentőséggel, hanem az összes határos terület (pl. az alföld) számára is, illetve, hogy a hegyvidéki területek uniós stratégiájának fenntarthatóságára is hatással kell lennie a vízellátás, a környezeti stabilitás, a biológiai sokszínűség, a lakosság kiegyensúlyozott megoszlása, és a kulturális sokszínűség tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a hegyvidéki területek uniós stratégiájának kialakítása során vizsgálja meg, hogy hogyan lehetne a stratégiába előnyösen beépíteni a már meglévő, a hegyvidéki térségek és a határos területek integrációjára irányuló kezdeményezéseket;

| 71. | utasítja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságot, hogy kövesse nyomon az állásfoglalással kapcsolatos folyamatokat a Tanácsban és a Bizottságban; |
| --- | --- |

71.

utasítja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságot, hogy kövesse nyomon az állásfoglalással kapcsolatos folyamatokat a Tanácsban és a Bizottságban;

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

72.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 72. E, 2002.3.21., 354. o.

(2)  HL C 290. E, 2006.11.29., 413. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0093.

(4)  Régiók Bizottsága, 23-2008.

(5)  HL L 93., 2006.3.31., 1. o.

(6)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

(7)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/38/EK irányelve a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról (HL L 157., 2006.6.9., 8. o.).

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/57

---

2008. szeptember 23., keddA sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapja

P6_TA(2008)0439

Az Európai Parlament nyilatkozata augusztus 23-ának a sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapjává történő nyilvánításáról

2010/C 8 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel Egyesült Nemzetek Szövetsége egyezményére a háborús és az emberiség elleni bűntettek elévülésének kizárásáról,

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 1. cikkére (kötelezettség az emberi jogok tiszteletben tartására), 2. cikkére (élethez való jog), 3. cikkére (kínzás tilalma) és 4. cikkére (rabszolgaság és kényszermunka tilalma),

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a totalitárius kommunista rezsimek által elkövetett bűnök nemzetközi elítélésének szükségességéről szóló 1481 (2006) határozatára,

tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére,

| A. | mivel a Szovjetunió és Németország között 1939. augusztus 23-án megkötött Molotov–Ribbentrop-paktum – titkos jegyzőkönyvei útján – Európát két érdekszférára osztotta fel; |
| --- | --- |

A.

mivel a Szovjetunió és Németország között 1939. augusztus 23-án megkötött Molotov–Ribbentrop-paktum – titkos jegyzőkönyvei útján – Európát két érdekszférára osztotta fel;

| B. | mivel a sztálinizmus és a nácizmus erőszakos cselekedeteinek keretében elkövetett tömeges deportálások, gyilkosságok és a rabszolgaság a háborús és emberiség elleni bűncselekmények kategóriájába tartoznak; |
| --- | --- |

B.

mivel a sztálinizmus és a nácizmus erőszakos cselekedeteinek keretében elkövetett tömeges deportálások, gyilkosságok és a rabszolgaság a háborús és emberiség elleni bűncselekmények kategóriájába tartoznak;

| C. | mivel a háborús és az emberiség elleni bűncselekmények a nemzetközi jog szerint nem évülnek el; |
| --- | --- |

C.

mivel a háborús és az emberiség elleni bűncselekmények a nemzetközi jog szerint nem évülnek el;

| D. | mivel Európában kevéssé ismerik a szovjet berendezkedés és megszállás befolyását és jelentőségét a posztkommunista országok polgáraira; |
| --- | --- |

D.

mivel Európában kevéssé ismerik a szovjet berendezkedés és megszállás befolyását és jelentőségét a posztkommunista országok polgáraira;

| E. | mivel a 2007–2013-as időszakra az aktív európai polgárságot támogató Európa a polgárokért című program létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) 3. cikke az „Aktív európai megemlékezés” elnevezésű fellépés támogatására hív fel, amelynek célja annak elkerülése, hogy a nácizmus és a sztálinizmus által elkövetett bűnök megismétlődhessenek; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2007–2013-as időszakra az aktív európai polgárságot támogató Európa a polgárokért című program létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) 3. cikke az „Aktív európai megemlékezés” elnevezésű fellépés támogatására hív fel, amelynek célja annak elkerülése, hogy a nácizmus és a sztálinizmus által elkövetett bűnök megismétlődhessenek;

| 1. | javasolja, hogy augusztus 23-t nyilvánítsák a sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapjává, annak érdekében, hogy megőrizzük a tömeges deportálások és a népirtás áldozatainak emlékét, és egyúttal elmélyítsük a demokráciát és megerősítsük földrészünkön a békét és stabilitást; |
| --- | --- |

1.

javasolja, hogy augusztus 23-t nyilvánítsák a sztálinizmus és a nácizmus áldozatainak európai emléknapjává, annak érdekében, hogy megőrizzük a tömeges deportálások és a népirtás áldozatainak emlékét, és egyúttal elmélyítsük a demokráciát és megerősítsük földrészünkön a békét és stabilitást;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók neveivel együtt a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók neveivel együtt a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 378., 2006.12.27., 32. o.

---

Aláírók

Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Bauer Edit, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Becsey Zsolt László, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Adam Bielan, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Jorgo Chatzimarkakis, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Titus Corlățean, Corina Crețu, Brian Crowley, Csibi Magor Imre, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, De Blasio Antonio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Dobolyi Alexandra, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Duka-Zólyomi Árpád, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Fazakas Szabolcs, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Gál Kinga, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Glattfelder Béla, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Gurmai Zita, Catherine Guy-Quint, Małgorzata Handzlik, Harangozó Gábor, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Hegyi Gyula, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Herczog Edit, Jim Higgins, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Járóka Lívia, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Kósáné Kovács Magda, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Aldis Kušķis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Fernand Le Rachinel, Lévai Katalin, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, David Martin, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Mohácsi Viktória, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Olajos Péter, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Őry Csaba, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Schmitt Pál, Schöpflin György, Esko Seppänen, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Sógor Csaba, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Robert Sturdy, Margie Sudre, Surján László, Szájer József, Andrzej Jan Szejna, Szent-Iványi István, Konrad Szymański, Tabajdi Csaba Sándor, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Tőkés László, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Helga Trüpel, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Kyösti Virrankoski, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Winkler Gyula, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

2008. szeptember 24., szerda

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/60 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/60

---

2008. szeptember 24., szerdaA digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója

P6_TA(2008)0451

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása a digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázásáról Európában: a digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója (2008/2099(INI))

2010/C 8 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel „A digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázásáról Európában: a digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója” című, 2007. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2007)0700) (bizottsági közlemény a frekvenciaspektrum használatának közös koncepciójáról),

tekintettel „A rádiófrekvenciás spektrummal foglalkozó európai politika felé” című, 2007. február 14-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Bizottságnak „A közelgő, 2006-os ITU Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia (RRC-06) kapcsán az európai uniós frekvenciapolitika digitális műsorszórásra való átállást érintő prioritásairól” szóló, 2005. szeptember 29-i közleményére (COM(2005)0461),

tekintettel a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoportnak a digitális frekvenciatöbblet uniós spektrumpolitikai vonatkozásairól szóló, 2007. február 14-i véleményére,

tekintettel az analógról a digitális földi műsorszórásra történő áttérés felgyorsításáról szóló, 2005. november 16-i állásfoglalására (2),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0305/2008),

| A. | mivel 2012 végéig az analógról a digitális földi televíziózásra való átállás a digitális technológia magasabb átviteli hatékonyságának eredményeképpen jelentős mennyiségű spektrumot fog az Európai Unióban felszabadítani, ami így lehetőséget kínál a rádiófrekvenciás spektrum újrakiosztására, és új lehetőségeket nyit meg a piaci növekedés és a minőségi fogyasztói szolgáltatások és választási lehetőségek bővülése előtt; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012 végéig az analógról a digitális földi televíziózásra való átállás a digitális technológia magasabb átviteli hatékonyságának eredményeképpen jelentős mennyiségű spektrumot fog az Európai Unióban felszabadítani, ami így lehetőséget kínál a rádiófrekvenciás spektrum újrakiosztására, és új lehetőségeket nyit meg a piaci növekedés és a minőségi fogyasztói szolgáltatások és választási lehetőségek bővülése előtt;

| B. | mivel a rádióspektrum felhasználásának előnyei uniós szinten koordinált fellépés révén maximalizálhatók a hatékonyság szempontjából legoptimálisabb felhasználás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a rádióspektrum felhasználásának előnyei uniós szinten koordinált fellépés révén maximalizálhatók a hatékonyság szempontjából legoptimálisabb felhasználás biztosítása érdekében;

| C. | mivel a rádiófrekvenciás spektrum a kulcsa a széles körű szolgáltatásnyújtásnak és a technológia által vezérelt piacok fejlődésének, amelyek értéke a becslések szerint az EU GDP-jének 2,2 % -a, és ezért – a lisszaboni stratégiával összhangban – a növekedés, a termelékenység és az európai uniós ipar fejlődésének kulcsfontosságú tényezője; |
| --- | --- |

C.

mivel a rádiófrekvenciás spektrum a kulcsa a széles körű szolgáltatásnyújtásnak és a technológia által vezérelt piacok fejlődésének, amelyek értéke a becslések szerint az EU GDP-jének 2,2 % -a, és ezért – a lisszaboni stratégiával összhangban – a növekedés, a termelékenység és az európai uniós ipar fejlődésének kulcsfontosságú tényezője;

| D. | mivel a rádiófrekvenciás spektrum egyrészt szűkös természeti erőforrás, másrészt közkincs, és annak hatékony felhasználása alapvető fontossággal bír a spektrumhoz való hozzáférés olyan különféle érdekelt felek számára történő biztosításában, akik ehhez kapcsolódó szolgáltatásokat kívánnak nyújtani; |
| --- | --- |

D.

mivel a rádiófrekvenciás spektrum egyrészt szűkös természeti erőforrás, másrészt közkincs, és annak hatékony felhasználása alapvető fontossággal bír a spektrumhoz való hozzáférés olyan különféle érdekelt felek számára történő biztosításában, akik ehhez kapcsolódó szolgáltatásokat kívánnak nyújtani;

| E. | mivel a spektrum nagy részét jelenleg analóg technológia szerinti katonai célokra használják és ezért a lakossági elektronikus kommunikációra rendelkezésre álló teljes spektrummennyiség ilyen nagyfokú megnövekedése ki fog terjedni erre a részre is a digitális átállást követően; |
| --- | --- |

E.

mivel a spektrum nagy részét jelenleg analóg technológia szerinti katonai célokra használják és ezért a lakossági elektronikus kommunikációra rendelkezésre álló teljes spektrummennyiség ilyen nagyfokú megnövekedése ki fog terjedni erre a részre is a digitális átállást követően;

| F. | mivel a tagállamoknak nincs közös menetrendje a digitális átállásra vonatkozóan; mivel több tagállamban a digitális átállásra vonatkozó tervek igen előrehaladott szakaszban vannak, míg néhány másik tagállamban az átállás már megtörtént; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamoknak nincs közös menetrendje a digitális átállásra vonatkozóan; mivel több tagállamban a digitális átállásra vonatkozó tervek igen előrehaladott szakaszban vannak, míg néhány másik tagállamban az átállás már megtörtént;

| G. | mivel a frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciójáról szóló bizottsági közlemény szerves része a Bizottság által az elektronikus hírközlési szolgáltatások szabályozási keretének reformjáról 2007 novemberében elfogadott elektronikus hírközlési csomagnak; |
| --- | --- |

G.

mivel a frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciójáról szóló bizottsági közlemény szerves része a Bizottság által az elektronikus hírközlési szolgáltatások szabályozási keretének reformjáról 2007 novemberében elfogadott elektronikus hírközlési csomagnak;

| H. | mivel a műsorfrekvenciák digitális műsorszolgáltatóknak történő (újra)kiosztása jelenleg számos tagállamban folyamatban van, és ennek eredményeként ezeket a frekvenciákat több évre osztják és ilyen módon blokkolják; |
| --- | --- |

H.

mivel a műsorfrekvenciák digitális műsorszolgáltatóknak történő (újra)kiosztása jelenleg számos tagállamban folyamatban van, és ennek eredményeként ezeket a frekvenciákat több évre osztják és ilyen módon blokkolják;

| I. | mivel a technológiai semlegesség elengedhetetlen az együttműködtethetőség előmozdítása tekintetében, és a közérdek figyelembe vétele érdekében létfontosságú a rugalmasabb és átláthatóbb digitális átállási politikához; |
| --- | --- |

I.

mivel a technológiai semlegesség elengedhetetlen az együttműködtethetőség előmozdítása tekintetében, és a közérdek figyelembe vétele érdekében létfontosságú a rugalmasabb és átláthatóbb digitális átállási politikához;

| J. | mivel a Tanács felhívta a tagállamokat, hogy a lehető legteljesebb mértékben végezzék el a digitális átállást 2012 előtt; |
| --- | --- |

J.

mivel a Tanács felhívta a tagállamokat, hogy a lehető legteljesebb mértékben végezzék el a digitális átállást 2012 előtt;

| K. | mivel valamennyi tagállam közzétette a digitális átállásra vonatkozó javaslatait; |
| --- | --- |

K.

mivel valamennyi tagállam közzétette a digitális átállásra vonatkozó javaslatait;

| 1. | elismeri az i2010 kezdeményezés – mint a megújult lisszaboni stratégia része – fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a spektrumhoz való eredményes hozzáférés és annak hatékony felhasználása nagy jelentőséggel bír a lisszaboni célok elérésében; hangsúlyozza e tekintetben a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés szükségességét a „digitális megosztottság” leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

1.

elismeri az i2010 kezdeményezés – mint a megújult lisszaboni stratégia része – fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a spektrumhoz való eredményes hozzáférés és annak hatékony felhasználása nagy jelentőséggel bír a lisszaboni célok elérésében; hangsúlyozza e tekintetben a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés szükségességét a „digitális megosztottság” leküzdése érdekében;

| 2. | hangsúlyozza a digitális átállás szükségességét, amely az új információs és kommunikációs technológiák fejlődésével, valamint a digitális frekvenciatöbblettel együtt elő fogja segíteni a digitális megosztottság áthidalását és hozzá fog járulni a lisszaboni célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a digitális átállás szükségességét, amely az új információs és kommunikációs technológiák fejlődésével, valamint a digitális frekvenciatöbblettel együtt elő fogja segíteni a digitális megosztottság áthidalását és hozzá fog járulni a lisszaboni célkitűzések eléréséhez;

| 3. | tudomásul veszi a frekvencia-kiosztásra és -üzemeltetésre vonatkozó nemzeti szabályozások közötti eltéréseket; megjegyzi, hogy ezek az eltérések akadályozhatják a hatékonyan működő belső piac létrejöttét; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a frekvencia-kiosztásra és -üzemeltetésre vonatkozó nemzeti szabályozások közötti eltéréseket; megjegyzi, hogy ezek az eltérések akadályozhatják a hatékonyan működő belső piac létrejöttét;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet mértéke tagállamonként el fog térni a nemzeti körülményeknek köszönhetően, illetve a nemzeti média- és audiovizuális politikák függvényében; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet mértéke tagállamonként el fog térni a nemzeti körülményeknek köszönhetően, illetve a nemzeti média- és audiovizuális politikák függvényében;

| 5. | elismeri, hogy a digitális földi televíziózás fokozottabb spektrumhatékonysága lehetővé kell, hogy tegye kb. 100 MHz digitális frekvenciatöbblet újbóli kiosztását a mobil szélessávú és más szolgáltatások (pl. közbiztonsági szolgáltatások, RFID és közúti biztonsági alkalmazások) javára, biztosítva egyúttal, hogy a műsorterjesztő szolgáltatások továbbra is virágozzanak; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a digitális földi televíziózás fokozottabb spektrumhatékonysága lehetővé kell, hogy tegye kb. 100 MHz digitális frekvenciatöbblet újbóli kiosztását a mobil szélessávú és más szolgáltatások (pl. közbiztonsági szolgáltatások, RFID és közúti biztonsági alkalmazások) javára, biztosítva egyúttal, hogy a műsorterjesztő szolgáltatások továbbra is virágozzanak;

| 6. | megállapítja, hogy jelenleg a legtöbb tagállam le van maradva más fejlett országok mögött az új generációs kommunikációs infrastruktúrába való befektetés tekintetében, és hangsúlyozza, hogy a szélessávú kapcsolat és az internet fejlesztésében a vezető szerep elérése kulcsfontosságú az Európai Unió versenyképessége és kohéziója számára a nemzetközi színtéren, különösen az interaktív digitális platformok fejlesztése és új szolgáltatások – például az elektronikus kereskedelem, elektronikus egészségügyi, elektronikus oktatási és elektronikus kormányzati szolgáltatások – kifejlesztése tekintetében; hangsúlyozza, hogy mind nemzeti, mind uniós szinten nagyobb beruházásokkal kellene ösztönözni innovatív termékek és szolgáltatások igénybevételét; hangsúlyozza, hogy a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket nem szabad kizárólag a digitális frekvenciatöbbletre koncentrálni; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy jelenleg a legtöbb tagállam le van maradva más fejlett országok mögött az új generációs kommunikációs infrastruktúrába való befektetés tekintetében, és hangsúlyozza, hogy a szélessávú kapcsolat és az internet fejlesztésében a vezető szerep elérése kulcsfontosságú az Európai Unió versenyképessége és kohéziója számára a nemzetközi színtéren, különösen az interaktív digitális platformok fejlesztése és új szolgáltatások – például az elektronikus kereskedelem, elektronikus egészségügyi, elektronikus oktatási és elektronikus kormányzati szolgáltatások – kifejlesztése tekintetében; hangsúlyozza, hogy mind nemzeti, mind uniós szinten nagyobb beruházásokkal kellene ösztönözni innovatív termékek és szolgáltatások igénybevételét; hangsúlyozza, hogy a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket nem szabad kizárólag a digitális frekvenciatöbbletre koncentrálni;

| 7. | meggyőződése, hogy a fokozott technológiai konvergenciának köszönhetően hamarosan az új – innovatív technológiákat és szolgáltatásokat tartalmazó – „multi-play” csomagokat lehet felkínálni, ugyanakkor megállapítja, hogy ezen új kínálatok kialakulása alapvetően az értékes spektrum, valamint a zökkenőmentes együttműködtethetőséget, összekapcsolhatóságot és lefedettséget lehetővé tevő új interaktív technológiák – például a mobil multimédia-technológiák, szélessávú vezeték nélküli hozzáférésű technológiák – rendelkezésre állásától függ; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy a fokozott technológiai konvergenciának köszönhetően hamarosan az új – innovatív technológiákat és szolgáltatásokat tartalmazó – „multi-play” csomagokat lehet felkínálni, ugyanakkor megállapítja, hogy ezen új kínálatok kialakulása alapvetően az értékes spektrum, valamint a zökkenőmentes együttműködtethetőséget, összekapcsolhatóságot és lefedettséget lehetővé tevő új interaktív technológiák – például a mobil multimédia-technológiák, szélessávú vezeték nélküli hozzáférésű technológiák – rendelkezésre állásától függ;

| 8. | megjegyzi, hogy a technológiai konvergencia mára valósággá vált, új eszközöket és lehetőségeket biztosítva a hagyományos szolgáltatásoknak; hangsúlyozza, hogy a korábban műsorszórásra fenntartott frekvenciákhoz való hozzáférés lehetővé teheti új szolgáltatások megjelenését, feltéve, hogy a spektrumot a lehető leghatékonyabban kezelik a jó minőségű digitális műsorok szolgáltatásával való interferencia elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a technológiai konvergencia mára valósággá vált, új eszközöket és lehetőségeket biztosítva a hagyományos szolgáltatásoknak; hangsúlyozza, hogy a korábban műsorszórásra fenntartott frekvenciákhoz való hozzáférés lehetővé teheti új szolgáltatások megjelenését, feltéve, hogy a spektrumot a lehető leghatékonyabban kezelik a jó minőségű digitális műsorok szolgáltatásával való interferencia elkerülése érdekében;

| 9. | felhív a tagállamok közötti szoros együttműködésre egy olyan hatékony, nyílt és versenyképes elektronikus hírközlési belső piac megvalósítása érdekében, amely lehetővé fogja tenni új hálózati technológiák alkalmazását; |
| --- | --- |

9.

felhív a tagállamok közötti szoros együttműködésre egy olyan hatékony, nyílt és versenyképes elektronikus hírközlési belső piac megvalósítása érdekében, amely lehetővé fogja tenni új hálózati technológiák alkalmazását;

| 10. | hangsúlyozza az innovációt, új technológiákat, új szolgáltatásokat és új belépőket bátorító európai uniós környezet stratégiai jelentőségét az európai versenyképesség és kohézió fokozása érdekében; hangsúlyozza, hogy kiemelkedően fontos a végfelhasználóknak szabad választási lehetőséget biztosítani a termékek és szolgáltatások vonatkozásában a piacok és technológiák dinamikus fejlődésének eléréséhez az Európai Unióban; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az innovációt, új technológiákat, új szolgáltatásokat és új belépőket bátorító európai uniós környezet stratégiai jelentőségét az európai versenyképesség és kohézió fokozása érdekében; hangsúlyozza, hogy kiemelkedően fontos a végfelhasználóknak szabad választási lehetőséget biztosítani a termékek és szolgáltatások vonatkozásában a piacok és technológiák dinamikus fejlődésének eléréséhez az Európai Unióban;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet egyedi lehetőséget kínál az Európai Uniónak olyan új szolgáltatások fejlesztésére, mint a mobil televízió és a vezeték nélküli internet-hozzáférés, valamint arra, hogy világelső legyen a mobil multimédiás technológiákban, áthidalva a digitális megosztottságot és új lehetőségeket teremtve az állampolgároknak, a szolgáltatásoknak, a médiának, az Európai Unió kulturális sokszínűségét gazdagítva; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet egyedi lehetőséget kínál az Európai Uniónak olyan új szolgáltatások fejlesztésére, mint a mobil televízió és a vezeték nélküli internet-hozzáférés, valamint arra, hogy világelső legyen a mobil multimédiás technológiákban, áthidalva a digitális megosztottságot és új lehetőségeket teremtve az állampolgároknak, a szolgáltatásoknak, a médiának, az Európai Unió kulturális sokszínűségét gazdagítva;

| 12. | felhívja a tagállamokat – szuverenitásuk e tekintetben történő teljes körű tiszteletben tartása mellett –, hogy elemezzék a digitális átállás hatását a katonai célokra használt spektrumok vonatkozásában, és adott esetben osszák újra azt az adott digitális frekvenciatöbbletet új polgári alkalmazásokra; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat – szuverenitásuk e tekintetben történő teljes körű tiszteletben tartása mellett –, hogy elemezzék a digitális átállás hatását a katonai célokra használt spektrumok vonatkozásában, és adott esetben osszák újra azt az adott digitális frekvenciatöbbletet új polgári alkalmazásokra;

| 13. | elismeri, hogy az uniós szintű koordináció ösztönözné a fejlődést, lendületet adna a digitális gazdaságnak és valamennyi polgár számára elérhető és egyenlő hozzáférést biztosítana az információs társadalomhoz; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy az uniós szintű koordináció ösztönözné a fejlődést, lendületet adna a digitális gazdaságnak és valamennyi polgár számára elérhető és egyenlő hozzáférést biztosítana az információs társadalomhoz;

| 14. | sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban szabadítsák fel a digitális frekvenciatöbbletet, ily módon lehetővé téve az uniós polgárok számára, hogy kihasználják az új, innovatív és versenyképes szolgáltatások előnyeit; hangsúlyozza, hogy az erre irányuló igény aktív együttműködést tesz szükségessé, hogy felülemelkedjenek a tagállamok között a digitális frekvenciatöbblet hatékony (újra)elosztásában nemzeti szinten meglévő akadályokon; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban szabadítsák fel a digitális frekvenciatöbbletet, ily módon lehetővé téve az uniós polgárok számára, hogy kihasználják az új, innovatív és versenyképes szolgáltatások előnyeit; hangsúlyozza, hogy az erre irányuló igény aktív együttműködést tesz szükségessé, hogy felülemelkedjenek a tagállamok között a digitális frekvenciatöbblet hatékony (újra)elosztásában nemzeti szinten meglévő akadályokon;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a műsorszolgáltatók a pluralista és demokratikus alapelvek védelmében alapvető fontosságú tényezők, és erősen hiszi, hogy a digitális frekvenciatöbblet lehetővé teszi az állami és magán-műsorszolgáltatók számára, hogy jóval nagyobb számban kínáljanak közérdekű műsorokat a nemzeti jogszabályokban meghatározottak szerint, ideértve a kulturális és nyelvi sokféleség előmozdítását is; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a műsorszolgáltatók a pluralista és demokratikus alapelvek védelmében alapvető fontosságú tényezők, és erősen hiszi, hogy a digitális frekvenciatöbblet lehetővé teszi az állami és magán-műsorszolgáltatók számára, hogy jóval nagyobb számban kínáljanak közérdekű műsorokat a nemzeti jogszabályokban meghatározottak szerint, ideértve a kulturális és nyelvi sokféleség előmozdítását is;

| 16. | úgy véli, hogy a digitális frekvenciatöbbletnek lehetőséget kellene biztosítania a műsorszolgáltatók számára, hogy fejlesszék és bővítsék szolgáltatásaikat, ezzel egyidejűleg pedig figyelembe vegyenek más lehetséges társadalmi, kulturális és gazdasági alkalmazásokat, például az arra a célra tervezett új és nyitott szélessávú technológiákat és hozzáférési szolgáltatásokat, hogy áthidalják a digitális megosztottságot, egyúttal nem engedve teret az együttműködtethetőség akadályainak; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a digitális frekvenciatöbbletnek lehetőséget kellene biztosítania a műsorszolgáltatók számára, hogy fejlesszék és bővítsék szolgáltatásaikat, ezzel egyidejűleg pedig figyelembe vegyenek más lehetséges társadalmi, kulturális és gazdasági alkalmazásokat, például az arra a célra tervezett új és nyitott szélessávú technológiákat és hozzáférési szolgáltatásokat, hogy áthidalják a digitális megosztottságot, egyúttal nem engedve teret az együttműködtethetőség akadályainak;

| 17. | hangsúlyozza az Európai Unióban a spektrum összehangolt használatára vonatkozó megközelítés előnyeit a méretgazdaságosság és az egymással együttműködő vezeték nélküli szolgáltatások kifejlesztése szempontjából, valamint a szétaprózódás elkerülése érdekében, ami e szűkös erőforrás nem optimális felhasználásához vezet; úgy ítéli meg, hogy bár a spektrum hatékony kihasználásához szorosabb együttműködés és fokozottabb rugalmasság szükséges, a Bizottságnak és a tagállamoknak megfelelő egyensúlyt kell teremteniük a rugalmasság és a harmonizáció mértéke között, figyelemmel a digitális frekvenciatöbbletből eredő maximális előnyök kihasználására; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza az Európai Unióban a spektrum összehangolt használatára vonatkozó megközelítés előnyeit a méretgazdaságosság és az egymással együttműködő vezeték nélküli szolgáltatások kifejlesztése szempontjából, valamint a szétaprózódás elkerülése érdekében, ami e szűkös erőforrás nem optimális felhasználásához vezet; úgy ítéli meg, hogy bár a spektrum hatékony kihasználásához szorosabb együttműködés és fokozottabb rugalmasság szükséges, a Bizottságnak és a tagállamoknak megfelelő egyensúlyt kell teremteniük a rugalmasság és a harmonizáció mértéke között, figyelemmel a digitális frekvenciatöbbletből eredő maximális előnyök kihasználására;

| 18. | megállapítja, hogy a digitális frekvenciatöbblet hatékony elosztása megvalósítható a jelenleg az ultramagas frekvenciasávon (UHF) frekvenciaengedélyekkel rendelkező szereplők akadályozása nélkül is, valamint hogy a jelenlegi műsorterjesztési szolgáltatások folytatása és kiterjesztése eredményesen elérhető, ugyanakkor pedig biztosítható az, hogy az új mobil multimédiás és szélessávú, vezeték nélküli hozzáférésű technológiáknak alapvető spektrumforrásokat osszanak ki az UHF sávban azért, hogy új interaktív szolgáltatásokat nyújtsanak az uniós polgároknak; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a digitális frekvenciatöbblet hatékony elosztása megvalósítható a jelenleg az ultramagas frekvenciasávon (UHF) frekvenciaengedélyekkel rendelkező szereplők akadályozása nélkül is, valamint hogy a jelenlegi műsorterjesztési szolgáltatások folytatása és kiterjesztése eredményesen elérhető, ugyanakkor pedig biztosítható az, hogy az új mobil multimédiás és szélessávú, vezeték nélküli hozzáférésű technológiáknak alapvető spektrumforrásokat osszanak ki az UHF sávban azért, hogy új interaktív szolgáltatásokat nyújtsanak az uniós polgároknak;

| 19. | úgy véli, hogy a frekvenciák kiosztása céljából tartott árverések esetében a tagállamoknak közös megközelítést kell elfogadniuk az árverések feltételeire és módjaira, valamint a keletkezett erőforrások elosztására vonatkozóan; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elgondolások mentén terjesszen elő iránymutatásokat; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a frekvenciák kiosztása céljából tartott árverések esetében a tagállamoknak közös megközelítést kell elfogadniuk az árverések feltételeire és módjaira, valamint a keletkezett erőforrások elosztására vonatkozóan; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elgondolások mentén terjesszen elő iránymutatásokat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet kiosztásakor a fő irányadó elvnek annak kell lennie, hogy a közérdeket szolgálják, biztosítva a legjobb társadalmi, kulturális és gazdasági értéket a jobb és földrajzilag szélesebb körű szolgáltatásnyújtást és a polgároknak szóló digitális tartalmat illetően, és hogy ne csak az állami bevételeket maximalizálják, hanem védjék az audiovizuális médiaszolgáltatások jelenlegi felhasználóit, valamint tükrözzék a kulturális és nyelvi sokszínűséget is; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet kiosztásakor a fő irányadó elvnek annak kell lennie, hogy a közérdeket szolgálják, biztosítva a legjobb társadalmi, kulturális és gazdasági értéket a jobb és földrajzilag szélesebb körű szolgáltatásnyújtást és a polgároknak szóló digitális tartalmat illetően, és hogy ne csak az állami bevételeket maximalizálják, hanem védjék az audiovizuális médiaszolgáltatások jelenlegi felhasználóit, valamint tükrözzék a kulturális és nyelvi sokszínűséget is;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet egyedülálló lehetőséget biztosít az Európai Unió számára, hogy kialakítsa a világban vezető szerepét a mobil multimédia technológiák terén, valamint hogy ugyanakkor áthidalja a digitális megosztottságot az információk, az ismeretek és a szolgáltatások megnövekedett áramlásával, amely szolgáltatások összekötik egymással az összes uniós polgárt, és amelyek új lehetőségeket nyújtanak a média, a kultúra és az Európai Unióban valamennyi területen meglévő sokszínűség tekintetében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet egyedülálló lehetőséget biztosít az Európai Unió számára, hogy kialakítsa a világban vezető szerepét a mobil multimédia technológiák terén, valamint hogy ugyanakkor áthidalja a digitális megosztottságot az információk, az ismeretek és a szolgáltatások megnövekedett áramlásával, amely szolgáltatások összekötik egymással az összes uniós polgárt, és amelyek új lehetőségeket nyújtanak a média, a kultúra és az Európai Unióban valamennyi területen meglévő sokszínűség tekintetében;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az egyik lehetséges mód, amelyen keresztül a digitális frekvenciatöbblet elősegítheti a lisszaboni célok megvalósulását, az a szélessávú hozzáféréssel kapcsolatos szolgáltatások elérhetőségének javítása a polgárok és a gazdasági szereplők számára az egész Európai Unióban, továbbá a digitális megosztottság kezelése úgy, hogy előnyöket biztosítanak a hátrányos helyzetűek, valamint a külső és vidéki területek számára, és biztosítják az egyetemes lefedettséget a tagállamokban; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az egyik lehetséges mód, amelyen keresztül a digitális frekvenciatöbblet elősegítheti a lisszaboni célok megvalósulását, az a szélessávú hozzáféréssel kapcsolatos szolgáltatások elérhetőségének javítása a polgárok és a gazdasági szereplők számára az egész Európai Unióban, továbbá a digitális megosztottság kezelése úgy, hogy előnyöket biztosítanak a hátrányos helyzetűek, valamint a külső és vidéki területek számára, és biztosítják az egyetemes lefedettséget a tagállamokban;

| 23. | helyteleníti, hogy az európai polgárok egyenlőtlenül férnek hozzá a digitális szolgáltatásokhoz, különösen a műsorszórás terén; megállapítja, hogy a vidéki és a peremvidéki régiók a digitális szolgáltatások kialakítását illetően különösen hátrányos helyzetűek (az azonnaliság, a választási lehetőség és a minőség tekintetében); sürgeti a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent, amire lehetőségük van, a digitális átállás gyors és minden polgár számára tisztességes módon történő lebonyolításának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

helyteleníti, hogy az európai polgárok egyenlőtlenül férnek hozzá a digitális szolgáltatásokhoz, különösen a műsorszórás terén; megállapítja, hogy a vidéki és a peremvidéki régiók a digitális szolgáltatások kialakítását illetően különösen hátrányos helyzetűek (az azonnaliság, a választási lehetőség és a minőség tekintetében); sürgeti a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent, amire lehetőségük van, a digitális átállás gyors és minden polgár számára tisztességes módon történő lebonyolításának biztosítása érdekében;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a digitális megosztottság nem csupán a vidéket érintő kérdés; hangsúlyozza, hogy egyes régi, magas épületekben az új hálózati infrastruktúrák beszerelése nehézségeket jelent; hangsúlyozza azokat az előnyöket, amelyeket a spektrum jelenthet a digitális megosztottság leküzdésében úgy a városi, mint a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a digitális megosztottság nem csupán a vidéket érintő kérdés; hangsúlyozza, hogy egyes régi, magas épületekben az új hálózati infrastruktúrák beszerelése nehézségeket jelent; hangsúlyozza azokat az előnyöket, amelyeket a spektrum jelenthet a digitális megosztottság leküzdésében úgy a városi, mint a vidéki térségekben;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet közreműködhet a polgároknak nyújtott jobb és egymással együttműködő társadalmi szolgáltatásokban, például az e-kormányzatban, az e-egészségügyben, az e-szakképzésben és az e-oktatásban, különös tekintettel a hátrányos helyzetű vagy elszigetelt területeken – például a vidéki és kevésbé fejlett területeken és szigeteken – élőkre; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet közreműködhet a polgároknak nyújtott jobb és egymással együttműködő társadalmi szolgáltatásokban, például az e-kormányzatban, az e-egészségügyben, az e-szakképzésben és az e-oktatásban, különös tekintettel a hátrányos helyzetű vagy elszigetelt területeken – például a vidéki és kevésbé fejlett területeken és szigeteken – élőkre;

| 26. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és az idős felhasználók, továbbá a sajátos társadalmi szükségletekkel élő felhasználók a digitális frekvenciatöbblet kínálta legtöbb előnyt kihasználhassák; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és az idős felhasználók, továbbá a sajátos társadalmi szükségletekkel élő felhasználók a digitális frekvenciatöbblet kínálta legtöbb előnyt kihasználhassák;

| 27. | megerősíti a közbiztonsági szolgáltatások társadalmi értékét és annak szükségességét, hogy az analóg szolgáltatások kikapcsolása eredményeként az UHF sáv átszervezéséből eredő spektrumrendszerbe beépítsék saját működési követelményeik támogatását; |
| --- | --- |

27.

megerősíti a közbiztonsági szolgáltatások társadalmi értékét és annak szükségességét, hogy az analóg szolgáltatások kikapcsolása eredményeként az UHF sáv átszervezéséből eredő spektrumrendszerbe beépítsék saját működési követelményeik támogatását;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az európai digitális frekvenciatöbblet valamennyi előnyének kiaknázására irányuló politika fő prioritása annak biztosítása, hogy a fogyasztók magas színvonalú szolgáltatások igen széles skáláját élvezhessék, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják jogaikat, figyelembe véve a digitális átállással felszabaduló spektrum eredményes kiaknázását; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az európai digitális frekvenciatöbblet valamennyi előnyének kiaknázására irányuló politika fő prioritása annak biztosítása, hogy a fogyasztók magas színvonalú szolgáltatások igen széles skáláját élvezhessék, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják jogaikat, figyelembe véve a digitális átállással felszabaduló spektrum eredményes kiaknázását;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet új lehetőségeket teremt az audiovizuális és médiapolitikai célkitűzések számára; ezért meggyőződése, hogy a digitális frekvenciatöbblet kezelésére vonatkozó döntéseknek az audiovizuális és médiapolitikával kapcsolatos olyan általános érdekű célkitűzések előmozdítására és védelmére kell összpontosítaniuk, mint például a szólásszabadság, a médiapluralizmus, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség, illetve a kiskorúak jogai; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblet új lehetőségeket teremt az audiovizuális és médiapolitikai célkitűzések számára; ezért meggyőződése, hogy a digitális frekvenciatöbblet kezelésére vonatkozó döntéseknek az audiovizuális és médiapolitikával kapcsolatos olyan általános érdekű célkitűzések előmozdítására és védelmére kell összpontosítaniuk, mint például a szólásszabadság, a médiapluralizmus, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség, illetve a kiskorúak jogai;

| 30. | bátorítja a tagállamokat az azzal kapcsolatos társadalmi, kulturális és gazdasági érték elismerésére, hogy hozzáférést biztosítanak az engedélyhez nem kötött felhasználók, különösen a kis- és középvállalkozások és a nonprofit szektor számára a digitális frekvenciatöbblethez, ily módon növelve a spektrumhasználat hatékonyságát az ilyen engedélyhez nem kötött felhasználások jelenleg használaton kívüli frekvenciákon („fehér tereken”) való koncentrálásával; |
| --- | --- |

30.

bátorítja a tagállamokat az azzal kapcsolatos társadalmi, kulturális és gazdasági érték elismerésére, hogy hozzáférést biztosítanak az engedélyhez nem kötött felhasználók, különösen a kis- és középvállalkozások és a nonprofit szektor számára a digitális frekvenciatöbblethez, ily módon növelve a spektrumhasználat hatékonyságát az ilyen engedélyhez nem kötött felhasználások jelenleg használaton kívüli frekvenciákon („fehér tereken”) való koncentrálásával;

| 31. | lépésenkénti megközelítésre hív fel e téren; véleménye szerint az olyan kisebb hálózatokra – különösen helyi vezeték nélküli hálózatokra – gyakorolt hatásokat is figyelembe kell venni, amelyek jelenleg nem engedélykötelesek, és ösztönözni kell – különösen a vidéki területeken – a szélessávú kapcsolathoz való egyetemes hozzáférést; |
| --- | --- |

31.

lépésenkénti megközelítésre hív fel e téren; véleménye szerint az olyan kisebb hálózatokra – különösen helyi vezeték nélküli hálózatokra – gyakorolt hatásokat is figyelembe kell venni, amelyek jelenleg nem engedélykötelesek, és ösztönözni kell – különösen a vidéki területeken – a szélessávú kapcsolathoz való egyetemes hozzáférést;

| 32. | felhívja a tagállamokat a spektrumgazdálkodási hatóságok közötti fokozott együttműködésre vonatkozó intézkedések támogatására olyan területek megvizsgálása céljából, ahol az engedélyhez nem kötött, fehér térnek minősülő spektrum kiosztása lehetővé tenné az új technológiák és szolgáltatások kialakulását az innováció előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat a spektrumgazdálkodási hatóságok közötti fokozott együttműködésre vonatkozó intézkedések támogatására olyan területek megvizsgálása céljából, ahol az engedélyhez nem kötött, fehér térnek minősülő spektrum kiosztása lehetővé tenné az új technológiák és szolgáltatások kialakulását az innováció előmozdítása érdekében;

| 33. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a fehér tér kiosztásával kapcsolatosan vizsgálják meg a spektrumhoz a nem kereskedelmi és oktatási szolgáltatók, továbbá közszolgálati feladatot ellátó helyi közösségek által történő, engedélyhez nem kötött nyílt hozzáférés igényeit; |
| --- | --- |

33.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a fehér tér kiosztásával kapcsolatosan vizsgálják meg a spektrumhoz a nem kereskedelmi és oktatási szolgáltatók, továbbá közszolgálati feladatot ellátó helyi közösségek által történő, engedélyhez nem kötött nyílt hozzáférés igényeit;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblethez engedélyhez nem kötött felhasználók általi hozzáférés biztosítására való törekvés során figyelembe kell venni a kirekesztéssel fenyegetett társadalmi csoportok – különösen a fogyatékkal élő és idős felhasználók, illetve a speciális szociális igényű felhasználók – igényeit; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbblethez engedélyhez nem kötött felhasználók általi hozzáférés biztosítására való törekvés során figyelembe kell venni a kirekesztéssel fenyegetett társadalmi csoportok – különösen a fogyatékkal élő és idős felhasználók, illetve a speciális szociális igényű felhasználók – igényeit;

| 35. | elismeri az olyan új technológiák mint a WiFi és a Bluetooth előnyeit, melyek az engedélyhez nem kötött 2,4 GHz-es sávban működnek; elismeri, hogy az egyes szolgáltatásoknak adott frekvenciák felelnek meg a legjobban; úgy véli, hogy az alacsonyabb frekvenciákban kisebb mennyiségű, engedélyhez nem kötött spektrum kiosztása további innovációra ösztönözhet az új szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

35.

elismeri az olyan új technológiák mint a WiFi és a Bluetooth előnyeit, melyek az engedélyhez nem kötött 2,4 GHz-es sávban működnek; elismeri, hogy az egyes szolgáltatásoknak adott frekvenciák felelnek meg a legjobban; úgy véli, hogy az alacsonyabb frekvenciákban kisebb mennyiségű, engedélyhez nem kötött spektrum kiosztása további innovációra ösztönözhet az új szolgáltatások terén;

| 36. | hangsúlyozza ezért, hogy a frekvenciák kiosztását átlátható módon kell végezni, figyelembe véve az új spektrum összes lehetséges felhasználóját és társadalmi hasznukat; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza ezért, hogy a frekvenciák kiosztását átlátható módon kell végezni, figyelembe véve az új spektrum összes lehetséges felhasználóját és társadalmi hasznukat;

| 37. | ösztönzi a tagállamokat, hogy részletesen vizsgálják meg az elkövetkező években az analógról a digitális műsorszolgáltatásra való átállással felszabaduló spektrum társadalmi és gazdasági értékét; |
| --- | --- |

37.

ösztönzi a tagállamokat, hogy részletesen vizsgálják meg az elkövetkező években az analógról a digitális műsorszolgáltatásra való átállással felszabaduló spektrum társadalmi és gazdasági értékét;

| 38. | elismeri az ITU Genf-06 megállapodás (Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia, 2006), a nemzeti frekvencia-kiosztási tervek és a 2007. évi Hírközlési Világkonferencia (WRC-07) határozatainak jelentőségét az UHF-sáv átszervezésében; |
| --- | --- |

38.

elismeri az ITU Genf-06 megállapodás (Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia, 2006), a nemzeti frekvencia-kiosztási tervek és a 2007. évi Hírközlési Világkonferencia (WRC-07) határozatainak jelentőségét az UHF-sáv átszervezésében;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy közös módszertant követve 2009 végéig dolgozzanak ki nemzeti stratégiákat a digitális frekvenciatöbblettel kapcsolatban; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a digitális frekvenciatöbblettel kapcsolatos nemzeti stratégiák kidolgozásában, és uniós szinten ösztönözze a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy közös módszertant követve 2009 végéig dolgozzanak ki nemzeti stratégiákat a digitális frekvenciatöbblettel kapcsolatban; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a digitális frekvenciatöbblettel kapcsolatos nemzeti stratégiák kidolgozásában, és uniós szinten ösztönözze a bevált gyakorlatokat;

| 40. | hangsúlyozza, hogy néhány tagállamban az átállás közelsége és a nemzeti átállási tervek közötti eltérések közösségi szintű választ igényelnek, amellyel nem lehet várni a reformirányelvek hatálybalépéséig; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy néhány tagállamban az átállás közelsége és a nemzeti átállási tervek közötti eltérések közösségi szintű választ igényelnek, amellyel nem lehet várni a reformirányelvek hatálybalépéséig;

| 41. | elismeri a tagállamok azon jogát, hogy meghatározzák a digitális frekvenciatöbblet felhasználását, azonban azt is megerősíti, hogy egy közösségi szinten összehangolt megközelítés nagymértékben növeli a frekvenciatöbblet értékét, és a leghatékonyabb módja annak, hogy elkerüljék a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti káros interferenciát; |
| --- | --- |

41.

elismeri a tagállamok azon jogát, hogy meghatározzák a digitális frekvenciatöbblet felhasználását, azonban azt is megerősíti, hogy egy közösségi szinten összehangolt megközelítés nagymértékben növeli a frekvenciatöbblet értékét, és a leghatékonyabb módja annak, hogy elkerüljék a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti káros interferenciát;

| 42. | megismétli, hogy az uniós polgárok érdekében a digitális frekvenciatöbbletet a lehető leghatékonyabban és legeredményesebben kell kezelni annak érdekében, hogy elkerüljék az egyre több polgár által igénybe vett, magas színvonalú digitális tévéadások szolgáltatásával való interferenciát és tiszteletben tartsák a fogyasztói jogokat és érdekeket, illetve a berendezések terén tett beruházásaikat; |
| --- | --- |

42.

megismétli, hogy az uniós polgárok érdekében a digitális frekvenciatöbbletet a lehető leghatékonyabban és legeredményesebben kell kezelni annak érdekében, hogy elkerüljék az egyre több polgár által igénybe vett, magas színvonalú digitális tévéadások szolgáltatásával való interferenciát és tiszteletben tartsák a fogyasztói jogokat és érdekeket, illetve a berendezések terén tett beruházásaikat;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok fontolóra vehetik a digitális frekvenciatöbblet következtében felszabadult frekvenciák kiosztása során a technológiai szempontból semleges értékesítéseket, egyúttal lehetővé téve a frekvenciákkal való kereskedést; úgy véli azonban, hogy ennek az eljárásnak teljes mértékben követnie kell az ITU rádiózási szabályait, a nemzeti frekvenciatervezést és a nemzeti politikai célkitűzéseket annak érdekében, hogy elkerüljék a nyújtott szolgáltatások közötti káros interferenciát; figyelmeztet a spektrum túlzott feldarabolásának veszélyére, ami a korlátozott erőforrások nem optimális felhasználásához vezet; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy egyetlen jövőbeli koordinált spektrumterv se akadályozza a jövőbeli innovációt; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok fontolóra vehetik a digitális frekvenciatöbblet következtében felszabadult frekvenciák kiosztása során a technológiai szempontból semleges értékesítéseket, egyúttal lehetővé téve a frekvenciákkal való kereskedést; úgy véli azonban, hogy ennek az eljárásnak teljes mértékben követnie kell az ITU rádiózási szabályait, a nemzeti frekvenciatervezést és a nemzeti politikai célkitűzéseket annak érdekében, hogy elkerüljék a nyújtott szolgáltatások közötti káros interferenciát; figyelmeztet a spektrum túlzott feldarabolásának veszélyére, ami a korlátozott erőforrások nem optimális felhasználásához vezet; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy egyetlen jövőbeli koordinált spektrumterv se akadályozza a jövőbeli innovációt;

| 44. | támogatja a digitális frekvenciatöbblet felhasználásának közös és kiegyensúlyozott megközelítését, ami lehetővé teszi mind azt, hogy a műsorszolgáltatók továbbra is felkínálhassák és bővíthessék szolgáltatásaikat, mind pedig azt, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatók felhasználják ezeket az erőforrásokat új, egyéb fontos társadalmi és gazdasági felhasználásokra irányuló szolgáltatások elindítására, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbbletet minden esetben technológiasemleges alapon kell kiosztani; |
| --- | --- |

44.

támogatja a digitális frekvenciatöbblet felhasználásának közös és kiegyensúlyozott megközelítését, ami lehetővé teszi mind azt, hogy a műsorszolgáltatók továbbra is felkínálhassák és bővíthessék szolgáltatásaikat, mind pedig azt, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatók felhasználják ezeket az erőforrásokat új, egyéb fontos társadalmi és gazdasági felhasználásokra irányuló szolgáltatások elindítására, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a digitális frekvenciatöbbletet minden esetben technológiasemleges alapon kell kiosztani;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a spektrumpolitikának dinamikusnak kell lennie, és lehetővé kell tennie a műsorszolgáltatók és a hírközlési üzemeltetők számára új technológiák alkalmazását és új szolgáltatások kialakítását, amelyek révén továbbra is alapvető szerepet játszhatnak a kulturális és a médiapolitika célkitűzéseinek elérésében, egyúttal új, magas színvonalú hírközlési szolgáltatásokat nyújtva; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a spektrumpolitikának dinamikusnak kell lennie, és lehetővé kell tennie a műsorszolgáltatók és a hírközlési üzemeltetők számára új technológiák alkalmazását és új szolgáltatások kialakítását, amelyek révén továbbra is alapvető szerepet játszhatnak a kulturális és a médiapolitika célkitűzéseinek elérésében, egyúttal új, magas színvonalú hírközlési szolgáltatásokat nyújtva;

| 46. | a méretgazdaságosságot, az innovációt, az együttműködtethetőséget és a lehetséges páneurópai szolgáltatások nyújtását illetően hangsúlyozza azokat a potenciális előnyöket, amelyeket a koherensebb közösségi szintű, integrált spektrumtervezés jelent; ösztönzi a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve azonosítsák a digitális frekvenciatöbblet közös spektrum részsávjait a technológiasemleges alapon harmonizálható különböző alkalmazások csoportosítása céljából; |
| --- | --- |

46.

a méretgazdaságosságot, az innovációt, az együttműködtethetőséget és a lehetséges páneurópai szolgáltatások nyújtását illetően hangsúlyozza azokat a potenciális előnyöket, amelyeket a koherensebb közösségi szintű, integrált spektrumtervezés jelent; ösztönzi a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve azonosítsák a digitális frekvenciatöbblet közös spektrum részsávjait a technológiasemleges alapon harmonizálható különböző alkalmazások csoportosítása céljából;

| 47. | úgy véli, hogy az UHF sávon belüli csoportosítás alapja egy alulról építkező megközelítés kell, hogy legyen, a nemzeti piacok sajátosságainak megfelelően, biztosítva, hogy közösségi szintű harmonizációra akkor kerül sor, amikor ez egyértelműen hozzáadott értéket teremt; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az UHF sávon belüli csoportosítás alapja egy alulról építkező megközelítés kell, hogy legyen, a nemzeti piacok sajátosságainak megfelelően, biztosítva, hogy közösségi szintű harmonizációra akkor kerül sor, amikor ez egyértelműen hozzáadott értéket teremt;

| 48. | a spektrum hatékonyabb felhasználása, valamint az innovatív és sikeres nemzeti, határokon átnyúló és páneurópai szolgáltatások megjelenésének elősegítése érdekében támogatja a közösségi szintű koordinált megközelítést, az UHF spektrum egy- és kétirányú szolgáltatások számára fenntartott különböző csoportjai alapján, figyelembe véve az ugyanabban a sávban működő hálózatok különböző típusainak együttes működéséből adódó potenciálisan káros interferenciát, a genfi ITU Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia (RRC-06) és a és a 2007. évi Hírközlési Világkonferencia (WRC-07) eredményeit, valamint a meglévő engedélyeket; |
| --- | --- |

48.

a spektrum hatékonyabb felhasználása, valamint az innovatív és sikeres nemzeti, határokon átnyúló és páneurópai szolgáltatások megjelenésének elősegítése érdekében támogatja a közösségi szintű koordinált megközelítést, az UHF spektrum egy- és kétirányú szolgáltatások számára fenntartott különböző csoportjai alapján, figyelembe véve az ugyanabban a sávban működő hálózatok különböző típusainak együttes működéséből adódó potenciálisan káros interferenciát, a genfi ITU Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia (RRC-06) és a és a 2007. évi Hírközlési Világkonferencia (WRC-07) eredményeit, valamint a meglévő engedélyeket;

| 49. | úgy ítéli meg, hogy a harmonizált spektrumnak a közösségi szinten sürgősségi szolgáltatásoknak szentelt része hozzáférést kell, hogy biztosítson a jövőbeli szélessávú technológiákhoz az emberi életnek a sürgősségi szolgáltatások részéről történő hatékonyabb reagálás útján való védelméhez szükséges információk megszerzése és továbbítása tekintetében; |
| --- | --- |

49.

úgy ítéli meg, hogy a harmonizált spektrumnak a közösségi szinten sürgősségi szolgáltatásoknak szentelt része hozzáférést kell, hogy biztosítson a jövőbeli szélessávú technológiákhoz az emberi életnek a sürgősségi szolgáltatások részéről történő hatékonyabb reagálás útján való védelméhez szükséges információk megszerzése és továbbítása tekintetében;

| 50. | sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve végezzen megfelelő műszaki, társadalmi-gazdasági és költség-haszon tanulmányokat a közösségi szinten koordinálható vagy összehangolható részsávok méretének és jellemzőinek meghatározása céljából; emlékeztet, hogy az ilyen tanulmányoknak figyelembe kell venniük, hogy a frekvenciatöbblet nem statikus, és hogy a műszaki fejlődés folyamatos, így az új technológiák bevezetése során lehetővé kell tenni, hogy az UHF sávot a műsorszolgáltatáson és a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokon túl új típusú, innovatív társadalmi, kulturális és gazdasági szolgáltatások is igénybe vehessék; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok járuljanak hozzá a világosan meghatározott és egymással együttműködtethető páneurópai szolgáltatások európai szinten harmonizálandó közös sávjainak azonosítását, valamint e sávok kiosztását célzó tanulmányokhoz; |
| --- | --- |

50.

sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve végezzen megfelelő műszaki, társadalmi-gazdasági és költség-haszon tanulmányokat a közösségi szinten koordinálható vagy összehangolható részsávok méretének és jellemzőinek meghatározása céljából; emlékeztet, hogy az ilyen tanulmányoknak figyelembe kell venniük, hogy a frekvenciatöbblet nem statikus, és hogy a műszaki fejlődés folyamatos, így az új technológiák bevezetése során lehetővé kell tenni, hogy az UHF sávot a műsorszolgáltatáson és a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokon túl új típusú, innovatív társadalmi, kulturális és gazdasági szolgáltatások is igénybe vehessék; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok járuljanak hozzá a világosan meghatározott és egymással együttműködtethető páneurópai szolgáltatások európai szinten harmonizálandó közös sávjainak azonosítását, valamint e sávok kiosztását célzó tanulmányokhoz;

| 51. | sürgeti a Bizottságot, hogy kezdjen együttműködést a tagállamokkal szomszédos országokkal annak érdekében, hogy azok hasonló frekvenciatérképeket fogadjanak el vagy hangolják össze frekvencia-kiosztásukat az Európai Unióval a távközlési alkalmazások működési problémáinak elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a Bizottságot, hogy kezdjen együttműködést a tagállamokkal szomszédos országokkal annak érdekében, hogy azok hasonló frekvenciatérképeket fogadjanak el vagy hangolják össze frekvencia-kiosztásukat az Európai Unióval a távközlési alkalmazások működési problémáinak elkerülése érdekében;

| 52. | kéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot a nyílt forráskódú szoftverek felhasználói és az engedélyezési hatóságok közötti konfliktusokról a szoftver alapú rádiók tekintetében; |
| --- | --- |

52.

kéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot a nyílt forráskódú szoftverek felhasználói és az engedélyezési hatóságok közötti konfliktusokról a szoftver alapú rádiók tekintetében;

| 53. | kéri a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket a vezeték nélküli mesh hálózat rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos jogi felelősség mérséklésére; |
| --- | --- |

53.

kéri a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket a vezeték nélküli mesh hálózat rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos jogi felelősség mérséklésére;

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fent említett tanulmányok elkészültével, valamint a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoporttal és a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletével folytatott konzultációt követően, a nemzeti sajátosságokat kellőképpen figyelembe véve nyújtson be javaslatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a digitális frekvenciatöbblet felhasználására vonatkozó jobb közösségi szintű koordinációs intézkedések érdekében, a nemzetközi szinten elfogadott frekvenciatervekkel összhangban; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fent említett tanulmányok elkészültével, valamint a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoporttal és a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletével folytatott konzultációt követően, a nemzeti sajátosságokat kellőképpen figyelembe véve nyújtson be javaslatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a digitális frekvenciatöbblet felhasználására vonatkozó jobb közösségi szintű koordinációs intézkedések érdekében, a nemzetközi szinten elfogadott frekvenciatervekkel összhangban;

| 55. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

55.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 287. E, 2007.11.29., 364. o.

(2)  HL C 280. E, 2006.11.18., 115. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/66

---

2008. szeptember 24., szerdaNemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokról

P6_TA(2008)0454

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásról (ITTA)

2010/C 8 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi javaslat tervezetre (11964/2007),

tekintettel a Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramjára (COM(2007)0640),

tekintettel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) 2006–2007. évi „Erdészeti Termékek Éves Piaci Szemléjére”,

tekintettel Sir Nicholas Stern 2006. október 30-i áttekintésére az éghajlatváltozás közgazdaságtanáról,

tekintettel a 2005. július 7-i állásfoglalására az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtásával, a kormányzással és kereskedelemmel (FLEGT) kapcsolatos uniós cselekvési terv végrehajtásának felgyorsításáról (1),

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a környezetvédelmi követelményeket be kell illeszteni a közös kereskedelempolitika tervezésébe és végrehajtásába (a Szerződés 6. cikke és 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja), hiszen az Európai Közösség környezetpolitikájának egyik kulcsfontosságú célkitűzése a regionális vagy világméretű környezeti problémák – többek között az erdők biológiai sokféleségének megőrzése és fenntartható használata – kezelésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten (a Szerződés 174. cikke); |
| --- | --- |

A.

mivel a környezetvédelmi követelményeket be kell illeszteni a közös kereskedelempolitika tervezésébe és végrehajtásába (a Szerződés 6. cikke és 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja), hiszen az Európai Közösség környezetpolitikájának egyik kulcsfontosságú célkitűzése a regionális vagy világméretű környezeti problémák – többek között az erdők biológiai sokféleségének megőrzése és fenntartható használata – kezelésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten (a Szerződés 174. cikke);

| B. | mivel évente mintegy 13 millió hektáros területen folyik erdőirtás, ebből 6 millió hektár őserdő; |
| --- | --- |

B.

mivel évente mintegy 13 millió hektáros területen folyik erdőirtás, ebből 6 millió hektár őserdő;

| C. | mivel az erdőirtás az 1990-es években becslések szerint az üvegházhatású gázkibocsátás 20 %-áért felelős; |
| --- | --- |

C.

mivel az erdőirtás az 1990-es években becslések szerint az üvegházhatású gázkibocsátás 20 %-áért felelős;

| D. | mivel a FAO becslése szerint a világ erdős területeinek kevesebb, mint 8 %-a rendelkezik ökocímkével, a trópusi erdőknek pedig kevesebb, mint 5 %-án gazdálkodnak fenntartható módon; |
| --- | --- |

D.

mivel a FAO becslése szerint a világ erdős területeinek kevesebb, mint 8 %-a rendelkezik ökocímkével, a trópusi erdőknek pedig kevesebb, mint 5 %-án gazdálkodnak fenntartható módon;

| E. | mivel az illegálisan kitermelt faanyag és erdészeti termékek olcsó importja az alapvető szociális és környezeti normák betartásának hiányával együtt destabilizálja a nemzetközi piacokat, korlátozza a termelő országok adóbevételét, veszélyezteti a jobb minőségű munkákat az importáló és az exportáló országokban egyaránt, valamint aláássa azon társaságok helyzetét, amelyek felelősen járnak el és betartják a meglévő normákat; |
| --- | --- |

E.

mivel az illegálisan kitermelt faanyag és erdészeti termékek olcsó importja az alapvető szociális és környezeti normák betartásának hiányával együtt destabilizálja a nemzetközi piacokat, korlátozza a termelő országok adóbevételét, veszélyezteti a jobb minőségű munkákat az importáló és az exportáló országokban egyaránt, valamint aláássa azon társaságok helyzetét, amelyek felelősen járnak el és betartják a meglévő normákat;

| F. | mivel a fakitermelő országok lakosaitól nem várható el, hogy egyedül viseljék e globális erőforrás megőrzésének költségeit; |
| --- | --- |

F.

mivel a fakitermelő országok lakosaitól nem várható el, hogy egyedül viseljék e globális erőforrás megőrzésének költségeit;

| G. | mivel a Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja tartalmaz egy, az erdőirtások csökkentésére irányuló intézkedésekről szóló bizottsági közleményt, továbbá az illegálisan kitermelt fa és az ilyen fából készült termékek uniós piacra való jutásának megakadályozásáról szóló közleményt és az azt kísérő jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja tartalmaz egy, az erdőirtások csökkentésére irányuló intézkedésekről szóló bizottsági közleményt, továbbá az illegálisan kitermelt fa és az ilyen fából készült termékek uniós piacra való jutásának megakadályozásáról szóló közleményt és az azt kísérő jogalkotási javaslatot;

| 1. | üdvözli az ITTA 2006-megállapodás megkötését, mivel annak sikertelensége kedvezőtlen jelzést küldött volna a nemzetközi közösség elköteleződéséről a trópusi erdők védelmének és fenntartható felhasználásának előmozdítása mellett, úgy véli ugyanakkor, hogy a végeredmény jóval elmarad attól, amit a trópusi erdők eltűnésének problémája megkövetel; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ITTA 2006-megállapodás megkötését, mivel annak sikertelensége kedvezőtlen jelzést küldött volna a nemzetközi közösség elköteleződéséről a trópusi erdők védelmének és fenntartható felhasználásának előmozdítása mellett, úgy véli ugyanakkor, hogy a végeredmény jóval elmarad attól, amit a trópusi erdők eltűnésének problémája megkövetel;

Jobban összekapcsolt politikák iránti igény

| 2. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentős mértékben növeljék trópusi erdők megőrzésére és ökológiailag felelősségteljes felhasználására, a környezetvédelmi irányítás és a kapacitásnövelés megerősítésére irányuló intézkedések támogatására, valamint a pusztító kitermelési, bányászati és mezőgazdasági gyakorlatok gazdaságilag életképes alternatíváinak előmozdítására irányuló pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentős mértékben növeljék trópusi erdők megőrzésére és ökológiailag felelősségteljes felhasználására, a környezetvédelmi irányítás és a kapacitásnövelés megerősítésére irányuló intézkedések támogatására, valamint a pusztító kitermelési, bányászati és mezőgazdasági gyakorlatok gazdaságilag életképes alternatíváinak előmozdítására irányuló pénzügyi forrásokat;

| 3. | ugyanilyen fontosnak tartja, hogy növeljék a nemzeti parlamentek és a civil társadalom – ideértve a helyi közösségeket és az őslakosokat – azon képességét, hogy részt vegyenek a természeti erőforrások megőrzésével, felhasználásával és az azokkal való gazdálkodással kapcsolatos döntéshozatalban, és pontosan meghatározzák és megvédjék a földjükkel kapcsolatos jogaikat; |
| --- | --- |

3.

ugyanilyen fontosnak tartja, hogy növeljék a nemzeti parlamentek és a civil társadalom – ideértve a helyi közösségeket és az őslakosokat – azon képességét, hogy részt vegyenek a természeti erőforrások megőrzésével, felhasználásával és az azokkal való gazdálkodással kapcsolatos döntéshozatalban, és pontosan meghatározzák és megvédjék a földjükkel kapcsolatos jogaikat;

| 4. | véleménye szerint a közbeszerzési politikáknak elő kell írniuk, hogy a faanyagok és az azokból készült termékek legális és fenntartható forrásokból származzanak, annak előmozdítása érdekében, hogy a hatóságok gyakorlatilag is elkötelezettek legyenek az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítása és a korrupció elleni harc mellett; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint a közbeszerzési politikáknak elő kell írniuk, hogy a faanyagok és az azokból készült termékek legális és fenntartható forrásokból származzanak, annak előmozdítása érdekében, hogy a hatóságok gyakorlatilag is elkötelezettek legyenek az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítása és a korrupció elleni harc mellett;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak annak biztosításán is dolgozniuk kell, hogy mielőtt az exporthitel-ügynökségek, a cotonou-i beruházási keret és az EU közpénzekkel megvalósuló projekteket finanszírozó egyéb nemzetközi hitelintézetek pénzügyi támogatást nyújtanának az erdők területén megvalósuló bármely projektnek, alkalmazzák a szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulás elfogadott elvét, továbbá e projektekre irányuló környezeti hatásvizsgálatokat és vizsgálati eljárásokat is kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy azok ne fokozzák az erdőirtást, az erdőpusztulást vagy az illegális kitermelési tevékenységeket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak annak biztosításán is dolgozniuk kell, hogy mielőtt az exporthitel-ügynökségek, a cotonou-i beruházási keret és az EU közpénzekkel megvalósuló projekteket finanszírozó egyéb nemzetközi hitelintézetek pénzügyi támogatást nyújtanának az erdők területén megvalósuló bármely projektnek, alkalmazzák a szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulás elfogadott elvét, továbbá e projektekre irányuló környezeti hatásvizsgálatokat és vizsgálati eljárásokat is kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy azok ne fokozzák az erdőirtást, az erdőpusztulást vagy az illegális kitermelési tevékenységeket;

| 6. | véleménye szerint a nemzetközi megállapodásokat esetleg hasznosan kiegészíthetik olyan címkézési kezdeményezések, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy biztosak legyenek abban, hogy az általuk vásárolt fa nemcsak legális, de fenntarthatóan kezelt erdőkből származik – feltéve, hogy a címke odaítélését független vizsgálat támasztja alá; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint a nemzetközi megállapodásokat esetleg hasznosan kiegészíthetik olyan címkézési kezdeményezések, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy biztosak legyenek abban, hogy az általuk vásárolt fa nemcsak legális, de fenntarthatóan kezelt erdőkből származik – feltéve, hogy a címke odaítélését független vizsgálat támasztja alá;

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az önkéntes megállapodások elégtelennek fognak bizonyulni annak igazolására, hogy az uniós piacra behozott faanyagok legális és fenntartható forrásokból származnak, ezért véleménye szerint az EU-nak el kell kezdenie belső, jogilag kötelező normákat, valamint a meg nem felelés szankcionálására vonatkozó eszközöket kell elfogadnia; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az önkéntes megállapodások elégtelennek fognak bizonyulni annak igazolására, hogy az uniós piacra behozott faanyagok legális és fenntartható forrásokból származnak, ezért véleménye szerint az EU-nak el kell kezdenie belső, jogilag kötelező normákat, valamint a meg nem felelés szankcionálására vonatkozó eszközöket kell elfogadnia;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a közvetett és közvetlen környezeti és társadalmi hatásokat egyaránt figyelembe vevő, szigorú fenntarthatósági kritériumokat kell alkalmazni az agroüzemanyagok és a biomassza behozatalára, amennyiben azt akarjuk, hogy a fosszilis üzemanyagok helyettesítéséből származó éghajlati előnyöket ne múlják felül az erdőirtásból származó megnövekedett CO2-kibocsátások; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a közvetett és közvetlen környezeti és társadalmi hatásokat egyaránt figyelembe vevő, szigorú fenntarthatósági kritériumokat kell alkalmazni az agroüzemanyagok és a biomassza behozatalára, amennyiben azt akarjuk, hogy a fosszilis üzemanyagok helyettesítéséből származó éghajlati előnyöket ne múlják felül az erdőirtásból származó megnövekedett CO2-kibocsátások;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodásai révén biztosítsa a faanyag-források felelősségteljes kezelését; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodásai révén biztosítsa a faanyag-források felelősségteljes kezelését;

| 10. | a délkelet-ázsiai országokkal javasolt kereskedelmi megállapodásoknak e tekintetben nagy fontosságot tulajdonít, és úgy véli, hogy minden megállapodásnak lényeges fenntartható fejlődési fejezetet kell tartalmaznia, amelyik az erdők megőrzésével, valamint az illegális és fenntarthatatlan fakitermelés elleni harccal foglalkozik; |
| --- | --- |

10.

a délkelet-ázsiai országokkal javasolt kereskedelmi megállapodásoknak e tekintetben nagy fontosságot tulajdonít, és úgy véli, hogy minden megállapodásnak lényeges fenntartható fejlődési fejezetet kell tartalmaznia, amelyik az erdők megőrzésével, valamint az illegális és fenntarthatatlan fakitermelés elleni harccal foglalkozik;

Egy erősebb, hatékonyabb megállapodás jellemzői

| 11. | úgy véli, hogy a trópusi faanyagokról szóló eredményes megállapodásnak elsődleges célként a trópusi erdők védelmének, a fenntartható erdőgazdálkodásnak, valamint a leromlott erdőterületek helyreállításának biztosítását kell kitűzni, továbbá a trópusi fával folytatott kereskedelmet csak az ezen előzetes célkitűzésekkel összeegyeztethető mértékben szabad ösztönözni; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a trópusi faanyagokról szóló eredményes megállapodásnak elsődleges célként a trópusi erdők védelmének, a fenntartható erdőgazdálkodásnak, valamint a leromlott erdőterületek helyreállításának biztosítását kell kitűzni, továbbá a trópusi fával folytatott kereskedelmet csak az ezen előzetes célkitűzésekkel összeegyeztethető mértékben szabad ösztönözni;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő pénzügyi mechanizmusokat olyan országok számára, amelyek úgy határoznak, hogy prioritásként kezelik a fenntartható erdők előmozdításának hosszú távú célkitűzését ahelyett, hogy a maximálisra növelnék rövid távú bevételeiket, valamint vizsgálja meg a lehetőséget a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete szavazási rendszerének átszervezésére, hogy az díjazza azokat a fatermelő országokat, amelyek prioritásként kezelik az erdészeti erőforrások megőrzését és fenntartható használatát; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő pénzügyi mechanizmusokat olyan országok számára, amelyek úgy határoznak, hogy prioritásként kezelik a fenntartható erdők előmozdításának hosszú távú célkitűzését ahelyett, hogy a maximálisra növelnék rövid távú bevételeiket, valamint vizsgálja meg a lehetőséget a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete szavazási rendszerének átszervezésére, hogy az díjazza azokat a fatermelő országokat, amelyek prioritásként kezelik az erdészeti erőforrások megőrzését és fenntartható használatát;

| 13. | hiszi, hogy egy jövőbeli megállapodásnak biztosítania kell a parlamenti képviselők és a civil társadalom részvételét a politikák kialakításában, valamint független auditálásokra vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia a tagok erdőgazdálkodási politikájának fenntarthatóságáról és az őslakosokra gyakorolt hatásokról; |
| --- | --- |

13.

hiszi, hogy egy jövőbeli megállapodásnak biztosítania kell a parlamenti képviselők és a civil társadalom részvételét a politikák kialakításában, valamint független auditálásokra vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmaznia a tagok erdőgazdálkodási politikájának fenntarthatóságáról és az őslakosokra gyakorolt hatásokról;

Következtetések

| 14. | úgy véli, hogy az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdése második albekezdése értelmében a megállapodáshoz a Parlament hozzájárulása szükséges és hiszi, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak üdvözölnie kellene a megállapodásnak a fokozottabb parlamenti részvételből adódó megerősített legitimitását, illetve a közvélemény szerinti elfogadhatóságát; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdése második albekezdése értelmében a megállapodáshoz a Parlament hozzájárulása szükséges és hiszi, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak üdvözölnie kellene a megállapodásnak a fokozottabb parlamenti részvételből adódó megerősített legitimitását, illetve a közvélemény szerinti elfogadhatóságát;

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentéseket az ITTA, 2006-megállapodás végrehajtásáról, valamint a kereskedelem trópusi erdőkre gyakorolt negatív hatásainak – többek között a szabadkereskedelmi megállapodások és a FLEGT program szerinti kétoldalú megállapodások következményeinek – minimalizálására irányuló intézkedésekről; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentéseket az ITTA, 2006-megállapodás végrehajtásáról, valamint a kereskedelem trópusi erdőkre gyakorolt negatív hatásainak – többek között a szabadkereskedelmi megállapodások és a FLEGT program szerinti kétoldalú megállapodások következményeinek – minimalizálására irányuló intézkedésekről;

| 16. | hiszi, hogy a Parlamentet a FLEGT partnerségi megállapodásokra vonatkozóan folytatott tárgyalások valamennyi szakaszában elért előrehaladásba teljes mértékben be kell vonni, és arról tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

16.

hiszi, hogy a Parlamentet a FLEGT partnerségi megállapodásokra vonatkozóan folytatott tárgyalások valamennyi szakaszában elért előrehaladásba teljes mértékben be kell vonni, és arról tájékoztatni kell;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy kezdje el az ITTA, 2006 következő tárgyalási fordulójára való felkészülést azzal a céllal, hogy biztosítsa egy jelentős mértékben feljavított jogutód-megállapodás létrejöttét; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy kezdje el az ITTA, 2006 következő tárgyalási fordulójára való felkészülést azzal a céllal, hogy biztosítsa egy jelentős mértékben feljavított jogutód-megállapodás létrejöttét;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek az ITTA, 2006 jogutód-megállapodásáról folyó jövőbeni tárgyalások előrehaladásáról, hogy az ilyen tárgyalások eredményei széles körű támogatottságot élvezzenek; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek az ITTA, 2006 jogutód-megállapodásáról folyó jövőbeni tárgyalások előrehaladásáról, hogy az ilyen tárgyalások eredményei széles körű támogatottságot élvezzenek;

*

* *

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 157. E, 2006.7.6., 482. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/69

---

2008. szeptember 24., szerdaAz EU–India csúcstalálkozó előkészítése (Marseille, 2008. szeptember 29.)

P6_TA(2008)0455

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i állásfoglalása az EU–India csúcstalálkozó előkészületeiről (Marseille, 2008. szeptember 29.)

2010/C 8 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2004. november 8-án Hágában útjára indított EU–India stratégiai partnerségre,

tekintettel a 2008. szeptember 29-én, Marseille-ben megrendezendő kilencedik EU–India csúcstalálkozóra,

tekintettel a 2005. szeptember 7-én Újdelhiben tartott hatodik EU–India csúcstalálkozón elfogadott 2005-ös stratégiai partnerségről szóló közös cselekvési tervre,

tekintettel a 2007. november 30-án Újdelhiben tartott 8. EU–India csúcstalálkozó következtetéseire,

tekintettel az EU és India kapcsolatáról szóló, „Stratégiai partnerség” című, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (1),

tekintettel az EU és India közötti, az Indiára vonatkozó országos stratégiai dokumentumról (2007–2010) szóló egyetértési megállapodásra,

tekintettel a 2007. június 20-án tartott harmadik EU–India energia munkacsoport ülésre,

tekintettel a „Kasmír: jelenlegi helyzet és jövőbeli kilátások” című, 2007. május 24-i állásfoglalására (2),

tekintettel az India igazgatása alatt álló Kasmírban található tömegsírokra vonatkozó vádakról szóló 2008. július 10-i állásfoglalására (3),

tekintettel az EU Indiával fennálló gazdasági és kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2006. szeptember 28-i állásfoglalására (4),

tekintettel az Indiai Köztársaság elnökének az Európai Parlamentben tartott 2007. április 25-i beszédére,

tekintettel az EU–India civil társadalmi kerekasztal 2008. július 15–16-án Párizsban rendezett ülésének következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és India a világ legnagyobb működő demokráciái, és mivel a demokrácia, pluralizmus, jogállamiság és a multilateralizmus tekintetében a nemzetközi kapcsolatok területén fennálló közös elkötelezettségük hozzájárul a globális békéhez és stabilitáshoz; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és India a világ legnagyobb működő demokráciái, és mivel a demokrácia, pluralizmus, jogállamiság és a multilateralizmus tekintetében a nemzetközi kapcsolatok területén fennálló közös elkötelezettségük hozzájárul a globális békéhez és stabilitáshoz;

| B. | mivel az EU és India fent említett stratégiai partnerségi közös cselekvési terve 2005-től az EU és India közötti növekvő együttműködés alapjaként szolgált; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és India fent említett stratégiai partnerségi közös cselekvési terve 2005-től az EU és India közötti növekvő együttműködés alapjaként szolgált;

| C. | mivel India az elmúlt években 8–10 %-os éves gazdasági növekedést ért el, és az ország meghatározó gazdasági hatalommá válik, amely nagy lépéseket tett a gazdasági fejlődésben; mivel az emberi fejlődés különböző területeinek mutatói vonatkozásában nagy haladást ért el, megközelítőleg 100 millió fős indiai középosztály alakult ki, és India előrehaladást ért el abban, hogy a fejlesztési támogatásoknak már nem csak kedvezményezettje, hanem adományozója is; mivel folyamatos aggodalomra ad okot a bevételek közötti óriási egyenlőtlenség, és az szegénységi küszöb alatt élő 300 millió indiai; |
| --- | --- |

C.

mivel India az elmúlt években 8–10 %-os éves gazdasági növekedést ért el, és az ország meghatározó gazdasági hatalommá válik, amely nagy lépéseket tett a gazdasági fejlődésben; mivel az emberi fejlődés különböző területeinek mutatói vonatkozásában nagy haladást ért el, megközelítőleg 100 millió fős indiai középosztály alakult ki, és India előrehaladást ért el abban, hogy a fejlesztési támogatásoknak már nem csak kedvezményezettje, hanem adományozója is; mivel folyamatos aggodalomra ad okot a bevételek közötti óriási egyenlőtlenség, és az szegénységi küszöb alatt élő 300 millió indiai;

| D. | mivel Indiának több belpolitikai válsággal kell szembenéznie, mint például az iszlám dzsihád és a hindu radikális mozgalmak által gyakorolt szüntelen erőszak, a dzsammui és kasmíri közösségek közötti feszültségek, a keresztény hitre áttértek – köztük számos dalit származású – ellen irányuló támadások Oriszában, a maoista (naxalita) felkelés terjedése legalább tizenkét államban, és az északnyugati területeket sújtó természeti katasztrófák; |
| --- | --- |

D.

mivel Indiának több belpolitikai válsággal kell szembenéznie, mint például az iszlám dzsihád és a hindu radikális mozgalmak által gyakorolt szüntelen erőszak, a dzsammui és kasmíri közösségek közötti feszültségek, a keresztény hitre áttértek – köztük számos dalit származású – ellen irányuló támadások Oriszában, a maoista (naxalita) felkelés terjedése legalább tizenkét államban, és az északnyugati területeket sújtó természeti katasztrófák;

| E. | mivel 2008 augusztusában erőszakhullám söpört végig Oriszában és gyilkosságok sorozatát követték el keresztények ellen; mivel egyes állítások szerint a helyi rendőrség nem avatkozott hatékonyan közbe, továbbá a Vishwa Hindu Parishad vezetői kijelentették, hogy az erőszak addig fog tartani, amíg Orisza nem szabadul meg teljes egészében a keresztényektől; mivel bizonyos keresztény közösségek Indiában folyamatos intoleranciának és erőszaknak vannak kitéve; |
| --- | --- |

E.

mivel 2008 augusztusában erőszakhullám söpört végig Oriszában és gyilkosságok sorozatát követték el keresztények ellen; mivel egyes állítások szerint a helyi rendőrség nem avatkozott hatékonyan közbe, továbbá a Vishwa Hindu Parishad vezetői kijelentették, hogy az erőszak addig fog tartani, amíg Orisza nem szabadul meg teljes egészében a keresztényektől; mivel bizonyos keresztény közösségek Indiában folyamatos intoleranciának és erőszaknak vannak kitéve;

| F. | mivel a dalitokkal szemben alkalmazott kasztalapú diszkrimináció és az érinthetetlenség gyakorlata az indiai kormány évtizedes erőfeszítései ellenére továbbra is jelentős mértékben sérti e népcsoport társadalmi-gazdasági, illetve politikai és polgári jogait; |
| --- | --- |

F.

mivel a dalitokkal szemben alkalmazott kasztalapú diszkrimináció és az érinthetetlenség gyakorlata az indiai kormány évtizedes erőfeszítései ellenére továbbra is jelentős mértékben sérti e népcsoport társadalmi-gazdasági, illetve politikai és polgári jogait;

| G. | mivel 2005 októbere óta több mint 400 ember halt meg az indiai városokban elkövetett bombatámadások következtében; mivel a legutóbbi, iszlamista terroristák által végrehajtott támadás 2008. szeptember 13-án történt, amelyben legalább 20 ember halt meg és sokan megsérültek; |
| --- | --- |

G.

mivel 2005 októbere óta több mint 400 ember halt meg az indiai városokban elkövetett bombatámadások következtében; mivel a legutóbbi, iszlamista terroristák által végrehajtott támadás 2008. szeptember 13-án történt, amelyben legalább 20 ember halt meg és sokan megsérültek;

| H. | mivel az EU és India közötti kereskedelem jelentősen megnőtt az elmúlt években, a 2003-as 28,6 milliárd euróról 2007-ben 55 milliárd euróra, és az EU befektetései Indiában 2002 és 2006 között 2,4 milliárd euróra, azaz több mint kétszeresükre nőttek; mivel India kereskedelmi rendszere és szabályozási környezete továbbra is viszonylag megszorító jellegű, és az üzletmenet gördülékenysége szempontjából a Világbank 2008-ban 178 gazdaságból a 120. helyre sorolta Indiát; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és India közötti kereskedelem jelentősen megnőtt az elmúlt években, a 2003-as 28,6 milliárd euróról 2007-ben 55 milliárd euróra, és az EU befektetései Indiában 2002 és 2006 között 2,4 milliárd euróra, azaz több mint kétszeresükre nőttek; mivel India kereskedelmi rendszere és szabályozási környezete továbbra is viszonylag megszorító jellegű, és az üzletmenet gördülékenysége szempontjából a Világbank 2008-ban 178 gazdaságból a 120. helyre sorolta Indiát;

| I. | mivel az Európai Parlament és az indiai parlament hivatalos kétoldalú kapcsolatokat alakított ki; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament és az indiai parlament hivatalos kétoldalú kapcsolatokat alakított ki;

| J. | mivel az EU és India elkötelezett marad egy átfogó, kiegyensúlyozott és a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) szabályaival teljes mértékben összhangban lévő szabadkereskedelmi megállapodás megkötése mellett, amely biztosítja az áru- és szolgáltatáskereskedelem fokozatos és kölcsönös liberalizációját, valamint lefedi a kereskedelemhez kapcsolódó kérdéseket; mivel egy szabadkereskedelmi megállapodás alapjában véve mindkét gazdaság számára előnyös, növeli a beruházásokat és a teljes exportot és importot az EU és India viszonylatában, valamint komoly lökést ad az átfogó kereskedelemnek, különösen a szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és India elkötelezett marad egy átfogó, kiegyensúlyozott és a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) szabályaival teljes mértékben összhangban lévő szabadkereskedelmi megállapodás megkötése mellett, amely biztosítja az áru- és szolgáltatáskereskedelem fokozatos és kölcsönös liberalizációját, valamint lefedi a kereskedelemhez kapcsolódó kérdéseket; mivel egy szabadkereskedelmi megállapodás alapjában véve mindkét gazdaság számára előnyös, növeli a beruházásokat és a teljes exportot és importot az EU és India viszonylatában, valamint komoly lökést ad az átfogó kereskedelemnek, különösen a szolgáltatások terén;

| K. | mivel az EU és India szoros együttműködést épített ki a tudományos és technológiai ágazatokban; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU és India szoros együttműködést épített ki a tudományos és technológiai ágazatokban;

| L. | mivel az EU és India elkötelezte magát a nemzetközi békére és biztonságra nézve az egyik legkomolyabb fenyegetést jelentő terrorizmus minden formájának felszámolása mellett; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU és India elkötelezte magát a nemzetközi békére és biztonságra nézve az egyik legkomolyabb fenyegetést jelentő terrorizmus minden formájának felszámolása mellett;

| M. | mivel India a nemzetközi közösség jelentős szereplőjeként lépett fel, és az ENSZ békefenntaró misszióiban egyike a legnagyobb szerepet vállalóknak, és az ENSZ-ben betöltött kiemelkedő státusza elismerést érdemel azáltal, hogy helyet kap az ENSZ Biztonsági Tanácsában; |
| --- | --- |

M.

mivel India a nemzetközi közösség jelentős szereplőjeként lépett fel, és az ENSZ békefenntaró misszióiban egyike a legnagyobb szerepet vállalóknak, és az ENSZ-ben betöltött kiemelkedő státusza elismerést érdemel azáltal, hogy helyet kap az ENSZ Biztonsági Tanácsában;

| N. | mivel Indiának fontos szerepet kell játszania a dél- és délkelet-ázsiai régióban, tekintve tagságát a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetségben (SAARC) és együttműködését a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN); megjegyzi a régió stabilitásának támogatásában játszott kulcsszerepét és megjegyzi ezzel összefüggésben az EU-val való együttműködést Nepálban és Srí Lankában; |
| --- | --- |

N.

mivel Indiának fontos szerepet kell játszania a dél- és délkelet-ázsiai régióban, tekintve tagságát a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetségben (SAARC) és együttműködését a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN); megjegyzi a régió stabilitásának támogatásában játszott kulcsszerepét és megjegyzi ezzel összefüggésben az EU-val való együttműködést Nepálban és Srí Lankában;

| O. | mivel az Egyesült Államok és India a nukleáris együttműködésről szóló megállapodást írt alá; |
| --- | --- |

O.

mivel az Egyesült Államok és India a nukleáris együttműködésről szóló megállapodást írt alá;

| P. | mivel Dzsammu és Kasmír békés jövője fontos célkitűzés marad Dél-Ázsia stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

P.

mivel Dzsammu és Kasmír békés jövője fontos célkitűzés marad Dél-Ázsia stabilitása szempontjából;

| Q. | mivel az éghajlatváltozás, az energiafelhasználás és az energiabiztonság a nemzetközi közösség számára létfontosságú; |
| --- | --- |

Q.

mivel az éghajlatváltozás, az energiafelhasználás és az energiabiztonság a nemzetközi közösség számára létfontosságú;

| R. | mivel az üzemanyag- és élelmiszerárak robbanásszerű globális növekedése komoly gazdasági nehézséget okozott és felvetette a társadalmi nyugtalanság perspektíváját; |
| --- | --- |

R.

mivel az üzemanyag- és élelmiszerárak robbanásszerű globális növekedése komoly gazdasági nehézséget okozott és felvetette a társadalmi nyugtalanság perspektíváját;

| S. | mivel India részt vesz az EU Galileo projektjében és ITER projektjében; |
| --- | --- |

S.

mivel India részt vesz az EU Galileo projektjében és ITER projektjében;

| 1. | üdvözli a kilencedik EU–India csúcstalálkozót, mint a fenntartható stratégiai partnerség egyik megnyilvánulását, és határozottan javasolja, hogy az éves csúcstalálkozókat a jövőben parlamenti ülések előzzék meg abból a célból, hogy a folyamatok demokratikus ellenőrzését, valamint a nézőpontok és a demokratikus rendszerek megértését mindkét fél részéről biztosítani lehessen; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a kilencedik EU–India csúcstalálkozót, mint a fenntartható stratégiai partnerség egyik megnyilvánulását, és határozottan javasolja, hogy az éves csúcstalálkozókat a jövőben parlamenti ülések előzzék meg abból a célból, hogy a folyamatok demokratikus ellenőrzését, valamint a nézőpontok és a demokratikus rendszerek megértését mindkét fél részéről biztosítani lehessen;

| 2. | megismétli határozott támogatását az EU és India közötti stratégiai kapcsolat megerősítése és további elmélyítése érdekében, és felszólít a gazdasági, politikai, biztonsági, kereskedelmi és egyéb, közös érdekű ügyekkel foglalkozó csúcstalálkozó keretében felmerülő konkrét következtetésekre; |
| --- | --- |

2.

megismétli határozott támogatását az EU és India közötti stratégiai kapcsolat megerősítése és további elmélyítése érdekében, és felszólít a gazdasági, politikai, biztonsági, kereskedelmi és egyéb, közös érdekű ügyekkel foglalkozó csúcstalálkozó keretében felmerülő konkrét következtetésekre;

| 3. | üdvözli a fent említett stratégiai partnerségi közös cselekvési terv felülvizsgálatát, és reméli, hogy egyértelmű prioritásokat és határidőket fog meghatározni az elfogadott tevékenységeket illetően és megismétli a felülvizsgálati folyamatban való részvételre irányuló szándékát; kész részvételi formájának meghatározásáról tárgyalni a Bizottsággal; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a fent említett stratégiai partnerségi közös cselekvési terv felülvizsgálatát, és reméli, hogy egyértelmű prioritásokat és határidőket fog meghatározni az elfogadott tevékenységeket illetően és megismétli a felülvizsgálati folyamatban való részvételre irányuló szándékát; kész részvételi formájának meghatározásáról tárgyalni a Bizottsággal;

| 4. | megjegyzi, hogy az EU-nak és Indiának szándékában áll egy stratégiai partnerségi közös cselekvési terv elfogadása a csúcstalálkozón; hangsúlyozza a javasolt közös cselekvések valóságos politikai tartalommal való megtöltésének jelentőségét, valamint annak fontosságát, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre a terv prioritásainak teljes mértékű megvalósítására; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az EU-nak és Indiának szándékában áll egy stratégiai partnerségi közös cselekvési terv elfogadása a csúcstalálkozón; hangsúlyozza a javasolt közös cselekvések valóságos politikai tartalommal való megtöltésének jelentőségét, valamint annak fontosságát, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre a terv prioritásainak teljes mértékű megvalósítására;

| 5. | üdvözli az Európai Parlament és az indiai parlament között 2008 júniusában létrehozott „baráti csoportot”, amely az indiai parlamentben fog működni az Indiai Köztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős európai parlamenti küldöttség megfelelőjeként; reméli, hogy ez a pozitív fejlemény komoly és strukturált párbeszédet indít majd a két parlament között, globális és a közös érdeklődésre számot tartó kérdésekben rendszeres kétoldalú látogatások és kerekasztal-beszélgetések segítségével; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az Európai Parlament és az indiai parlament között 2008 júniusában létrehozott „baráti csoportot”, amely az indiai parlamentben fog működni az Indiai Köztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős európai parlamenti küldöttség megfelelőjeként; reméli, hogy ez a pozitív fejlemény komoly és strukturált párbeszédet indít majd a két parlament között, globális és a közös érdeklődésre számot tartó kérdésekben rendszeres kétoldalú látogatások és kerekasztal-beszélgetések segítségével;

| 6. | hangsúlyozza elkötelezettségét egy átfogó, széles körű és igényes szabadkereskedelmi megállapodás létrehozása mellett az EU és India között; megjegyzi, hogy bár a tárgyalók általános megegyezésre jutottak az árukereskedelmet illetően, további megbeszélésekre van szükség ahhoz, hogy megállapodást érjenek el a szolgáltatások, a verseny, a szellemi tulajdonjogok, a közbeszerzés, a fenntartható fejlődés, a higiéniai és növény-egészségügyi intézkedések és a nem vámjellegű korlátozások terén; sürgeti mindkét felet, hogy munkálkodjon a tárgyalások 2008 végére történő sikeres lezárásán; megjegyzi az elmúlt évtized során a kétoldalú kereskedelemben és a befektetésekben végbement hatalmas növekedést, és hangsúlyozza egy ilyen megállapodás következtében előálló további növekedés óriási lehetőségét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza elkötelezettségét egy átfogó, széles körű és igényes szabadkereskedelmi megállapodás létrehozása mellett az EU és India között; megjegyzi, hogy bár a tárgyalók általános megegyezésre jutottak az árukereskedelmet illetően, további megbeszélésekre van szükség ahhoz, hogy megállapodást érjenek el a szolgáltatások, a verseny, a szellemi tulajdonjogok, a közbeszerzés, a fenntartható fejlődés, a higiéniai és növény-egészségügyi intézkedések és a nem vámjellegű korlátozások terén; sürgeti mindkét felet, hogy munkálkodjon a tárgyalások 2008 végére történő sikeres lezárásán; megjegyzi az elmúlt évtized során a kétoldalú kereskedelemben és a befektetésekben végbement hatalmas növekedést, és hangsúlyozza egy ilyen megállapodás következtében előálló további növekedés óriási lehetőségét;

| 7. | felhív egy, az áruk és szolgáltatások piacra jutását megkönnyítő átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére, lefedve az összes kereskedelmet, amely az egymás közötti kereskedelemmel és befektetésekkel kapcsolatos területeken a szabályozás átláthatóságára vonatkozó rendelkezéseket foglal magában, ideértve a szabványokat és megfelelőségértékeléseket, a növény-egészségügyi (SPS) és a szellemi tulajdonjogra vonatkozó rendelkezéseket (IPR), a végrehajtást, a kereskedelmi könnyítéseket és vámügyeket, a közbeszerzéseket, a kereskedelmet és a versenyt, a kereskedelmet és a fejlesztést, valamint az emberi jogokra vonatkozó záradékokat, mint az ilyen szabadkereskedelmi megállapodás alapvető elemét; |
| --- | --- |

7.

felhív egy, az áruk és szolgáltatások piacra jutását megkönnyítő átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére, lefedve az összes kereskedelmet, amely az egymás közötti kereskedelemmel és befektetésekkel kapcsolatos területeken a szabályozás átláthatóságára vonatkozó rendelkezéseket foglal magában, ideértve a szabványokat és megfelelőségértékeléseket, a növény-egészségügyi (SPS) és a szellemi tulajdonjogra vonatkozó rendelkezéseket (IPR), a végrehajtást, a kereskedelmi könnyítéseket és vámügyeket, a közbeszerzéseket, a kereskedelmet és a versenyt, a kereskedelmet és a fejlesztést, valamint az emberi jogokra vonatkozó záradékokat, mint az ilyen szabadkereskedelmi megállapodás alapvető elemét;

| 8. | támogatja a szabadkereskedelmi tárgyalásokat Indiával, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a két fél eltérő gazdasági álláspontját, India különleges társadalmi-gazdasági helyzetét és különösen a szegény és megélhetési gazdálkodók helyzetét; úgy véli, hogy egy ambiciózus fejlesztési fejezet bármely megállapodás szerves része lehetne és hangsúlyozza, hogy ennek a rendes vitarendezési mechanizmustól kellene függnie; |
| --- | --- |

8.

támogatja a szabadkereskedelmi tárgyalásokat Indiával, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a két fél eltérő gazdasági álláspontját, India különleges társadalmi-gazdasági helyzetét és különösen a szegény és megélhetési gazdálkodók helyzetét; úgy véli, hogy egy ambiciózus fejlesztési fejezet bármely megállapodás szerves része lehetne és hangsúlyozza, hogy ennek a rendes vitarendezési mechanizmustól kellene függnie;

| 9. | megjegyzi, hogy az EU az Indiába áramló közvetlen külföldi befektetések jelentős forrása, az Indiába áramló teljes közvetlen külföldi befektetéseknek hozzávetőlegesen 19,5 %-át képezi, és Indiának az EU területén közös vállalatokba és teljesen birtokolt fiókvállalatokba irányuló összes közvetlen befektetése 1996. április és 2006/2007 között 4 315,87 millió eurót tett ki, így az EU az indiai tengerentúli befektetések legnagyobb célpontja; elismeri, hogy az EU és India közötti befektetések forgalma folyamatosan növekszik és a szabadkereskedelmi megállapodás sikeres megkötését követően előreláthatólag még tovább fog emelkedni; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az EU az Indiába áramló közvetlen külföldi befektetések jelentős forrása, az Indiába áramló teljes közvetlen külföldi befektetéseknek hozzávetőlegesen 19,5 %-át képezi, és Indiának az EU területén közös vállalatokba és teljesen birtokolt fiókvállalatokba irányuló összes közvetlen befektetése 1996. április és 2006/2007 között 4 315,87 millió eurót tett ki, így az EU az indiai tengerentúli befektetések legnagyobb célpontja; elismeri, hogy az EU és India közötti befektetések forgalma folyamatosan növekszik és a szabadkereskedelmi megállapodás sikeres megkötését követően előreláthatólag még tovább fog emelkedni;

| 10. | emlékeztet arra, hogy az EU és India fontos kereskedelmi partnerek és a WTO alapító tagjai; sajnálattal veszi tudomásul a dohai fejlesztési menetrend (DDA) keretében folytatott többoldalú kereskedelmi tárgyalások nemrégiben bekövetkezett megbukását és az USA és India közötti vitát a mezőgazdasági vámokról; megjegyzi, hogy a WTO-tárgyalások megbukása az alábbi költségeket vonná maga után: a WTO új reformjainak köszönhető lehetséges jóléti előnyök elvesztése; a nemzetközi kereskedelmi rendszer és a WTO hihetőségének aláásása; a kereskedelmi protekcionizmus elterjedésének lehetősége, és annak a veszélye, hogy a WTO-tagok a multilateralizmust kétoldalú és regionális megállapodásokkal cserélik fel; sürgeti, hogy az EU és India újítsák fel egy átfogó kereskedelem kialakítására irányuló erőfeszítéseiket, amely mind az EU, mind India, valamint a széles nemzetközi közösség hasznára válna; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy az EU és India fontos kereskedelmi partnerek és a WTO alapító tagjai; sajnálattal veszi tudomásul a dohai fejlesztési menetrend (DDA) keretében folytatott többoldalú kereskedelmi tárgyalások nemrégiben bekövetkezett megbukását és az USA és India közötti vitát a mezőgazdasági vámokról; megjegyzi, hogy a WTO-tárgyalások megbukása az alábbi költségeket vonná maga után: a WTO új reformjainak köszönhető lehetséges jóléti előnyök elvesztése; a nemzetközi kereskedelmi rendszer és a WTO hihetőségének aláásása; a kereskedelmi protekcionizmus elterjedésének lehetősége, és annak a veszélye, hogy a WTO-tagok a multilateralizmust kétoldalú és regionális megállapodásokkal cserélik fel; sürgeti, hogy az EU és India újítsák fel egy átfogó kereskedelem kialakítására irányuló erőfeszítéseiket, amely mind az EU, mind India, valamint a széles nemzetközi közösség hasznára válna;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy az Indiával folytatott jelenlegi szabadkereskedelmi tárgyalásai során helyezzen megfelelő hangsúlyt az emberi jogi megfontolásokra, különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) gyermekmunkával és rabszolgamunkával kapcsolatos munkaügyi szabványaira (138. és 182. egyezmény), a nem vámjellegű akadályok eltörlésére, a közvetlen külföldi befektetésekkel a fontosabb ágazatokban alkalmazott folyamatos korlátozásokra, illetve a szellemi tulajdonjogokra; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy az Indiával folytatott jelenlegi szabadkereskedelmi tárgyalásai során helyezzen megfelelő hangsúlyt az emberi jogi megfontolásokra, különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) gyermekmunkával és rabszolgamunkával kapcsolatos munkaügyi szabványaira (138. és 182. egyezmény), a nem vámjellegű akadályok eltörlésére, a közvetlen külföldi befektetésekkel a fontosabb ágazatokban alkalmazott folyamatos korlátozásokra, illetve a szellemi tulajdonjogokra;

| 12. | megjegyzi, hogy 2008. augusztus 28-án bejelentésre került egy India–ASEAN szabadkereskedelmi megállapodás; kifejezi reményét, hogy az egyezmény további gazdasági növekedéshez vezet, megerősíti a regionális politikai kapcsolatokat, és megszilárdítja a biztonságot Délkelet-Ázsiában; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy 2008. augusztus 28-án bejelentésre került egy India–ASEAN szabadkereskedelmi megállapodás; kifejezi reményét, hogy az egyezmény további gazdasági növekedéshez vezet, megerősíti a regionális politikai kapcsolatokat, és megszilárdítja a biztonságot Délkelet-Ázsiában;

| 13. | felhívja az EU-t és Indiát, hogy tegyen előrelépéseket a légi és tengeri közlekedésre irányuló megállapodások megkötése érdekében, amelyek fellendítenék a kétoldalú kereskedelmet és befektetéseket; kijelenti, hogy a csúcstalálkozó jó alkalmat kínál majd az új, a polgári repülés terén folytatott együttműködési programra irányuló pénzügyi megállapodás aláírására; |
| --- | --- |

13.

felhívja az EU-t és Indiát, hogy tegyen előrelépéseket a légi és tengeri közlekedésre irányuló megállapodások megkötése érdekében, amelyek fellendítenék a kétoldalú kereskedelmet és befektetéseket; kijelenti, hogy a csúcstalálkozó jó alkalmat kínál majd az új, a polgári repülés terén folytatott együttműködési programra irányuló pénzügyi megállapodás aláírására;

| 14. | üdvözli az új-delhi székhelyű Európai Üzleti és Technológiai Központ (EBTC) felállítását, amely elősegíti majd az európai és indiai vállalkozások közötti, illetve a tudomány és a technológia területe szereplői közötti kapcsolatok erősítését az indiai piac igényeinek való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az új-delhi székhelyű Európai Üzleti és Technológiai Központ (EBTC) felállítását, amely elősegíti majd az európai és indiai vállalkozások közötti, illetve a tudomány és a technológia területe szereplői közötti kapcsolatok erősítését az indiai piac igényeinek való megfelelés érdekében;

| 15. | kéri, hogy a Tanács sürgősen tegyen előrelépést a vízumkönnyítés rendszerén; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a Tanács sürgősen tegyen előrelépést a vízumkönnyítés rendszerén;

| 16. | üdvözli az indiai vadvilág elleni bűntényekkel foglalkozó iroda megalapítását, bár továbbra is mélységesen aggasztja a tigrisek helyzete, és felhívja Indiát, hogy akadályozza meg a tigrisek élőhelyének elvesztését és a tigrisekkel kereskedő nemzetközi bűnszervezetek tevékenységét; meghatározott segítséget kér az EU részéről e védelmi tevékenység támogatására műszaki szaktudás, finanszírozás, valamint a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) megerősítése formájában; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az indiai vadvilág elleni bűntényekkel foglalkozó iroda megalapítását, bár továbbra is mélységesen aggasztja a tigrisek helyzete, és felhívja Indiát, hogy akadályozza meg a tigrisek élőhelyének elvesztését és a tigrisekkel kereskedő nemzetközi bűnszervezetek tevékenységét; meghatározott segítséget kér az EU részéről e védelmi tevékenység támogatására műszaki szaktudás, finanszírozás, valamint a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) megerősítése formájában;

| 17. | bátorítja mindkét felet, hogy szorosan működjenek együtt a bolygónkat fenyegető főbb környezeti kihívások megoldásában; sürgeti e tekintetben az EU-t és Indiát, hogy amennyire csak lehet, alakítsanak ki közös álláspontot az éghajlatváltozás veszélyének kezelése és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás (GHG) csökkentése érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy mindkét fél kötelezze el magát egy 2012 utáni GHG-csökkentésre irányuló megállapodás mellett, ugyanakkor elismeri, hogy Indiának fejlődő országként sajátos kérdésekkel kell szembenéznie; |
| --- | --- |

17.

bátorítja mindkét felet, hogy szorosan működjenek együtt a bolygónkat fenyegető főbb környezeti kihívások megoldásában; sürgeti e tekintetben az EU-t és Indiát, hogy amennyire csak lehet, alakítsanak ki közös álláspontot az éghajlatváltozás veszélyének kezelése és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás (GHG) csökkentése érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy mindkét fél kötelezze el magát egy 2012 utáni GHG-csökkentésre irányuló megállapodás mellett, ugyanakkor elismeri, hogy Indiának fejlődő országként sajátos kérdésekkel kell szembenéznie;

| 18. | megjegyzi az energiaárak globális felszökkenését és ennek hatását a hazai fogyasztókra, üzletmenetre és iparra; hangsúlyozza, hogy az energiaellátás változatosságának központi politikai célkitűzésként kell szerepelnie, és kiemeli, hogy az energiabiztonságot fenyegető veszélyek kockáztatják Európa és Dél-Ázsia politikai stabilitását; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi az energiaárak globális felszökkenését és ennek hatását a hazai fogyasztókra, üzletmenetre és iparra; hangsúlyozza, hogy az energiaellátás változatosságának központi politikai célkitűzésként kell szerepelnie, és kiemeli, hogy az energiabiztonságot fenyegető veszélyek kockáztatják Európa és Dél-Ázsia politikai stabilitását;

| 19. | tudomásul veszi, hogy a Nukleáris Szállítók Csoportja elfogadta a polgári nukleárisenergia-iparral kapcsolatos megállapodást (és az egyoldalú nyilatkozatot, melyben India elkötelezi magát a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és a nukleáris fegyverek tesztelésével kapcsolatos moratórium fenntartása mellett); felszólítja az indiai kormányt, hogy a nukleáris kísérletekre vonatkozó moratóriumot alakítsa jogilag kötelező érvényű tilalommá; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi, hogy a Nukleáris Szállítók Csoportja elfogadta a polgári nukleárisenergia-iparral kapcsolatos megállapodást (és az egyoldalú nyilatkozatot, melyben India elkötelezi magát a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és a nukleáris fegyverek tesztelésével kapcsolatos moratórium fenntartása mellett); felszólítja az indiai kormányt, hogy a nukleáris kísérletekre vonatkozó moratóriumot alakítsa jogilag kötelező érvényű tilalommá;

| 20. | elismeri, hogy India a szomszédságában és azon kívül is fontos szerepet játszik a konfliktusmegelőzésben és a békefenntartásban; aggodalommal követi az ingatag pakisztáni politikai helyzetet valamint az egyre bizonytalanabb afganisztáni és Srí Lanka-i helyzetet, és reményének ad hangot, hogy India, mint a térség egyik domináns országa, a béke és a stabilitás előmozdítójaként fog fellépni; felszólítja Indiát és az EU-t, hogy működjenek együtt, különösen az EU burmai/myanmari különleges megbízottjának közvetítésével, abban, hogy elérjék a burmai katonai juntánál a politikai foglyok kiszabadítását és az emberi jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy India a szomszédságában és azon kívül is fontos szerepet játszik a konfliktusmegelőzésben és a békefenntartásban; aggodalommal követi az ingatag pakisztáni politikai helyzetet valamint az egyre bizonytalanabb afganisztáni és Srí Lanka-i helyzetet, és reményének ad hangot, hogy India, mint a térség egyik domináns országa, a béke és a stabilitás előmozdítójaként fog fellépni; felszólítja Indiát és az EU-t, hogy működjenek együtt, különösen az EU burmai/myanmari különleges megbízottjának közvetítésével, abban, hogy elérjék a burmai katonai juntánál a politikai foglyok kiszabadítását és az emberi jogok tiszteletben tartását;

| 21. | sajnálatát fejezi ki a 2008 augusztusában kitört jammui és kasmíri zavargások kapcsán, és javasolja, hogy a hatóságok tegyenek meg minden ésszerű lépést, hogy a jammui és kasmíri választásokat stabil környezetben lehessen a lehető leghamarabb megtartani; úgy véli, hogy Kasmír megnyitása a szabadkereskedelem és a személyek szabad mozgása számára alapvető lépés az elnyomás és az erőszak ördögi körének felszámolása felé; várakozással tekint arra az időre, amikor csökkenthető lesz a katonai jelenlét, ami a civil társadalom, az üzleti élet és a turizmus normális működéséhez szükséges lenne; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki a 2008 augusztusában kitört jammui és kasmíri zavargások kapcsán, és javasolja, hogy a hatóságok tegyenek meg minden ésszerű lépést, hogy a jammui és kasmíri választásokat stabil környezetben lehessen a lehető leghamarabb megtartani; úgy véli, hogy Kasmír megnyitása a szabadkereskedelem és a személyek szabad mozgása számára alapvető lépés az elnyomás és az erőszak ördögi körének felszámolása felé; várakozással tekint arra az időre, amikor csökkenthető lesz a katonai jelenlét, ami a civil társadalom, az üzleti élet és a turizmus normális működéséhez szükséges lenne;

| 22. | mély aggodalmának ad hangot az árvíz által okozott északkelet-indiai katasztrófa miatt, amely elsősorban Bihar államot, de ugyanakkor a szomszédos Nepált és Bangladest is sújtotta; sajnálja azt a tényt, hogy a katasztrófa rengeteg áldozatot követelt és több mint egymillió embert tett hajléktalanná; üdvözli, hogy az EU sürgősségi segélyt ítélt meg; felszólítja az EU-t és Indiát az együttműködés elmélyítésére az éghajlatváltozás hatásait enyhítő intézkedések terén, és nevezetesen a megújuló energiaforrások terén folytatott együttműködés fokozására; |
| --- | --- |

22.

mély aggodalmának ad hangot az árvíz által okozott északkelet-indiai katasztrófa miatt, amely elsősorban Bihar államot, de ugyanakkor a szomszédos Nepált és Bangladest is sújtotta; sajnálja azt a tényt, hogy a katasztrófa rengeteg áldozatot követelt és több mint egymillió embert tett hajléktalanná; üdvözli, hogy az EU sürgősségi segélyt ítélt meg; felszólítja az EU-t és Indiát az együttműködés elmélyítésére az éghajlatváltozás hatásait enyhítő intézkedések terén, és nevezetesen a megújuló energiaforrások terén folytatott együttműködés fokozására;

| 23. | üdvözli az indiai kormány és a civil társadalom mentési és evakuálási folyamatban, az élelmiszer-ellátás szervezésében és az élelmiszer elosztásában, illetve a segélytábor igazgatásában tett erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy jelenleg a menedék és a vízegészségügy a legfőbb prioritás a közegészségügyi helyzet stabilizálása érdekében; fokozottabb nemzetközi együttműködésre hív fel Indiával az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó intézkedések sürgős végrehajtása érdekében, mivel a természeti és ember által okozott katasztrófák – mint az áradások – egyre szaporodnak, szükségessé téve a megelőző és helyreállító intézkedéseket; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az indiai kormány és a civil társadalom mentési és evakuálási folyamatban, az élelmiszer-ellátás szervezésében és az élelmiszer elosztásában, illetve a segélytábor igazgatásában tett erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy jelenleg a menedék és a vízegészségügy a legfőbb prioritás a közegészségügyi helyzet stabilizálása érdekében; fokozottabb nemzetközi együttműködésre hív fel Indiával az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó intézkedések sürgős végrehajtása érdekében, mivel a természeti és ember által okozott katasztrófák – mint az áradások – egyre szaporodnak, szükségessé téve a megelőző és helyreállító intézkedéseket;

| 24. | elismeri, hogy a vallások (például hinduk és keresztények) között rendszertelenül és helyi szinten felmerülő problémák ellenére India példamutatóan kezeli a kulturális és vallási pluralizmust érintő problémákat; ugyanakkor mélységes aggodalmát fejezi ki a keresztény kisebbségek jelenlegi helyzete miatt, és sajnálattal töltik el a több indiai államban elterjedt, hittérítés elleni törvényeknek a vallásszabadságra gyakorolt lehetséges hatásai; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a vallások (például hinduk és keresztények) között rendszertelenül és helyi szinten felmerülő problémák ellenére India példamutatóan kezeli a kulturális és vallási pluralizmust érintő problémákat; ugyanakkor mélységes aggodalmát fejezi ki a keresztény kisebbségek jelenlegi helyzete miatt, és sajnálattal töltik el a több indiai államban elterjedt, hittérítés elleni törvényeknek a vallásszabadságra gyakorolt lehetséges hatásai;

| 25. | mély aggodalmának ad hangot különösen az Orissa és Kandhamal körzetben keresztények ellen nemrég elkövetett támadások miatt, amelyek orissiai áldozatai közül sokan dalit származásúak voltak; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az áldozatoknak azonnali segítséget és támogatást, valamint az egyháznak, illetve az egyéneknek kártérítést nyújtsanak a tulajdonukban keletkezett kár miatt, sürgeti az illetékeseket, hogy tegyék lehetővé a lakóhelyükről erőszakkal elűzötteknek a biztonságos visszatérést; hangsúlyozza, hogy a vádlottakat, többek között a rendőrség magas rangú vezetőit az igazságszolgáltatási rendszer keretében mihamarabb vád alá helyezzék; helyteleníti, hogy az erőszakhullám kitörése óta legalább 35 embert meggyilkoltak, és felhívja az állami és nemzeti hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a keresztény kisebbség védelmében; |
| --- | --- |

25.

mély aggodalmának ad hangot különösen az Orissa és Kandhamal körzetben keresztények ellen nemrég elkövetett támadások miatt, amelyek orissiai áldozatai közül sokan dalit származásúak voltak; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az áldozatoknak azonnali segítséget és támogatást, valamint az egyháznak, illetve az egyéneknek kártérítést nyújtsanak a tulajdonukban keletkezett kár miatt, sürgeti az illetékeseket, hogy tegyék lehetővé a lakóhelyükről erőszakkal elűzötteknek a biztonságos visszatérést; hangsúlyozza, hogy a vádlottakat, többek között a rendőrség magas rangú vezetőit az igazságszolgáltatási rendszer keretében mihamarabb vád alá helyezzék; helyteleníti, hogy az erőszakhullám kitörése óta legalább 35 embert meggyilkoltak, és felhívja az állami és nemzeti hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a keresztény kisebbség védelmében;

| 26. | őszinte részvétét fejezi ki az indiai terrorista bombatámadások mind saját területén, mind Afganisztánban, és különösen kabuli nagykövetségén esett áldozatainak; különösen arra emlékeztet, hogy az indiai fővárosban legutóbb 2008. szeptember 13-án történt bombatámadás, Mumbaiban 2006-ban több mint 180 ember, Dzsaipurban 2008 májusában pedig több mint 60 ember meghalt; elítéli ezeket és az összes többi terrortámadást; |
| --- | --- |

26.

őszinte részvétét fejezi ki az indiai terrorista bombatámadások mind saját területén, mind Afganisztánban, és különösen kabuli nagykövetségén esett áldozatainak; különösen arra emlékeztet, hogy az indiai fővárosban legutóbb 2008. szeptember 13-án történt bombatámadás, Mumbaiban 2006-ban több mint 180 ember, Dzsaipurban 2008 májusában pedig több mint 60 ember meghalt; elítéli ezeket és az összes többi terrortámadást;

| 27. | ismételten kiemeli, hogy milyen szerepet kell játszania a civil társadalomnak a jelenlegi kétoldalú tárgyalások alapvető kérdéseivel kapcsolatos vitában; ennek keretében határozottan kéri a civil társadalom által 2001-ben létrehozott EU–India kerekasztal szerepének megerősítését, valamint hogy e kerekasztal kapja meg a szükséges eszközöket ahhoz, hogy hatékonyan el tudja látni az uniós és indiai civil társadalommal való konzultáció terén fennálló feladatait; kéri, hogy e folyamat eredményeit jobban vegyék figyelembe az EU döntéshozatali eljárása során; |
| --- | --- |

27.

ismételten kiemeli, hogy milyen szerepet kell játszania a civil társadalomnak a jelenlegi kétoldalú tárgyalások alapvető kérdéseivel kapcsolatos vitában; ennek keretében határozottan kéri a civil társadalom által 2001-ben létrehozott EU–India kerekasztal szerepének megerősítését, valamint hogy e kerekasztal kapja meg a szükséges eszközöket ahhoz, hogy hatékonyan el tudja látni az uniós és indiai civil társadalommal való konzultáció terén fennálló feladatait; kéri, hogy e folyamat eredményeit jobban vegyék figyelembe az EU döntéshozatali eljárása során;

| 28. | üdvözli India együttműködését az ENSZ Biztonsági Tanácsával az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében; elismerését fejezi ki az Indiai Nemzeti Emberi Jogi Bizottságnak a vallási megkülönböztetéssel és egyéb kérdésekkel kapcsolatban végzett önálló és lelkiismeretes munkája tekintetében; sajnálatát fejezi ki, hogy India még nem ratifikálta a kínzás, illetve kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni ENSZ-egyezményt, vagy annak választható jegyzőkönyvét; sürgeti Indiát, hogy haladéktalanul ratifikálja mindkét dokumentumot; sürgeti az indiai kormányt, hogy azonnali hatállyal törölje el a halálbüntetést, és hirdessen moratóriumot a kivégzésekre; arra ösztönzi az indiai kormányt, hogy írja alá és ratifikálja a nők elleni diszkrimináció valamennyi formájának eltörléséről szóló nemzetközi egyezmény választható jegyzőkönyvét; sürgeti Indiát, hogy ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányát; sürgeti az indiai hatóságokat, hogy reformálják meg a fegyveres erők rendkívüli jogairól szóló törvényt, amely büntetlenséget biztosít a katonák és a rendőrök számára, |
| --- | --- |

28.

üdvözli India együttműködését az ENSZ Biztonsági Tanácsával az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében; elismerését fejezi ki az Indiai Nemzeti Emberi Jogi Bizottságnak a vallási megkülönböztetéssel és egyéb kérdésekkel kapcsolatban végzett önálló és lelkiismeretes munkája tekintetében; sajnálatát fejezi ki, hogy India még nem ratifikálta a kínzás, illetve kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni ENSZ-egyezményt, vagy annak választható jegyzőkönyvét; sürgeti Indiát, hogy haladéktalanul ratifikálja mindkét dokumentumot; sürgeti az indiai kormányt, hogy azonnali hatállyal törölje el a halálbüntetést, és hirdessen moratóriumot a kivégzésekre; arra ösztönzi az indiai kormányt, hogy írja alá és ratifikálja a nők elleni diszkrimináció valamennyi formájának eltörléséről szóló nemzetközi egyezmény választható jegyzőkönyvét; sürgeti Indiát, hogy ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányát; sürgeti az indiai hatóságokat, hogy reformálják meg a fegyveres erők rendkívüli jogairól szóló törvényt, amely büntetlenséget biztosít a katonák és a rendőrök számára,

| 29. | kéri, hogy készítsenek előrehaladási jelentést az Indiával folytatott emberi jogi politikával kapcsolatban, tekintetbe véve azt, hogy az EU és India közötti emberi jogi párbeszédet a kérdésben követendő mintaként emlegetik; ezzel összefüggésben csodálkozásának ad hangot amiatt, hogy India nem szerepel az Európai Kezdeményezés a Demokráciáért és az Emberi Jogokért (EIDHR) (5) által a civil társadalom mikro-projekteinek juttatott finanszírozásra jogosult országok között; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy készítsenek előrehaladási jelentést az Indiával folytatott emberi jogi politikával kapcsolatban, tekintetbe véve azt, hogy az EU és India közötti emberi jogi párbeszédet a kérdésben követendő mintaként emlegetik; ezzel összefüggésben csodálkozásának ad hangot amiatt, hogy India nem szerepel az Európai Kezdeményezés a Demokráciáért és az Emberi Jogokért (EIDHR) (5) által a civil társadalom mikro-projekteinek juttatott finanszírozásra jogosult országok között;

| 30. | felhívja az EU-t és Indiát, hogy egyértelműen fejezzék ki közös elkötelezettségüket a terrorizmus elleni harcban, amely a nemzetközi béke és biztonság egyik fő fenyegetése; sürgeti a megerősített együttműködést az információmegosztás terén, és kéri annak fontolóra vételét, hogy India privilegizált státusszal rendelkezzen az Europolban; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EU-t és Indiát, hogy egyértelműen fejezzék ki közös elkötelezettségüket a terrorizmus elleni harcban, amely a nemzetközi béke és biztonság egyik fő fenyegetése; sürgeti a megerősített együttműködést az információmegosztás terén, és kéri annak fontolóra vételét, hogy India privilegizált státusszal rendelkezzen az Europolban;

| 31. | hangsúlyozza, hogy India élelmiszerbiztonsága továbbra is aggodalom tárgyát képezi; felhívja az indiai kormányt, hogy hidalja át a kereslet és a kínálat közötti rést az étkezési gabona hazai termelésének felgyorsításával, a magán- és az állami befektetések biztosításával, illetve az új technológiák és a növényi termékek diverzifikációjának bevezetésével; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy India élelmiszerbiztonsága továbbra is aggodalom tárgyát képezi; felhívja az indiai kormányt, hogy hidalja át a kereslet és a kínálat közötti rést az étkezési gabona hazai termelésének felgyorsításával, a magán- és az állami befektetések biztosításával, illetve az új technológiák és a növényi termékek diverzifikációjának bevezetésével;

| 32. | üdvözli az India által elért haladást a szegénység felszámolása (első milleniumi fejlesztési cél) tekintetében; tudomásul veszi azonban a lassú haladást az oktatás, az egészségügy, a nemek közötti egyenlőség és a női emancipáció milleniumi fejlesztési céljai tekintetében; megismétli abbéli aggodalmát, hogy a gyermekhalandóság és a szülői egészség (negyedik és ötödik milleniumi fejlesztési cél) területe mutatja a legkisebb haladást és nem valószínű, hogy a célokat 2015-ig megvalósítják; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és India kormányát, hogy rendszerezzék a nemek közötti egyenlőség, a gyermekhalandóság csökkentése és a szülői egészség javítása tekintetében tett intézkedéseiket; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az India által elért haladást a szegénység felszámolása (első milleniumi fejlesztési cél) tekintetében; tudomásul veszi azonban a lassú haladást az oktatás, az egészségügy, a nemek közötti egyenlőség és a női emancipáció milleniumi fejlesztési céljai tekintetében; megismétli abbéli aggodalmát, hogy a gyermekhalandóság és a szülői egészség (negyedik és ötödik milleniumi fejlesztési cél) területe mutatja a legkisebb haladást és nem valószínű, hogy a célokat 2015-ig megvalósítják; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és India kormányát, hogy rendszerezzék a nemek közötti egyenlőség, a gyermekhalandóság csökkentése és a szülői egészség javítása tekintetében tett intézkedéseiket;

| 33. | felhívja az EU-t és Indiát, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a személyes emberi kapcsolatokra és a fokozottabb kulturális párbeszédre; |
| --- | --- |

33.

felhívja az EU-t és Indiát, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a személyes emberi kapcsolatokra és a fokozottabb kulturális párbeszédre;

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az India Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az India Köztársaság kormányának.

---

(1)  HL C 227. E, 2006.9.21., 589. o.

(2)  HL C 102. E, 2008.4.24., 468. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0366.

(4)  HL C 306. E, 2006.12.15., 400. o.

(5)  A demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 386., 2006.12.29., 1. o.).

---

2008. szeptember 25., csütörtök

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/75

---

2008. szeptember 25., csütörtökA közösségi médiumok európai helyzete

P6_TA(2008)0456

Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a közösségi médiumok európai helyzetéről (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 150. és 151. cikkére,

tekintettel az 1997. október 2-án aláírt, az Európai Unióról szóló szerződést, az Európai Közösségeket létrehozó szerződéseket és bizonyos kapcsolódó jogi aktusokat módosító Amszterdami Szerződéshez csatolt, a tagállamokban a közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló 9. jegyzőkönyvre (1),

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére,

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményre, amely elismeri a közpolitikák törvényességét a pluralizmus elismerése és támogatása céljából,

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (keretirányelv) (2),

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (hozzáférési irányelv) (3),

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (engedélyezési irányelv) (4),

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (5),

tekintettel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. december 11-i 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (rádióspektrum-határozat) (7),

tekintettel a Bizottság által az európai kommunikációs politikáról előterjesztett fehér könyvre (COM(2006)0035),

tekintettel a Bizottság által a digitális környezethez igazodó médiaműveltség európai megközelítése című, 2007. december 20-i közleményre (COM(2007)0833),

tekintettel az európai műsorkészítő ipart az Európai Unió audiovizuális politikájának összefüggésében megerősítő stratégiai lehetőségekről szóló zöld könyvvel kapcsolatos 1995. július 14-i állásfoglalására (8),

tekintettel a bizottsági szolgálatok „Médiapluralizmus az Európai Unió tagállamaiban” című munkadokumentumára (SEC(2007)0032),

tekintettel az EU-ban, és különösen Olaszországban a véleménynyilvánítás és a tájékoztatás szabadsága (az Alapjogi Charta 11. cikkének (2) bekezdése) megsértésének kockázatairól szóló, 2004. április 22-i állásfoglalására (9),

tekintettel „A közösségi média helyzete az Európai Unióban” című, az Európai Parlament megbízásából készült tanulmányra,

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a médiapluralizmus és a változatos médiatartalom tárgyában a tagállamokhoz intézett, (Közösségi média/Rec(2007)2) számú ajánlására,

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a média koncentrálódásával összefüggésben a demokráciában a média szerepének védelméről szóló nyilatkozatára (Decl-31.01.2007. E),

tekintettel az ENSZ vélemény- és szólásszabadsággal foglalkozó különleges előadója, az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője, az OAS szólásszabadsággal foglalkozó különleges előadója valamint az ACHPR (Emberek és Népek Jogainak Afrikai Bizottsága) szólásszabadsággal és információhoz való hozzáféréssel foglalkozó különleges előadója által megszövegezett, a műsorszolgáltatás sokféleségéről szóló, 2007. december 12-én elfogadott együttes nyilatkozatra,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A6-0263/2008),

| A. | mivel a közösségi médiumok nonprofit szervezeteket takarnak, amelyek az általuk kiszolgálni kívánt közösség felé tartoznak elszámolással; |
| --- | --- |

A.

mivel a közösségi médiumok nonprofit szervezeteket takarnak, amelyek az általuk kiszolgálni kívánt közösség felé tartoznak elszámolással;

| B. | mivel a nonprofit elv azt jelenti, hogy az ilyen médiumok elsődleges célja a köz- és/vagy magánérdekű tevékenységek folytatása gazdasági vagy pénzbeli haszon nélkül; |
| --- | --- |

B.

mivel a nonprofit elv azt jelenti, hogy az ilyen médiumok elsődleges célja a köz- és/vagy magánérdekű tevékenységek folytatása gazdasági vagy pénzbeli haszon nélkül;

| C. | mivel a közösség felé való elszámoltathatóság azt jelenti, hogy a közösségi médiumoknak tájékoztatniuk kell a közösséget intézkedéseikről és döntéseikről, ezeket meg kell indokolniuk, és esetleges helytelen magatartás esetén a közösségi médiumokat szankcionálni kell; |
| --- | --- |

C.

mivel a közösség felé való elszámoltathatóság azt jelenti, hogy a közösségi médiumoknak tájékoztatniuk kell a közösséget intézkedéseikről és döntéseikről, ezeket meg kell indokolniuk, és esetleges helytelen magatartás esetén a közösségi médiumokat szankcionálni kell;

| D. | mivel a tagállamok között jelentős különbségek vannak a közösségi média elterjedése és hatása területén, amelyek azon tagállamokban a legkiterjedtebbek, amelyek egyértelműen elismerik azok jogi helyzetét, és tisztában vannak hozzáadott értékeikkel; |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamok között jelentős különbségek vannak a közösségi média elterjedése és hatása területén, amelyek azon tagállamokban a legkiterjedtebbek, amelyek egyértelműen elismerik azok jogi helyzetét, és tisztában vannak hozzáadott értékeikkel;

| E. | mivel a közösségi médiumok nyitottak arra, hogy a közösségek tagjai részt vegyenek a tartalom létrehozásában, és ezáltal inkább a médiumok műsorai előállításában való tevékeny, önkéntes részvételt támogatják, mint a passzív médiafogyasztást; |
| --- | --- |

E.

mivel a közösségi médiumok nyitottak arra, hogy a közösségek tagjai részt vegyenek a tartalom létrehozásában, és ezáltal inkább a médiumok műsorai előállításában való tevékeny, önkéntes részvételt támogatják, mint a passzív médiafogyasztást;

| F. | mivel a közösségi médiumok nagyon gyakran nem a társadalom többségét képviselik, hanem inkább olyan különféle meghatározott kisebb, sok esetben helyi vagy regionális bázisú célcsoportokat szolgálnak ki, amelyeket az egyéb médiumok nem vesznek figyelembe; |
| --- | --- |

F.

mivel a közösségi médiumok nagyon gyakran nem a társadalom többségét képviselik, hanem inkább olyan különféle meghatározott kisebb, sok esetben helyi vagy regionális bázisú célcsoportokat szolgálnak ki, amelyeket az egyéb médiumok nem vesznek figyelembe;

| G. | mivel a közösségi médiumok – kiváltképp a helyi tartalom forrásaként – átfogó, mégis nagy mértékben el nem ismert szerepet töltenek be a médiapiacon, és mivel ösztönzik az innovációt, a kreativitást és a tartalom sokféleségét; |
| --- | --- |

G.

mivel a közösségi médiumok – kiváltképp a helyi tartalom forrásaként – átfogó, mégis nagy mértékben el nem ismert szerepet töltenek be a médiapiacon, és mivel ösztönzik az innovációt, a kreativitást és a tartalom sokféleségét;

| H. | mivel a közösségi médiumok kötelesek világosan meghatározott megbízatást bemutatni – mint például társadalmi haszon biztosítása –, amelynek az általuk előállított tartalomban is tükröződnie kell; |
| --- | --- |

H.

mivel a közösségi médiumok kötelesek világosan meghatározott megbízatást bemutatni – mint például társadalmi haszon biztosítása –, amelynek az általuk előállított tartalomban is tükröződnie kell;

| I. | mivel a közösségi médiumok egyik fő gyengesége Európában az, hogy ezeket sok nemzeti jogrendszer jogilag nem ismeri el, és mivel ráadásul egyelőre egyik vonatkozó közösségi jogszabály sem foglalkozik a közösségi médiumok kérdésével; |
| --- | --- |

I.

mivel a közösségi médiumok egyik fő gyengesége Európában az, hogy ezeket sok nemzeti jogrendszer jogilag nem ismeri el, és mivel ráadásul egyelőre egyik vonatkozó közösségi jogszabály sem foglalkozik a közösségi médiumok kérdésével;

| J. | mivel egy gyakorlati kódex bevezetése a jogi elismerésen kívül tisztázná a szektor helyzetét, eljárásait és szerepét is, amely a függetlenség biztosítása, valamint a helytelen viselkedés megelőzése mellett hozzájárulna a szektor biztonságához is; |
| --- | --- |

J.

mivel egy gyakorlati kódex bevezetése a jogi elismerésen kívül tisztázná a szektor helyzetét, eljárásait és szerepét is, amely a függetlenség biztosítása, valamint a helytelen viselkedés megelőzése mellett hozzájárulna a szektor biztonságához is;

| K. | mivel az internettel a szektor egy új lehetőségeket és kihívásokat tartogató új korszakba lépett, és mivel az analógról a digitális átvitelre való átállás költségei jelentős terhet rónak a közösségi médiumokra; |
| --- | --- |

K.

mivel az internettel a szektor egy új lehetőségeket és kihívásokat tartogató új korszakba lépett, és mivel az analógról a digitális átvitelre való átállás költségei jelentős terhet rónak a közösségi médiumokra;

| L. | mivel 2008-at a kultúrák közötti párbeszéd európai évének jelölték ki, amely azt jelenti, hogy az uniós médiumoknak rendkívül fontos szerepet kell játszaniuk, egy különösen alkalmas megjelenési és információs eszközt biztosítva a kisebb kulturális egységek számára a társadalmon, mint egészen belül, valamint a kultúrák közötti párbeszéd 2008-ban történő, és azt követő folytatása érdekében; |
| --- | --- |

L.

mivel 2008-at a kultúrák közötti párbeszéd európai évének jelölték ki, amely azt jelenti, hogy az uniós médiumoknak rendkívül fontos szerepet kell játszaniuk, egy különösen alkalmas megjelenési és információs eszközt biztosítva a kisebb kulturális egységek számára a társadalmon, mint egészen belül, valamint a kultúrák közötti párbeszéd 2008-ban történő, és azt követő folytatása érdekében;

| M. | mivel a közösségi médiumok a polgárok felhatalmazásának, valamint azok civil társadalomban való tevékeny részvétele ösztönzésének fontos eszközei, mivel gazdagítják a társadalmi vitát, amely a belső (gondolati) pluralitás eszközét jelenti, és mivel a tulajdon koncentrációja fenyegetést jelent a közösséget alkotó valamennyi csoport számára, a helyi érdekeltségű témák alapos médialefedettsége tekintetében; |
| --- | --- |

M.

mivel a közösségi médiumok a polgárok felhatalmazásának, valamint azok civil társadalomban való tevékeny részvétele ösztönzésének fontos eszközei, mivel gazdagítják a társadalmi vitát, amely a belső (gondolati) pluralitás eszközét jelenti, és mivel a tulajdon koncentrációja fenyegetést jelent a közösséget alkotó valamennyi csoport számára, a helyi érdekeltségű témák alapos médialefedettsége tekintetében;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok hatékony eszközök a kulturális és nyelvi sokszínűség, a társadalmi integráció és a helyi azonosságtudat erősítésére, ami magyarázza a szektor változatosságát; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok hatékony eszközök a kulturális és nyelvi sokszínűség, a társadalmi integráció és a helyi azonosságtudat erősítésére, ami magyarázza a szektor változatosságát;

| 2. | rámutat arra, hogy a közösségi médiumok hozzájárulnak meghatározott érdekcsoportok azonosságtudatának erősítéséhez, miközben egyidejűleg lehetővé teszik e csoportok tagjai számára, hogy érintkezésbe kerüljenek más társadalmi csoportokkal, és ezért fontos szerepet játszanak a társadalomban a tolerancia és a pluralizmus előmozdításában, és segítik a kultúrák közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy a közösségi médiumok hozzájárulnak meghatározott érdekcsoportok azonosságtudatának erősítéséhez, miközben egyidejűleg lehetővé teszik e csoportok tagjai számára, hogy érintkezésbe kerüljenek más társadalmi csoportokkal, és ezért fontos szerepet játszanak a társadalomban a tolerancia és a pluralizmus előmozdításában, és segítik a kultúrák közötti párbeszédet;

| 3. | azt is hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok támogatják a kultúrák közötti párbeszédet a nagyközönség oktatásán, a negatív sztereotípiák elleni küzdelmen és a tömegmédia által közvetített, a kirekesztéssel fenyegetett társadalmon belüli közösségekkel – pl. bevándorlókkal, romákkal és egyéb etnikai valamint vallási kisebbségekkel – kapcsolatos kép javításán keresztül; hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok a bevándorlók integrálásának egyik meglévő eszközét képezik, és emellett lehetővé teszik a társadalom hátrányos helyzetű tagjai számára, hogy a számukra fontos vitákba való beleszólással aktív résztvevőkké váljanak; |
| --- | --- |

3.

azt is hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok támogatják a kultúrák közötti párbeszédet a nagyközönség oktatásán, a negatív sztereotípiák elleni küzdelmen és a tömegmédia által közvetített, a kirekesztéssel fenyegetett társadalmon belüli közösségekkel – pl. bevándorlókkal, romákkal és egyéb etnikai valamint vallási kisebbségekkel – kapcsolatos kép javításán keresztül; hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok a bevándorlók integrálásának egyik meglévő eszközét képezik, és emellett lehetővé teszik a társadalom hátrányos helyzetű tagjai számára, hogy a számukra fontos vitákba való beleszólással aktív résztvevőkké váljanak;

| 4. | rámutat arra, hogy a közösségi médiumok jelentős szerepet játszhatnak a képzési programokban a külsős szervezetek – beleértve az egyetemeket – és a közösség képzetlen tagjai bevonásával, és a munkatapasztalat-szerzés értékes középpontjaként; rámutat arra, hogy az emberek digitális, webes és szerkesztési ismeretek terén történő, a közösségi médiumok tevékenységében való részvétel útján megvalósuló képzése hasznos és átvihető ismereteket nyújt; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a közösségi médiumok jelentős szerepet játszhatnak a képzési programokban a külsős szervezetek – beleértve az egyetemeket – és a közösség képzetlen tagjai bevonásával, és a munkatapasztalat-szerzés értékes középpontjaként; rámutat arra, hogy az emberek digitális, webes és szerkesztési ismeretek terén történő, a közösségi médiumok tevékenységében való részvétel útján megvalósuló képzése hasznos és átvihető ismereteket nyújt;

| 5. | rámutat arra, hogy a közösségi médiumok a helyi kreativitás katalizátoraként működnek, mivel nyilvános fórumot biztosítanak a művészek és kreatív vállalkozók számára új elképzeléseik és koncepcióik kipróbálásához, |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy a közösségi médiumok a helyi kreativitás katalizátoraként működnek, mivel nyilvános fórumot biztosítanak a művészek és kreatív vállalkozók számára új elképzeléseik és koncepcióik kipróbálásához,

| 6. | úgy véli, hogy a közösségi médiumok a tartalom létrehozásába és terjesztésébe való közvetlen bevonásukon keresztül hozzájárulnak ahhoz a célhoz, hogy javítsák a polgárok médiaműveltségét, valamint ösztönzi az iskolai közösségek megnyilvánulási lehetőségeit annak érdekében, hogy kifejlesszék a fiatalokban a polgári magatartásformát, elmélyítsék a médiával kapcsolatos műveltséget, valamint a közösségi médiumokban való részvétel során a későbbiekben is alkalmazható készségeket alakítsanak ki; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a közösségi médiumok a tartalom létrehozásába és terjesztésébe való közvetlen bevonásukon keresztül hozzájárulnak ahhoz a célhoz, hogy javítsák a polgárok médiaműveltségét, valamint ösztönzi az iskolai közösségek megnyilvánulási lehetőségeit annak érdekében, hogy kifejlesszék a fiatalokban a polgári magatartásformát, elmélyítsék a médiával kapcsolatos műveltséget, valamint a közösségi médiumokban való részvétel során a későbbiekben is alkalmazható készségeket alakítsanak ki;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok segítenek a médiapluralizmus erősítésében, mivel további nézőpontokat nyújtanak az adott közösség számára központi jelentőségű kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a közösségi médiumok segítenek a médiapluralizmus erősítésében, mivel további nézőpontokat nyújtanak az adott közösség számára központi jelentőségű kérdések tekintetében;

| 8. | rámutat arra, hogy némely területeken – beleértve a távoli vidékeket – a közszolgálati és kereskedelmi médiumok megszüntetésének vagy hiányának, és a kereskedelmi médiumok helyi tartalmak csökkentésre irányuló tendenciájának fényében, a közösségi médiumok biztosíthatják a helyi hírek és információk egyetlen forrását, és a helyi közösségek egyetlen megnyilvánulási lehetőségét; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy némely területeken – beleértve a távoli vidékeket – a közszolgálati és kereskedelmi médiumok megszüntetésének vagy hiányának, és a kereskedelmi médiumok helyi tartalmak csökkentésre irányuló tendenciájának fényében, a közösségi médiumok biztosíthatják a helyi hírek és információk egyetlen forrását, és a helyi közösségek egyetlen megnyilvánulási lehetőségét;

| 9. | üdvözli, hogy a közösségi médiumok jobban képesek megismertetni a polgárokkal a meglévő közszolgáltatásokat, és segíthetnek a nyilvános vitában való civil részvétel előmozdításában; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a közösségi médiumok jobban képesek megismertetni a polgárokkal a meglévő közszolgáltatásokat, és segíthetnek a nyilvános vitában való civil részvétel előmozdításában;

| 10. | úgy véli, hogy a különlegesen célzott közönség megszólításával a közösségi médiumok hatékonyan szolgálhatják az Unió polgárokhoz való közelítésének célját; továbbá azt is ajánlja, hogy a tagállamok dolgozzanak együtt tevékenyebben a közösségi médiumokkal a polgárokkal való szorosabb párbeszéd kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a különlegesen célzott közönség megszólításával a közösségi médiumok hatékonyan szolgálhatják az Unió polgárokhoz való közelítésének célját; továbbá azt is ajánlja, hogy a tagállamok dolgozzanak együtt tevékenyebben a közösségi médiumokkal a polgárokkal való szorosabb párbeszéd kialakítása érdekében;

| 11. | rámutat arra, hogy a közösségi médiumok jó minősége alapvető fontosságú a bennük rejlő lehetőségek kiaknázása szempontjából, és hangsúlyozza annak tényét, hogy megfelelő pénzügyi források hiányában ezt a minőséget nem lehet biztosítani; megjegyzi, hogy a közösségi médiumok pénzügyi forrásai meglehetősen eltérőek, de általában elég szűkösek, és elismeri, hogy a kiegészítő finanszírozás és a digitális adaptáció lehetővé tenné a közösségi médiaszektor számára innovációs profiljának kibővítését, valamint új és létfontosságú szolgáltatások biztosítását, amelyek hozzáadott értéket biztosítanak a meglévő analóg kínálathoz; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy a közösségi médiumok jó minősége alapvető fontosságú a bennük rejlő lehetőségek kiaknázása szempontjából, és hangsúlyozza annak tényét, hogy megfelelő pénzügyi források hiányában ezt a minőséget nem lehet biztosítani; megjegyzi, hogy a közösségi médiumok pénzügyi forrásai meglehetősen eltérőek, de általában elég szűkösek, és elismeri, hogy a kiegészítő finanszírozás és a digitális adaptáció lehetővé tenné a közösségi médiaszektor számára innovációs profiljának kibővítését, valamint új és létfontosságú szolgáltatások biztosítását, amelyek hozzáadott értéket biztosítanak a meglévő analóg kínálathoz;

| 12. | megállapítja, hogy a szektornak hiányzik a kellő támogatás ahhoz, hogy képes legyen jelentős erőfeszítést tenni annak érdekében, hogy javítsa képviseletét az Európai Unió és a nemzeti döntéshozók előtt, illetve javítsa az ezekkel való érintkezést; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a szektornak hiányzik a kellő támogatás ahhoz, hogy képes legyen jelentős erőfeszítést tenni annak érdekében, hogy javítsa képviseletét az Európai Unió és a nemzeti döntéshozók előtt, illetve javítsa az ezekkel való érintkezést;

| 13. | hangsúlyozza a közösségi médiumok politikai függetlenségének szükségességét; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a közösségi médiumok politikai függetlenségének szükségességét;

| 14. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az állásfoglalásban szereplő tényezőket a közösségi médiumok következőképpen történő meghatározásakor:






  a) | nonprofit és független, nem csak a nemzeti hanem a helyi hatalmi tényezőktől is, elsősorban köz- és civil társadalmi érdekű tevékenységekkel foglalkozik, olyan egyértelműen meghatározott célokat szolgálva, amelyek mindig társadalmi hasznot hoznak, és hozzájárulnak a kultúrák közötti párbeszédhez; |
| --- | --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az állásfoglalásban szereplő tényezőket a közösségi médiumok következőképpen történő meghatározásakor:

a)

nonprofit és független, nem csak a nemzeti hanem a helyi hatalmi tényezőktől is, elsősorban köz- és civil társadalmi érdekű tevékenységekkel foglalkozik, olyan egyértelműen meghatározott célokat szolgálva, amelyek mindig társadalmi hasznot hoznak, és hozzájárulnak a kultúrák közötti párbeszédhez;

| b) | elszámoltatható a kiszolgálni kívánt közösség felé, ami azt jelenti, hogy tájékoztatnia kell a közösséget intézkedéseiről és döntéseiről, ezeket meg kell indokolnia, és esetleges helytelen magatartás esetén a közösségi médiát szankcionálni kell annak érdekében, hogy a szolgáltatás a közösségi érdek irányítása alatt maradjon, és hogy megakadályozzák a „top-down” (felülről lefelé felépülő) hálózatok kialakítását; |
| --- | --- |

b)

elszámoltatható a kiszolgálni kívánt közösség felé, ami azt jelenti, hogy tájékoztatnia kell a közösséget intézkedéseiről és döntéseiről, ezeket meg kell indokolnia, és esetleges helytelen magatartás esetén a közösségi médiát szankcionálni kell annak érdekében, hogy a szolgáltatás a közösségi érdek irányítása alatt maradjon, és hogy megakadályozzák a „top-down” (felülről lefelé felépülő) hálózatok kialakítását;

| c) | nyitott a közösség tagjainak a tartalom létrehozásában való részvétele előtt, akik részt vehetnek a működtetés és az irányítás valamennyi területén, míg a szerkesztésért felelős embereknek szakmai háttérrel kell rendelkezni; |
| --- | --- |

c)

nyitott a közösség tagjainak a tartalom létrehozásában való részvétele előtt, akik részt vehetnek a működtetés és az irányítás valamennyi területén, míg a szerkesztésért felelős embereknek szakmai háttérrel kell rendelkezni;

| 15. | azt tanácsolja a tagállamoknak, hogy ismerjék el jogilag a közösségi médiát mint külön csoportot a kereskedelmi és közszolgálati médiumok mellett, amennyiben még mindig hiányzik ez az elismerés, a hagyományos médiumok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

15.

azt tanácsolja a tagállamoknak, hogy ismerjék el jogilag a közösségi médiát mint külön csoportot a kereskedelmi és közszolgálati médiumok mellett, amennyiben még mindig hiányzik ez az elismerés, a hagyományos médiumok sérelme nélkül;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy a médiapluralizmus mutatóinak megtervezésekor vegye figyelembe a közösségi médiumokat a médiapluralizmus növelésére szolgáló alternatív, alulról jövő megoldásként; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy a médiapluralizmus mutatóinak megtervezésekor vegye figyelembe a közösségi médiumokat a médiapluralizmus növelésére szolgáló alternatív, alulról jövő megoldásként;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy a médiapluralizmus biztosítása érdekében aktívabban támogassák a közösségi médiumokat, amennyiben ez a támogatás nem válik a közszolgálati média kárára; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy a médiapluralizmus biztosítása érdekében aktívabban támogassák a közösségi médiumokat, amennyiben ez a támogatás nem válik a közszolgálati média kárára;

| 18. | hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a helyi, regionális és országos hivatalok tölthetnek be a közösségi média támogatásában és fellendítésében megfelelő infrastruktúra biztosításával, olyan legjobb gyakorlatok cseréjét ösztönző programok keretében történő támogatással, mint például a „régiók a gazdasági változásért” című közösségi program (korábban: Interreg); |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a helyi, regionális és országos hivatalok tölthetnek be a közösségi média támogatásában és fellendítésében megfelelő infrastruktúra biztosításával, olyan legjobb gyakorlatok cseréjét ösztönző programok keretében történő támogatással, mint például a „régiók a gazdasági változásért” című közösségi program (korábban: Interreg);

| 19. | kéri a tagállamokat, hogy tegyék elérhetővé mind az analóg, mind pedig a digitális televízió- és rádiófrekvencia-spektrumokat, figyelembe véve, hogy a közösségi médiumok által biztosított szolgáltatást nem alternatívaköltség vagy a spektrumkiosztás költségének igazolása alapján kell értékelni, hanem az általuk képviselt társadalmi érték alapján; |
| --- | --- |

19.

kéri a tagállamokat, hogy tegyék elérhetővé mind az analóg, mind pedig a digitális televízió- és rádiófrekvencia-spektrumokat, figyelembe véve, hogy a közösségi médiumok által biztosított szolgáltatást nem alternatívaköltség vagy a spektrumkiosztás költségének igazolása alapján kell értékelni, hanem az általuk képviselt társadalmi érték alapján;

| 20. | elismeri, hogy egyrészt jóllehet, a szektornak csak kis része rendelkezik a szükséges tudással és tapasztalatokkal ahhoz, hogy európai uniós támogatást kérjen és annak kedvezményezettjévé váljon, másrészt azonban a finanszírozással foglalkozó tisztviselők sincsenek tisztában a közösségi médiumok potenciáljával; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy egyrészt jóllehet, a szektornak csak kis része rendelkezik a szükséges tudással és tapasztalatokkal ahhoz, hogy európai uniós támogatást kérjen és annak kedvezményezettjévé váljon, másrészt azonban a finanszírozással foglalkozó tisztviselők sincsenek tisztában a közösségi médiumok potenciáljával;

| 21. | elismeri, hogy a szektor számos sajátságos program megvalósításával jobban kihasználhatná a Közösség finanszírozási programjait, amennyiben azok hozzájárulnak a közösségi médiumok céljaihoz, így például az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot, csakúgy, mint az újságírók oktatásának és képzésének lehetőségét az egész életen át tartó tanulás program keretében, valamint egyéb programokat; azonban hangsúlyozza, hogy a finanszírozásnak elsődlegesen nemzeti, helyi és/vagy egyéb forrásokból kell származnia; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy a szektor számos sajátságos program megvalósításával jobban kihasználhatná a Közösség finanszírozási programjait, amennyiben azok hozzájárulnak a közösségi médiumok céljaihoz, így például az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot, csakúgy, mint az újságírók oktatásának és képzésének lehetőségét az egész életen át tartó tanulás program keretében, valamint egyéb programokat; azonban hangsúlyozza, hogy a finanszírozásnak elsődlegesen nemzeti, helyi és/vagy egyéb forrásokból kell származnia;

| 22. | sürgeti a közösségi médiumokat egy európai internetes fórum létrehozására, amelyen keresztül hasznos és fontos információkat lehetne terjeszteni a szektor számára, valamint a hálózati tevékenységek megkönnyítésére, és a legjobb gyakorlatok cseréjére; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a közösségi médiumokat egy európai internetes fórum létrehozására, amelyen keresztül hasznos és fontos információkat lehetne terjeszteni a szektor számára, valamint a hálózati tevékenységek megkönnyítésére, és a legjobb gyakorlatok cseréjére;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 340., 1997.11.10., 109. o.

(2)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

(3)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

(6)  HL L 332., 2007.12.18., 27. o.

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

(8)  HL C 249., 1995.9.25., 219. o.

(9)  HL C 104. E, 2004.4.30., 1026. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/79

---

2008. szeptember 25., csütörtökA szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége 2007

P6_TA(2008)0458

Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége megvalósulását illetően elért 2007. évi haladásról szóló éves vitáról (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)

2010/C 8 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel az EU-Szerződés 2., 6. és 39. cikkére, valamint az EK-Szerződés 13., 17–22., 61–69., 255. és 286. cikkére, amelyek az EU és a Közösség, mint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége fejlődésének legfőbb jogalapját képezik,

tekintettel a B6-0006/2008 és a B6-0007/2008 számú szóbeli választ igénylő kérdésekre,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartozik, hogy állampolgáraik számára biztosítsák a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének feltételeit; mivel ugyanakkor az Európai Uniónak a Maastrichti Szerződés, de különösen az Amszterdami Szerződés hatálybalépése óta hozzá kell járulnia ezen célkitűzések eléréséhez, szem előtt tartva az Unió polgárainak elvárásait az alapvető jogok védelmével, a jogállamiság elveinek az Unión belül történő alkalmazásával és a tagállamok közötti lojális és eredményes együttműködéssel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

A.

mivel elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartozik, hogy állampolgáraik számára biztosítsák a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének feltételeit; mivel ugyanakkor az Európai Uniónak a Maastrichti Szerződés, de különösen az Amszterdami Szerződés hatálybalépése óta hozzá kell járulnia ezen célkitűzések eléréséhez, szem előtt tartva az Unió polgárainak elvárásait az alapvető jogok védelmével, a jogállamiság elveinek az Unión belül történő alkalmazásával és a tagállamok közötti lojális és eredményes együttműködéssel kapcsolatosan;

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződés ratifikálása elengedhetetlen és sürgető feltétele annak, hogy az Unió a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségévé válhasson, mivel az alapvető fejlesztéseket tartalmaz az EU tevékenységeinek legitimitásával és hatékonyságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződés ratifikálása elengedhetetlen és sürgető feltétele annak, hogy az Unió a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségévé válhasson, mivel az alapvető fejlesztéseket tartalmaz az EU tevékenységeinek legitimitásával és hatékonyságával kapcsolatban;

| C. | mivel a nemzeti parlamentekkel folytatott 2007. november 26-i előkészítő ülés és a 2008. január 31-i plenáris ülés vitája során elhangzott felszólalások kiemelték az EU-Szerződést módosítandó, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződést (EUMSz) létrehozandó Lisszaboni Szerződés 2007. december 13-i ratifikálásából eredő, új jogi keretre történő átmenet szilárd megalapozásának fontosságát; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzeti parlamentekkel folytatott 2007. november 26-i előkészítő ülés és a 2008. január 31-i plenáris ülés vitája során elhangzott felszólalások kiemelték az EU-Szerződést módosítandó, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződést (EUMSz) létrehozandó Lisszaboni Szerződés 2007. december 13-i ratifikálásából eredő, új jogi keretre történő átmenet szilárd megalapozásának fontosságát;

| D. | mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló valódi térség létrehozása még korántsem tekinthető befejezettnek, és továbbra is komoly nehézségekbe és akadályokba ütközik, amint azt a „Jelentés a hágai program 2007. évi végrehajtásáról” című, 2008. július 2-i bizottsági közlemény is megerősíti (COM(2008)0373); |
| --- | --- |

D.

mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló valódi térség létrehozása még korántsem tekinthető befejezettnek, és továbbra is komoly nehézségekbe és akadályokba ütközik, amint azt a „Jelentés a hágai program 2007. évi végrehajtásáról” című, 2008. július 2-i bizottsági közlemény is megerősíti (COM(2008)0373);

| E. | mivel, ahogy az a jelentés is hangsúlyozza – bizonyos fontos intézkedések elfogadása ellenére az Európai Tanács 2004-es hágai ülése során meghatározott program végrehajtása jelentősen csúszik, különösen amiatt, hogy






  — | továbbra is komoly az elmaradás a tagállamok közötti kölcsönös bizalom és főként a szolidaritás terén, elsősorban a legális és illegális bevándorlással kapcsolatos politikák, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés tekintetében, |
| --- | --- | --- |

E.

mivel, ahogy az a jelentés is hangsúlyozza – bizonyos fontos intézkedések elfogadása ellenére az Európai Tanács 2004-es hágai ülése során meghatározott program végrehajtása jelentősen csúszik, különösen amiatt, hogy

—

továbbra is komoly az elmaradás a tagállamok közötti kölcsönös bizalom és főként a szolidaritás terén, elsősorban a legális és illegális bevándorlással kapcsolatos politikák, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés tekintetében,

| — | ezek a nehézségek az elfogadott intézkedések átültetése során éreztetik hatásukat, mivel „nem kielégítő szintű eredmények főleg a következő területeken jelentkeztek egyértelműen: vízumpolitika, a bűnüldöző szervek és igazságügyi hatóságok közötti információcsere, a szervezett bűnözés elleni küzdelem és megelőzés, válságkezelés az Európai Unióban, rendőrségi és vámügyi együttműködés, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés”; |
| --- | --- |

—

ezek a nehézségek az elfogadott intézkedések átültetése során éreztetik hatásukat, mivel „nem kielégítő szintű eredmények főleg a következő területeken jelentkeztek egyértelműen: vízumpolitika, a bűnüldöző szervek és igazságügyi hatóságok közötti információcsere, a szervezett bűnözés elleni küzdelem és megelőzés, válságkezelés az Európai Unióban, rendőrségi és vámügyi együttműködés, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés”;

| F. | mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség 2010–2014-es időszakra vonatkozó programjának előkészítő munkálatai kapcsán maguk a tagállamok is említik ezeket a problémákat, felismerve, hogy az európai belpolitika területén létező, lépésenként létrehozott közösségi vívmányok szükségszerűen strukturálatlanok, és ezért az Unió polgárai számára nehezen elmagyarázhatók; mivel néha még a szakemberek számára is nehezen érhetőek, és ezen eszközök némelyike átfedi egymást, és bizonyos intézkedések jogalapját különböző jogszabályok tartalmazzák; végezetül mivel egyre nehezebb és időigényesebb figyelemmel kísérni a közösségi irányelvek megfelelő végrehajtását a nem kevesebb, mint 27 tagállamban; |
| --- | --- |

F.

mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség 2010–2014-es időszakra vonatkozó programjának előkészítő munkálatai kapcsán maguk a tagállamok is említik ezeket a problémákat, felismerve, hogy az európai belpolitika területén létező, lépésenként létrehozott közösségi vívmányok szükségszerűen strukturálatlanok, és ezért az Unió polgárai számára nehezen elmagyarázhatók; mivel néha még a szakemberek számára is nehezen érhetőek, és ezen eszközök némelyike átfedi egymást, és bizonyos intézkedések jogalapját különböző jogszabályok tartalmazzák; végezetül mivel egyre nehezebb és időigényesebb figyelemmel kísérni a közösségi irányelvek megfelelő végrehajtását a nem kevesebb, mint 27 tagállamban;

| G. | mivel a Tanácshoz hasonlóan meggyőződése, hogy az Uniónak nincs más választása, minthogy ragaszkodjon a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához, „amely a nemzeti alkotmányos rend alapjaival kapcsolatos”, valamint hogy „a tagállamoknak különös érdekük fűződik az egymással valamint az európai intézményekkel fenntartott párbeszédhez”; |
| --- | --- |

G.

mivel a Tanácshoz hasonlóan meggyőződése, hogy az Uniónak nincs más választása, minthogy ragaszkodjon a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához, „amely a nemzeti alkotmányos rend alapjaival kapcsolatos”, valamint hogy „a tagállamoknak különös érdekük fűződik az egymással valamint az európai intézményekkel fenntartott párbeszédhez”;

| H. | mivel a Lisszaboni Szerződés ratifikációjának lezárása előtti átmeneti időszakban még 2009 vége előtt, a jelenleg hatályos Szerződések rendszere szerint, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 18. cikkével teljes összhangban a Lisszaboni Szerződés által inspirált, bizonyos általános jellegű intézkedéseket kell elfogadni, amelyek a fent említett nehézségek negatív hatását csökkenthetnék; mivel ezen intézkedések célja többek között:






  — | az intézmények eljárásainak, felépítésének és határozatainak, valamint a 2007. december 12-én Strasbourgban elfogadott, az Európai Unió Alapjogi Chartájában (1) szereplő elvek és célkitűzések figyelembe vétele, |
| --- | --- | --- |

H.

mivel a Lisszaboni Szerződés ratifikációjának lezárása előtti átmeneti időszakban még 2009 vége előtt, a jelenleg hatályos Szerződések rendszere szerint, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 18. cikkével teljes összhangban a Lisszaboni Szerződés által inspirált, bizonyos általános jellegű intézkedéseket kell elfogadni, amelyek a fent említett nehézségek negatív hatását csökkenthetnék; mivel ezen intézkedések célja többek között:

—

az intézmények eljárásainak, felépítésének és határozatainak, valamint a 2007. december 12-én Strasbourgban elfogadott, az Európai Unió Alapjogi Chartájában (1) szereplő elvek és célkitűzések figyelembe vétele,

| — | a döntéshozatal uniós és nemzeti szinten történő átláthatóságának előmozdítása, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében, összhangban a Turco-ügyben (2) hozott, a jogalkotási eljárás átláthatóságáról szóló európai bírósági ítélettel, |
| --- | --- |

—

a döntéshozatal uniós és nemzeti szinten történő átláthatóságának előmozdítása, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében, összhangban a Turco-ügyben (2) hozott, a jogalkotási eljárás átláthatóságáról szóló európai bírósági ítélettel,

| — | a nemzeti parlamentek eredményes bevonása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításába és megvalósításába, ideértve e politikák az európai uniós ügynökségek által történő értékelését más tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a nemzeti parlamentek eredményes bevonása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításába és megvalósításába, ideértve e politikák az európai uniós ügynökségek által történő értékelését más tagállamokban,

| — | a közösségi jog uniós joggal szembeni elsőbbségének (EU-Szerződés 47. cikk) tiszteletben tartása a nemzetközi egyezmények megkötése során, elsősorban harmadik országok állampolgárait érintő szankciók esetében, vagy amikor fennáll a veszélye, hogy az unió polgárai hátrányos megkülönböztetésben részesülnek (vízummentesség); a Parlamentet szisztematikusan be kell vonni a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos nemzetközi egyezmények EU általi megkötésébe, |
| --- | --- |

—

a közösségi jog uniós joggal szembeni elsőbbségének (EU-Szerződés 47. cikk) tiszteletben tartása a nemzetközi egyezmények megkötése során, elsősorban harmadik országok állampolgárait érintő szankciók esetében, vagy amikor fennáll a veszélye, hogy az unió polgárai hátrányos megkülönböztetésben részesülnek (vízummentesség); a Parlamentet szisztematikusan be kell vonni a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos nemzetközi egyezmények EU általi megkötésébe,

| — | a tagállamok közötti lojális együttműködés és szolidaritás megerősítése a politikák végrehajtása és az EU által hozott intézkedések során, megerősítve és demokratikusabbá téve már a schengeni együttműködés által is előírt, és a terrorizmus elleni harc során alkalmazott kölcsönös értékelési mechanizmusokat, |
| --- | --- |

—

a tagállamok közötti lojális együttműködés és szolidaritás megerősítése a politikák végrehajtása és az EU által hozott intézkedések során, megerősítve és demokratikusabbá téve már a schengeni együttműködés által is előírt, és a terrorizmus elleni harc során alkalmazott kölcsönös értékelési mechanizmusokat,

| — | megerősített együttműködés indítása az első pillérben, amennyiben a szükséges egyhangúságot képtelenség lenne elérni (lásd a házassági ügyekben alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok bevezetéséről szóló, 2201/2003/EK rendeletnek a joghatóság tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2006. július 17-i bizottsági javaslatról szóló vitát (COM(2006)0399), |
| --- | --- |

—

megerősített együttműködés indítása az első pillérben, amennyiben a szükséges egyhangúságot képtelenség lenne elérni (lásd a házassági ügyekben alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok bevezetéséről szóló, 2201/2003/EK rendeletnek a joghatóság tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2006. július 17-i bizottsági javaslatról szóló vitát (COM(2006)0399),

| — | az uniós ügynökségek kezdeményezéseinek és a nemzeti közigazgatással való együttműködés kezdetleges és bizonytalan jellegének elhagyása, |
| --- | --- |

—

az uniós ügynökségek kezdeményezéseinek és a nemzeti közigazgatással való együttműködés kezdetleges és bizonytalan jellegének elhagyása,

| — | valódi kommunikációs politika kialakítása, amely lehetővé teszi az unió polgárai számára a jobb tájékozódást mind az uniós, mind a nemzeti szinten kialakított kezdeményezésekkel kapcsolatban, és azt, hogy megismerjék, melyek azok az illetékes uniós vagy nemzeti hatóságok, amelyekhez fordulhatnak alapvető jogaikkal kapcsolatos kérdésekben, a bírósági eljárás lehetőségének kizárása nélkül; |
| --- | --- |

—

valódi kommunikációs politika kialakítása, amely lehetővé teszi az unió polgárai számára a jobb tájékozódást mind az uniós, mind a nemzeti szinten kialakított kezdeményezésekkel kapcsolatban, és azt, hogy megismerjék, melyek azok az illetékes uniós vagy nemzeti hatóságok, amelyekhez fordulhatnak alapvető jogaikkal kapcsolatos kérdésekben, a bírósági eljárás lehetőségének kizárása nélkül;

| I. | mivel ezen átmeneti időszakban az Unió polgárai érdekében igen fontos azt is tekintetbe venni, hogy a Lisszaboni Szerződés mely területeken hoz majd javulást, nevezetesen:






  — | az Európai Unió Alapjogi Chartájában lefektetett alapvető jogok védelme, |
| --- | --- | --- |

I.

mivel ezen átmeneti időszakban az Unió polgárai érdekében igen fontos azt is tekintetbe venni, hogy a Lisszaboni Szerződés mely területeken hoz majd javulást, nevezetesen:

—

az Európai Unió Alapjogi Chartájában lefektetett alapvető jogok védelme,

| — | a Bíróság által gyakorolt jogi ellenőrzés, ideértve a rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos jogszabályok ellenőrzését is, |
| --- | --- |

—

a Bíróság által gyakorolt jogi ellenőrzés, ideértve a rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos jogszabályok ellenőrzését is,

| — | az európai parlamenti együttdöntés kiterjesztéséből, a nemzeti parlamenteknek az uniós jogalkotási folyamatba történő bevonásából és többek között ennek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos politikákra gyakorolt hatásának elemzésében való közreműködésükből eredő demokratikus ellenőrzés; |
| --- | --- |

—

az európai parlamenti együttdöntés kiterjesztéséből, a nemzeti parlamenteknek az uniós jogalkotási folyamatba történő bevonásából és többek között ennek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos politikákra gyakorolt hatásának elemzésében való közreműködésükből eredő demokratikus ellenőrzés;

| J. | mivel a Szerződések jelenlegi állapotában az unió polgárai által a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségéhez kötődő intézkedésekkel kapcsolatban benyújtott jogorvoslatok korlátozottabbak, mint az EU egyéb tevékenységi területei tekintetében; mivel a Bíróság hatásköre korlátozott, különösen a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén, és mivel ezen a területen egyes tagállamok továbbra is korlátozzák az EU bíróságok és a nemzeti bíróságok közötti párbeszédet; mivel a Tanácsnak a Lisszaboni Szerződés ratifikálása utáni időszakra kellene halasztania valamennyi, az alapvető jogokat esetleg érintő intézkedés meghozatalát; |
| --- | --- |

J.

mivel a Szerződések jelenlegi állapotában az unió polgárai által a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségéhez kötődő intézkedésekkel kapcsolatban benyújtott jogorvoslatok korlátozottabbak, mint az EU egyéb tevékenységi területei tekintetében; mivel a Bíróság hatásköre korlátozott, különösen a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén, és mivel ezen a területen egyes tagállamok továbbra is korlátozzák az EU bíróságok és a nemzeti bíróságok közötti párbeszédet; mivel a Tanácsnak a Lisszaboni Szerződés ratifikálása utáni időszakra kellene halasztania valamennyi, az alapvető jogokat esetleg érintő intézkedés meghozatalát;

| 1. | felhívja az Európai Tanácsot, a Tanácsot és a Bizottságot a következőkre:






  a) | haladéktalanul kezdjen hozzá a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség 2010–2014 közötti időszakára vonatkozó többéves program prioritásainak meghatározásához, nagyra törő és koherens megközelítéssel, túlmutatva a minisztériumi gondolkodásmódon, az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő célkitűzések és elvek alapján; |
| --- | --- | --- |

1.

felhívja az Európai Tanácsot, a Tanácsot és a Bizottságot a következőkre:

a)

haladéktalanul kezdjen hozzá a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség 2010–2014 közötti időszakára vonatkozó többéves program prioritásainak meghatározásához, nagyra törő és koherens megközelítéssel, túlmutatva a minisztériumi gondolkodásmódon, az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő célkitűzések és elvek alapján;

| b) | csatlakozzon a Parlament nemzeti parlamentekkel folytatott, a 2010–2014-es időszak kiemelt kérdéseiről szóló párbeszédéhez, figyelembe véve a tamperei és hágai program, a Tanácson belül elvégzett munka és az Európai Tanácsnak a bevándorlással, a menedékjoggal és az integrációval kapcsolatos kezdeti stratégiai útmutatásainak megvalósítása során felmerülő nehézségeket; a párbeszéd első szakaszát a Parlament éves vitája során kellene lezárni, melyet követően bizottsági közlemény kiadására kerül sor, azzal a feltétellel, hogy az újonnan megválasztott Parlament és az Európai Tanács feladata lesz a végleges program megfelelő időben történő elfogadása; |
| --- | --- |

b)

csatlakozzon a Parlament nemzeti parlamentekkel folytatott, a 2010–2014-es időszak kiemelt kérdéseiről szóló párbeszédéhez, figyelembe véve a tamperei és hágai program, a Tanácson belül elvégzett munka és az Európai Tanácsnak a bevándorlással, a menedékjoggal és az integrációval kapcsolatos kezdeti stratégiai útmutatásainak megvalósítása során felmerülő nehézségeket; a párbeszéd első szakaszát a Parlament éves vitája során kellene lezárni, melyet követően bizottsági közlemény kiadására kerül sor, azzal a feltétellel, hogy az újonnan megválasztott Parlament és az Európai Tanács feladata lesz a végleges program megfelelő időben történő elfogadása;

| c) | egyezzen meg a Parlamenttel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően, de legkésőbb a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt elfogadható vagy elfogadandó legfontosabb szövegek, illetve javaslatok listáját illetően; |
| --- | --- |

c)

egyezzen meg a Parlamenttel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően, de legkésőbb a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt elfogadható vagy elfogadandó legfontosabb szövegek, illetve javaslatok listáját illetően;

| d) | mutasson fel haladást a (jövőben az együttdöntés körébe tartozó) rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén tett javaslatokról szóló tárgyalásokon, már most törekedve a Parlamenttel való politikai megegyezésre, és biztosítsa, hogy amennyiben ez a megegyezés megvalósul:






  — | vagy elhalasztják annak hivatalos elfogadását a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig, |
| --- | --- | --- |

d)

mutasson fel haladást a (jövőben az együttdöntés körébe tartozó) rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén tett javaslatokról szóló tárgyalásokon, már most törekedve a Parlamenttel való politikai megegyezésre, és biztosítsa, hogy amennyiben ez a megegyezés megvalósul:

—

vagy elhalasztják annak hivatalos elfogadását a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig,

| — | vagy a Tanács fogadja el az adott határozatot vagy kerethatározatokat a jelenlegi EU-Szerződés szerint, és beleegyezik, hogy a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés szerint újból elfogadja ezeket, ami lehetővé tenné a Bíróság számára a teljes jogi ellenőrzést; abban az esetben, ha előzetes politikai megegyezésre kerülne sor, a Parlament beleegyezhetne, hogy nem folytat a tartalmat illető újabb tárgyalásokat, hasonlóan a hivatalos kodifikáció elfogadási eljárásához (3); |
| --- | --- |

—

vagy a Tanács fogadja el az adott határozatot vagy kerethatározatokat a jelenlegi EU-Szerződés szerint, és beleegyezik, hogy a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés szerint újból elfogadja ezeket, ami lehetővé tenné a Bíróság számára a teljes jogi ellenőrzést; abban az esetben, ha előzetes politikai megegyezésre kerülne sor, a Parlament beleegyezhetne, hogy nem folytat a tartalmat illető újabb tárgyalásokat, hasonlóan a hivatalos kodifikáció elfogadási eljárásához (3);

| 2. | az alábbi prioritásokat javasolja az átmeneti időszak során az együttdöntés/hozzájárulás körébe tartozó területeken:


  Az alapvető jogok és az állampolgárság vonatkozásában








  — | átláthatóbb szempontok meghatározása uniós szinten, különösen akkor, ha a tagállamok alkotmányai által biztosított garanciákat az uniós intézkedések korlátozhatják (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 52. cikke és az Emberi Jogok és Alapvető Szabadságok Európai Egyezményének (Emberi Jogok Európai Egyezménye) 8. cikke), valamint a Bíróság által elítélt EU-s intézkedések felülvizsgálata (lásd a T-228/02 PMOI kontra Tanács, T-47/03 SISON kontra Tanács, a T-253/04 KONTRA-GEL és mások kontra Tanács, és a T-229/02 PKK kontra Tanács számú ügyeket a feketelistákról), |
| --- | --- | --- |

2.

az alábbi prioritásokat javasolja az átmeneti időszak során az együttdöntés/hozzájárulás körébe tartozó területeken:

Az alapvető jogok és az állampolgárság vonatkozásában

—

átláthatóbb szempontok meghatározása uniós szinten, különösen akkor, ha a tagállamok alkotmányai által biztosított garanciákat az uniós intézkedések korlátozhatják (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 52. cikke és az Emberi Jogok és Alapvető Szabadságok Európai Egyezményének (Emberi Jogok Európai Egyezménye) 8. cikke), valamint a Bíróság által elítélt EU-s intézkedések felülvizsgálata (lásd a T-228/02 PMOI kontra Tanács, T-47/03 SISON kontra Tanács, a T-253/04 KONTRA-GEL és mások kontra Tanács, és a T-229/02 PKK kontra Tanács számú ügyeket a feketelistákról),

| — | az EU jogszabályok és a nemzeti végrehajtási rendelkezések az alapvető jogokra gyakorolt hatásának következetes figyelembe vétele különösen a terrorizmus elleni harc terén, figyelembe véve a tagállamok a Bizottság számára e vonatkozásban nemrég elküldött válaszait, |
| --- | --- |

—

az EU jogszabályok és a nemzeti végrehajtási rendelkezések az alapvető jogokra gyakorolt hatásának következetes figyelembe vétele különösen a terrorizmus elleni harc terén, figyelembe véve a tagállamok a Bizottság számára e vonatkozásban nemrég elküldött válaszait,

| — | előkészítő párbeszédek kezdeményezése az EU-nak az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez történő csatlakozása érdekében folytatott tárgyalásokra vonatkozó megbízás tekintetében (az EU-Szerződés 6. cikkének (2) bekezdése), |
| --- | --- |

—

előkészítő párbeszédek kezdeményezése az EU-nak az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez történő csatlakozása érdekében folytatott tárgyalásokra vonatkozó megbízás tekintetében (az EU-Szerződés 6. cikkének (2) bekezdése),

| — | az Európai Unió alapjogi ügynöksége cselekvési programjának felülvizsgálata, figyelembe véve az intézmények és különösen a Parlament által a rendőrségi és igazságügyi együttműködés és az uniós elvek tiszteletben tartása terén meghatározott prioritásokat (az EU-Szerződés 7. cikke) (lásd az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendelet (4) elfogadása során tett intézményközi nyilatkozatot), |
| --- | --- |

—

az Európai Unió alapjogi ügynöksége cselekvési programjának felülvizsgálata, figyelembe véve az intézmények és különösen a Parlament által a rendőrségi és igazságügyi együttműködés és az uniós elvek tiszteletben tartása terén meghatározott prioritásokat (az EU-Szerződés 7. cikke) (lásd az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendelet (4) elfogadása során tett intézményközi nyilatkozatot),

| — | az unió polgárainak mozgását, származási országuktól eltérő országban az igazságszolgáltatáshoz való jogukat és harmadik országban konzuli és diplomáciai védelmüket befolyásoló közvetlen és közvetett hátrányos megkülönböztetés korlátozására vonatkozó jogalkotási javaslat benyújtása (EUMSz 20. cikk), |
| --- | --- |

—

az unió polgárainak mozgását, származási országuktól eltérő országban az igazságszolgáltatáshoz való jogukat és harmadik országban konzuli és diplomáciai védelmüket befolyásoló közvetlen és közvetett hátrányos megkülönböztetés korlátozására vonatkozó jogalkotási javaslat benyújtása (EUMSz 20. cikk),

| — | az EU intézményei által kezelt információk és dokumentumok átláthatóságáról és bizalmas jellegéről szóló javaslat benyújtása; |
| --- | --- |

—

az EU intézményei által kezelt információk és dokumentumok átláthatóságáról és bizalmas jellegéről szóló javaslat benyújtása;

| — | javaslat benyújtása az adatvédelem területén (lehetővé téve a jelenlegi, pillérek szerint megkülönböztetett rendelkezések konszolidálását), válaszképpen az Unió adatvédelmi normáinak gyors gyengülésével kapcsolatos aggályokra, különös tekintettel a transzatlanti adatátvitel elégtelen védelmi normáira, sürgetve a Tanácsot, hogy a Parlament ajánlásainak megfelelően igazítsa ki a harmadik pillérben az adatvédelemre vonatkozó kerethatározatot, |
| --- | --- |

—

javaslat benyújtása az adatvédelem területén (lehetővé téve a jelenlegi, pillérek szerint megkülönböztetett rendelkezések konszolidálását), válaszképpen az Unió adatvédelmi normáinak gyors gyengülésével kapcsolatos aggályokra, különös tekintettel a transzatlanti adatátvitel elégtelen védelmi normáira, sürgetve a Tanácsot, hogy a Parlament ajánlásainak megfelelően igazítsa ki a harmadik pillérben az adatvédelemre vonatkozó kerethatározatot,

| — | az EU-ban az alapvető jogok védelméért felelős intézmények belső szerkezetének megszilárdítása, elsősorban a Tanácson belül (a szlovén elnökség javaslata alapján a Tanács alapjogokkal és állampolgársággal foglalkozó eseti munkacsoportjának átalakítása állandó munkacsoporttá), |
| --- | --- |

—

az EU-ban az alapvető jogok védelméért felelős intézmények belső szerkezetének megszilárdítása, elsősorban a Tanácson belül (a szlovén elnökség javaslata alapján a Tanács alapjogokkal és állampolgársággal foglalkozó eseti munkacsoportjának átalakítása állandó munkacsoporttá),

| — | közigazgatási együttműködés segítségével (EK-Szerződés 66. cikk) a tagállamok közötti párbeszéd erősítése, egymás jogrendszereinek megismerése, a párbeszéden alapuló eljárás aktiválása a nemzeti parlamentek és a Parlament bevonására, elsősorban azokon a területeken, ahol nehézségek merülnek fel az EU stratégiák megvalósításával kapcsolatban, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget érintő intézkedések esetében, |
| --- | --- |

—

közigazgatási együttműködés segítségével (EK-Szerződés 66. cikk) a tagállamok közötti párbeszéd erősítése, egymás jogrendszereinek megismerése, a párbeszéden alapuló eljárás aktiválása a nemzeti parlamentek és a Parlament bevonására, elsősorban azokon a területeken, ahol nehézségek merülnek fel az EU stratégiák megvalósításával kapcsolatban, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget érintő intézkedések esetében,

Az európai jogi térség vonatkozásában

| — | a büntetőeljárásban részt vevő személyek jogairól szóló jogalkotási javaslat felülvizsgálata (EUMSz 69A. cikk), |
| --- | --- |

—

a büntetőeljárásban részt vevő személyek jogairól szóló jogalkotási javaslat felülvizsgálata (EUMSz 69A. cikk),

| — | a bűnözés és a terrorizmus áldozatainak jogaira vonatkozó javaslat benyújtása (EUMSz 69A. cikk) |
| --- | --- |

—

a bűnözés és a terrorizmus áldozatainak jogaira vonatkozó javaslat benyújtása (EUMSz 69A. cikk)

| — | a távollétben hozott („in absentia”) intézkedések, valamint a bizonyítékok tagállamok közötti kölcsönös elismerésének megerősítése (EUMSz 69A. cikk), |
| --- | --- |

—

a távollétben hozott („in absentia”) intézkedések, valamint a bizonyítékok tagállamok közötti kölcsönös elismerésének megerősítése (EUMSz 69A. cikk),

| — | a bűnügyi nyilvántartások összekapcsolása, |
| --- | --- |

—

a bűnügyi nyilvántartások összekapcsolása,

| — | az Europol, az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat szabályzatának felülvizsgálata az új jogi alapok fényében, |
| --- | --- |

—

az Europol, az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat szabályzatának felülvizsgálata az új jogi alapok fényében,

A határvédelem vonatkozásában

| — | a Schengen Információs Rendszer második generációja (SIS II) teljes körű működését, valamint a Prümi Szerződéshez (5) kapcsolódó határozatok hatálybalépését biztosító megfelelő intézkedések elfogadása, |
| --- | --- |

—

a Schengen Információs Rendszer második generációja (SIS II) teljes körű működését, valamint a Prümi Szerződéshez (5) kapcsolódó határozatok hatálybalépését biztosító megfelelő intézkedések elfogadása,

| — | a Frontex megerősítése és a Bizottság határvédelemmel kapcsolatos új javaslatainak hatásvizsgálata, |
| --- | --- |

—

a Frontex megerősítése és a Bizottság határvédelemmel kapcsolatos új javaslatainak hatásvizsgálata,

| — | a Frontexnek az általa harmadik országokkal kötött megállapodásokról és a közös fellépésekre vonatkozó értékelő jelentésekről szóló tájékoztatása megerősítése és annak biztosítása, hogy a határvizsgálatok az emberi jogok tiszteletben tartásával zajlanak; a Frontex megbízatásának módosítása oly módon, hogy az tartalmazza a tengeri mentési műveleteket, |
| --- | --- |

—

a Frontexnek az általa harmadik országokkal kötött megállapodásokról és a közös fellépésekre vonatkozó értékelő jelentésekről szóló tájékoztatása megerősítése és annak biztosítása, hogy a határvizsgálatok az emberi jogok tiszteletben tartásával zajlanak; a Frontex megbízatásának módosítása oly módon, hogy az tartalmazza a tengeri mentési műveleteket,

| — | strukturált együttműködés kialakítása a Frontex és az ENSZ menekültügyi főbiztosa (UNHCR) között az érintett műveletek leegyszerűsítése érdekében, figyelembe véve az emberi jogok védelmét, |
| --- | --- |

—

strukturált együttműködés kialakítása a Frontex és az ENSZ menekültügyi főbiztosa (UNHCR) között az érintett műveletek leegyszerűsítése érdekében, figyelembe véve az emberi jogok védelmét,

A bevándorlás és a menedékjog vonatkozásában

| — | gyors és ambiciózus fellépés a Bizottság és a Tanács részéről, mellyel szorgalmazzák az Unió előretekintő stratégiáját a következőkkel kapcsolatban:






  — | legális bevándorlás: a legális bevándorlással kapcsolatos következő csomag (többek között a kék kártyás egyszeri kérelmezési eljárásra, az idénymunkásokra, a vállalatokon belül áthelyezett személyekre és a fizetett gyakornokokra vonatkozó javaslatok) |
| --- | --- | --- |

—

gyors és ambiciózus fellépés a Bizottság és a Tanács részéről, mellyel szorgalmazzák az Unió előretekintő stratégiáját a következőkkel kapcsolatban:

—

legális bevándorlás: a legális bevándorlással kapcsolatos következő csomag (többek között a kék kártyás egyszeri kérelmezési eljárásra, az idénymunkásokra, a vállalatokon belül áthelyezett személyekre és a fizetett gyakornokokra vonatkozó javaslatok)

| — | illegális bevándorlás: többek között a szankciókra és az EU áttelepítési programjára vonatkozó javaslatok, |
| --- | --- |

—

illegális bevándorlás: többek között a szankciókra és az EU áttelepítési programjára vonatkozó javaslatok,

| — | menedékjog: a II. szakasz megvalósítása, többek között a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-i 2005/85/EK tanácsi irányelv (6) és a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (7) felülvizsgálata, valamint európai menekültügyi támogatási hivatal létrehozása, |
| --- | --- |

—

menedékjog: a II. szakasz megvalósítása, többek között a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-i 2005/85/EK tanácsi irányelv (6) és a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (7) felülvizsgálata, valamint európai menekültügyi támogatási hivatal létrehozása,

| — | közösségi politika kialakítása a bevándorlásról és a menedékjogról, amely a legális bevándorlás csatornáinak megnyitásán, valamint a bevándorlók és a menedékkérők alapvető jogainak védelmére vonatkozó közös uniós normák meghatározásán alapul, |
| --- | --- |

—

közösségi politika kialakítása a bevándorlásról és a menedékjogról, amely a legális bevándorlás csatornáinak megnyitásán, valamint a bevándorlók és a menedékkérők alapvető jogainak védelmére vonatkozó közös uniós normák meghatározásán alapul,

| — | az ENSZ Közgyűlése által 1990. december 18-án elfogadott, a bevándorló munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezmény valamennyi rendelkezésének belefoglalása a közösségi határozatokba és kerethatározatokba, |
| --- | --- |

—

az ENSZ Közgyűlése által 1990. december 18-án elfogadott, a bevándorló munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezmény valamennyi rendelkezésének belefoglalása a közösségi határozatokba és kerethatározatokba,

| 3. | üdvözli a megkülönböztetés elleni csomag elkészítésére vonatkozó javaslatot, és sürgeti a Tanácsot, hogy cselekedjen a Lisszaboni Szerződés szellemében, és építse be a Parlament javaslatait; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a megkülönböztetés elleni csomag elkészítésére vonatkozó javaslatot, és sürgeti a Tanácsot, hogy cselekedjen a Lisszaboni Szerződés szellemében, és építse be a Parlament javaslatait;

| 4. | úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteket és a civil társadalmat mostantól strukturált módon be kell vonni e jogalkotási intézkedések meghatározásába, valamint ezen politikák tagállamokban történő értékelésébe; e tekintetben felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel közösen vizsgálja meg újra azokat a hálózatokat, ügynökségeket és eszközöket, amelyek feladata a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget érintő politikák hatásvizsgálata, valamint hogy segítse elő az európai civil társadalommal történő szorosabb együttműködést; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteket és a civil társadalmat mostantól strukturált módon be kell vonni e jogalkotási intézkedések meghatározásába, valamint ezen politikák tagállamokban történő értékelésébe; e tekintetben felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel közösen vizsgálja meg újra azokat a hálózatokat, ügynökségeket és eszközöket, amelyek feladata a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget érintő politikák hatásvizsgálata, valamint hogy segítse elő az európai civil társadalommal történő szorosabb együttműködést;

| 5. | hangsúlyozza, hogy ratifikálása után a Lisszaboni Szerződés el fogja ismerni az Parlament szerepét a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó politikákkal kapcsolatos nemzetközi egyezmények megkötésében; ebben az összefüggésben kéri, hogy:






  — | konzultáljanak vele idejében a harmadik országokkal a 2008. december 31-ig még nem megkötött valamennyi megállapodásról, |
| --- | --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy ratifikálása után a Lisszaboni Szerződés el fogja ismerni az Parlament szerepét a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó politikákkal kapcsolatos nemzetközi egyezmények megkötésében; ebben az összefüggésben kéri, hogy:

—

konzultáljanak vele idejében a harmadik országokkal a 2008. december 31-ig még nem megkötött valamennyi megállapodásról,

| — | rendszeresen tájékoztassák a folyamatban lévő tárgyalásokról, |
| --- | --- |

—

rendszeresen tájékoztassák a folyamatban lévő tárgyalásokról,

| — | sürgősen tartsanak vitát a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenziójáról, mivel az EU számos ügyben kétoldalú megállapodások formájában de facto rendőrségi és igazságügyi együttműködést alakít ki harmadik országokkal, nevezetesen az Egyesült Államokkal, ezzel megkerülve a hivatalos demokratikus döntéshozatali eljárásokat és a parlamenti vizsgálatot; |
| --- | --- |

—

sürgősen tartsanak vitát a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenziójáról, mivel az EU számos ügyben kétoldalú megállapodások formájában de facto rendőrségi és igazságügyi együttműködést alakít ki harmadik országokkal, nevezetesen az Egyesült Államokkal, ezzel megkerülve a hivatalos demokratikus döntéshozatali eljárásokat és a parlamenti vizsgálatot;

*

* *

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá hogy hívja fel e parlamenteket észrevételeik és javaslataik 2008. november 15-éig történő benyújtására, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatosan elért előrehaladásról szóló, 2008. decemberi éves vita előtt. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá hogy hívja fel e parlamenteket észrevételeik és javaslataik 2008. november 15-éig történő benyújtására, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatosan elért előrehaladásról szóló, 2008. decemberi éves vita előtt.

---

(1)  HL C 303., 2007.12.14., 1. o.

(2)  2008. július 1-i határozat a C-39/05 P és a C-52/05, Svéd Királyság és Maurizio Turco kontra az Európai Unió Tanácsa, összevont ügyekben.

(3)  Az 1994. december 20-i, a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló intézményközi megállapodás, 4. pont, (HL C 102., 1996.4.4., 2. o.).

(4)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

(5)  A Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság és az Osztrák Köztársaság között a határon átnyúló együttműködés fokozásáról, különösen a terrorizmus, a határon átnyúló bűnözés és az illegális migráció leküzdése érdekében létrejött, 2005. május 27-i Szerződés (Prümi Szerződés).

(6)  HL L 326., 2005.12.13., 13. o.

(7)  HL L 304., 2004.9.30., 2. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/85

---

2008. szeptember 25., csütörtökA média koncentrációja és pluralizmusa az Európai Unióban

P6_TA(2008)0459

Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról (2007/2253(INI))

2010/C 8 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére,

tekintettel az Amszterdami Szerződésnek a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló jegyzőkönyvére (1) (az Amszterdami Szerződés jegyzőkönyve)

tekintettel az Európai Unió tagállamain belül a médiapluralizmusról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)0032),

tekintettel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. december 11-i 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

tekintettel a médiakoncentrációról szóló 2002. november 20-i állásfoglalására (3),

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezményre (UNESCO-egyezmény a kulturális sokszínűségről),

tekintettel az EU-ban, és különösen Olaszországban a véleménynyilvánítás és a tájékoztatás szabadsága (az Alapjogi Charta 11. cikkének (2) bekezdése) megsértésének kockázatairól szóló 2004. április 22-i állásfoglalására (4),

tekintettel az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló, 2001. évi bizottsági közleményre (5),

tekintettel a közszolgálati műsorszolgáltatásról szóló, 1999. január 25-i tanácsi állásfoglalásra (6),

tekintettel a Európa Tanács Miniszteri Bizottságnak az információs társadalomban a közszolgálati média feladatáról szóló, a tagállamokhoz intézett Rec(2007)3. számú 2007. január 31-i ajánlására,

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a média oktatásáról szóló, 2000. június 27-i Rec1466(2000) számú ajánlására,

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a médiapluralizmus és a változatos médiatartalom tárgyában a tagállamokhoz intézett Rec(2007)2. számú 2007. január 31-i ajánlására,

tekintettel a digitális interaktív televíziós szolgáltatások együttműködési képességéről szóló, 2007. november 13-i állásfoglalására (7),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0303/2008),

| A. | mivel az Európai Unió megerősítette elkötelezettségét a médiapluralizmus védelme és előmozdítása iránt, amely az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkében foglalt – továbbra is a demokrácia, a polgári pluralizmus és a kulturális sokszínűség megőrzésének alapelveit alkotó –, a tájékoztatáshoz való jog és a szólásszabadság alapvető pillére; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió megerősítette elkötelezettségét a médiapluralizmus védelme és előmozdítása iránt, amely az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkében foglalt – továbbra is a demokrácia, a polgári pluralizmus és a kulturális sokszínűség megőrzésének alapelveit alkotó –, a tájékoztatáshoz való jog és a szólásszabadság alapvető pillére;

| B. | mivel az Európai Parlament többször kifejezte azon óhaját, hogy a Bizottság hozzon létre egy szilárd jogi keretet mind a média ágazatában, mind az információs társadalom teljes egészében oly módon, hogy a pluralizmus azonos szintjét biztosítsa a tagállamokban, és lehetővé tegye a szereplők számára, hogy kihasználják az egységes piac által létrehozott lehetőségeket; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament többször kifejezte azon óhaját, hogy a Bizottság hozzon létre egy szilárd jogi keretet mind a média ágazatában, mind az információs társadalom teljes egészében oly módon, hogy a pluralizmus azonos szintjét biztosítsa a tagállamokban, és lehetővé tegye a szereplők számára, hogy kihasználják az egységes piac által létrehozott lehetőségeket;

| C. | mivel ahogy a Bizottság fent említett munkadokumentumában hangsúlyozza, a médiapluralizmus fogalmát nem lehet csupán az ágazati tulajdonkoncentráció problémájára korlátozni, hiszen az még olyan kérdéseket is felvet, amelyek a közszolgálati műsorszolgáltatáshoz, a politikai hatalomhoz, a gazdasági versenyhez, a kulturális sokféleséghez, az új technológiák fejlődéséhez, az átláthatósághoz és az újságírók Európai Unión belüli munkakörülményeihez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

C.

mivel ahogy a Bizottság fent említett munkadokumentumában hangsúlyozza, a médiapluralizmus fogalmát nem lehet csupán az ágazati tulajdonkoncentráció problémájára korlátozni, hiszen az még olyan kérdéseket is felvet, amelyek a közszolgálati műsorszolgáltatáshoz, a politikai hatalomhoz, a gazdasági versenyhez, a kulturális sokféleséghez, az új technológiák fejlődéséhez, az átláthatósághoz és az újságírók Európai Unión belüli munkakörülményeihez kapcsolódnak;

| D. | mivel a közszolgálati műsorszolgáltatásoknak rendelkezniük kell olyan eszközökkel, amelyek a politikai nyomástól és a piaci erőktől való tényleges függetlenség biztosításához szükségesek; |
| --- | --- |

D.

mivel a közszolgálati műsorszolgáltatásoknak rendelkezniük kell olyan eszközökkel, amelyek a politikai nyomástól és a piaci erőktől való tényleges függetlenség biztosításához szükségesek;

| E. | mivel a közszolgálati műsorszolgáltatások a piaci részesedés megszerzése érdekében jelenleg indokolatlanul és a tartalmaik minőségének rovására szállnak a kereskedelmi csatornákkal versenybe, amelynek célja végső soron nem a minőség, hanem a többségi igény kielégítése; |
| --- | --- |

E.

mivel a közszolgálati műsorszolgáltatások a piaci részesedés megszerzése érdekében jelenleg indokolatlanul és a tartalmaik minőségének rovására szállnak a kereskedelmi csatornákkal versenybe, amelynek célja végső soron nem a minőség, hanem a többségi igény kielégítése;

| F. | mivel a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény jelentős fontosságot tulajdonít többek között az olyan feltételek megteremtésének, amelyek előmozdítják a média sokszínűségét; |
| --- | --- |

F.

mivel a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény jelentős fontosságot tulajdonít többek között az olyan feltételek megteremtésének, amelyek előmozdítják a média sokszínűségét;

| G. | mivel a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény elismeri szerződő feleinek azt a jogát, hogy a média sokszínűségének javítására irányuló intézkedéseket fogadjanak el, többek között a közszolgálati műsorszolgáltatás keretében; |
| --- | --- |

G.

mivel a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény elismeri szerződő feleinek azt a jogát, hogy a média sokszínűségének javítására irányuló intézkedéseket fogadjanak el, többek között a közszolgálati műsorszolgáltatás keretében;

| H. | mivel a közszolgálati audiovizuális médiának a pluralizmus biztosításában betöltött fontos szerepét elismeri a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény és az Amszterdami Szerződés jegyzőkönyve, amely kimondja, hogy a tagállamok közcélú műsorszolgáltatási rendszere közvetlenül kapcsolódik az egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeihez és a médiapluralizmus megőrzésének követelményéhez, miközben a tagállamok felelősek a közszolgálati televíziós műsorszolgáltatás körének meghatározásáért és annak finanszírozásáért; |
| --- | --- |

H.

mivel a közszolgálati audiovizuális médiának a pluralizmus biztosításában betöltött fontos szerepét elismeri a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény és az Amszterdami Szerződés jegyzőkönyve, amely kimondja, hogy a tagállamok közcélú műsorszolgáltatási rendszere közvetlenül kapcsolódik az egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeihez és a médiapluralizmus megőrzésének követelményéhez, miközben a tagállamok felelősek a közszolgálati televíziós műsorszolgáltatás körének meghatározásáért és annak finanszírozásáért;

| I. | mivel a fent említett, 2001. évi bizottsági közlemény teljes mértékben elismeri a közszolgálati műsorszolgáltatók központi szerepét a pluralizmus, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdításában, és hangsúlyozza, hogy a szóban forgó állami támogatások vizsgálatakor a Bizottság olyan kritériumokat alkalmaz, mint amilyen a kulturális sokszínűség előmozdításának fontossága és az egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeinek teljesítése; |
| --- | --- |

I.

mivel a fent említett, 2001. évi bizottsági közlemény teljes mértékben elismeri a közszolgálati műsorszolgáltatók központi szerepét a pluralizmus, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdításában, és hangsúlyozza, hogy a szóban forgó állami támogatások vizsgálatakor a Bizottság olyan kritériumokat alkalmaz, mint amilyen a kulturális sokszínűség előmozdításának fontossága és az egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeinek teljesítése;

| J. | mivel a fent említett, 1999. január 25-i tanácsi állásfoglalás megismétli a közszolgálati műsorszolgáltatások létfontosságú szerepét a pluralizmus szempontjából, és követeli, hogy a tagállamok adjanak számára széles körű megbízást, amelyben tükröződik azon szerepe, hogy biztosítsa a nyilvánosság számára az új audiovizuális és információs szolgáltatások és az új technológiák előnyeit; |
| --- | --- |

J.

mivel a fent említett, 1999. január 25-i tanácsi állásfoglalás megismétli a közszolgálati műsorszolgáltatások létfontosságú szerepét a pluralizmus szempontjából, és követeli, hogy a tagállamok adjanak számára széles körű megbízást, amelyben tükröződik azon szerepe, hogy biztosítsa a nyilvánosság számára az új audiovizuális és információs szolgáltatások és az új technológiák előnyeit;

| K. | mivel az Amszterdami Szerződés jegyzőkönyvét azzal a céllal fogadták el, hogy biztosítsa a tagállamok hatásköreit a nemzeti közcélú műsorszolgáltatási rendszerüknek a társadalmuk demokratikus és kulturális igényeire szabott megszervezésében, hogy az a legjobban szolgálja a médiapluralizmus fenntartását; |
| --- | --- |

K.

mivel az Amszterdami Szerződés jegyzőkönyvét azzal a céllal fogadták el, hogy biztosítsa a tagállamok hatásköreit a nemzeti közcélú műsorszolgáltatási rendszerüknek a társadalmuk demokratikus és kulturális igényeire szabott megszervezésében, hogy az a legjobban szolgálja a médiapluralizmus fenntartását;

| L. | mivel a fent említett, Rec(2007)3 ajánlás hangsúlyozza a közszolgálati műsorszolgáltatásnak mint a pártatlan és független tájékoztatás és véleménynyilvánítás, valamint az újszerű és változatos tartalmak forrásának sajátos szerepét, amely szigorú etikai és minőségi normáknak felel meg és a nyilvános vita fóruma, emellett pedig előmozdítja az egyének szélesebb körű demokratikus részvételét, és ezért követeli, hogy a tagállamok továbbra is kapjanak felhatalmazást e megbízás olyan módon történő kiigazítására, hogy az teljesíthesse célját az új médiakörnyezetben; |
| --- | --- |

L.

mivel a fent említett, Rec(2007)3 ajánlás hangsúlyozza a közszolgálati műsorszolgáltatásnak mint a pártatlan és független tájékoztatás és véleménynyilvánítás, valamint az újszerű és változatos tartalmak forrásának sajátos szerepét, amely szigorú etikai és minőségi normáknak felel meg és a nyilvános vita fóruma, emellett pedig előmozdítja az egyének szélesebb körű demokratikus részvételét, és ezért követeli, hogy a tagállamok továbbra is kapjanak felhatalmazást e megbízás olyan módon történő kiigazítására, hogy az teljesíthesse célját az új médiakörnyezetben;

| M. | mivel a médiapluralizmus csak úgy garantálható, ha megfelelő politikai egyensúlyt alakítanak ki a közszolgálati televízió tartalmában; |
| --- | --- |

M.

mivel a médiapluralizmus csak úgy garantálható, ha megfelelő politikai egyensúlyt alakítanak ki a közszolgálati televízió tartalmában;

| N. | mivel a tapasztalatok szerint a tulajdonjogok korlátlan koncentrációja veszélyezteti a pluralizmust és a kulturális sokszínűséget, és mivel a pusztán önmagában a szabad piaci versenyen alapuló rendszer nem képes garantálni a médiapluralizmust; |
| --- | --- |

N.

mivel a tapasztalatok szerint a tulajdonjogok korlátlan koncentrációja veszélyezteti a pluralizmust és a kulturális sokszínűséget, és mivel a pusztán önmagában a szabad piaci versenyen alapuló rendszer nem képes garantálni a médiapluralizmust;

| O. | mivel Európában a magán- és állami televíziók és audiovizuális médiaszolgáltatások két pilléren alapuló szabályozása bizonyította értékét a médiapluralizmus megerősítésében, és ezt tovább kell fejleszteni; |
| --- | --- |

O.

mivel Európában a magán- és állami televíziók és audiovizuális médiaszolgáltatások két pilléren alapuló szabályozása bizonyította értékét a médiapluralizmus megerősítésében, és ezt tovább kell fejleszteni;

| P. | mivel a tulajdonjogok koncentrációja növeli a médiaszakemberek függőségét a nagy médiavállalkozások tulajdonosaitól; |
| --- | --- |

P.

mivel a tulajdonjogok koncentrációja növeli a médiaszakemberek függőségét a nagy médiavállalkozások tulajdonosaitól;

| Q. | mivel az új technológiák, különösen az audiovizuális tartalom előállítását és terjesztését illetően a digitális technológiára való átállás, valamint az új kommunikációs és információs szolgáltatások piacra lépése jelentős hatást gyakorolt az elérhető termékek mennyiségére és a terjesztési módokra; mivel azonban a médiában és a szolgáltatásokban tapasztalható mennyiségi növekedés nem garantálja automatikusan a tartalom sokszínűségét; mivel a médiapluralizmus és a kulturális sokszínűség új, aktualizált eszközeire és a nyilvánosság azonnali és objektív tájékoztatására van szükség; |
| --- | --- |

Q.

mivel az új technológiák, különösen az audiovizuális tartalom előállítását és terjesztését illetően a digitális technológiára való átállás, valamint az új kommunikációs és információs szolgáltatások piacra lépése jelentős hatást gyakorolt az elérhető termékek mennyiségére és a terjesztési módokra; mivel azonban a médiában és a szolgáltatásokban tapasztalható mennyiségi növekedés nem garantálja automatikusan a tartalom sokszínűségét; mivel a médiapluralizmus és a kulturális sokszínűség új, aktualizált eszközeire és a nyilvánosság azonnali és objektív tájékoztatására van szükség;

| R. | mivel a jelenlegi távközlési szabályozási keretrendszer – amelyben tükröződik az infrastruktúra és a tartalom szabályozása közötti közvetlen viszony és kölcsönös függőség – alkalmas technikai eszközt biztosít a tagállamoknak a média- és a tartalmi pluralizmus védelméhez, mint például a hozzáférési szabályok és a közvetítési kötelezettségek („must carry”); |
| --- | --- |

R.

mivel a jelenlegi távközlési szabályozási keretrendszer – amelyben tükröződik az infrastruktúra és a tartalom szabályozása közötti közvetlen viszony és kölcsönös függőség – alkalmas technikai eszközt biztosít a tagállamoknak a média- és a tartalmi pluralizmus védelméhez, mint például a hozzáférési szabályok és a közvetítési kötelezettségek („must carry”);

| S. | mivel azonban a technológiai fejlődés nem biztosítja automatikusan a tájékoztatás pluralizmusának és a tartalom sokszínűségének tiszteletben tartását, hanem annak a nemzeti és európai hatóságok tevőleges, következetes és éber politikája keretében kell megtörténnie; |
| --- | --- |

S.

mivel azonban a technológiai fejlődés nem biztosítja automatikusan a tájékoztatás pluralizmusának és a tartalom sokszínűségének tiszteletben tartását, hanem annak a nemzeti és európai hatóságok tevőleges, következetes és éber politikája keretében kell megtörténnie;

| T. | mivel az internet ugyan nagyban növelte a különböző információforrásokhoz, nézetekhez és véleményekhez való hozzáférést, még nem váltotta fel a hagyományos médiát mint a közvélemény döntő formálóját; |
| --- | --- |

T.

mivel az internet ugyan nagyban növelte a különböző információforrásokhoz, nézetekhez és véleményekhez való hozzáférést, még nem váltotta fel a hagyományos médiát mint a közvélemény döntő formálóját;

| U. | mivel a technológiai fejlődésnek köszönhetően a lapkiadók egyre inkább az interneten teszik közzé tartalmaikat, és ezért nagymértékben függenek az (internetes) reklámbevételektől; |
| --- | --- |

U.

mivel a technológiai fejlődésnek köszönhetően a lapkiadók egyre inkább az interneten teszik közzé tartalmaikat, és ezért nagymértékben függenek az (internetes) reklámbevételektől;

| V. | mivel a média továbbra is politikai befolyással rendelkező eszköz, és mivel jelentős veszélyben van a média azon képessége, hogy a demokrácia őrzőjeként működjön, ugyanis a magán médiavállalkozások túlnyomórészt a pénzügyi hasznot tartják szem előtt; mivel ez azzal a veszéllyel jár, hogy elvész a sokszínűség, a minőségi tartalom és a vélemények sokfélesége; mivel így a médiapluralizmus megteremtése nem bízható pusztán a piaci mechanizmusokra; |
| --- | --- |

V.

mivel a média továbbra is politikai befolyással rendelkező eszköz, és mivel jelentős veszélyben van a média azon képessége, hogy a demokrácia őrzőjeként működjön, ugyanis a magán médiavállalkozások túlnyomórészt a pénzügyi hasznot tartják szem előtt; mivel ez azzal a veszéllyel jár, hogy elvész a sokszínűség, a minőségi tartalom és a vélemények sokfélesége; mivel így a médiapluralizmus megteremtése nem bízható pusztán a piaci mechanizmusokra;

| W. | mivel a nagy médiavállalkozások jelentős, sőt gyakran domináns pozíciót építettek ki néhány tagállamban, és mivel az olyan vállalatok által birtokolt sajtócsoportosulások, amelyek közbeszerzési szerződéseket ítélhetnek oda, veszélyt jelentenek a média függetlenségére nézve; |
| --- | --- |

W.

mivel a nagy médiavállalkozások jelentős, sőt gyakran domináns pozíciót építettek ki néhány tagállamban, és mivel az olyan vállalatok által birtokolt sajtócsoportosulások, amelyek közbeszerzési szerződéseket ítélhetnek oda, veszélyt jelentenek a média függetlenségére nézve;

| X. | mivel néhány tagállamban a multinacionális médiavállalkozások hozzájárulása alapvető fontosságú a médiapaletta megújításában, azonban javítani kell a munkakörülményeket és a fizetéseket is; |
| --- | --- |

X.

mivel néhány tagállamban a multinacionális médiavállalkozások hozzájárulása alapvető fontosságú a médiapaletta megújításában, azonban javítani kell a munkakörülményeket és a fizetéseket is;

| Y. | mivel javítani kell a médiaszakemberek munkakörülményeit és munkaminőségét, és mivel szociális garanciák hiányában egyre több újságírót alkalmaznak bizonytalan körülmények között; |
| --- | --- |

Y.

mivel javítani kell a médiaszakemberek munkakörülményeit és munkaminőségét, és mivel szociális garanciák hiányában egyre több újságírót alkalmaznak bizonytalan körülmények között;

| Z. | mivel az EU versenyjogának meglehetősen korlátozott lehetőségei vannak a médiakoncentrációval kapcsolatos kérdések kezelése terén, ugyanis az új tagállamokban a médián belüli tulajdonviszonyok vertikális és horizontális koncentrációját kialakító tevékenységek nem érték el azt a pénzügyi küszöbértéket, ahol az EU versenyjoga alkalmazandó lenne; |
| --- | --- |

Z.

mivel az EU versenyjogának meglehetősen korlátozott lehetőségei vannak a médiakoncentrációval kapcsolatos kérdések kezelése terén, ugyanis az új tagállamokban a médián belüli tulajdonviszonyok vertikális és horizontális koncentrációját kialakító tevékenységek nem érték el azt a pénzügyi küszöbértéket, ahol az EU versenyjoga alkalmazandó lenne;

| AA. | mivel ha túlzottan korlátozó szabályokat vezetnek be a médiával kapcsolatos tulajdonjogokra, az azzal a kockázattal jár, hogy csökken az európai vállalatok versenyképessége a világpiacon, és nő a nem európai médiacsoportok befolyása; |
| --- | --- |

AA.

mivel ha túlzottan korlátozó szabályokat vezetnek be a médiával kapcsolatos tulajdonjogokra, az azzal a kockázattal jár, hogy csökken az európai vállalatok versenyképessége a világpiacon, és nő a nem európai médiacsoportok befolyása;

| AB. | mivel a médiafogyasztók számára a tartalom tekintetében széles körű választási lehetőséget kell biztosítani; |
| --- | --- |

AB.

mivel a médiafogyasztók számára a tartalom tekintetében széles körű választási lehetőséget kell biztosítani;

| AC. | mivel a médián belül az alkotók arra törekszenek, hogy a legjobb minőségű tartalmat állítsák elő, ennek eléréséhez azonban a feltételek nem egyformán megfelelők valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

AC.

mivel a médián belül az alkotók arra törekszenek, hogy a legjobb minőségű tartalmat állítsák elő, ennek eléréséhez azonban a feltételek nem egyformán megfelelők valamennyi tagállamban;

| AD. | mivel az új média elterjedése (széles sávú internet, műholdas csatornák, földi sugárzású digitális televízió stb.) és a médiával kapcsolatos tulajdonjogok eltérő formái önmagukban nem elégségesek ahhoz, hogy garantálják a médiatartalomban a pluralizmust; |
| --- | --- |

AD.

mivel az új média elterjedése (széles sávú internet, műholdas csatornák, földi sugárzású digitális televízió stb.) és a médiával kapcsolatos tulajdonjogok eltérő formái önmagukban nem elégségesek ahhoz, hogy garantálják a médiatartalomban a pluralizmust;

| AE. | mivel mind állami, mind kereskedelmi szinten érvényesíteni kell a tartalom minőségére és a kiskorúak védelmére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

AE.

mivel mind állami, mind kereskedelmi szinten érvényesíteni kell a tartalom minőségére és a kiskorúak védelmére vonatkozó szabályokat;

| AF. | mivel a médiavállalkozások nélkülözhetetlenek a médiapluralizmus és a demokrácia fenntartása szempontjából, és ezért tevékenyebben kell foglalkozniuk az üzleti etikával és a társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos gyakorlatokkal; |
| --- | --- |

AF.

mivel a médiavállalkozások nélkülözhetetlenek a médiapluralizmus és a demokrácia fenntartása szempontjából, és ezért tevékenyebben kell foglalkozniuk az üzleti etikával és a társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos gyakorlatokkal;

| AG. | mivel a kereskedelmi médiacsatornákban egyre növekvő mértékben használnak fel magánfelhasználók által létrehozott tartalmat, különösen audiovizuális tartalmat, névleges díj ellenében vagy ellenszolgáltatás nélkül, ami problémákat vet fel az etika és a magánélet védelme terén, aminek következtében az újságírók és más médiaszakemberek a verseny aránytalan nyomása alá kerülnek; |
| --- | --- |

AG.

mivel a kereskedelmi médiacsatornákban egyre növekvő mértékben használnak fel magánfelhasználók által létrehozott tartalmat, különösen audiovizuális tartalmat, névleges díj ellenében vagy ellenszolgáltatás nélkül, ami problémákat vet fel az etika és a magánélet védelme terén, aminek következtében az újságírók és más médiaszakemberek a verseny aránytalan nyomása alá kerülnek;

| AH. | mivel az internetes blogbejegyzések fontos új alkotóelemei a szólásszabadságnak, és a médiaszakemberek és a magánszemélyek egyre gyakrabban alkalmazzák; |
| --- | --- |

AH.

mivel az internetes blogbejegyzések fontos új alkotóelemei a szólásszabadságnak, és a médiaszakemberek és a magánszemélyek egyre gyakrabban alkalmazzák;

| AI. | mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók számára szilárd finanszírozást kell biztosítani, azoknak méltányosan és kiegyensúlyozottan kell tevékenykedniük, és rendelkezésükre kell bocsátani a közérdek és a társadalmi értékek előmozdításához szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

AI.

mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók számára szilárd finanszírozást kell biztosítani, azoknak méltányosan és kiegyensúlyozottan kell tevékenykedniük, és rendelkezésükre kell bocsátani a közérdek és a társadalmi értékek előmozdításához szükséges eszközöket;

| AJ. | mivel a tagállamok tágan értelmezhetik a közszolgálati média feladatkörét és finanszírozását; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a tagállamok tágan értelmezhetik a közszolgálati média feladatkörét és finanszírozását;

| AK. | mivel a közszolgálati média csak az audiovizuális és nem lineáris területeken rendelkezik figyelemre méltó piaci jelenléttel; |
| --- | --- |

AK.

mivel a közszolgálati média csak az audiovizuális és nem lineáris területeken rendelkezik figyelemre méltó piaci jelenléttel;

| AL. | mivel az európai audiovizuális modell tartós alapját az erős, független és pluralista közszolgáltatásnak és a dinamikus kereskedelmi szektornak kell képeznie; mivel e modell folyamatossága alapvető fontosságú a rendszer életképessége és minősége, a média pluralizmusa és a kulturális sokszínűség tiszteletben tartása és előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

AL.

mivel az európai audiovizuális modell tartós alapját az erős, független és pluralista közszolgáltatásnak és a dinamikus kereskedelmi szektornak kell képeznie; mivel e modell folyamatossága alapvető fontosságú a rendszer életképessége és minősége, a média pluralizmusa és a kulturális sokszínűség tiszteletben tartása és előmozdítása szempontjából;

| AM. | mivel a tagállamok közszolgálati médiumai néha szenvednek a nem megfelelő finanszírozás és a politikai nyomásgyakorlás miatt; |
| --- | --- |

AM.

mivel a tagállamok közszolgálati médiumai néha szenvednek a nem megfelelő finanszírozás és a politikai nyomásgyakorlás miatt;

| AN. | mivel az egyes tagállamok által a közszektor műsorszolgáltatására ruházott feladatok hosszú távú finanszírozást és garantált függetlenséget igényelnek, amely messze nem valósult még meg a tagországokban; |
| --- | --- |

AN.

mivel az egyes tagállamok által a közszektor műsorszolgáltatására ruházott feladatok hosszú távú finanszírozást és garantált függetlenséget igényelnek, amely messze nem valósult még meg a tagországokban;

| AO. | mivel bizonyos tagállamokban a közszolgálati média mind a minőség, mind a közönség tekintetében kiemelkedő szerepet játszhat; |
| --- | --- |

AO.

mivel bizonyos tagállamokban a közszolgálati média mind a minőség, mind a közönség tekintetében kiemelkedő szerepet játszhat;

| AP. | mivel a kiváló minőségű, változatos tartalmakhoz való egyetemes és nyilvános hozzáférés egyre kritikusabbá válik a technológiai változások és a fokozódó koncentráció összefüggésében, valamint az egyre inkább versengő és globalizált környezetben; mivel a közcélú audiovizuális szolgáltatások létfontosságúak a demokratikus véleményformálás szempontjából, annak érdekében, hogy az emberek megismerkedhessenek a kulturális sokszínűséggel, és hogy garantálják a pluralizmust; és mivel e szolgáltatásoknak képesnek kell lenniük arra, hogy használják az új műsorszolgáltatási platformokat a rájuk ruházott feladatok elvégzése céljából, hogy elérjék a társadalmat alkotó összes csoportot, bármilyen hozzáférési módot is használnak; |
| --- | --- |

AP.

mivel a kiváló minőségű, változatos tartalmakhoz való egyetemes és nyilvános hozzáférés egyre kritikusabbá válik a technológiai változások és a fokozódó koncentráció összefüggésében, valamint az egyre inkább versengő és globalizált környezetben; mivel a közcélú audiovizuális szolgáltatások létfontosságúak a demokratikus véleményformálás szempontjából, annak érdekében, hogy az emberek megismerkedhessenek a kulturális sokszínűséggel, és hogy garantálják a pluralizmust; és mivel e szolgáltatásoknak képesnek kell lenniük arra, hogy használják az új műsorszolgáltatási platformokat a rájuk ruházott feladatok elvégzése céljából, hogy elérjék a társadalmat alkotó összes csoportot, bármilyen hozzáférési módot is használnak;

| AQ. | mivel a közszolgálati médiának elégséges állami finanszírozásban kell részesülnie, hogy magas színvonalú kulturális és hírtartalom kínálata tekintetében fel tudja venni a versenyt a kereskedelmi médiával; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a közszolgálati médiának elégséges állami finanszírozásban kell részesülnie, hogy magas színvonalú kulturális és hírtartalom kínálata tekintetében fel tudja venni a versenyt a kereskedelmi médiával;

| AR. | mivel az elmúlt évtizedben új médiacsatornák jelentek meg, és mivel az internetes csatornáknak jutó reklámbevételek növekvő aránya aggodalmat vált ki a hagyományos médiacsatornákban; |
| --- | --- |

AR.

mivel az elmúlt évtizedben új médiacsatornák jelentek meg, és mivel az internetes csatornáknak jutó reklámbevételek növekvő aránya aggodalmat vált ki a hagyományos médiacsatornákban;

| AS. | mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók és a kereskedelmi műsorszolgáltatók az új szereplőkkel együtt továbbra is egymást kiegészítő szerepet játszanak az új audiovizuális környezetben, amelyet több szolgáltató platform jellemez; |
| --- | --- |

AS.

mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók és a kereskedelmi műsorszolgáltatók az új szereplőkkel együtt továbbra is egymást kiegészítő szerepet játszanak az új audiovizuális környezetben, amelyet több szolgáltató platform jellemez;

| AT. | mivel az EU nem rendelkezik származtatott hatáskörrel a médiakoncentráció szabályozására, mindazonáltal a különböző politikai területeken meglévő hatáskörei lehetővé teszik, hogy tevőleges szerepet játsszon a médiapluralizmus védelmében és előmozdításában; mivel a versenyjog és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok, az audiovizuális kommunikáció és a távközlés szabályozása, valamint a (kereskedelmi) külkapcsolatok képezik azokat a területeket, ahol az EU tevőlegesen olyan politikát folytathat és kell, hogy folytasson, amelyek erősítik és fokozzák a médiapluralizmust; |
| --- | --- |

AT.

mivel az EU nem rendelkezik származtatott hatáskörrel a médiakoncentráció szabályozására, mindazonáltal a különböző politikai területeken meglévő hatáskörei lehetővé teszik, hogy tevőleges szerepet játsszon a médiapluralizmus védelmében és előmozdításában; mivel a versenyjog és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok, az audiovizuális kommunikáció és a távközlés szabályozása, valamint a (kereskedelmi) külkapcsolatok képezik azokat a területeket, ahol az EU tevőlegesen olyan politikát folytathat és kell, hogy folytasson, amelyek erősítik és fokozzák a médiapluralizmust;

| AU. | mivel a szólásszabadsággal kapcsolatos konfliktusok száma növekszik; |
| --- | --- |

AU.

mivel a szólásszabadsággal kapcsolatos konfliktusok száma növekszik;

| AV. | mivel az információs társadalomban a médiaoktatásnak alapvető szerepe van annak elősegítésében, hogy a polgárok képessé váljanak tájékozottan és aktívan közreműködni a demokráciában; |
| --- | --- |

AV.

mivel az információs társadalomban a médiaoktatásnak alapvető szerepe van annak elősegítésében, hogy a polgárok képessé váljanak tájékozottan és aktívan közreműködni a demokráciában;

| AW. | mivel a növekvő információkínálat (különösen az internetnek köszönhetően) egyre fontosabbá teszi az információk értelmezését és értékelését; |
| --- | --- |

AW.

mivel a növekvő információkínálat (különösen az internetnek köszönhetően) egyre fontosabbá teszi az információk értelmezését és értékelését;

| AX. | mivel az Európai Unió polgárai körében a médiaműveltség népszerűsítését sokkal jobban támogatni kell; |
| --- | --- |

AX.

mivel az Európai Unió polgárai körében a médiaműveltség népszerűsítését sokkal jobban támogatni kell;

| AY. | mivel az európai média immár egy globalizált környezetben működik, ami azt jelenti, hogy a tulajdonjogával kapcsolatos átfogó korlátozások jelentősen csökkentik abbéli képességét, hogy versenyezzen olyan harmadik országokból származó vállalatokkal, amelyeket nem kötnek hasonló korlátozások; mivel ezért egyensúlyt kell teremteni egyrészről a tisztességes kereskedelemre vonatkozó szabályok következetes alkalmazása és a pluralista biztonsági szelepek beépítése, másrészről annak biztosítása között, hogy a vállalkozások rendelkezzenek a nemzetközi médiapiacon folytatandó versenyhez szükséges rugalmassággal; |
| --- | --- |

AY.

mivel az európai média immár egy globalizált környezetben működik, ami azt jelenti, hogy a tulajdonjogával kapcsolatos átfogó korlátozások jelentősen csökkentik abbéli képességét, hogy versenyezzen olyan harmadik országokból származó vállalatokkal, amelyeket nem kötnek hasonló korlátozások; mivel ezért egyensúlyt kell teremteni egyrészről a tisztességes kereskedelemre vonatkozó szabályok következetes alkalmazása és a pluralista biztonsági szelepek beépítése, másrészről annak biztosítása között, hogy a vállalkozások rendelkezzenek a nemzetközi médiapiacon folytatandó versenyhez szükséges rugalmassággal;

| AZ. | mivel olyan társadalomban élünk, amely folyamatos információözönnek, azonnali kommunikációnak és szűretlen üzeneteknek van kitéve, miközben az információk szelektálása meghatározott képességeket igényel; |
| --- | --- |

AZ.

mivel olyan társadalomban élünk, amely folyamatos információözönnek, azonnali kommunikációnak és szűretlen üzeneteknek van kitéve, miközben az információk szelektálása meghatározott képességeket igényel;

| BA. | mivel a médiában a pluralizmus megszilárdítására és előmozdítására irányuló intézkedéseknek az EU külkapcsolataiban is alapvető szerepet kell játszaniuk (a kereskedelem terén vagy bárhol máshol), különösen az európai szomszédságpolitika összefüggésében, a bővítési stratégiában és a kétoldalú partnerségi megállapodásokban; |
| --- | --- |

BA.

mivel a médiában a pluralizmus megszilárdítására és előmozdítására irányuló intézkedéseknek az EU külkapcsolataiban is alapvető szerepet kell játszaniuk (a kereskedelem terén vagy bárhol máshol), különösen az európai szomszédságpolitika összefüggésében, a bővítési stratégiában és a kétoldalú partnerségi megállapodásokban;

| 1. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy védelmezzék a médiapluralizmust annak biztosítása érdekében, hogy minden tagállamban valamennyi uniós polgárnak szabad és sokszínű média álljon rendelkezésére, valamint hogy szükség esetén fejlesztéseket javasoljanak; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy védelmezzék a médiapluralizmust annak biztosítása érdekében, hogy minden tagállamban valamennyi uniós polgárnak szabad és sokszínű média álljon rendelkezésére, valamint hogy szükség esetén fejlesztéseket javasoljanak;

| 2. | meggyőződése, hogy a plurális médiarendszer alapvető feltétele a demokratikus európai társadalmi modell megőrzésének; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy a plurális médiarendszer alapvető feltétele a demokratikus európai társadalmi modell megőrzésének;

| 3. | megállapítja, hogy Európa médiatérképén előrehaladott konvergencia tapasztalható, úgy a médiumok, mint a piacok tekintetében; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy Európa médiatérképén előrehaladott konvergencia tapasztalható, úgy a médiumok, mint a piacok tekintetében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a médiarendszer tulajdonlásának koncentrálódása olyan környezetet teremt, amely előnyben részesíti a reklámpiac monopolizálását, korlátozza az új piaci szereplők megjelenését, valamint a médiatartalom egységesüléséhez vezet; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a médiarendszer tulajdonlásának koncentrálódása olyan környezetet teremt, amely előnyben részesíti a reklámpiac monopolizálását, korlátozza az új piaci szereplők megjelenését, valamint a médiatartalom egységesüléséhez vezet;

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy a médiarendszer fejlődését egyre inkább a nyereségszerzés elve irányítja, ezért a társadalmi, politikai és gazdasági folyamatok, valamint az újságírók magatartási kódexében megjelenített értékek nem jelennek meg kellő mértékben; ezért úgy ítéli meg, hogy a versenyjogot szorosan össze kell kapcsolni a médiajoggal a hozzáférés, a verseny és a minőség biztosítása, valamint a média-tulajdonviszonyok és a politikai hatalom közötti, a szabad versenyt, az egyenlő feltételeket és a pluralizmust károsan érintő érdekütközések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet arra, hogy a médiarendszer fejlődését egyre inkább a nyereségszerzés elve irányítja, ezért a társadalmi, politikai és gazdasági folyamatok, valamint az újságírók magatartási kódexében megjelenített értékek nem jelennek meg kellő mértékben; ezért úgy ítéli meg, hogy a versenyjogot szorosan össze kell kapcsolni a médiajoggal a hozzáférés, a verseny és a minőség biztosítása, valamint a média-tulajdonviszonyok és a politikai hatalom közötti, a szabad versenyt, az egyenlő feltételeket és a pluralizmust károsan érintő érdekütközések elkerülése érdekében;

| 6. | emlékezteti a tagállamokat, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok döntései során egyensúlyra kell törekedni a rájuk bízott feladat és a szólásszabadság között, amelynek védelme végső soron a bíróságok feladata; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti a tagállamokat, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok döntései során egyensúlyra kell törekedni a rájuk bízott feladat és a szólásszabadság között, amelynek védelme végső soron a bíróságok feladata;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy vállaljon kötelezettséget egy olyan erős jogi keret kidolgozására, amely a pluralizmus magas szintű védelmét biztosítja az összes tagállamban; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy vállaljon kötelezettséget egy olyan erős jogi keret kidolgozására, amely a pluralizmus magas szintű védelmét biztosítja az összes tagállamban;

| 8. | ezért felhív a közszolgálati és kereskedelmi műsorszolgáltatók közötti egyensúly kialakítására azokban a tagállamokban, ahol jelenleg léteznek közszolgálati műsorszolgáltatók, valamint a médiapluralizmus támogatása érdekében a verseny és a médiajog összekapcsolódásának biztosítására; |
| --- | --- |

8.

ezért felhív a közszolgálati és kereskedelmi műsorszolgáltatók közötti egyensúly kialakítására azokban a tagállamokban, ahol jelenleg léteznek közszolgálati műsorszolgáltatók, valamint a médiapluralizmus támogatása érdekében a verseny és a médiajog összekapcsolódásának biztosítására;

| 9. | úgy véli, hogy az állami szervek fő célkitűzésének a média, így a közszolgáltató média magas színvonala biztosításának, a média sokszínűsége és az újságírók teljes függetlensége garantálásának kell lennie; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az állami szervek fő célkitűzésének a média, így a közszolgáltató média magas színvonala biztosításának, a média sokszínűsége és az újságírók teljes függetlensége garantálásának kell lennie;

| 10. | intézkedéseket kér az európai médiaérdekeltségek versenyképességének javítására a gazdasági növekedéshez való jelentős hozzájárulás érdekében, amelyet a polgárok gazdasági és pénzügyi ismeretekkel kapcsolatos tudásának bővítésével kell elősegíteni; |
| --- | --- |

10.

intézkedéseket kér az európai médiaérdekeltségek versenyképességének javítására a gazdasági növekedéshez való jelentős hozzájárulás érdekében, amelyet a polgárok gazdasági és pénzügyi ismeretekkel kapcsolatos tudásának bővítésével kell elősegíteni;

| 11. | hangsúlyozza a harmadik országok médiabefektetőinek az EU-ban, különösen az új tagállamokban érezhető növekvő befolyását; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a harmadik országok médiabefektetőinek az EU-ban, különösen az új tagállamokban érezhető növekvő befolyását;

| 12. | kéri a versenyjogi rendelkezések következetes alkalmazását EU és nemzeti szinten az intenzívebb verseny és az új szereplők piacra lépésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

kéri a versenyjogi rendelkezések következetes alkalmazását EU és nemzeti szinten az intenzívebb verseny és az új szereplők piacra lépésének biztosítása érdekében;

| 13. | úgy ítéli meg, hogy az EU-versenyjog hozzájárult a médiakoncentráció korlátozásához; hangsúlyozza azonban a média független, tagállamok általi ellenőrzését, és ezért szorgalmazza a média nemzeti szintű szabályozásának hatékonnyá és átláthatóvá tételét, valamint magas színvonalának megteremtését; |
| --- | --- |

13.

úgy ítéli meg, hogy az EU-versenyjog hozzájárult a médiakoncentráció korlátozásához; hangsúlyozza azonban a média független, tagállamok általi ellenőrzését, és ezért szorgalmazza a média nemzeti szintű szabályozásának hatékonnyá és átláthatóvá tételét, valamint magas színvonalának megteremtését;

| 14. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a médiapluralizmus mérésére szolgáló konkrét mutatókat dolgozzon ki; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a médiapluralizmus mérésére szolgáló konkrét mutatókat dolgozzon ki;

| 15. | kéri, hogy a médiapluralizmus mutatóin túl a média vizsgálatához további kritériumok kerüljenek kidolgozásra, melyek a demokratikus, jogállami, emberi és kisebbségi jogi szempontokat, valamint az újságírók szakmai magatartási kódexét is figyelembe veszik; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a médiapluralizmus mutatóin túl a média vizsgálatához további kritériumok kerüljenek kidolgozásra, melyek a demokratikus, jogállami, emberi és kisebbségi jogi szempontokat, valamint az újságírók szakmai magatartási kódexét is figyelembe veszik;

| 16. | úgy véli, hogy a médiakoncentráció szabályai nemcsak a médiatartalom előállítását és tulajdonviszonyait kell, hogy irányítsák, hanem az elektronikus csatornákat és az internetes oldalakon megjelenő tartalmak terjesztésének és az azokhoz való hozzáférésnek a mechanizmusait, így például a keresőprogramokat is; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a médiakoncentráció szabályai nemcsak a médiatartalom előállítását és tulajdonviszonyait kell, hogy irányítsák, hanem az elektronikus csatornákat és az internetes oldalakon megjelenő tartalmak terjesztésének és az azokhoz való hozzáférésnek a mechanizmusait, így például a keresőprogramokat is;

| 17. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a fogyatékkal elő emberek információkhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a fogyatékkal elő emberek információkhoz való hozzáférését;

| 18. | elismeri, hogy az önszabályozás fontos szerepet tölt be a médiapluralizmus biztosításában; üdvözli az iparágnak ezen a területen meglévő kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy az önszabályozás fontos szerepet tölt be a médiapluralizmus biztosításában; üdvözli az iparágnak ezen a területen meglévő kezdeményezéseit;

| 19. | a szólásszabadság és a pluralizmus garantálása érdekében ösztönzi a médiaszabadsággal kapcsolatos charta létrehozását; |
| --- | --- |

19.

a szólásszabadság és a pluralizmus garantálása érdekében ösztönzi a médiaszabadsággal kapcsolatos charta létrehozását;

| 20. | felszólít a média szabadságának tiszteletben tartására és arra, hogy a média híradása következetesen tartsa be az etikai kódexet; |
| --- | --- |

20.

felszólít a média szabadságának tiszteletben tartására és arra, hogy a média híradása következetesen tartsa be az etikai kódexet;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a médiapluralizmus tekintetében megbízható és tárgyilagos mutatók alapján ellenőrzési és végrehajtási rendszereket kell létrehozni; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a médiapluralizmus tekintetében megbízható és tárgyilagos mutatók alapján ellenőrzési és végrehajtási rendszereket kell létrehozni;

| 22. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU és a tagállamok hatóságai megfelelő és egyedi jogi és szociális garanciák révén biztosítsák az újságírói és szerkesztői függetlenséget, és ezért rámutat annak fontosságára, hogy szerkesztői szabályzatokat hozzanak létre és azokat egységesen alkalmazzák a tagállamokban és minden piacon, ahol EU-beli médiatársaságok működnek, annak megakadályozása érdekében, hogy a tulajdonosok vagy részvényesek vagy külső szervek, például kormányok beavatkozzanak a hírek tartalmába; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU és a tagállamok hatóságai megfelelő és egyedi jogi és szociális garanciák révén biztosítsák az újságírói és szerkesztői függetlenséget, és ezért rámutat annak fontosságára, hogy szerkesztői szabályzatokat hozzanak létre és azokat egységesen alkalmazzák a tagállamokban és minden piacon, ahol EU-beli médiatársaságok működnek, annak megakadályozása érdekében, hogy a tulajdonosok vagy részvényesek vagy külső szervek, például kormányok beavatkozzanak a hírek tartalmába;

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy megfelelő eszközökkel biztosítsák a politikai és társadalmi szempontból érzékeny kérdések közötti helyes egyensúlyt, különösen a hírekkel és aktuális ügyekkel foglalkozó programokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a tagállamokat, hogy megfelelő eszközökkel biztosítsák a politikai és társadalmi szempontból érzékeny kérdések közötti helyes egyensúlyt, különösen a hírekkel és aktuális ügyekkel foglalkozó programokkal kapcsolatban;

| 24. | üdvözli az új média által a médiapalettán előidézett lendületet és sokszínűséget, és az új technológiák, például a mobil televíziók felelős használatára ösztönöz, amelyek a kereskedelmi, állami és közösségi média platformjai; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az új média által a médiapalettán előidézett lendületet és sokszínűséget, és az új technológiák, például a mobil televíziók felelős használatára ösztönöz, amelyek a kereskedelmi, állami és közösségi média platformjai;

| 25. | támogat egy az internetes blogbejegyzések helyzetével kapcsolatos minden szempontra kiterjedő nyílt vitát; |
| --- | --- |

25.

támogat egy az internetes blogbejegyzések helyzetével kapcsolatos minden szempontra kiterjedő nyílt vitát;

| 26. | támogatja a szerzői jogok védelmét az online média szintjén, amelynek keretében a harmadik feleknek a nyilatkozatok átvételekor meg kell említeniük a forrást; |
| --- | --- |

26.

támogatja a szerzői jogok védelmét az online média szintjén, amelynek keretében a harmadik feleknek a nyilatkozatok átvételekor meg kell említeniük a forrást;

| 27. | javasolja, hogy a médiaműveltség kerüljön be az alapvető európai kompetenciák közé, és támogatja a médiaműveltségre vonatkozó központi európai alaptanterv kidolgozását, miközben hangsúlyozza szerepüket a digitális szakadék bármilyen formájának áthidalásában; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy a médiaműveltség kerüljön be az alapvető európai kompetenciák közé, és támogatja a médiaműveltségre vonatkozó központi európai alaptanterv kidolgozását, miközben hangsúlyozza szerepüket a digitális szakadék bármilyen formájának áthidalásában;

| 28. | fenntartja, hogy a médiaoktatás célját a fent említett, Rec1466(2000) számú ajánlásában meghatározottak szerint annak kell képeznie, hogy a polgárok rendelkezésére bocsássák a a számukra egyre nagyobb mennyiségben közölt információk kritikus értelmezéséhez és hasznosításához szükséges eszközöket; úgy ítéli meg, hogy ez a tanulási folyamat ekképpen lehetővé teszi, hogy a polgárok üzeneteket fogalmazzanak meg és kiválasszák a legmegfelelőbb médiumot azok közlésére, és így teljes körűen gyakorolják jogaikat a tájékoztatás szabadságát és a szólásszabadságot illetően; |
| --- | --- |

28.

fenntartja, hogy a médiaoktatás célját a fent említett, Rec1466(2000) számú ajánlásában meghatározottak szerint annak kell képeznie, hogy a polgárok rendelkezésére bocsássák a a számukra egyre nagyobb mennyiségben közölt információk kritikus értelmezéséhez és hasznosításához szükséges eszközöket; úgy ítéli meg, hogy ez a tanulási folyamat ekképpen lehetővé teszi, hogy a polgárok üzeneteket fogalmazzanak meg és kiválasszák a legmegfelelőbb médiumot azok közlésére, és így teljes körűen gyakorolják jogaikat a tájékoztatás szabadságát és a szólásszabadságot illetően;

| 29. | sürgeti a Bizottságot, hogy a médiaműveltséggel kapcsolatos európai megközelítés elfogadása során fordítson kellő figyelmet a kritikus tartalomértékelés normáira és ezzel kapcsolatban a bevált gyakorlatok cseréjére; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a Bizottságot, hogy a médiaműveltséggel kapcsolatos európai megközelítés elfogadása során fordítson kellő figyelmet a kritikus tartalomértékelés normáira és ezzel kapcsolatban a bevált gyakorlatok cseréjére;

| 30. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a többszereplős verseny létrehozása és a monopóliumot élvező vagy domináns szerepet betöltő vállalatok visszaéléseinek megakadályozása érdekében szilárdítsanak meg egy objektív keretet a kábeltelevíziós, a műholdas és az analóg/digitális sugárzási engedélyek piacának átlátható és pártatlan kritériumok alapján történő kiadása terén; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a többszereplős verseny létrehozása és a monopóliumot élvező vagy domináns szerepet betöltő vállalatok visszaéléseinek megakadályozása érdekében szilárdítsanak meg egy objektív keretet a kábeltelevíziós, a műholdas és az analóg/digitális sugárzási engedélyek piacának átlátható és pártatlan kritériumok alapján történő kiadása terén;

| 31. | emlékezteti a Bizottságot, hogy többször felszólította már irányelvre irányuló javaslat kidolgozására a pluralizmus biztosítása és a kulturális sokféleség ösztönzése és megőrzése érdekében – amint az a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezményben szerepel –, valamint azért, hogy megőrizzék valamennyi médiavállalkozás azon technikai tényezőkhöz való hozzáférését, amelyekkel elérhetik a polgárokat; |
| --- | --- |

31.

emlékezteti a Bizottságot, hogy többször felszólította már irányelvre irányuló javaslat kidolgozására a pluralizmus biztosítása és a kulturális sokféleség ösztönzése és megőrzése érdekében – amint az a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezményben szerepel –, valamint azért, hogy megőrizzék valamennyi médiavállalkozás azon technikai tényezőkhöz való hozzáférését, amelyekkel elérhetik a polgárokat;

| 32. | felkéri a tagállamokat, hogy támogassák azokat a magas színvonalú közszolgálati műsorszolgáltatásokat, amelyek szembe tudnak nézni a kereskedelmi csatornák műsor-összeállításával, és amelyek – anélkül, hogy feltétlenül versenyezniük kellene piaci részesedés és reklámbevétel megszerzésért – jobban jelen vannak az európai területeken, miközben az a szerepük, hogy a médiapluralizmus, a demokratikus párbeszéd megőrzésének, valamint a polgárok magas szintű tartalomhoz való hozzáférésének pillérei legyenek; |
| --- | --- |

32.

felkéri a tagállamokat, hogy támogassák azokat a magas színvonalú közszolgálati műsorszolgáltatásokat, amelyek szembe tudnak nézni a kereskedelmi csatornák műsor-összeállításával, és amelyek – anélkül, hogy feltétlenül versenyezniük kellene piaci részesedés és reklámbevétel megszerzésért – jobban jelen vannak az európai területeken, miközben az a szerepük, hogy a médiapluralizmus, a demokratikus párbeszéd megőrzésének, valamint a polgárok magas szintű tartalomhoz való hozzáférésének pillérei legyenek;

| 33. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az európai szabályozó hatóságok közötti fokozott együttműködést, és fokozzák a műsorszórás területén működő szabályozó hatóságok közötti hivatalos és informális megbeszéléseket és eszmecserét; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az európai szabályozó hatóságok közötti fokozott együttműködést, és fokozzák a műsorszórás területén működő szabályozó hatóságok közötti hivatalos és informális megbeszéléseket és eszmecserét;

| 34. | ajánlja, hogy a tagállamokban a közszolgálati médiák indokolt esetben tükrözzék a régiók multikulturális jellegét; |
| --- | --- |

34.

ajánlja, hogy a tagállamokban a közszolgálati médiák indokolt esetben tükrözzék a régiók multikulturális jellegét;

| 35. | ösztönzi az összes médiacsatorna tulajdonviszonyának felfedését a műsorszolgáltató és a kiadó céljaira és hátterére irányuló nagyobb átláthatóság elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

35.

ösztönzi az összes médiacsatorna tulajdonviszonyának felfedését a műsorszolgáltató és a kiadó céljaira és hátterére irányuló nagyobb átláthatóság elősegítése érdekében;

| 36. | ösztönzi a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti versenyjognak a médiára, az internetre és a kommunikációs technológiai ágazatra való alkalmazása segítse elő és támogassa a médiapluralizmust; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai versenyjogi szabályok végrehajtásakor vegye figyelembe azoknak a médiapluralizmusra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

36.

ösztönzi a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti versenyjognak a médiára, az internetre és a kommunikációs technológiai ágazatra való alkalmazása segítse elő és támogassa a médiapluralizmust; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai versenyjogi szabályok végrehajtásakor vegye figyelembe azoknak a médiapluralizmusra gyakorolt hatását;

| 37. | ajánlja, hogy az állami támogatásra irányadó előírásokat olyan módon dolgozzák ki és hajtsák végre, hogy a közszolgálati és közösségi média el tudja látni feladatát egy dinamikus környezetben, ugyanakkor pedig biztosítsák, hogy a közszolgálati média átlátható és elszámoltatható módon lássa el a tagállamok által ráruházott feladatokat, egyben pedig elkerülhető legyen a politikai vagy gazdasági haszonszerzés céljából a közfinanszírozással való visszaélés; |
| --- | --- |

37.

ajánlja, hogy az állami támogatásra irányadó előírásokat olyan módon dolgozzák ki és hajtsák végre, hogy a közszolgálati és közösségi média el tudja látni feladatát egy dinamikus környezetben, ugyanakkor pedig biztosítsák, hogy a közszolgálati média átlátható és elszámoltatható módon lássa el a tagállamok által ráruházott feladatokat, egyben pedig elkerülhető legyen a politikai vagy gazdasági haszonszerzés céljából a közfinanszírozással való visszaélés;

| 38. | felkéri a Bizottságot, hogy kellően vegye figyelembe a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezményt és a fent említett, Rec(2007)3 számú ajánlást, amikor arról dönt, hogy szükség van-e az Európai Bizottság műsorszolgáltatásról szóló közleményének felülvizsgálatára; amennyiben a Bizottság a jelenlegi iránymutatások felülvizsgálata mellett határoz, az Európai Parlament kéri, hogy a javasolt intézkedéseket vagy pontosításokat mérlegeljék a médiapluralizmusra gyakorolt hatásuk szempontjából, és azok kellően tartsák tiszteletben a tagállamok hatásköreit; |
| --- | --- |

38.

felkéri a Bizottságot, hogy kellően vegye figyelembe a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezményt és a fent említett, Rec(2007)3 számú ajánlást, amikor arról dönt, hogy szükség van-e az Európai Bizottság műsorszolgáltatásról szóló közleményének felülvizsgálatára; amennyiben a Bizottság a jelenlegi iránymutatások felülvizsgálata mellett határoz, az Európai Parlament kéri, hogy a javasolt intézkedéseket vagy pontosításokat mérlegeljék a médiapluralizmusra gyakorolt hatásuk szempontjából, és azok kellően tartsák tiszteletben a tagállamok hatásköreit;

| 39. | ajánlja a Bizottságnak, hogy a Bizottság fent említett, 2001-es közleményének felülvizsgálati folyamatát – amennyiben azt szükségesnek tartja – használja fel a közszolgálati műsorszolgáltatás megerősítésére, amely a médiapluralizmus fontos letéteményese az EU-ban; |
| --- | --- |

39.

ajánlja a Bizottságnak, hogy a Bizottság fent említett, 2001-es közleményének felülvizsgálati folyamatát – amennyiben azt szükségesnek tartja – használja fel a közszolgálati műsorszolgáltatás megerősítésére, amely a médiapluralizmus fontos letéteményese az EU-ban;

| 40. | úgy ítéli meg, hogy annak érdekében, hogy a közszolgálati audiovizuális média el tudja látni feladatát a digitális technológia korában, a hagyományos programokon túl új információs szolgáltatásokat kell kifejlesztenie, és képesnek kell lennie arra, hogy kapcsolatban legyen valamennyi digitális hálózattal és platformmal; |
| --- | --- |

40.

úgy ítéli meg, hogy annak érdekében, hogy a közszolgálati audiovizuális média el tudja látni feladatát a digitális technológia korában, a hagyományos programokon túl új információs szolgáltatásokat kell kifejlesztenie, és képesnek kell lennie arra, hogy kapcsolatban legyen valamennyi digitális hálózattal és platformmal;

| 41. | üdvözli, hogy egyes tagállamok olyan rendelkezéseket hajtanak végre, amelyek megkövetelik, hogy a kábeltelevíziós szolgáltatók szerepeltessenek állami csatornákat a kínálatukban, és a digitális spektrum egy szeletét a közszolgálati szolgáltatók számára osszák ki; |
| --- | --- |

41.

üdvözli, hogy egyes tagállamok olyan rendelkezéseket hajtanak végre, amelyek megkövetelik, hogy a kábeltelevíziós szolgáltatók szerepeltessenek állami csatornákat a kínálatukban, és a digitális spektrum egy szeletét a közszolgálati szolgáltatók számára osszák ki;

| 42. | sürgeti a Bizottságot, hogy az Amszterdami Szerződés jegyzőkönyve dinamikus és a jövőt tekintve is helytálló értelmezésével összhangban értelmezze tágan a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatát, különös tekintettel a közszolgálati műsorszolgáltatásnak a technológiai fejlesztésben és a tartalom-előállítás és -bemutatás ebből eredő formáiban való zavartalan részvételére (lineáris és nem lineáris szolgáltatások formájában is); ez a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatának részeként felöleli az új szolgáltatások megfelelő finanszírozását is; |
| --- | --- |

42.

sürgeti a Bizottságot, hogy az Amszterdami Szerződés jegyzőkönyve dinamikus és a jövőt tekintve is helytálló értelmezésével összhangban értelmezze tágan a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatát, különös tekintettel a közszolgálati műsorszolgáltatásnak a technológiai fejlesztésben és a tartalom-előállítás és -bemutatás ebből eredő formáiban való zavartalan részvételére (lineáris és nem lineáris szolgáltatások formájában is); ez a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatának részeként felöleli az új szolgáltatások megfelelő finanszírozását is;

| 43. | megismétli, hogy a spektrumhasználat szabályozásának figyelembe kell vennie a közérdekű célkitűzéseket, mint például a médiapluralizmust, és így azt nem szabályozhatja egy pusztán piaci alapú rendszer; úgy véli, hogy emellett továbbra is a tagállamoknak kell határozniuk a frekvenciák kiosztásáról, hogy szolgálják társadalmaik sajátos igényeit, különösen a médiapluralizmus megóvása és előmozdítása tekintetében; |
| --- | --- |

43.

megismétli, hogy a spektrumhasználat szabályozásának figyelembe kell vennie a közérdekű célkitűzéseket, mint például a médiapluralizmust, és így azt nem szabályozhatja egy pusztán piaci alapú rendszer; úgy véli, hogy emellett továbbra is a tagállamoknak kell határozniuk a frekvenciák kiosztásáról, hogy szolgálják társadalmaik sajátos igényeit, különösen a médiapluralizmus megóvása és előmozdítása tekintetében;

| 44. | ajánlja, hogy a távközlési csomag felülvizsgálata során tartsák fenn és szükség esetén terjesszék ki a közvetítési kötelezettségeket; |
| --- | --- |

44.

ajánlja, hogy a távközlési csomag felülvizsgálata során tartsák fenn és szükség esetén terjesszék ki a közvetítési kötelezettségeket;

| 45. | egyetért a fent említettt, Rec(2007)2 ajánlással, amely szerint tisztességes hozzáférést kell biztosítani a tartalomszolgáltatók számára az elektronikus hírközlési hálózatokhoz; |
| --- | --- |

45.

egyetért a fent említettt, Rec(2007)2 ajánlással, amely szerint tisztességes hozzáférést kell biztosítani a tartalomszolgáltatók számára az elektronikus hírközlési hálózatokhoz;

| 46. | felhívja a figyelmet a fent említett, 2007. november 13-i állásfoglalására, mivel ezen együttműködési képesség a média pluralizmusa szempontjából nélkülözhetetlen; |
| --- | --- |

46.

felhívja a figyelmet a fent említett, 2007. november 13-i állásfoglalására, mivel ezen együttműködési képesség a média pluralizmusa szempontjából nélkülözhetetlen;

| 47. | felszólít a digitális frekvenciatöbblet elosztásával kapcsolatos kiegyensúlyozott megközelítésre valamennyi szereplő egyenlő feltételek mellett történő hozzáférésének biztosítása, és ezáltal a média pluralizmusának megóvása érdekében; |
| --- | --- |

47.

felszólít a digitális frekvenciatöbblet elosztásával kapcsolatos kiegyensúlyozott megközelítésre valamennyi szereplő egyenlő feltételek mellett történő hozzáférésének biztosítása, és ezáltal a média pluralizmusának megóvása érdekében;

| 48. | aggasztja néhány nagy online szereplő dominanciája, ami korlátozza új szereplők piacra lépésének lehetőségét, ezáltal elfojtja az ágazaton belüli kreativitást és vállalkozói kedvet; |
| --- | --- |

48.

aggasztja néhány nagy online szereplő dominanciája, ami korlátozza új szereplők piacra lépésének lehetőségét, ezáltal elfojtja az ágazaton belüli kreativitást és vállalkozói kedvet;

| 49. | nagyobb átláthatóságra szólít fel az internetes keresőprogramok, e-mail szolgáltatók és a közösségi hálózatépítő oldalak által a felhasználókról őrzött személyes adatok és információk tekintetében; |
| --- | --- |

49.

nagyobb átláthatóságra szólít fel az internetes keresőprogramok, e-mail szolgáltatók és a közösségi hálózatépítő oldalak által a felhasználókról őrzött személyes adatok és információk tekintetében;

| 50. | úgy véli, hogy az uniós szabályozás megfelelően védi az elektronikus programokkal kapcsolatos iránymutatásokhoz és a hasonló áttekintést biztosító, valamint navigációs eszközökhöz való hozzáférhetőséget, azonban a közérdekű szolgáltatások könnyebb hozzáférhetőségének biztosítására további intézkedéseket lehetne mérlegelni a hozzáférhető programokra vonatkozó információ bemutatási módjának tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy egyeztető eljárások révén állapítsa meg, hogy a média pluralizmusának biztosítása terén szükség van-e alapvető iránymutatásokra vagy ágazatspecifikus szabályozásra; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az uniós szabályozás megfelelően védi az elektronikus programokkal kapcsolatos iránymutatásokhoz és a hasonló áttekintést biztosító, valamint navigációs eszközökhöz való hozzáférhetőséget, azonban a közérdekű szolgáltatások könnyebb hozzáférhetőségének biztosítására további intézkedéseket lehetne mérlegelni a hozzáférhető programokra vonatkozó információ bemutatási módjának tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy egyeztető eljárások révén állapítsa meg, hogy a média pluralizmusának biztosítása terén szükség van-e alapvető iránymutatásokra vagy ágazatspecifikus szabályozásra;

| 51. | felhív a közjogi és a magán műsorszórók közötti egyensúly megóvására, illetve a verseny- és médiatörvények koherens alkalmazására a média pluralizmusának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

51.

felhív a közjogi és a magán műsorszórók közötti egyensúly megóvására, illetve a verseny- és médiatörvények koherens alkalmazására a média pluralizmusának megerősítése érdekében;

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 340., 1997.11.10., 109. o.

(2)  HL L 332., 2007.12.18., 27. o.

(3)  HL C 25. E, 2004.1.29., 205. o.

(4)  HL C 104. E, 2004.4.30., 1026. o.

(5)  HL C 320., 2001.11.15., 5. o.

(6)  HL C 30., 1999.2.5., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0497.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/94

---

2008. szeptember 25., csütörtökEnergiaárak

P6_TA(2008)0460

Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása az energiaárak féken tartásáról

2010/C 8 E/17

Az Európai Parlament,

tekintettel az olajfüggőségről szóló, 2005. szeptember 29-i (1) és a halászati ágazat növekvő üzemanyagárak miatti válságáról szóló, 2008. június 19-i (2) állásfoglalásaira,

tekintettel a megemelkedett olajárak támasztotta kihívással való szembenézésről című 2008. június 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0384),

tekintettel az Európai Tanács 2008. június 19–20-i ülésének elnökségi következtetéseire,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. szeptember 12–13-i nem hivatalos ülésén elért megállapodásra,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az olajárak nyáron elérték minden idők legmagasabb szintjét reálértéken, a többi energiatermék ára is emelkedett, és a fogyasztói üzemanyagárak követték a nyersolajár trendjét; mivel a gyenge amerikai dollár hozzájárult az olajárakra ható nyomáshoz; |
| --- | --- |

A.

mivel az olajárak nyáron elérték minden idők legmagasabb szintjét reálértéken, a többi energiatermék ára is emelkedett, és a fogyasztói üzemanyagárak követték a nyersolajár trendjét; mivel a gyenge amerikai dollár hozzájárult az olajárakra ható nyomáshoz;

| B. | mivel a becslések szerint az olajárak közép- és hosszútávon magasak maradhatnak, ami negatívan fog hatni az inflációra és az EU gazdasági növekedésére; |
| --- | --- |

B.

mivel a becslések szerint az olajárak közép- és hosszútávon magasak maradhatnak, ami negatívan fog hatni az inflációra és az EU gazdasági növekedésére;

| C. | mivel a magas energiaárak veszélyeztetik az Unió polgárainak váráslóerejét, és azt leginkább a legalacsonyabb jövedelmű háztartások és az energiaintenzív iparágak sínylik meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a magas energiaárak veszélyeztetik az Unió polgárainak váráslóerejét, és azt leginkább a legalacsonyabb jövedelmű háztartások és az energiaintenzív iparágak sínylik meg;

| D. | mivel az energiaárak emelkedését számos komplex tényező befolyásolja: az olaj keresletének és kínálatának szerkezeti változása, az új olajmezők számának és méretének csökkenése; az olajtermelés bővítésének korlátai; geopolitikai tényezők; a technológiai fejlesztésbe való beruházás csökkenése; magasabb beruházási költségek és a képzett munkaerő hiánya a főbb termelő országokban; mivel néhány olajtermelő ország természeti erőforrásait politikai célokra igyekszik használni; |
| --- | --- |

D.

mivel az energiaárak emelkedését számos komplex tényező befolyásolja: az olaj keresletének és kínálatának szerkezeti változása, az új olajmezők számának és méretének csökkenése; az olajtermelés bővítésének korlátai; geopolitikai tényezők; a technológiai fejlesztésbe való beruházás csökkenése; magasabb beruházási költségek és a képzett munkaerő hiánya a főbb termelő országokban; mivel néhány olajtermelő ország természeti erőforrásait politikai célokra igyekszik használni;

| E. | mivel az olajpiacok hatékony működése érdekében fontos az átláthatóság növelése, a megbízhatóság és a kereskedelmi olajkészletekkel kapcsolatos adatok gyakoribb közzététele; |
| --- | --- |

E.

mivel az olajpiacok hatékony működése érdekében fontos az átláthatóság növelése, a megbízhatóság és a kereskedelmi olajkészletekkel kapcsolatos adatok gyakoribb közzététele;

| F. | mivel a jelenlegi pénzügyi zavarok miatt a befektetők egyre inkább alternatív beruházási lehetőségeket keresnek, ami hozzájárult a rövid távú áringadozások növekedéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi pénzügyi zavarok miatt a befektetők egyre inkább alternatív beruházási lehetőségeket keresnek, ami hozzájárult a rövid távú áringadozások növekedéséhez;

| G. | mivel az EU gazdasága még mindig erősen függ az importált olajtól, és a potenciális új olajmezők a legtöbb esetben „nem hagyományos lelőhelyek”, ami növeli kiaknázásuk beruházási költségeit; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU gazdasága még mindig erősen függ az importált olajtól, és a potenciális új olajmezők a legtöbb esetben „nem hagyományos lelőhelyek”, ami növeli kiaknázásuk beruházási költségeit;

| H. | mivel egy, a szolidaritáson és az ellátás diverzifikálásán alapuló, energiával kapcsolatos közös európai külpolitika olyan szinergiákat hozna létre, amelyek biztosítanák az Európai Unió energiaellátásának biztonságát, külpolitikai téren növelnék az Unió erejét és cselekvésre való képességét, valamint hitelesebbé tennék globális szerepvállalását; |
| --- | --- |

H.

mivel egy, a szolidaritáson és az ellátás diverzifikálásán alapuló, energiával kapcsolatos közös európai külpolitika olyan szinergiákat hozna létre, amelyek biztosítanák az Európai Unió energiaellátásának biztonságát, külpolitikai téren növelnék az Unió erejét és cselekvésre való képességét, valamint hitelesebbé tennék globális szerepvállalását;

| 1. | hangsúlyozza, hogy ha nem kerül sor az energiapolitika és az energiafogyasztás globális, összehangolt módosítására, akkor az energiaszükséglet az elkövetkező évtizedekben tovább növekszik majd; aggodalmát fejezi ki az energiaárak növekedése miatt, különösen a világgazdaságra és a fogyasztókra gyakorolt negatív hatása okán, ami veszélyezteti az EU lisszaboni stratégiája céljainak elérését is; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy ha nem kerül sor az energiapolitika és az energiafogyasztás globális, összehangolt módosítására, akkor az energiaszükséglet az elkövetkező évtizedekben tovább növekszik majd; aggodalmát fejezi ki az energiaárak növekedése miatt, különösen a világgazdaságra és a fogyasztókra gyakorolt negatív hatása okán, ami veszélyezteti az EU lisszaboni stratégiája céljainak elérését is;

| 2. | hangsúlyozza, hogy lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EU gazdasága megőrizze versenyképességét és alkalmazkodjon az új energiaárakhoz; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EU gazdasága megőrizze versenyképességét és alkalmazkodjon az új energiaárakhoz;

| 3. | erős politikai elkötelezettséget sürget az energiaigény csökkentése, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság ösztönzése, az energiaellátás diverzifikálása és az importkőolajtól való függés enyhítése érdekében; úgy véli, hogy ez a változtatás a legmegfelelőbb válasz a magasabb energiaárakra, az a energiapiacok stabilitásának növelése, a fogyasztói költségek hosszú távú csökkentése, valamint az éghajlat-változási ENSZ-keretegyezmény és a Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek teljesítése érdekében; elismeri, hogy ezeket a stratégiai intézkedéseket a kutatás-fejlesztés területére irányított megfelelő pénzügyi forrásokkal kell párosítani; |
| --- | --- |

3.

erős politikai elkötelezettséget sürget az energiaigény csökkentése, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság ösztönzése, az energiaellátás diverzifikálása és az importkőolajtól való függés enyhítése érdekében; úgy véli, hogy ez a változtatás a legmegfelelőbb válasz a magasabb energiaárakra, az a energiapiacok stabilitásának növelése, a fogyasztói költségek hosszú távú csökkentése, valamint az éghajlat-változási ENSZ-keretegyezmény és a Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek teljesítése érdekében; elismeri, hogy ezeket a stratégiai intézkedéseket a kutatás-fejlesztés területére irányított megfelelő pénzügyi forrásokkal kell párosítani;

| 4. | úgy véli, hogy a tagállamoknak rövid távú, célzott intézkedéseket kell hozni a legszegényebb háztartásokra gyakorolt negatív hatások enyhítése érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy tartózkodni kell az inflációgerjesztő intézkedésektől, hiszen azok negatívan befolyásolhatják a költségvetős fenntarthatóságát, és hatásukat az emelkedő olajárak semmissé tehetik; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a tagállamoknak rövid távú, célzott intézkedéseket kell hozni a legszegényebb háztartásokra gyakorolt negatív hatások enyhítése érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy tartózkodni kell az inflációgerjesztő intézkedésektől, hiszen azok negatívan befolyásolhatják a költségvetős fenntarthatóságát, és hatásukat az emelkedő olajárak semmissé tehetik;

| 5. | megerősíti első olvasatban elfogadott álláspontjait: 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása (3) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról és 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása (4) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról; úgy véli, hogy a Bizottságnak közleményt kell kiadnia az energiaszegénység kezeléséről az Európai Unióban; felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti szinten határozzák meg az energiaszegénység fogalmát, és készítsenek nemzeti cselekvési terveket ennek felszámolására; felszólítja a Bizottságot, hogy az általános és közszolgálati kötelezettségek biztosítása mellett ellenőrizze és hangolja össze a tagállamok által szolgáltatott adatokat; |
| --- | --- |

5.

megerősíti első olvasatban elfogadott álláspontjait: 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása (3) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról és 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása (4) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról; úgy véli, hogy a Bizottságnak közleményt kell kiadnia az energiaszegénység kezeléséről az Európai Unióban; felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti szinten határozzák meg az energiaszegénység fogalmát, és készítsenek nemzeti cselekvési terveket ennek felszámolására; felszólítja a Bizottságot, hogy az általános és közszolgálati kötelezettségek biztosítása mellett ellenőrizze és hangolja össze a tagállamok által szolgáltatott adatokat;

| 6. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a javasolt energiafogyasztói charta állapítsa meg egyértelműen a fogyasztók jogait; felszólítja a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy a fogyasztók érdekében éljenek a rájuk ruházott hatáskörökkel; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a javasolt energiafogyasztói charta állapítsa meg egyértelműen a fogyasztók jogait; felszólítja a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy a fogyasztók érdekében éljenek a rájuk ruházott hatáskörökkel;

| 7. | tudomásul veszi, hogy a nyersolaj hordónkénti ára az elmúlt hetek során 100 dollárra esett, és ezzel megtört az olajárak folyamatosan emelkedő trendje; ugyanakkor aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fogyasztói árak továbbra is magasak maradnak, és nem mindig tükrözik teljes mértékben a nyersolajárak csökkenő tendenciáját; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az árak alakulását, különös tekintettel az árnövekedés vagy árcsökkenés fogyasztókra gyakorolt hatására; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi, hogy a nyersolaj hordónkénti ára az elmúlt hetek során 100 dollárra esett, és ezzel megtört az olajárak folyamatosan emelkedő trendje; ugyanakkor aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fogyasztói árak továbbra is magasak maradnak, és nem mindig tükrözik teljes mértékben a nyersolajárak csökkenő tendenciáját; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az árak alakulását, különös tekintettel az árnövekedés vagy árcsökkenés fogyasztókra gyakorolt hatására;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az EU érvényben lévő versenyszabályainak betartását, különös tekintettel versenykorlátozó gyakorlatok felderítésére és megakadályozására a gáz- és elektromosáram-ágazatban, valamint az olajfinomítás és a fogyasztóknak történő elosztás területén; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az EU érvényben lévő versenyszabályainak betartását, különös tekintettel versenykorlátozó gyakorlatok felderítésére és megakadályozására a gáz- és elektromosáram-ágazatban, valamint az olajfinomítás és a fogyasztóknak történő elosztás területén;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki az olaj- és gázárak összekapcsolását a hosszú távra szóló gázszerződésekben, és adjon megfelelő politikai választ; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki az olaj- és gázárak összekapcsolását a hosszú távra szóló gázszerződésekben, és adjon megfelelő politikai választ;

| 10. | felszólítja az ECOFIN-t, hogy az alacsony energiafelhasználást igénylő áruk és szolgáltatások tekintetében vezessen be csökkentett héá-t; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az ECOFIN-t, hogy az alacsony energiafelhasználást igénylő áruk és szolgáltatások tekintetében vezessen be csökkentett héá-t;

| 11. | ösztönzi az energiaintenzív ágazatok és szolgáltatások energiahatékonyságának növelését segítő intézkedéseket; kéri azonban a Bizottságot, hogy kövesse nyomon ezen intézkedések hatását, és tegye meg a szükséges lépéseket, amennyiben a verseny torzulását tapasztalja; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi az energiaintenzív ágazatok és szolgáltatások energiahatékonyságának növelését segítő intézkedéseket; kéri azonban a Bizottságot, hogy kövesse nyomon ezen intézkedések hatását, és tegye meg a szükséges lépéseket, amennyiben a verseny torzulását tapasztalja;

| 12. | hangsúlyozza továbbá, hogy a megújuló energiaforrások energiamegtakarítási megfontolásokkal – köztük a háztartási energiahatékonyság javítására irányuló intézkedésekkel – összefüggő alkalmazása egyúttal csökkenti Európa energiabehozataltól való függőségét, és enyhíti az ezen behozatalokkal kapcsolatos politikai és gazdasági kockázatokat; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza továbbá, hogy a megújuló energiaforrások energiamegtakarítási megfontolásokkal – köztük a háztartási energiahatékonyság javítására irányuló intézkedésekkel – összefüggő alkalmazása egyúttal csökkenti Európa energiabehozataltól való függőségét, és enyhíti az ezen behozatalokkal kapcsolatos politikai és gazdasági kockázatokat;

| 13. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az energiamegtakarítás, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások alkalmazása az EU jövőbeli energiapolitikájának prioritási közé tartozzanak, különösen a közeljövőben esedékes energiaügyi stratégiai felülvizsgálat keretei között; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az energiamegtakarítás, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások alkalmazása az EU jövőbeli energiapolitikájának prioritási közé tartozzanak, különösen a közeljövőben esedékes energiaügyi stratégiai felülvizsgálat keretei között;

| 14. | úgy véli, hogy az Európai Befektetési Banknak nagyobb szerepet kellene vállalnia az energiahatékonyság, a megújuló energiák és a kutatás-fejlesztési projektek finanszírozásában, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az Európai Befektetési Banknak nagyobb szerepet kellene vállalnia az energiahatékonyság, a megújuló energiák és a kutatás-fejlesztési projektek finanszírozásában, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra;

| 15. | megjegyzi, hogy a legutóbbi olajár-emelkedések következtében egyes tagállamokban nőttek az energiával kapcsolatos adóbevételek; kiemeli a megfelelő költségvetési politikák fontosságát, mint a fosszilis üzemanyagokkal kapcsolatos gazdasági függőség csökkentésének, az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek, és az energiahatékonysággal, a megújuló energiaforrásokkal és a környezetbarát termékekkel kapcsolatos beruházások fokozására irányuló ösztönzők kialakításának eszközét; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a legutóbbi olajár-emelkedések következtében egyes tagállamokban nőttek az energiával kapcsolatos adóbevételek; kiemeli a megfelelő költségvetési politikák fontosságát, mint a fosszilis üzemanyagokkal kapcsolatos gazdasági függőség csökkentésének, az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek, és az energiahatékonysággal, a megújuló energiaforrásokkal és a környezetbarát termékekkel kapcsolatos beruházások fokozására irányuló ösztönzők kialakításának eszközét;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (5) (energiaadó-irányelv) módosítására, alaposan tanulmányozva az adóintézkedések lehetséges hatását az inflációra, az új befektetésekre és az EU gazdaságának alacsony szén-dioxid-kibocsátásúvá és energiahatékonnyá történő alakítására; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (5) (energiaadó-irányelv) módosítására, alaposan tanulmányozva az adóintézkedések lehetséges hatását az inflációra, az új befektetésekre és az EU gazdaságának alacsony szén-dioxid-kibocsátásúvá és energiahatékonnyá történő alakítására;

| 17. | hangsúlyozza az átláthatóság növelésének és az adatok megbízhatóságának jelentőségét az olajpiacokon és a kereskedelmi olajkészletek vonatkozásában; fontosnak tartja az olajtermékek áralakulásának jobb megértését; a sürgősségi olajkészletezésről szóló közösségi szabályozás időben történő felülvizsgálatára szólít fel; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza az átláthatóság növelésének és az adatok megbízhatóságának jelentőségét az olajpiacokon és a kereskedelmi olajkészletek vonatkozásában; fontosnak tartja az olajtermékek áralakulásának jobb megértését; a sürgősségi olajkészletezésről szóló közösségi szabályozás időben történő felülvizsgálatára szólít fel;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak egységesen kell fellépnie az energiapolitika területén; megismétli az EU közös energiapolitikája, valamint az európai szomszédsági politika iránti elkötelezettség jelentőségét; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a főbb olaj- és gáztermelő országokkal folytatott energiaügyi párbeszédben; üdvözli egy magas szintű csúcsértekezlet ötletét az olajfogyasztó és az olajtermelő országok között az olajárak nagyobb stabilitása és az ellátás kiszámíthatóbbá tétele céljából, valamint annak érdekében, hogy a kifizetéseket euróban lehessen teljesíteni; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak egységesen kell fellépnie az energiapolitika területén; megismétli az EU közös energiapolitikája, valamint az európai szomszédsági politika iránti elkötelezettség jelentőségét; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a főbb olaj- és gáztermelő országokkal folytatott energiaügyi párbeszédben; üdvözli egy magas szintű csúcsértekezlet ötletét az olajfogyasztó és az olajtermelő országok között az olajárak nagyobb stabilitása és az ellátás kiszámíthatóbbá tétele céljából, valamint annak érdekében, hogy a kifizetéseket euróban lehessen teljesíteni;

| 19. | az uniós vállalkozásokat további befektetéseken keresztüli aktívabb szerepvállalásra és vezető szerep vállalására buzdítja a technológiai szakismeret és a mérnöki tudományok terén annak érdekében, hogy a főbb olajtermelő országok kulcsfontosságú partnerei tudjanak maradni; megjegyzi, hogy különösen szükség van a talajfelderítési és olajfinomítási kapacitások fejlesztésére irányuló beruházásokra, amelyek lehetővé tennék a növekvő kereslet kielégítését; |
| --- | --- |

19.

az uniós vállalkozásokat további befektetéseken keresztüli aktívabb szerepvállalásra és vezető szerep vállalására buzdítja a technológiai szakismeret és a mérnöki tudományok terén annak érdekében, hogy a főbb olajtermelő országok kulcsfontosságú partnerei tudjanak maradni; megjegyzi, hogy különösen szükség van a talajfelderítési és olajfinomítási kapacitások fejlesztésére irányuló beruházásokra, amelyek lehetővé tennék a növekvő kereslet kielégítését;

| 20. | megjegyzi, hogy a főbb energiavállalatok társadalmi felelősségvállalását növelni kell, hogy több magánbefektetés irányuljon az energiaágazatba, az energia-megtakarítási programokba és alternatív energetikai technológiákba, illetve a kapcsolódó kutatás-fejlesztésbe; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a főbb energiavállalatok társadalmi felelősségvállalását növelni kell, hogy több magánbefektetés irányuljon az energiaágazatba, az energia-megtakarítási programokba és alternatív energetikai technológiákba, illetve a kapcsolódó kutatás-fejlesztésbe;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy hangolják össze az energiaárak növekedésének kordában tartása érdekében tett politikai beavatkozásaikat; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen elemzést a tagállamok legjobb gyakorlatai alapján a magas energiaárak jelentette kihívásokra adott politikai válaszokról; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy hangolják össze az energiaárak növekedésének kordában tartása érdekében tett politikai beavatkozásaikat; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen elemzést a tagállamok legjobb gyakorlatai alapján a magas energiaárak jelentette kihívásokra adott politikai válaszokról;

| 22. | felszólítja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb érjen el megállapodást a teljes mértékben liberalizált belső energiapiac megvalósítása irányában teendő legfontosabb további lépések tekintetében, mivel ez hozzájárul majd az EU energiaáraknak való kiszolgáltatottságának csökkentéséhez és az ellátás biztonságának növeléséhez; ezzel kapcsolatban ismételten kiáll az EU belső energiapiacának megteremtése mellett; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb érjen el megállapodást a teljes mértékben liberalizált belső energiapiac megvalósítása irányában teendő legfontosabb további lépések tekintetében, mivel ez hozzájárul majd az EU energiaáraknak való kiszolgáltatottságának csökkentéséhez és az ellátás biztonságának növeléséhez; ezzel kapcsolatban ismételten kiáll az EU belső energiapiacának megteremtése mellett;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 227. E, 2006.9.21., 580. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0308.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0294.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0347.

(5)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/97 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/97

---

2008. szeptember 25., csütörtökFehér könyv a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről

P6_TA(2008)0461

Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i állásfoglalása a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről szóló fehér könyvről (2007/2285(INI))

2010/C 8 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel az „A táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról” című, 2007. május 30-i bizottsági fehér könyvre (COM(2007)0279),

tekintettel az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység ösztönzéséről szóló, 2007. február 1-jei állásfoglalására (1),

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Európai Regionális Bizottsága által Belgrádban, 2007. szeptember 17.–20-án jóváhagyott élelmezési és táplálkozási politikára vonatkozó második WHO európai cselekvési tervre, valamint a WHO Regionális Irodája által 2006-ban elfogadott, elhízás elleni európai chartára,

tekintettel a WHO Isztambulban, 2006. november 15.–17-én tartott európai miniszteri konferenciája által az elhízás elleni európai chartával kapcsolatban kitűzött célokra,

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet 57. közgyűlése által 2004. május 22-én elfogadott, az étrendre, testmozgásra és egészségre vonatkozó átfogó stratégiára,

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács 2005. június 2.–3-i következtetéseire az elhízást, táplálkozást és testmozgást illetően,

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács 2007. december 5.–6-i ülésének „A táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégia megvalósítása” című következtetéseire,

tekintettel a WHO Európai Regionális Irodája által 2006-ban közzétett „Testmozgás és egészség Európában: tanúságtétel a cselekvés mellett” című dokumentumra,

tekintettel a Bizottság sportról szóló, 2007. július 11-i fehér könyvére (COM(2007)0391),

tekintettel „A városi mobilitás új kultúrája felé” című, 2007. szeptember 25-i bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0551),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0256/2008),

| A. | mivel a túlsúly, az elhízás és a táplálkozással kapcsolatos betegségek egyre nagyobb léptéket öltő, járványszerű jelenséggé válik, és Európában nagymértékben hozzájárul az elhalálozások és a megbetegedések vezető okaihoz; |
| --- | --- |

A.

mivel a túlsúly, az elhízás és a táplálkozással kapcsolatos betegségek egyre nagyobb léptéket öltő, járványszerű jelenséggé válik, és Európában nagymértékben hozzájárul az elhalálozások és a megbetegedések vezető okaihoz;

| B. | mivel tudományosan bizonyított, hogy a táplálkozással kapcsolatos betegségek előfordulási gyakorisága és súlyossága a férfiak és nők esetében különbözik; |
| --- | --- |

B.

mivel tudományosan bizonyított, hogy a táplálkozással kapcsolatos betegségek előfordulási gyakorisága és súlyossága a férfiak és nők esetében különbözik;

| C. | mivel a WHO szerint az európai felnőtt lakosság több mint 50 %-a túlsúlyos vagy elhízott; |
| --- | --- |

C.

mivel a WHO szerint az európai felnőtt lakosság több mint 50 %-a túlsúlyos vagy elhízott;

| D. | mivel több mint 5 millió gyermek elhízott, csaknem 22 millióan pedig túlsúlyosak, és ezek a számok gyorsan emelkednek, és így várhatóan 2010-ig évente további 1,3 millió gyerek válik túlsúlyossá vagy elhízottá; |
| --- | --- |

D.

mivel több mint 5 millió gyermek elhízott, csaknem 22 millióan pedig túlsúlyosak, és ezek a számok gyorsan emelkednek, és így várhatóan 2010-ig évente további 1,3 millió gyerek válik túlsúlyossá vagy elhízottá;

| E. | mivel az elhízáshoz és a túlsúlyhoz kapcsolódó betegségek vélhetően az egészségügyi ellátással kapcsolatos kormányzati kiadások 6 %-át teszik ki néhány tagállamban; mivel az azokkal kapcsolatos közvetett költségek jóval magasabbak, például a csökkent termelékenység és a betegszabadság miatt; |
| --- | --- |

E.

mivel az elhízáshoz és a túlsúlyhoz kapcsolódó betegségek vélhetően az egészségügyi ellátással kapcsolatos kormányzati kiadások 6 %-át teszik ki néhány tagállamban; mivel az azokkal kapcsolatos közvetett költségek jóval magasabbak, például a csökkent termelékenység és a betegszabadság miatt;

| F. | mivel tudományosan elismert tény, hogy a hasi elhízás az egyik fő előjele számos túlsúlyhoz kapcsolódó betegségnek, mint például a szív- és érrendszeri betegségeknek és a 2-es típusú cukorbetegségnek; |
| --- | --- |

F.

mivel tudományosan elismert tény, hogy a hasi elhízás az egyik fő előjele számos túlsúlyhoz kapcsolódó betegségnek, mint például a szív- és érrendszeri betegségeknek és a 2-es típusú cukorbetegségnek;

| G. | mivel a gyermekkorban kialakult étkezési szokások gyakran felnőttkorban is megmaradnak, valamint a kutatások szerint az elhízott gyerekekből sokkal nagyobb valószínűséggel válik elhízott felnőtt; |
| --- | --- |

G.

mivel a gyermekkorban kialakult étkezési szokások gyakran felnőttkorban is megmaradnak, valamint a kutatások szerint az elhízott gyerekekből sokkal nagyobb valószínűséggel válik elhízott felnőtt;

| H. | mivel az európai polgárok az elhízást elősegítő („obezogén”) környezetben élnek, amelyben az ülő életmód megnövelte az elhízás kockázatát; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai polgárok az elhízást elősegítő („obezogén”) környezetben élnek, amelyben az ülő életmód megnövelte az elhízás kockázatát;

| I. | mivel a szegényes étrend igen jelentős kockázati tényező az egyéb táplálkozással kapcsolatos betegségek tekintetében, amelyek szerte Európában a fő halálokok közé tartoznak – mint például a koszorúér-betegség, a rák, a cukorbetegség és az agyvérzés; |
| --- | --- |

I.

mivel a szegényes étrend igen jelentős kockázati tényező az egyéb táplálkozással kapcsolatos betegségek tekintetében, amelyek szerte Európában a fő halálokok közé tartoznak – mint például a koszorúér-betegség, a rák, a cukorbetegség és az agyvérzés;

| J. | mivel az európai egészségügyi helyzetről szóló 2005. évi WHO-jelentés (elemző jelleggel) kimutatja, hogy számos elhalálozást és betegséget hét főbb kockázati tényező okoz, amelyek közül hat (magas vérnyomás, koleszterin, testtömegindex, nem megfelelő gyümölcs- és zöldségfogyasztás, a testmozgás hiánya és a túlzott mértékű alkoholfogyasztás) az étrenddel és a testmozgással kapcsolatos, és mivel az elhalálozások és a betegségek számának jelentős csökkentése érdekében egyidejűleg kell fellépni az egészség ezen meghatározó tényezőit illetően; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai egészségügyi helyzetről szóló 2005. évi WHO-jelentés (elemző jelleggel) kimutatja, hogy számos elhalálozást és betegséget hét főbb kockázati tényező okoz, amelyek közül hat (magas vérnyomás, koleszterin, testtömegindex, nem megfelelő gyümölcs- és zöldségfogyasztás, a testmozgás hiánya és a túlzott mértékű alkoholfogyasztás) az étrenddel és a testmozgással kapcsolatos, és mivel az elhalálozások és a betegségek számának jelentős csökkentése érdekében egyidejűleg kell fellépni az egészség ezen meghatározó tényezőit illetően;

| K. | mivel a túlsúly elsődlegesen a testmozgással, valamint az egészséges és kiegyensúlyozott étrenddel előzhető meg; mivel aggasztónak tartja, hogy három európai közül egy egyáltalán nem mozog szabadidejében, míg az átlagos európai naponta több mint öt órát tölt ülve; mivel az európaiak közül sokan nem követnek kiegyensúlyozott étrendet; |
| --- | --- |

K.

mivel a túlsúly elsődlegesen a testmozgással, valamint az egészséges és kiegyensúlyozott étrenddel előzhető meg; mivel aggasztónak tartja, hogy három európai közül egy egyáltalán nem mozog szabadidejében, míg az átlagos európai naponta több mint öt órát tölt ülve; mivel az európaiak közül sokan nem követnek kiegyensúlyozott étrendet;

| L. | mivel a legutóbbi évtizedben a testnevelésórák száma csökkent az általános iskolákban és a középiskolákban egyaránt, és jelentős eltérés van a tagállamok között a rendelkezésre álló létesítmények és felszerelések tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel a legutóbbi évtizedben a testnevelésórák száma csökkent az általános iskolákban és a középiskolákban egyaránt, és jelentős eltérés van a tagállamok között a rendelkezésre álló létesítmények és felszerelések tekintetében;

| M. | mivel a WHO az elhízás elleni európai chartával azt jelölte meg célként, hogy a következő négy vagy öt évben látható előrehaladást kell elérni a gyermekek elhízása elleni küzdelemben, hogy a tendenciát legkésőbb 2015-ig megfordítsák; |
| --- | --- |

M.

mivel a WHO az elhízás elleni európai chartával azt jelölte meg célként, hogy a következő négy vagy öt évben látható előrehaladást kell elérni a gyermekek elhízása elleni küzdelemben, hogy a tendenciát legkésőbb 2015-ig megfordítsák;

| N. | mivel az egészséges étrendnek bizonyos mennyiségi és minőségi tulajdonságokkal kell rendelkeznie, szorosan kapcsolódnia kell az egyéni igényekhez a táplálkozási alapelvek mindenkori szigorú betartása mellett; |
| --- | --- |

N.

mivel az egészséges étrendnek bizonyos mennyiségi és minőségi tulajdonságokkal kell rendelkeznie, szorosan kapcsolódnia kell az egyéni igényekhez a táplálkozási alapelvek mindenkori szigorú betartása mellett;

| O. | mivel egy étrendbe a következő, „egészségügyi értékkel” bíró kritériumkategóriákat is be kell építeni: (1) tápanyag- és energiatartalom (tápérték), (2) egészségügyi és toxikológiai kritériumok (élelmiszer-biztonság), (3) természetes élelmiszer jelleg („esztétikus/ízléses” és „emésztést elősegítő” tulajdonság), (4) az élelmiszer-gyártás ökológiai jellege (fenntartható mezőgazdaság); |
| --- | --- |

O.

mivel egy étrendbe a következő, „egészségügyi értékkel” bíró kritériumkategóriákat is be kell építeni: (1) tápanyag- és energiatartalom (tápérték), (2) egészségügyi és toxikológiai kritériumok (élelmiszer-biztonság), (3) természetes élelmiszer jelleg („esztétikus/ízléses” és „emésztést elősegítő” tulajdonság), (4) az élelmiszer-gyártás ökológiai jellege (fenntartható mezőgazdaság);

| P. | mivel a túlsúlyt és az elhízást több kormányzati politikai területen és több kormányzati szinten fellépve, különösen nemzeti, regionális és helyi szinten, átfogó megközelítéssel kell kezelni, kellően figyelembe véve a szubszidiaritást; |
| --- | --- |

P.

mivel a túlsúlyt és az elhízást több kormányzati politikai területen és több kormányzati szinten fellépve, különösen nemzeti, regionális és helyi szinten, átfogó megközelítéssel kell kezelni, kellően figyelembe véve a szubszidiaritást;

| Q. | mivel nem szabad figyelmen kívül hagyni a magas kalóriatartalmú alkohol és a dohányzás jelentőségét, lévén, mindkettő torzítja az étel és ital iránti természetes vágyat, és számos ismert egészségügyi kockázatot hordoz; |
| --- | --- |

Q.

mivel nem szabad figyelmen kívül hagyni a magas kalóriatartalmú alkohol és a dohányzás jelentőségét, lévén, mindkettő torzítja az étel és ital iránti természetes vágyat, és számos ismert egészségügyi kockázatot hordoz;

| R. | mivel figyelembe kell venni a probléma társadalmi dimenzióját, és különösen azt, hogy a túlsúly és az elhízás legnagyobb előfordulási gyakorisága az alsóbb szociális és gazdasági csoportokban tapasztalható; mivel e helyzet következtében elmélyülhetnek az egészségügyi, valamint szociális és gazdasági egyenlőtlenségek, különösen a legsérülékenyebb népességcsoportok, így például a fogyatékkal élő személyek tekintetében; |
| --- | --- |

R.

mivel figyelembe kell venni a probléma társadalmi dimenzióját, és különösen azt, hogy a túlsúly és az elhízás legnagyobb előfordulási gyakorisága az alsóbb szociális és gazdasági csoportokban tapasztalható; mivel e helyzet következtében elmélyülhetnek az egészségügyi, valamint szociális és gazdasági egyenlőtlenségek, különösen a legsérülékenyebb népességcsoportok, így például a fogyatékkal élő személyek tekintetében;

| S. | mivel a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek más dimenziói is megnyílnak a nyersanyagárak emelkedésével (pl. gabona, vaj és tej), ami példátlan mind az érintett termékek számát, mind a növekedés mértékét tekintve; |
| --- | --- |

S.

mivel a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek más dimenziói is megnyílnak a nyersanyagárak emelkedésével (pl. gabona, vaj és tej), ami példátlan mind az érintett termékek számát, mind a növekedés mértékét tekintve;

| T. | mivel a nyersanyagárak növekedése, összekapcsolódva néhány tagállamban a nagykereskedelmet szabályozó rendelkezések átláthatóságának hiányával, az olyan magas tápértékű alapvető élelmiszerek, mint a gyümölcs és a zöldségek, valamint a cukormentes tejtermékek árára is kiterjedt, ami felemészti az uniós háztartások többségének költségvetését, és mivel az EU-nak válaszolnia kell ezekre a kihívásokra; |
| --- | --- |

T.

mivel a nyersanyagárak növekedése, összekapcsolódva néhány tagállamban a nagykereskedelmet szabályozó rendelkezések átláthatóságának hiányával, az olyan magas tápértékű alapvető élelmiszerek, mint a gyümölcs és a zöldségek, valamint a cukormentes tejtermékek árára is kiterjedt, ami felemészti az uniós háztartások többségének költségvetését, és mivel az EU-nak válaszolnia kell ezekre a kihívásokra;

| U. | mivel a fogyatékkal élők az EU aktív népességének 15 %-át teszik ki; mivel ezenfelül a tanulmányok szerint a fogyatékkal élők sokkal inkább ki vannak téve az olyan jellegű elhízás kockázatának, amelyet többek között az energia-anyagcserében és a test összetételében bekövetkező kórélettani változások, valamint az izomsorvadás és a testi tehetetlenség okoznak; |
| --- | --- |

U.

mivel a fogyatékkal élők az EU aktív népességének 15 %-át teszik ki; mivel ezenfelül a tanulmányok szerint a fogyatékkal élők sokkal inkább ki vannak téve az olyan jellegű elhízás kockázatának, amelyet többek között az energia-anyagcserében és a test összetételében bekövetkező kórélettani változások, valamint az izomsorvadás és a testi tehetetlenség okoznak;

| V. | mivel elő kell mozdítani a valamennyi érintett fél által a párbeszéd javítása, a legjobb gyakorlat cseréje és az önszabályozás érdekében elindított valamennyi kezdeményezést, például az EU étrenddel, testmozgással és egészséggel foglalkozó cselekvési fórumán, valamint a sporttal és egészséggel foglalkozó munkacsoporton és az EU egészségjavító testmozgással foglalkozó hálózatán (HEPA) keresztül; |
| --- | --- |

V.

mivel elő kell mozdítani a valamennyi érintett fél által a párbeszéd javítása, a legjobb gyakorlat cseréje és az önszabályozás érdekében elindított valamennyi kezdeményezést, például az EU étrenddel, testmozgással és egészséggel foglalkozó cselekvési fórumán, valamint a sporttal és egészséggel foglalkozó munkacsoporton és az EU egészségjavító testmozgással foglalkozó hálózatán (HEPA) keresztül;

| W. | mivel a különböző hagyományos konyhákat kulturális örökségünk részeként népszerűsíteni kell, ugyanakkor azonban intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a fogyasztók ismerjék azok egészségre gyakorolt tényleges hatását, ezáltal lehetővé téve, hogy megalapozott döntést hozhassanak; |
| --- | --- |

W.

mivel a különböző hagyományos konyhákat kulturális örökségünk részeként népszerűsíteni kell, ugyanakkor azonban intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a fogyasztók ismerjék azok egészségre gyakorolt tényleges hatását, ezáltal lehetővé téve, hogy megalapozott döntést hozhassanak;

| X. | mivel az európai fogyasztóknak hozzáférést kell biztosítani a szükséges információkhoz, lehetővé téve számukra, hogy az egyéni életmódjuknak és egészségi állapotuknak megfelelően kiválaszthassák az optimális étrendhez szükséges legjobb tápanyagforrásokat; |
| --- | --- |

X.

mivel az európai fogyasztóknak hozzáférést kell biztosítani a szükséges információkhoz, lehetővé téve számukra, hogy az egyéni életmódjuknak és egészségi állapotuknak megfelelően kiválaszthassák az optimális étrendhez szükséges legjobb tápanyagforrásokat;

| Y. | mivel a reklámipar önszabályozásra vonatkozó legutóbbi kezdeményezései a kiegyensúlyozott táplálkozás és a természetes élelmiszerek és italok reklámozására fognak irányulni; mivel az önszabályozási intézkedéseknek az interneten és más új médiumokban folyó értékesítés valamennyi megjelenési formájára vonatkoznia kell; mivel a gyermekek tévénézési ideje alatt bemutatott valamennyi reklám körülbelül felét élelmiszerreklámok adják, és mivel egyértelműen bizonyított, hogy a tévéreklámok befolyásolják a 2–11 éves gyerekek rövid távú fogyasztási mintáit; mivel aggodalomra ad okot a marketing új formáinak – különösen az úgynevezett reklámjátékoknak (advergame) – az alkalmazása, amelyek minden technológiai eszközt felhasználnak, beleértve a mobiltelefonokat, az azonnali üzenetküldést (instant messaging), a videojátékokat és az internetes interaktív játékokat; mivel számos élelmiszergyártó vállalat, reklám- és marketingcég, valamint egészség- és fogyasztóvédelmi szövetség már komoly elkötelezettséget mutat az étrenddel, testmozgással és egészséggel foglalkozó EU-fórum keretében, valamint máris sikeres tanulmányokat és projekteket mondhatnak magukénak; |
| --- | --- |

Y.

mivel a reklámipar önszabályozásra vonatkozó legutóbbi kezdeményezései a kiegyensúlyozott táplálkozás és a természetes élelmiszerek és italok reklámozására fognak irányulni; mivel az önszabályozási intézkedéseknek az interneten és más új médiumokban folyó értékesítés valamennyi megjelenési formájára vonatkoznia kell; mivel a gyermekek tévénézési ideje alatt bemutatott valamennyi reklám körülbelül felét élelmiszerreklámok adják, és mivel egyértelműen bizonyított, hogy a tévéreklámok befolyásolják a 2–11 éves gyerekek rövid távú fogyasztási mintáit; mivel aggodalomra ad okot a marketing új formáinak – különösen az úgynevezett reklámjátékoknak (advergame) – az alkalmazása, amelyek minden technológiai eszközt felhasználnak, beleértve a mobiltelefonokat, az azonnali üzenetküldést (instant messaging), a videojátékokat és az internetes interaktív játékokat; mivel számos élelmiszergyártó vállalat, reklám- és marketingcég, valamint egészség- és fogyasztóvédelmi szövetség már komoly elkötelezettséget mutat az étrenddel, testmozgással és egészséggel foglalkozó EU-fórum keretében, valamint máris sikeres tanulmányokat és projekteket mondhatnak magukénak;

| Z. | mivel a különösképpen az idősebb embereket érintő alultápláltság az európai egészségügyi rendszerek számár hasonló költségeket jelent, mint a túlsúly és az elhízás; |
| --- | --- |

Z.

mivel a különösképpen az idősebb embereket érintő alultápláltság az európai egészségügyi rendszerek számár hasonló költségeket jelent, mint a túlsúly és az elhízás;

| 1. | üdvözli a fent említett, a táplálkozásról szóló fehér könyvet, mint Európában az elhízás és a túlsúlyosság terjedésének megállítását és a táplálkozással kapcsolatos krónikus betegségek – mint például a szív- és érrendszeri megbetegedések, beleértve a szívbetegségeket és az agyvérzést, a rák és a cukorbetegség – kezelését szolgáló átfogó stratégia keretében megtett jelentős lépést; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a fent említett, a táplálkozásról szóló fehér könyvet, mint Európában az elhízás és a túlsúlyosság terjedésének megállítását és a táplálkozással kapcsolatos krónikus betegségek – mint például a szív- és érrendszeri megbetegedések, beleértve a szívbetegségeket és az agyvérzést, a rák és a cukorbetegség – kezelését szolgáló átfogó stratégia keretében megtett jelentős lépést;

| 2. | ismételten felhívja a tagállamokat, hogy ismerjék el krónikus betegségnek az elhízást, úgy véli, hogy gondoskodni kell annak elkerüléséről, hogy megbélyegezzék azokat a személyeket vagy csoportokat, akik/amelyek a kulturális tényezőkből eredően, betegségek (mint a cukorbetegség) vagy kóros evészavarok (mint az anorexia vagy a bulimia) miatt kiszolgáltatottabbak a táplálkozással, túlsúllyal vagy elhízással kapcsolatos egészségügyi problémákkal szemben, és tanácsolja a tagállamoknak annak biztosítását, hogy ezek a személyek nemzeti egészségügyi rendszerük keretében hozzáférjenek a megfelelő kezeléshez; |
| --- | --- |

2.

ismételten felhívja a tagállamokat, hogy ismerjék el krónikus betegségnek az elhízást, úgy véli, hogy gondoskodni kell annak elkerüléséről, hogy megbélyegezzék azokat a személyeket vagy csoportokat, akik/amelyek a kulturális tényezőkből eredően, betegségek (mint a cukorbetegség) vagy kóros evészavarok (mint az anorexia vagy a bulimia) miatt kiszolgáltatottabbak a táplálkozással, túlsúllyal vagy elhízással kapcsolatos egészségügyi problémákkal szemben, és tanácsolja a tagállamoknak annak biztosítását, hogy ezek a személyek nemzeti egészségügyi rendszerük keretében hozzáférjenek a megfelelő kezeléshez;

| 3. | úgy véli, hogy a többszintű és átfogó megközelítés az EU lakosságának körében az elhízás elleni küzdelem legjobb módja, továbbá rámutat, hogy sok olyan európai (kutatási, egészségügyi, oktatási és élethosszig tartó tanulási) program van, amely segíthet minket e valódi veszély leküzdésében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a többszintű és átfogó megközelítés az EU lakosságának körében az elhízás elleni küzdelem legjobb módja, továbbá rámutat, hogy sok olyan európai (kutatási, egészségügyi, oktatási és élethosszig tartó tanulási) program van, amely segíthet minket e valódi veszély leküzdésében;

| 4. | úgy véli, hogy az élelmiszerek minőségére irányuló politika jelentősen hozzájárulhat az egészség támogatásához és az elhízás csökkentéséhez, valamint hogy a címkéken található érthető információk kulcsfontosságúak abból a szempontból, hogy képessé tegyék a fogyasztókat a jó, a jobb és a kevésbé jó ételek közötti választásra; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az élelmiszerek minőségére irányuló politika jelentősen hozzájárulhat az egészség támogatásához és az elhízás csökkentéséhez, valamint hogy a címkéken található érthető információk kulcsfontosságúak abból a szempontból, hogy képessé tegyék a fogyasztókat a jó, a jobb és a kevésbé jó ételek közötti választásra;

| 5. | jóváhagyja a táplálkozással és testmozgással foglalkozó magas szintű munkacsoport intézményének felállítását, valamint a vizsgálatokon alapuló egészségügyi felmérés (HES) rendszerének és az interjúkon alapuló európai egészségügyi felmérés (EHIS) ellenőrzési rendszerének létrehozását, amelyek keretében bizonyos fizikai és biológiai mérési eredményeket, például antropometriai mérési eredményeket gyűjtenek, amely rendszerek a politikai döntéshozók és valamennyi érintett szereplő hatékony eszközei a tudás javítására és a legjobb gyakorlat cseréjére az elhízás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

5.

jóváhagyja a táplálkozással és testmozgással foglalkozó magas szintű munkacsoport intézményének felállítását, valamint a vizsgálatokon alapuló egészségügyi felmérés (HES) rendszerének és az interjúkon alapuló európai egészségügyi felmérés (EHIS) ellenőrzési rendszerének létrehozását, amelyek keretében bizonyos fizikai és biológiai mérési eredményeket, például antropometriai mérési eredményeket gyűjtenek, amely rendszerek a politikai döntéshozók és valamennyi érintett szereplő hatékony eszközei a tudás javítására és a legjobb gyakorlat cseréjére az elhízás elleni küzdelemben;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy oly módon biztosítsa a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletét a táplálkozással és a testmozgással foglalkozó majdani magas szintű munkacsoportban, hogy jobban meghatározhassák a problémákat, és nemtől függően, vagyis egyrészt a nők, másrészt a férfiak számára a legjobb megoldásokat javasolhassák; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy oly módon biztosítsa a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletét a táplálkozással és a testmozgással foglalkozó majdani magas szintű munkacsoportban, hogy jobban meghatározhassák a problémákat, és nemtől függően, vagyis egyrészt a nők, másrészt a férfiak számára a legjobb megoldásokat javasolhassák;

| 7. | elismeri az önszabályozásnak az elhízás elleni küzdelemben betöltött lényeges szerepét, és hangsúlyozza az összes érintett félre vonatkozó egyértelmű és határozott célok és e célok független ellenőrzésének szükségességét; megjegyzi, hogy néha szükség van a szabályozásra ahhoz, hogy valamennyi iparágban lényeges és jelentős változásokat lehessen elérni, különösen a gyermekeket illetően a fogyasztóvédelem és a magas színvonalú egészségügy biztosítása érdekében; érdeklődéssel veszi tudomásul az étrenddel, testmozgással és egészséggel kapcsolatos EU-fórum keretében tett 203 kötelezettségvállalást, amely a termékek összetevőinek megváltoztatását, a gyermekeknek szóló reklámok csökkentését és a kiegyensúlyozott étrend címkézés használatán keresztüli támogatását célozzák; úgy véli, hogy a fórum tagságát ki kellene terjeszteni a számítógépes játékok és videojátékok készítőire, valamint az internetszolgáltatókra is; |
| --- | --- |

7.

elismeri az önszabályozásnak az elhízás elleni küzdelemben betöltött lényeges szerepét, és hangsúlyozza az összes érintett félre vonatkozó egyértelmű és határozott célok és e célok független ellenőrzésének szükségességét; megjegyzi, hogy néha szükség van a szabályozásra ahhoz, hogy valamennyi iparágban lényeges és jelentős változásokat lehessen elérni, különösen a gyermekeket illetően a fogyasztóvédelem és a magas színvonalú egészségügy biztosítása érdekében; érdeklődéssel veszi tudomásul az étrenddel, testmozgással és egészséggel kapcsolatos EU-fórum keretében tett 203 kötelezettségvállalást, amely a termékek összetevőinek megváltoztatását, a gyermekeknek szóló reklámok csökkentését és a kiegyensúlyozott étrend címkézés használatán keresztüli támogatását célozzák; úgy véli, hogy a fórum tagságát ki kellene terjeszteni a számítógépes játékok és videojátékok készítőire, valamint az internetszolgáltatókra is;

| 8. | kézzelfoghatóbb intézkedésekre hív azonban fel, amelyek különösen a gyermekeket és a kockázatnak kitett csoportokat veszik célba; |
| --- | --- |

8.

kézzelfoghatóbb intézkedésekre hív azonban fel, amelyek különösen a gyermekeket és a kockázatnak kitett csoportokat veszik célba;

| 9. | sürgeti a Bizottságot, hogy a táplálkozással kapcsolatban egy sokkal holisztikusabb megközelítést kövessen, valamint az elhízás mellett a helytelen táplálkozásnak is biztosítson alapvető elsőbbséget a táplálkozás és az egészségügy területén, lehetőség szerint beépítve azt az EU által támogatott kutatási kezdeményezésekbe és uniós szintű partnerségekbe; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a Bizottságot, hogy a táplálkozással kapcsolatban egy sokkal holisztikusabb megközelítést kövessen, valamint az elhízás mellett a helytelen táplálkozásnak is biztosítson alapvető elsőbbséget a táplálkozás és az egészségügy területén, lehetőség szerint beépítve azt az EU által támogatott kutatási kezdeményezésekbe és uniós szintű partnerségekbe;

| 10. | úgy véli, hogy az európai fogyasztóknak hozzá kellene férniük minden olyan szükséges információhoz, amelyek segítségével kiválaszthatják a szükségleteiknek megfelelő legjobb tápanyagforrásokat, ezáltal elérve és fenntartva az egyéni életmódjukhoz és egészégi állapotukhoz leginkább igazodó optimális táplálékbevitelt; úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene szentelni a polgárok egészséggel kapcsolatos ismeretei bővítésének, képessé téve őket arra, hogy hatékony döntéseket hozzanak a saját és gyermekeik étrendjével kapcsolatban; úgy véli, hogy a szülők táplálkozási kérdésekről való tájékoztatását és oktatását megfelelő szakemberekkel (tanárokkal, kulturális szervezőkkel, egészségügyi szakemberekkel) kellene végezni a megfelelő helyszíneken; meg van győződve arról, hogy a fogyasztók tájékoztatásának, a táplálkozási nevelésnek és az élelmiszerek címkézésének fogyasztói kutatásokon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az európai fogyasztóknak hozzá kellene férniük minden olyan szükséges információhoz, amelyek segítségével kiválaszthatják a szükségleteiknek megfelelő legjobb tápanyagforrásokat, ezáltal elérve és fenntartva az egyéni életmódjukhoz és egészégi állapotukhoz leginkább igazodó optimális táplálékbevitelt; úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene szentelni a polgárok egészséggel kapcsolatos ismeretei bővítésének, képessé téve őket arra, hogy hatékony döntéseket hozzanak a saját és gyermekeik étrendjével kapcsolatban; úgy véli, hogy a szülők táplálkozási kérdésekről való tájékoztatását és oktatását megfelelő szakemberekkel (tanárokkal, kulturális szervezőkkel, egészségügyi szakemberekkel) kellene végezni a megfelelő helyszíneken; meg van győződve arról, hogy a fogyasztók tájékoztatásának, a táplálkozási nevelésnek és az élelmiszerek címkézésének fogyasztói kutatásokon kell alapulniuk;

| 11. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy egy iskolai gyümölcsfogyasztást segítő jövőbeli programot egy szélesebb pedagógiai koncepcióba kell beilleszteni, például az általános iskolákban a táplálkozásról és az egészségről szóló órák segítségével; |
| --- | --- |

11.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy egy iskolai gyümölcsfogyasztást segítő jövőbeli programot egy szélesebb pedagógiai koncepcióba kell beilleszteni, például az általános iskolákban a táplálkozásról és az egészségről szóló órák segítségével;

| 12. | hangsúlyozza a szülők alapvető szerepét a család táplálkozási szokásainak kialakításában és az elhízás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a szülők alapvető szerepét a család táplálkozási szokásainak kialakításában és az elhízás elleni küzdelemben;

| 13. | felhívja a tagállamokat, a régiókat és a helyi szervezeteket, hogy legyenek kezdeményezőbbek a „mozgásbarát közösségek” kialakítása területén, különösen a városfejlesztés keretében, hogy a települések lakóit a mindennapi testmozgásra ösztönözzék, és azáltal, hogy a helyi környezetben olyan lehetőségeket teremtenek, amelyek arra ösztönzik az embereket, hogy szabadidejükben testmozgást végezzenek, ez a gépkocsitól való függőség csökkentésére irányuló helyi intézkedések bevezetésével, a kereskedelmi és lakáscélú fejlesztések ésszerű vegyítésével, a tömegközlekedési eszközök, a parkok és elérhető sportlétesítmények, valamint a kerékpáros utak és gyalogátkelőhelyek támogatásával érhető el; felkéri az önkormányzatokat, hogy támogassák a „városok az egészséges életmódért” hálózatot, amely az elhízás elleni küzdelem érdekében közös fellépéseket határoz meg; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, a régiókat és a helyi szervezeteket, hogy legyenek kezdeményezőbbek a „mozgásbarát közösségek” kialakítása területén, különösen a városfejlesztés keretében, hogy a települések lakóit a mindennapi testmozgásra ösztönözzék, és azáltal, hogy a helyi környezetben olyan lehetőségeket teremtenek, amelyek arra ösztönzik az embereket, hogy szabadidejükben testmozgást végezzenek, ez a gépkocsitól való függőség csökkentésére irányuló helyi intézkedések bevezetésével, a kereskedelmi és lakáscélú fejlesztések ésszerű vegyítésével, a tömegközlekedési eszközök, a parkok és elérhető sportlétesítmények, valamint a kerékpáros utak és gyalogátkelőhelyek támogatásával érhető el; felkéri az önkormányzatokat, hogy támogassák a „városok az egészséges életmódért” hálózatot, amely az elhízás elleni küzdelem érdekében közös fellépéseket határoz meg;

| 14. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék át az aktív ingázás fogalmát mind az iskolás gyerekek, mind pedig a dolgozók vonatkozásában; ösztönzi a helyi hatóságokat, hogy biztosítsanak elsőbbséget az aktív ingázásnak a városi közlekedés értékelésekor és tervezésekor; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék át az aktív ingázás fogalmát mind az iskolás gyerekek, mind pedig a dolgozók vonatkozásában; ösztönzi a helyi hatóságokat, hogy biztosítsanak elsőbbséget az aktív ingázásnak a városi közlekedés értékelésekor és tervezésekor;

| 15. | rámutat arra, hogy az olyan területek rendelkezésre bocsátása, ahol a gyermekek és fiatalok megtapasztalhatják a természetet, hagyományos szabadidős alternatívákat kínál, és ugyanakkor fejleszti a fantáziájukat és a kreativitásukat, valamint serkenti felfedezőkedvüket; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy az olyan területek rendelkezésre bocsátása, ahol a gyermekek és fiatalok megtapasztalhatják a természetet, hagyományos szabadidős alternatívákat kínál, és ugyanakkor fejleszti a fantáziájukat és a kreativitásukat, valamint serkenti felfedezőkedvüket;

| 16. | kéri a sportegyesületeket, hogy fordítsanak különös figyelmet arra, hogy a fiatal lányok – a serdülőkor végén – gyakran abbahagyják a sporttevékenységet; figyelmeztet arra, hogy ezen egyesületeknek alapvető szerepük van abban, hogy fenntartsák a fiatal lányok és nők érdeklődését a különféle sporttevékenységek iránt; |
| --- | --- |

16.

kéri a sportegyesületeket, hogy fordítsanak különös figyelmet arra, hogy a fiatal lányok – a serdülőkor végén – gyakran abbahagyják a sporttevékenységet; figyelmeztet arra, hogy ezen egyesületeknek alapvető szerepük van abban, hogy fenntartsák a fiatal lányok és nők érdeklődését a különféle sporttevékenységek iránt;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a magánszektornak szerepet kell játszania az elhízás mérséklésében új és egészségesebb termékek kifejlesztése révén, de szükség van további ösztönzésére is az egyértelmű információs rendszerek kidolgozása és a címkézés javítása érdekében, képessé téve a fogyasztókat arra, hogy tájékozottan tudjanak döntést hozni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a magánszektornak szerepet kell játszania az elhízás mérséklésében új és egészségesebb termékek kifejlesztése révén, de szükség van további ösztönzésére is az egyértelmű információs rendszerek kidolgozása és a címkézés javítása érdekében, képessé téve a fogyasztókat arra, hogy tájékozottan tudjanak döntést hozni;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak vezető szerepet kellene vállalnia a közös megközelítés kialakításában, valamint a tagállamok közötti koordináció és legjobb gyakorlat előmozdításában; meggyőződése, hogy fontos európai hozzáadott érték biztosítható az olyan területeken, mint a fogyasztók tájékoztatása, a táplálkozással kapcsolatos nevelés, a médiában való hirdetés, a mezőgazdasági termelés és az élelmiszerek címkézése, különösen a transzzsírtartalom feltüntetésével; kéri az olyan európai mutatók meghatározását, amelyek például a csípőméretre és más elhízással – különösen a hasi elhízással – kapcsolatba hozható kockázati tényezőre vonatkoznak; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak vezető szerepet kellene vállalnia a közös megközelítés kialakításában, valamint a tagállamok közötti koordináció és legjobb gyakorlat előmozdításában; meggyőződése, hogy fontos európai hozzáadott érték biztosítható az olyan területeken, mint a fogyasztók tájékoztatása, a táplálkozással kapcsolatos nevelés, a médiában való hirdetés, a mezőgazdasági termelés és az élelmiszerek címkézése, különösen a transzzsírtartalom feltüntetésével; kéri az olyan európai mutatók meghatározását, amelyek például a csípőméretre és más elhízással – különösen a hasi elhízással – kapcsolatba hozható kockázati tényezőre vonatkoznak;

Prioritásunk: a gyermekek

| 19. | felhívja a Bizottságot és valamennyi szereplőt, hogy tekintse prioritásnak az elhízás elleni küzdelem korai életszakaszban való megkezdését, nem feledkezve meg arról, hogy a gyermekkorban kialakult étkezési szokások gyakran több év elteltével is megmaradnak; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és valamennyi szereplőt, hogy tekintse prioritásnak az elhízás elleni küzdelem korai életszakaszban való megkezdését, nem feledkezve meg arról, hogy a gyermekkorban kialakult étkezési szokások gyakran több év elteltével is megmaradnak;

| 20. | tájékoztató kampányokat szorgalmaz azzal a céllal, hogy felhívják a várandós nők figyelmét a kiegyensúlyozott, egészséges táplálkozás és néhány tápanyag fogyasztásának jelentőségére a terhesség ideje alatt, valamint hogy a nők és partnereik körében tudatosítsák a szoptatás fontosságát; emlékeztet arra, hogy a szoptatás, az elválasztás megkezdésének a csecsemő hat hónapos koráig való elhalasztása, a gyermek egészséges ételekkel való megismertetése, valamint az ételadagok méretére való odafigyelés összességében segíthet annak megakadályozásában, hogy a gyermekek túlsúlyossá váljanak vagy elhízzanak; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy az elhízás elleni küzdelemnek a szoptatás nem az egyetlen módja, továbbá hogy a kiegyensúlyozott étkezési szokások kialakításához hosszú idő szükséges; hangsúlyozza, hogy a tudatosító kampányoknak figyelembe kell venniük, hogy a szoptatás magánügy, és tiszteletben kell tartaniuk a nők szabad akaratát és választását; |
| --- | --- |

20.

tájékoztató kampányokat szorgalmaz azzal a céllal, hogy felhívják a várandós nők figyelmét a kiegyensúlyozott, egészséges táplálkozás és néhány tápanyag fogyasztásának jelentőségére a terhesség ideje alatt, valamint hogy a nők és partnereik körében tudatosítsák a szoptatás fontosságát; emlékeztet arra, hogy a szoptatás, az elválasztás megkezdésének a csecsemő hat hónapos koráig való elhalasztása, a gyermek egészséges ételekkel való megismertetése, valamint az ételadagok méretére való odafigyelés összességében segíthet annak megakadályozásában, hogy a gyermekek túlsúlyossá váljanak vagy elhízzanak; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy az elhízás elleni küzdelemnek a szoptatás nem az egyetlen módja, továbbá hogy a kiegyensúlyozott étkezési szokások kialakításához hosszú idő szükséges; hangsúlyozza, hogy a tudatosító kampányoknak figyelembe kell venniük, hogy a szoptatás magánügy, és tiszteletben kell tartaniuk a nők szabad akaratát és választását;

| 21. | felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy a nemzeti egészségügyi szolgálatoknak támogatniuk kell a várandós és a változó korban lévő nőknek szóló egyedi táplálkozási tanácsadással foglalkozó szolgáltatásokat, mivel ez két olyan szakasz a nők életében, amikor nagyobb az elhízás veszélye; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy a nemzeti egészségügyi szolgálatoknak támogatniuk kell a várandós és a változó korban lévő nőknek szóló egyedi táplálkozási tanácsadással foglalkozó szolgáltatásokat, mivel ez két olyan szakasz a nők életében, amikor nagyobb az elhízás veszélye;

| 22. | sürgeti, hogy a tagállamok tegyenek javaslatot szakértők által készített iránymutatásokra, arra vonatkozóan, hogy milyen módon ösztönözzék a testmozgást már az iskoláskor előtt, és mozdítsák elő a táplálkozással kapcsolatos nevelést már ebben a korai szakaszban; |
| --- | --- |

22.

sürgeti, hogy a tagállamok tegyenek javaslatot szakértők által készített iránymutatásokra, arra vonatkozóan, hogy milyen módon ösztönözzék a testmozgást már az iskoláskor előtt, és mozdítsák elő a táplálkozással kapcsolatos nevelést már ebben a korai szakaszban;

| 23. | úgy véli, hogy elsősorban az iskola szintjén kell lépéseket tenni annak biztosítása érdekében, hogy a testmozgás és a kiegyensúlyozott táplálkozás a gyermek magatartásának részévé váljon; felhívja a táplálkozással és testmozgással foglalkozó magas szintű munkacsoportot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat az iskolai táplálkozáspolitika tárgyában és a táplálkozással kapcsolatos nevelés előmozdítása, valamint annak az iskolát követő időszakban való folytatása érdekében; kéri a tagállamokat, hogy az iskolai tantervbe építsék be a kiegyensúlyozott táplálkozás és a testmozgás előnyeit; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy elsősorban az iskola szintjén kell lépéseket tenni annak biztosítása érdekében, hogy a testmozgás és a kiegyensúlyozott táplálkozás a gyermek magatartásának részévé váljon; felhívja a táplálkozással és testmozgással foglalkozó magas szintű munkacsoportot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat az iskolai táplálkozáspolitika tárgyában és a táplálkozással kapcsolatos nevelés előmozdítása, valamint annak az iskolát követő időszakban való folytatása érdekében; kéri a tagállamokat, hogy az iskolai tantervbe építsék be a kiegyensúlyozott táplálkozás és a testmozgás előnyeit;

| 24. | arra kéri továbbá a tagállamokat, a helyi szervezeteket és az oktatási hatóságokat, hogy ellenőrizzék és javítsák az iskolai és óvodai ételek minőségét, valamint azok tápértékére vonatkozó előírásokat, többek között a konyhai személyzetnek szóló képzés és iránymutatás biztosításával, az élelmezők minőségellenőrzésével és az étkezdékben felszolgált egészséges ételekre vonatkozó iránymutatások meghatározásával; hangsúlyozza, hogy fontos az adagok méretének szükségletekhez való igazítása, valamint a gyümölcsök és zöldségek ezen étkezésekbe történő beépítése; több felvilágosítást szorgalmaz a helyes táplálkozással kapcsolatban, valamint a magas zsír-, só- és cukortartalmú és alacsony tápértékű ételek és italok iskolai árusításának megszüntetésére buzdít; ehelyett azt támogatja, hogy az árusítóhelyeken elérhetőbbé tegyék a friss gyümölcsöket és zöldségeket; felhívja az illetékes hatóságokat annak biztosítására, hogy az iskolai órarendekben legalább heti három órát szenteljenek a testmozgásnak, a sportról szóló fent említett fehér könyv célkitűzéseinek megfelelően, és kéri ezen a hatóságokat, hogy hozzanak létre a fogyatékkal élők által is megközelíthető új, nyilvános sportlétesítmények építésére és a meglévő iskolai sportlétesítmények megóvására vonatkozó terveket; üdvözli az EU által pénzügyileg támogatott, a jelenlegi iskolatej programhoz hasonló „gyümölcs az iskolában” program lehetséges bevezetését; szorgalmazza olyan megoldások keresését, amelyekkel – néhány tagállam kérésének megfelelően – 2008-ban is folytatható a gyümölcsök és zöldségek ingyenes terjesztése az iskolákban és a jótékonysági intézményeknél mindaddig, amíg 2009. január 1-jén meg nem kezdik az iskolai gyümölcsprogram alkalmazását; |
| --- | --- |

24.

arra kéri továbbá a tagállamokat, a helyi szervezeteket és az oktatási hatóságokat, hogy ellenőrizzék és javítsák az iskolai és óvodai ételek minőségét, valamint azok tápértékére vonatkozó előírásokat, többek között a konyhai személyzetnek szóló képzés és iránymutatás biztosításával, az élelmezők minőségellenőrzésével és az étkezdékben felszolgált egészséges ételekre vonatkozó iránymutatások meghatározásával; hangsúlyozza, hogy fontos az adagok méretének szükségletekhez való igazítása, valamint a gyümölcsök és zöldségek ezen étkezésekbe történő beépítése; több felvilágosítást szorgalmaz a helyes táplálkozással kapcsolatban, valamint a magas zsír-, só- és cukortartalmú és alacsony tápértékű ételek és italok iskolai árusításának megszüntetésére buzdít; ehelyett azt támogatja, hogy az árusítóhelyeken elérhetőbbé tegyék a friss gyümölcsöket és zöldségeket; felhívja az illetékes hatóságokat annak biztosítására, hogy az iskolai órarendekben legalább heti három órát szenteljenek a testmozgásnak, a sportról szóló fent említett fehér könyv célkitűzéseinek megfelelően, és kéri ezen a hatóságokat, hogy hozzanak létre a fogyatékkal élők által is megközelíthető új, nyilvános sportlétesítmények építésére és a meglévő iskolai sportlétesítmények megóvására vonatkozó terveket; üdvözli az EU által pénzügyileg támogatott, a jelenlegi iskolatej programhoz hasonló „gyümölcs az iskolában” program lehetséges bevezetését; szorgalmazza olyan megoldások keresését, amelyekkel – néhány tagállam kérésének megfelelően – 2008-ban is folytatható a gyümölcsök és zöldségek ingyenes terjesztése az iskolákban és a jótékonysági intézményeknél mindaddig, amíg 2009. január 1-jén meg nem kezdik az iskolai gyümölcsprogram alkalmazását;

| 25. | felszólítja a tagállamok helyi hatóságait, hogy fokozzák a szabadidős létesítmények elérhetőségét és megfizethetőségét, valamint a helyi környezetben támogassák az olyan lehetőségek megteremtését, amelyek arra ösztönzik az embereket, hogy szabadidejükben testmozgást végezzenek; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a tagállamok helyi hatóságait, hogy fokozzák a szabadidős létesítmények elérhetőségét és megfizethetőségét, valamint a helyi környezetben támogassák az olyan lehetőségek megteremtését, amelyek arra ösztönzik az embereket, hogy szabadidejükben testmozgást végezzenek;

| 26. | kéri a tagállamokat, a helyi intézményeket és az iskolai hatóságokat annak biztosítására, hogy az iskolai automaták egészséges kínálattal rendelkezzenek; úgy véli, hogy alacsony tápértékű, úgynevezett HSSF- (magas cukor-, só- és zsírtartalmú) termékekkel kapcsolatos, iskolákban történő szponzorálásokat és hirdetéseket az iskolai hatóságok kéréséhez vagy kifejezett beleegyezéséhez kell kötni, és a szülői munkaközösségnek kell felügyelnie; úgy véli, hogy a sportszervezeteknek és a csapatoknak példaként kell szolgálniuk a testmozgás és az egészséges táplálkozás tekintetében; továbbá valamennyi sportszervezet és csapat önkéntes kötelezettségvállalását kéri a kiegyensúlyozott táplálkozás és a testmozgás népszerűsítése érdekében, különösen a gyermekek körében; úgy véli, hogy minden sportszervezet és csapat előmozdítja a kiegyensúlyozott táplálkozást és a testmozgást; másfelől hangsúlyozza, hogy az európai sportmozgalom nem hibáztatható az Európában jelentkező túlsúlyért és elhízásért; |
| --- | --- |

26.

kéri a tagállamokat, a helyi intézményeket és az iskolai hatóságokat annak biztosítására, hogy az iskolai automaták egészséges kínálattal rendelkezzenek; úgy véli, hogy alacsony tápértékű, úgynevezett HSSF- (magas cukor-, só- és zsírtartalmú) termékekkel kapcsolatos, iskolákban történő szponzorálásokat és hirdetéseket az iskolai hatóságok kéréséhez vagy kifejezett beleegyezéséhez kell kötni, és a szülői munkaközösségnek kell felügyelnie; úgy véli, hogy a sportszervezeteknek és a csapatoknak példaként kell szolgálniuk a testmozgás és az egészséges táplálkozás tekintetében; továbbá valamennyi sportszervezet és csapat önkéntes kötelezettségvállalását kéri a kiegyensúlyozott táplálkozás és a testmozgás népszerűsítése érdekében, különösen a gyermekek körében; úgy véli, hogy minden sportszervezet és csapat előmozdítja a kiegyensúlyozott táplálkozást és a testmozgást; másfelől hangsúlyozza, hogy az európai sportmozgalom nem hibáztatható az Európában jelentkező túlsúlyért és elhízásért;

| 27. | üdvözli a közös agrárpolitika (KAP) közös piacszervezésének reformját, amely lehetővé teszi, hogy az iskolákban több gyümölcsöt és zöldséget szolgáljanak fel, azzal a feltétellel, hogy ellenőrzik ezeknek a termékeknek a minőségét és kémiai biztonságát; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a közös agrárpolitika (KAP) közös piacszervezésének reformját, amely lehetővé teszi, hogy az iskolákban több gyümölcsöt és zöldséget szolgáljanak fel, azzal a feltétellel, hogy ellenőrzik ezeknek a termékeknek a minőségét és kémiai biztonságát;

| 28. | sürgeti az EU-t és különösen az ECOFIN-Tanácsot, hogy tekintsenek sokkal rugalmasabban a tagállamok által a társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi vagy egészségügyi természetű szükségletek következtében alkalmazott alacsonyabb héa-kulcsokra; e tekintetben felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek még nem tettek így, hogy csökkentsék a gyümölcsre és zöldségekre vonatkozó héa-t, emlékeztetve arra, hogy a közösségi jog erre felhatalmazást ad; szorgalmazza továbbá, hogy a hatályos közösségi jogszabályokat módosítsák annak lehetővé tétele érdekében, hogy a gyümölcsök és zöldségek esetében nagyon alacsony (5 % alatti) héa-kulcsot alkalmazhassanak; |
| --- | --- |

28.

sürgeti az EU-t és különösen az ECOFIN-Tanácsot, hogy tekintsenek sokkal rugalmasabban a tagállamok által a társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi vagy egészségügyi természetű szükségletek következtében alkalmazott alacsonyabb héa-kulcsokra; e tekintetben felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek még nem tettek így, hogy csökkentsék a gyümölcsre és zöldségekre vonatkozó héa-t, emlékeztetve arra, hogy a közösségi jog erre felhatalmazást ad; szorgalmazza továbbá, hogy a hatályos közösségi jogszabályokat módosítsák annak lehetővé tétele érdekében, hogy a gyümölcsök és zöldségek esetében nagyon alacsony (5 % alatti) héa-kulcsot alkalmazhassanak;

| 29. | üdvözli az EU kezdeményezéseit, például az „EU Mini-chefs” (az EU kis szakácsai) weboldal létrehozását és a 2007. november 8-án tartott egészséges étkezés és főzés európai napját; tájékoztató kampányok szervezését javasolja az energiadús termékek és az ezekből származó kalóriák elégetéséhez szükséges testmozgás időbeli egyenértéke közötti kapcsolat tudatosságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az EU kezdeményezéseit, például az „EU Mini-chefs” (az EU kis szakácsai) weboldal létrehozását és a 2007. november 8-án tartott egészséges étkezés és főzés európai napját; tájékoztató kampányok szervezését javasolja az energiadús termékek és az ezekből származó kalóriák elégetéséhez szükséges testmozgás időbeli egyenértéke közötti kapcsolat tudatosságának javítása érdekében;

Megalapozott döntések és az egészséges termékek elérhetősége

| 30. | úgy véli, hogy a termékek összetevőinek megváltoztatása hatékony eszköz a zsír, a cukor és a só bevitelének csökkentésében étrendünkben, és ösztönzi az élelmiszergyártókat, hogy továbbra is foglalkozzanak a magas energiatartalmú, tápanyagszegény élelmiszerek összetevőinek megváltoztatásával annak érdekében, hogy csökkentsék zsír-, cukor- és sótartalmukat, valamint fokozzák rost-, gyümölcs- és zöldségtartalmukat; üdvözli a gyártók önkéntes kötelezettségvállalásait az élelmiszerek összeállítása során a táplálkozási kritériumok végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a termékek összetevőinek megváltoztatása hatékony eszköz a zsír, a cukor és a só bevitelének csökkentésében étrendünkben, és ösztönzi az élelmiszergyártókat, hogy továbbra is foglalkozzanak a magas energiatartalmú, tápanyagszegény élelmiszerek összetevőinek megváltoztatásával annak érdekében, hogy csökkentsék zsír-, cukor- és sótartalmukat, valamint fokozzák rost-, gyümölcs- és zöldségtartalmukat; üdvözli a gyártók önkéntes kötelezettségvállalásait az élelmiszerek összeállítása során a táplálkozási kritériumok végrehajtása tekintetében;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a tápértékjelölésnek kötelezőnek és egyértelműnek kell lennie, hogy segítse a fogyasztókat az egészséges élelmiszerek kiválasztásában; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a tápértékjelölésnek kötelezőnek és egyértelműnek kell lennie, hogy segítse a fogyasztókat az egészséges élelmiszerek kiválasztásában;

| 32. | szorgalmazza a mesterséges transzzsírsavak uniós szintű betiltását; sürgeti a tagállamokat, hogy kövessenek helyes gyakorlatot az élelmiszerekben található anyagok mennyiségének ellenőrzése során (pl. sótartalom), valamint felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy programot a bevált gyakorlatok EU-tagállamok közötti cseréjére; rámutat arra, hogy az eredeti receptek megőrzése érdekében külön mentességet kell biztosítani az OEM (oltalom alatt álló eredetmegjelölés), az OFJ (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) és a HKT (hagyományos különleges termékek), valamint a hagyományos termékek egyéb fajtái számára; ebből a célból nagy reményeket fűz ahhoz a jövőbeni zöld könyvhöz, melynek témája a minőségpolitika a mezőgazdaságban a minőség javítása és az OFJ-rendszerek szempontjából; |
| --- | --- |

32.

szorgalmazza a mesterséges transzzsírsavak uniós szintű betiltását; sürgeti a tagállamokat, hogy kövessenek helyes gyakorlatot az élelmiszerekben található anyagok mennyiségének ellenőrzése során (pl. sótartalom), valamint felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy programot a bevált gyakorlatok EU-tagállamok közötti cseréjére; rámutat arra, hogy az eredeti receptek megőrzése érdekében külön mentességet kell biztosítani az OEM (oltalom alatt álló eredetmegjelölés), az OFJ (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) és a HKT (hagyományos különleges termékek), valamint a hagyományos termékek egyéb fajtái számára; ebből a célból nagy reményeket fűz ahhoz a jövőbeni zöld könyvhöz, melynek témája a minőségpolitika a mezőgazdaságban a minőség javítása és az OFJ-rendszerek szempontjából;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a tudományos ismeretek jelenlegi állása azt mutatja, hogy a transzzsírsavak túlzott fogyasztásához (a teljes energiabevitel 2 %-a fölött) jelentősen magasabb szív- és érrendszeri kockázatok társulnak; ezért mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy mindezidáig csak néhány európai kormány tett valamit azért, hogy csökkentsék az európai fogyasztók mesterséges transzzsírsavakkal és telített zsírsavakkal szembeni halmozott kitettségét, amelyek számos feldolgozott, alacsony tápértékű termékben jelen vannak; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a tudományos ismeretek jelenlegi állása azt mutatja, hogy a transzzsírsavak túlzott fogyasztásához (a teljes energiabevitel 2 %-a fölött) jelentősen magasabb szív- és érrendszeri kockázatok társulnak; ezért mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy mindezidáig csak néhány európai kormány tett valamit azért, hogy csökkentsék az európai fogyasztók mesterséges transzzsírsavakkal és telített zsírsavakkal szembeni halmozott kitettségét, amelyek számos feldolgozott, alacsony tápértékű termékben jelen vannak;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az iparilag előállított transzzsírsavak komoly, kellően dokumentált és szükségtelen egészségkárosodást okoznak az európaiak körében, és ezzel a problémával megfelelő jogalkotási kezdeményezésen keresztül kell foglalkozni, hatékonyan törekedve arra, hogy az iparilag feldolgozott transzzsírsavakat mellőzzék az élelmiszertermékekből; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az iparilag előállított transzzsírsavak komoly, kellően dokumentált és szükségtelen egészségkárosodást okoznak az európaiak körében, és ezzel a problémával megfelelő jogalkotási kezdeményezésen keresztül kell foglalkozni, hatékonyan törekedve arra, hogy az iparilag feldolgozott transzzsírsavakat mellőzzék az élelmiszertermékekből;

| 35. | kéri, hogy készüljön elemzés a főként a készételekben, valamint az iparilag előállított élelmiszerekben megtalálható mesterséges ízfokozók, úgymint a glutamátok, guanilátok és inozinátok hatásáról, annak megállapítására, hogy milyen módon befolyásolják a fogyasztási szokásokat; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy készüljön elemzés a főként a készételekben, valamint az iparilag előállított élelmiszerekben megtalálható mesterséges ízfokozók, úgymint a glutamátok, guanilátok és inozinátok hatásáról, annak megállapítására, hogy milyen módon befolyásolják a fogyasztási szokásokat;

| 36. | felhívja az ipart, hogy vizsgálja felül az egyszeri adagok méretét, és biztosítson szélesebb választékot a kisebb adagokból; |
| --- | --- |

36.

felhívja az ipart, hogy vizsgálja felül az egyszeri adagok méretét, és biztosítson szélesebb választékot a kisebb adagokból;

| 37. | üdvözli a Bizottságnak az élelmiszerek tápértékjelöléséről szóló, 1990. szeptember 24-i 90/496/EGK tanácsi irányelv (2) felülvizsgálatára irányuló új javaslatát; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jelölés látható, egyértelmű és a fogyasztók számára könnyen érthető legyen; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a Bizottságnak az élelmiszerek tápértékjelöléséről szóló, 1990. szeptember 24-i 90/496/EGK tanácsi irányelv (2) felülvizsgálatára irányuló új javaslatát; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jelölés látható, egyértelmű és a fogyasztók számára könnyen érthető legyen;

| 38. | kéri továbbá a Bizottságot, hogy végezze el a KAP egészségügyi hatásainak átfogó felülvizsgálatát annak megállapítása érdekében, hogy vajon végrehajthatók-e olyan politikai változtatások, amelyek Európa-szerte lehetővé tennék a táplálkozás javítását; |
| --- | --- |

38.

kéri továbbá a Bizottságot, hogy végezze el a KAP egészségügyi hatásainak átfogó felülvizsgálatát annak megállapítása érdekében, hogy vajon végrehajthatók-e olyan politikai változtatások, amelyek Európa-szerte lehetővé tennék a táplálkozás javítását;

Média és reklám

| 39. | felhívja a médiaszektor valamennyi szereplőjét, hogy a tagállamokkal és a sportszervezetekkel együttműködve minden médiában még jobban ösztönözzenek a gyakoribb testmozgásra és egy sportág megkezdésére; |
| --- | --- |

39.

felhívja a médiaszektor valamennyi szereplőjét, hogy a tagállamokkal és a sportszervezetekkel együttműködve minden médiában még jobban ösztönözzenek a gyakoribb testmozgásra és egy sportág megkezdésére;

| 40. | tisztában van a média fontosságával az egészséges és kiegyensúlyozott étrenddel kapcsolatos tájékoztatás, nevelés és meggyőzés során, valamint a testről alkotott sztereotip képek megteremtésében betöltött szerepével; úgy véli, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben (3) elfogadott, az alacsony tápértékű élelmiszerek gyermekek számára történő reklámozásával kapcsolatos önkéntes megközelítés egy megfelelő irányba történő lépést jelent, melyet kiemelten kell ellenőrizni, és kéri a Bizottságot, hogy amennyiben az irányelv 2011-es felülvizsgálatánál kiderül, hogy az önkéntes megközelítés e téren eredménytelen maradt, terjesszen elő szigorúbb javaslatokat; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék a médiaszolgáltatókat az élelmiszertermékekkel és az italokkal kapcsolatos nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi kommunikációra vonatkozó magatartási kódexek kidolgozására, továbbá sürgeti az üzemeltetőket, hogy nemzeti szinten tegyenek konkrét intézkedéseket az irányelv végrehajtására vagy megerősítésére; |
| --- | --- |

40.

tisztában van a média fontosságával az egészséges és kiegyensúlyozott étrenddel kapcsolatos tájékoztatás, nevelés és meggyőzés során, valamint a testről alkotott sztereotip képek megteremtésében betöltött szerepével; úgy véli, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben (3) elfogadott, az alacsony tápértékű élelmiszerek gyermekek számára történő reklámozásával kapcsolatos önkéntes megközelítés egy megfelelő irányba történő lépést jelent, melyet kiemelten kell ellenőrizni, és kéri a Bizottságot, hogy amennyiben az irányelv 2011-es felülvizsgálatánál kiderül, hogy az önkéntes megközelítés e téren eredménytelen maradt, terjesszen elő szigorúbb javaslatokat; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék a médiaszolgáltatókat az élelmiszertermékekkel és az italokkal kapcsolatos nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi kommunikációra vonatkozó magatartási kódexek kidolgozására, továbbá sürgeti az üzemeltetőket, hogy nemzeti szinten tegyenek konkrét intézkedéseket az irányelv végrehajtására vagy megerősítésére;

| 41. | szorgalmazza, hogy az ipar különös gondossággal járjon el, amikor kimondottan gyermekeket célzó élelmiszertermékeket reklámoz; védett időket és az egészségtelen élelmiszerek kimondottan gyermekeknek szóló reklámjaira vonatkozó korlátozásokat kér; ezeknek a korlátozásoknak ki kell terjedniük az új médiaformákra, mint az online játékok, az interneten megjelenő előugró ablakok és a szöveges üzenetek; |
| --- | --- |

41.

szorgalmazza, hogy az ipar különös gondossággal járjon el, amikor kimondottan gyermekeket célzó élelmiszertermékeket reklámoz; védett időket és az egészségtelen élelmiszerek kimondottan gyermekeknek szóló reklámjaira vonatkozó korlátozásokat kér; ezeknek a korlátozásoknak ki kell terjedniük az új médiaformákra, mint az online játékok, az interneten megjelenő előugró ablakok és a szöveges üzenetek;

Egészségügy és kutatás

| 42. | elismeri, hogy az egészségügyi szakemberekben, különösen a gyermekorvosokban és a gyógyszerészekben tudatosítani kell, hogy a túlsúly és a szív- és érrendszeri betegségek kockázatának kitett betegek korai azonosításában alapvető szerepet töltenek be, és úgy véli, hogy élen kell járniuk az elhízás terjedése és a nemfertőző betegségek elleni küzdelemben; felhívja ezért a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai antropometriai mutatókat és iránymutatásokat az elhízáshoz társuló kardiometabolikus kockázati tényezőkkel kapcsolatosan; hangsúlyozza az egyéb kardiometabolikus kockázati tényezők szűréséhez kapcsolódó rendszeres és módszeres mérések végzésének fontosságát annak érdekében, hogy az alapellátás szintjén felmérjék az elhízáshoz/túlsúlyhoz kapcsolódó betegségeket; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy az egészségügyi szakemberekben, különösen a gyermekorvosokban és a gyógyszerészekben tudatosítani kell, hogy a túlsúly és a szív- és érrendszeri betegségek kockázatának kitett betegek korai azonosításában alapvető szerepet töltenek be, és úgy véli, hogy élen kell járniuk az elhízás terjedése és a nemfertőző betegségek elleni küzdelemben; felhívja ezért a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai antropometriai mutatókat és iránymutatásokat az elhízáshoz társuló kardiometabolikus kockázati tényezőkkel kapcsolatosan; hangsúlyozza az egyéb kardiometabolikus kockázati tényezők szűréséhez kapcsolódó rendszeres és módszeres mérések végzésének fontosságát annak érdekében, hogy az alapellátás szintjén felmérjék az elhízáshoz/túlsúlyhoz kapcsolódó betegségeket;

| 43. | felhívja a figyelmet a helytelen táplálkozás problémájára, amelynek során az elégtelen, a mértéktelen vagy a kiegyensúlyozatlan táplálkozás mérhetően káros hatást gyakorol a szövetekre, a test formájára és működésére; megállapítja továbbá, hogy a helytelen táplálkozás jelentős akadályokat jelent mind a személy jóléte, mind a társadalom, de különösen az egészségügyi rendszer tekintetében, valamint hogy a halálozási arány növekedéséhez, hosszabb kórházi tartózkodásokhoz, gyakoribb komplikációkhoz és a betegek életszínvonalának csökkenéséhez vezet; emlékeztet arra, hogy a helytelen táplálkozás következményeként a kórházban töltött plusz napok és a komplikációk kezelése évente több milliárd eurós költséget jelent a közfinanszírozás számára; |
| --- | --- |

43.

felhívja a figyelmet a helytelen táplálkozás problémájára, amelynek során az elégtelen, a mértéktelen vagy a kiegyensúlyozatlan táplálkozás mérhetően káros hatást gyakorol a szövetekre, a test formájára és működésére; megállapítja továbbá, hogy a helytelen táplálkozás jelentős akadályokat jelent mind a személy jóléte, mind a társadalom, de különösen az egészségügyi rendszer tekintetében, valamint hogy a halálozási arány növekedéséhez, hosszabb kórházi tartózkodásokhoz, gyakoribb komplikációkhoz és a betegek életszínvonalának csökkenéséhez vezet; emlékeztet arra, hogy a helytelen táplálkozás következményeként a kórházban töltött plusz napok és a komplikációk kezelése évente több milliárd eurós költséget jelent a közfinanszírozás számára;

| 44. | hangsúlyozza azokat a becsléseket, amelyek szerint a kórházi betegek 40 %-a, illetve az idősotthonokban élő emberek 40–80 %-a alultáplált; felszólítja a tagállamokat, hogy a kórházakban és az idősotthonokban javítsák az ételek mennyiségét és minőségét, ami a kórházban töltött idő csökkenését fogja eredményezni; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza azokat a becsléseket, amelyek szerint a kórházi betegek 40 %-a, illetve az idősotthonokban élő emberek 40–80 %-a alultáplált; felszólítja a tagállamokat, hogy a kórházakban és az idősotthonokban javítsák az ételek mennyiségét és minőségét, ami a kórházban töltött idő csökkenését fogja eredményezni;

| 45. | meggyőződése, hogy teljes körűen szabályozni kell az egészségügyi szakemberek „klinikai dietetikusi” és „táplálkozási tanácsadói” képesítését; |
| --- | --- |

45.

meggyőződése, hogy teljes körűen szabályozni kell az egészségügyi szakemberek „klinikai dietetikusi” és „táplálkozási tanácsadói” képesítését;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a bevált orvosi gyakorlatokat, például az Európai Unió egészségügyi fórumán keresztül, valamint az elhízással kapcsolatos kockázatokkal és különösen a hasi elhízással foglalkozó tájékoztató kampányokat, figyelmet szentelve a szív- és érrendszeri kockázatoknak; sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást az „otthoni diéták” veszélyeiről, különösen, ha ezek orvosi rendelvény nélkül szedett, elhízás elleni szerek használatát is magukban foglalják; felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet az alultápláltság, a helytelen táplálkozás és a kiszáradás problémájára; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a bevált orvosi gyakorlatokat, például az Európai Unió egészségügyi fórumán keresztül, valamint az elhízással kapcsolatos kockázatokkal és különösen a hasi elhízással foglalkozó tájékoztató kampányokat, figyelmet szentelve a szív- és érrendszeri kockázatoknak; sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást az „otthoni diéták” veszélyeiről, különösen, ha ezek orvosi rendelvény nélkül szedett, elhízás elleni szerek használatát is magukban foglalják; felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet az alultápláltság, a helytelen táplálkozás és a kiszáradás problémájára;

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4); |
| --- | --- |

47.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4);

| 48. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az elhízás és az olyan krónikus betegségek, mint például a rák és a cukorbetegség közötti összefüggésekre irányuló kutatásokat, mivel az epidemiológiai kutatásnak azonosítania kell azokat a tényezőket, amelyek a leginkább összefüggésben állnak az elhízás gyakoriságának növekedésével, úgymint a hatástani alcsoportokban a többváltozós biomarkerek azonosítását és értékelését, hogy megvilágítsák az elhízáshoz vezető biológiai mechanizmusokat; szorgalmazza továbbá tanulmányok készítését, amelyek összehasonlítják és értékelik a különböző beavatkozások hatékonyságát, pszichológiai kutatások bevonásával; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy rendszert, amely biztosítja a túlsúly, az elhízás és a kapcsolódó krónikus betegségek megelőzésére, szűrésére és kezelésére irányuló szolgáltatások minőségét és az azokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az elhízás és az olyan krónikus betegségek, mint például a rák és a cukorbetegség közötti összefüggésekre irányuló kutatásokat, mivel az epidemiológiai kutatásnak azonosítania kell azokat a tényezőket, amelyek a leginkább összefüggésben állnak az elhízás gyakoriságának növekedésével, úgymint a hatástani alcsoportokban a többváltozós biomarkerek azonosítását és értékelését, hogy megvilágítsák az elhízáshoz vezető biológiai mechanizmusokat; szorgalmazza továbbá tanulmányok készítését, amelyek összehasonlítják és értékelik a különböző beavatkozások hatékonyságát, pszichológiai kutatások bevonásával; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy rendszert, amely biztosítja a túlsúly, az elhízás és a kapcsolódó krónikus betegségek megelőzésére, szűrésére és kezelésére irányuló szolgáltatások minőségét és az azokhoz való hozzáférést;

| 49. | üdvözli, hogy a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7) egészségnek szentelt témái közé prioritásként felvették a „cukorbetegség és elhízás” témát; |
| --- | --- |

49.

üdvözli, hogy a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7) egészségnek szentelt témái közé prioritásként felvették a „cukorbetegség és elhízás” témát;

| 50. | ösztönözi a hasi elhízással kapcsolatos további tudományos kutatásokat és vizsgálatokat a 7. keretprogram keretében; |
| --- | --- |

50.

ösztönözi a hasi elhízással kapcsolatos további tudományos kutatásokat és vizsgálatokat a 7. keretprogram keretében;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy Európa-szerte mozdítsák elő a teljes lakosságra és különösen az orvosi szakközönségre irányuló, a hasi elhízás kockázatának tudatosítását célzó tájékoztató kampányokat; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy Európa-szerte mozdítsák elő a teljes lakosságra és különösen az orvosi szakközönségre irányuló, a hasi elhízás kockázatának tudatosítását célzó tájékoztató kampányokat;

| 52. | kéri, hogy a táplálkozást valamennyi európai politikában és választási lehetőségben komolyan vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

52.

kéri, hogy a táplálkozást valamennyi európai politikában és választási lehetőségben komolyan vegyék figyelembe.

*

* *

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a tagjelölt országoknak és az Egészségügyi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a tagjelölt országoknak és az Egészségügyi Világszervezetnek.

---

(1)  HL C 250. E, 2007.10.25., 93. o.

(2)  HL L 276., 1990.10.6., 40. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. december 11-i 2007/65/EK irányelve.(HL L 332., 2007.12.18., 27. o.).

(4)  HL L 183., 2002.7.12., 51. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/105 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/105

---

2008. szeptember 25., csütörtökSzerzői jogok határokon átnyúló kezelése

P6_TA(2008)0462

Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről a jogszerű online zeneszolgáltatás terén

2010/C 8 E/19

Az Európai Parlament,

tekintettel a jogszerű online zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről szóló, 2005. október 18-i 2005/737/EK bizottsági ajánlásra (a továbbiakban: „a 2005. évi ajánlás”) (1),

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. és 151. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának II-77. és II-82. cikkére,

tekintettel a Lisszaboni Szerződés 97a. cikkére,

tekintettel a zenei jogokról szóló hatályos nemzetközi megállapodásokra, nevezetesen az 1961. október 26-i, az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló Római Egyezményre, az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezményre, a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO – World Intellectual Property Organization) 1996. december 20-i, Szerzői Jogi Szerződésére, a WIPO 1996. december 20-i, előadásokról és hangfelvételekről szóló szerződésére, valamint az 1994. április 15-i, a szellemi tulajdonjogok kereskedelemi vonatkozásairól (TRIPS) szóló WTO-megállapodásra,

tekintettel az Európai Közösségnek a zenei jogokra vonatkozó szerzői és szomszédos jogi joganyagára (közösségi vívmányok – „acquis communautaire”), nevezetesen a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), a műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról szóló 1993. szeptember 27-i 93/83/EGK tanácsi irányelvre (3), a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006. december 12-i 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

tekintettel a Bizottság 1995. július 19-i zöld könyvére a szerzői és szomszédos jogokról az információs társadalomban (COM(1995)0382),

tekintettel az audiovizuális területen működő előadóművészek védelméről szóló, 2003. május 15-állás foglalására (6),

tekintettel a szerzői és szomszédos jogokkal foglalkozó közös jogkezelő szervezetekre irányuló közösségi keretről szóló, 2004. január 15-i állásfoglalására (7),

tekintettel a Bizottság 2004. április 16-i, a szerzői és szomszédos jogok belső piaci kezeléséről szóló közleményére (COM(2004)0261),

tekintettel „a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés” című 2006. július 5-i állásfoglalására (8),

tekintettel a Bizottság 2008. január 3-i, a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről szóló közleményére (COM(2007)0836),

tekintettel az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (9),

tekintettel a Bizottság 2005. október 18-i, a jogszerű online zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről szóló ajánlásáról (2005/737/EC) szóló, 2007. március 13-i állásfoglalására (10),

tekintettel a „soft law” eszközök alkalmazásának jogi és szervezeti hatásairól szóló, 2007. szeptember 4-i állásfoglalására (11),

tekintettel a 2005. évi ajánlás nyomon követésének eredményeit bemutató összefoglaló jelentésre (12),

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2007. március 13-i állásfoglalásában a Parlament felhívta a Bizottságot annak egyértelművé tételére, hogy a 2005-ös ajánlás kizárólag a zenei felvételek online értékesítésére vonatkozik, és hogy az érdekelt felekkel való szoros konzultációt követően, mielőbb nyújtson be javaslatot az Európai Parlament és a Tanács által együttdöntési eljárás keretében meghozandó rugalmas irányelvre, amely szabályozná a szerzői és szomszédos jogok közös kezelését a határokon átnyúló online zenei szolgáltatások terén, figyelemmel a digitális kor sajátosságaira és védelmet nyújtva az európai kulturális sokszínűség, a kisebb érdekelt felek és a helyi repertoárok számára az egyenlő bánásmód elve alapján; |
| --- | --- |

A.

mivel 2007. március 13-i állásfoglalásában a Parlament felhívta a Bizottságot annak egyértelművé tételére, hogy a 2005-ös ajánlás kizárólag a zenei felvételek online értékesítésére vonatkozik, és hogy az érdekelt felekkel való szoros konzultációt követően, mielőbb nyújtson be javaslatot az Európai Parlament és a Tanács által együttdöntési eljárás keretében meghozandó rugalmas irányelvre, amely szabályozná a szerzői és szomszédos jogok közös kezelését a határokon átnyúló online zenei szolgáltatások terén, figyelemmel a digitális kor sajátosságaira és védelmet nyújtva az európai kulturális sokszínűség, a kisebb érdekelt felek és a helyi repertoárok számára az egyenlő bánásmód elve alapján;

| B. | mivel 2007. március 13-i állásfoglalásában a Parlament hangot adott azon véleményének, hogy a szerzők és Európa kulturális sokszínűségének érdekeit a legjobban egy tisztességes és átlátható versenyen alapuló rendszer bevezetése szolgálja, amely nem szorítja le a szerzők bevételeit; |
| --- | --- |

B.

mivel 2007. március 13-i állásfoglalásában a Parlament hangot adott azon véleményének, hogy a szerzők és Európa kulturális sokszínűségének érdekeit a legjobban egy tisztességes és átlátható versenyen alapuló rendszer bevezetése szolgálja, amely nem szorítja le a szerzők bevételeit;

| 1. | emlékeztet arra, hogy tekintettel a szerzői jogok területi jellegére, a szerzői jogokról szóló 2001/29/EK irányelv megléte ellenére az online szolgáltatások terén érvényes szerzői és szomszédos jogok közös kezelése rendkívül összetett feladatot jelent, különösen az európai engedélyek hiányának köszönhetően; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy tekintettel a szerzői jogok területi jellegére, a szerzői jogokról szóló 2001/29/EK irányelv megléte ellenére az online szolgáltatások terén érvényes szerzői és szomszédos jogok közös kezelése rendkívül összetett feladatot jelent, különösen az európai engedélyek hiányának köszönhetően;

| 2. | úgy véli, hogy a Bizottság jogalkotásra való hajlandóságának hiánya –, ami azt mutatja, hogy figyelmen kívül hagyta az Európai Parlament különböző állásfoglalásait – és azon szándéka, hogy az ágazatot ajánlások útján szabályozza, jogbizonytalanságot eredményezett mind a jogok birtokosai, mind a felhasználók soraiban, különösen a műsorszórók körében; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Bizottság jogalkotásra való hajlandóságának hiánya –, ami azt mutatja, hogy figyelmen kívül hagyta az Európai Parlament különböző állásfoglalásait – és azon szándéka, hogy az ágazatot ajánlások útján szabályozza, jogbizonytalanságot eredményezett mind a jogok birtokosai, mind a felhasználók soraiban, különösen a műsorszórók körében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztói panaszok miatt a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága eljárást indított a 24 európai jogkezelő szervezetet is tagjai közé soroló CISAC (Szerzői Jogvédő Szervezetek Nemzetközi Szövetsége) ellen; leszögezi, hogy az erre vonatkozó határozattal eleve meggátolják az érintett feleket abban, hogy közösen megfelelő megoldásokat találjanak (pl. egy európai szintű rendszer kidolgozása a jogok megvásárlására), szabad utat engedve egy, a globális repertoárhoz tartozó kiadókhoz kizárólagos megállapodások révén kapcsolódó néhány nagy jogkezelő társaságokból álló oligopóliumnak; úgy véli, hogy ennek eredményeképpen szűkülni fog a választék és kihalnak a kisebb jogkezelő szervezetek, a kisebbségi kultúrák kárára; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztói panaszok miatt a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága eljárást indított a 24 európai jogkezelő szervezetet is tagjai közé soroló CISAC (Szerzői Jogvédő Szervezetek Nemzetközi Szövetsége) ellen; leszögezi, hogy az erre vonatkozó határozattal eleve meggátolják az érintett feleket abban, hogy közösen megfelelő megoldásokat találjanak (pl. egy európai szintű rendszer kidolgozása a jogok megvásárlására), szabad utat engedve egy, a globális repertoárhoz tartozó kiadókhoz kizárólagos megállapodások révén kapcsolódó néhány nagy jogkezelő társaságokból álló oligopóliumnak; úgy véli, hogy ennek eredményeképpen szűkülni fog a választék és kihalnak a kisebb jogkezelő szervezetek, a kisebbségi kultúrák kárára;

| 4. | úgy véli, hogy a 2005-ös ajánlás nyomon követésének eredményeit bemutató jelentés nem tükrözi pontosan a kialakult helyzetet, és nincs tekintettel az Európai Parlament 2007. március 13-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a 2005-ös ajánlás nyomon követésének eredményeit bemutató jelentés nem tükrözi pontosan a kialakult helyzetet, és nincs tekintettel az Európai Parlament 2007. március 13-i állásfoglalására;

| 5. | úgy véli, ez a helyzet is azt mutatja, hogy a Bizottság úgy döntött, figyelmen kívül hagyja az Európai Parlament figyelmeztetéseit, különösen a 2007. március 13-i állásfoglalásában foglaltakat, amelyben konkrét javaslatokat is megfogalmazott a szabályozott verseny, valamint az Európai Unió kisebbségi kultúráinak védelme és támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, ez a helyzet is azt mutatja, hogy a Bizottság úgy döntött, figyelmen kívül hagyja az Európai Parlament figyelmeztetéseit, különösen a 2007. március 13-i állásfoglalásában foglaltakat, amelyben konkrét javaslatokat is megfogalmazott a szabályozott verseny, valamint az Európai Unió kisebbségi kultúráinak védelme és támogatása tekintetében;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy a Parlamentet, mint társ-jogalkotót ténylegesen vonja be a kreatív online tartalmakra vonatkozó kezdeményezés alakításába; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy a Parlamentet, mint társ-jogalkotót ténylegesen vonja be a kreatív online tartalmakra vonatkozó kezdeményezés alakításába;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 276., 2005.10.21., 54. o.

(2)  HL L 376., 2006.12.27., 28. o.

(3)  HL L 248., 1993.10.6., 15. o.

(4)  HL L 372., 2006.12.27., 12. o.

(5)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(6)  HL C 67. E, 2004.3.17., 293. o.

(7)  HL C 92. E, 2004.4.16., 425. o.

(8)  HL C 303 E., 2006.12.13., 640. o.

(9)  HL C 303 E., 2006.12.13., 879. o.

(10)  HL C 301 E., 2007.12.13., 64. o.

(11)  HL C 187 E., 2008.7.24., 75. o.

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/management/monitoring-report_en.pdf.

---

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLMÉNYEK

Európai Parlament

2008. szeptember 24., szerda

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/108

---

2008. szeptember 24., szerdaA Bíróság előtti eljárások (az Eljárási Szabályzat 121. cikkének módosítása)

P6_TA(2008)0440

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i határozata eljárási szabályzata 121. cikkének (a Bíróság előtti eljárások) módosításáról (2007/2266(REG))

2010/C 8 E/20

Az Európai Parlament,

tekintettel a Jogi Bizottság elnökének 2007. szeptember 26-i levelére,

tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0324/2008),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  121. cikk – (3a) bekezdés (új) |
| | (3a) | Az elnök az illetékes bizottsággal folytatott tanácskozást követően észrevételeket terjeszt elő vagy fellép bármely bíróság előtt a Parlament nevében.



  Ha az elnök el kíván térni az illetékes bizottság ajánlásától, erről tájékoztatja a bizottságot, és az ügyet – indoklás kíséretében – az Elnökök Értekezlete elé utalja
  .


  Ha az Elnökök Értekezlete úgy véli, hogy a Parlament kivételesen ne terjesszen elő észrevételeket vagy ne lépjen fel a Bíróság előtt olyan ügyben, amely a Parlament által elfogadott aktus érvényességét érinti, az ügyet késedelem nélkül a plenáris ülés elé kell terjeszteni.




  Sürgős esetekben az elnök óvintézkedést tehet az érintett bíróság által megállapított határidők betartásának érdekében. Ilyen esetekben az e bekezdésben foglalt eljárást a lehető leghamarabb végre kell hajtani
  .


  Értelmezés:




  Az eljárási szabályzatban foglaltak nem akadályozzák az illetékes bizottságot abban, hogy sürgős esetekben a megfelelő eljárásról határozzon ajánlása időben történő továbbítása érdekében. |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

121. cikk – (3a) bekezdés (új)

(3a)

Ha az elnök el kíván térni az illetékes bizottság ajánlásától, erről tájékoztatja a bizottságot, és az ügyet – indoklás kíséretében – az Elnökök Értekezlete elé utalja
  .

Ha az Elnökök Értekezlete úgy véli, hogy a Parlament kivételesen ne terjesszen elő észrevételeket vagy ne lépjen fel a Bíróság előtt olyan ügyben, amely a Parlament által elfogadott aktus érvényességét érinti, az ügyet késedelem nélkül a plenáris ülés elé kell terjeszteni.

Sürgős esetekben az elnök óvintézkedést tehet az érintett bíróság által megállapított határidők betartásának érdekében. Ilyen esetekben az e bekezdésben foglalt eljárást a lehető leghamarabb végre kell hajtani
  .

Értelmezés:

Az eljárási szabályzatban foglaltak nem akadályozzák az illetékes bizottságot abban, hogy sürgős esetekben a megfelelő eljárásról határozzon ajánlása időben történő továbbítása érdekében.

---

Európai Parlament

2008. szeptember 23., kedd

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/110 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/110

---

2008. szeptember 23., keddA harmadik országokkal folyatott külkereskedelemre vonatkozó közösségi statisztika ***I

P6_TA(2008)0414

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség harmadik országokkal folyatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

2010/C 8 E/21

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0653),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0395/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A6-0267/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2007)0233

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a Közösség harmadik országokkal folyatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról, valamint az 1172/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban (2),

mivel:

| (1) | A tagállamok harmadik országokkal folytatott kereskedelmi forgalmára vonatkozó statisztikai információ alapvető jelentőségű a közösségi gazdaság- és kereskedelempolitikában és az egyes árukra vonatkozó piacfejlődés elemzésében. Javítani kell a statisztikai rendszer átláthatóságán, hogy meg tudjon felelni az állandóan változó közigazgatási helyzetnek és az új felhasználói igényeknek. A Közösség és tagállamai, illetve a harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikáról szóló, 1995. május 22-i 1172/95/EK tanácsi rendelet (3) helyébe ezért a Szerződés 285. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban álló új rendeletet kell léptetni. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok harmadik országokkal folytatott kereskedelmi forgalmára vonatkozó statisztikai információ alapvető jelentőségű a közösségi gazdaság- és kereskedelempolitikában és az egyes árukra vonatkozó piacfejlődés elemzésében. Javítani kell a statisztikai rendszer átláthatóságán, hogy meg tudjon felelni az állandóan változó közigazgatási helyzetnek és az új felhasználói igényeknek. A Közösség és tagállamai, illetve a harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikáról szóló, 1995. május 22-i 1172/95/EK tanácsi rendelet (3) helyébe ezért a Szerződés 285. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban álló új rendeletet kell léptetni.

| (2) | A külkereskedelmi statisztika a Közösségi Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) értelmében a vámáru-nyilatkozatokban szolgáltatott adatokon alapul. Az európai integráció elmélyülése eredményeképp a vámkezelésben történt változások, többek között az egyszerűsített nyilatkozat és a helyi vámkezelési eljárás igénybe vételére bevezetett egységes engedély valamint a Vámkódex jelenlegi modernizációs folyamata során bevezetésre kerülő központosított vámkezelés miatt kiigazításra szorul a külkereskedelmi statisztikák összeállításának módja, valamint újra kell definiálni az importáló és exportáló tagállam fogalmát és pontosabban meg kell határozni a közösségi statisztikák összeállításának alapjául szolgáló adatforrásokat. |
| --- | --- |

(2)

A külkereskedelmi statisztika a Közösségi Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) értelmében a vámáru-nyilatkozatokban szolgáltatott adatokon alapul. Az európai integráció elmélyülése eredményeképp a vámkezelésben történt változások, többek között az egyszerűsített nyilatkozat és a helyi vámkezelési eljárás igénybe vételére bevezetett egységes engedély valamint a Vámkódex jelenlegi modernizációs folyamata során bevezetésre kerülő központosított vámkezelés miatt kiigazításra szorul a külkereskedelmi statisztikák összeállításának módja, valamint újra kell definiálni az importáló és exportáló tagállam fogalmát és pontosabban meg kell határozni a közösségi statisztikák összeállításának alapjául szolgáló adatforrásokat.

| (3) | A Közösség tagállamai és a harmadik országok közti tényleges árukereskedelmi forgalom helyzetének feltérképezése és a kivitelre és behozatalra vonatkozó adatoknak az érintett tagállamokban való hozzáférhetővé tétele érdekében a vámhatóságok és a statisztikai hatóságok között megállapodásokra van szükség, és ezeket pontosan meg kell határozni. Ez magában foglalja a tagállamok közigazgatási hivatalai közötti adatcserére vonatkozó szabályokat is. |
| --- | --- |

(3)

A Közösség tagállamai és a harmadik országok közti tényleges árukereskedelmi forgalom helyzetének feltérképezése és a kivitelre és behozatalra vonatkozó adatoknak az érintett tagállamokban való hozzáférhetővé tétele érdekében a vámhatóságok és a statisztikai hatóságok között megállapodásokra van szükség, és ezeket pontosan meg kell határozni. Ez magában foglalja a tagállamok közigazgatási hivatalai közötti adatcserére vonatkozó szabályokat is.

| (4) | Annak érdekében, hogy a behozatalt és kivitelt egy bizonyos tagállamhoz lehessen kötni, behozatal esetében ismerni kell az áru „végső rendeltetési helye szerinti tagállamra”, kivitelnél pedig a „tényleges exportáló tagállamra” vonatkozó adatokat. A külkereskedelmi statisztikák tekintetében közép távon ezen tagállamokat kell importáló illetve exportáló tagállamként megadni. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a behozatalt és kivitelt egy bizonyos tagállamhoz lehessen kötni, behozatal esetében ismerni kell az áru „végső rendeltetési helye szerinti tagállamra”, kivitelnél pedig a „tényleges exportáló tagállamra” vonatkozó adatokat. A külkereskedelmi statisztikák tekintetében közép távon ezen tagállamokat kell importáló illetve exportáló tagállamként megadni.

| (5) | E rendelet alkalmazásában külkereskedelmi célból az árukat a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel (5) megalkotott Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: Kombinált Nómeklatúra) szerint kell besorolni. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet alkalmazásában külkereskedelmi célból az árukat a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel (5) megalkotott Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: Kombinált Nómeklatúra) szerint kell besorolni.

| (6) | Tekintve, hogy az Európai Központi Banknak és a Bizottságnak információval kell rendelkeznie az euro nemzetközi árukereskedelemben való részesedéséről, a kiviteli és a behozatali kereskedelmi valutáról aggregált szinten kell adatokat szolgáltatni. |
| --- | --- |

(6)

Tekintve, hogy az Európai Központi Banknak és a Bizottságnak információval kell rendelkeznie az euro nemzetközi árukereskedelemben való részesedéséről, a kiviteli és a behozatali kereskedelmi valutáról aggregált szinten kell adatokat szolgáltatni.

| (7) | A kereskedelmi tárgyalások és a belső piaci igazgatás céljából a Bizottság részletes információt szolgáltat az Európai Unió területére behozott árukra vonatkozó tarifális elbánásról, beleértve a kontingensekre vonatkozó információkat is. |
| --- | --- |

(7)

A kereskedelmi tárgyalások és a belső piaci igazgatás céljából a Bizottság részletes információt szolgáltat az Európai Unió területére behozott árukra vonatkozó tarifális elbánásról, beleértve a kontingensekre vonatkozó információkat is.

| (8) | A külkereskedelmi statisztikák adatot szolgáltatnak a fizetési mérleg és a nemzeti számlák összeállításához. A kötelező és standard adatok állományába bekerülnek azok a jellemzők is, amelyek lehetővé teszik, hogy a külkereskedelmi statisztikák a fizetési mérleg céljaihoz igazodjanak. |
| --- | --- |

(8)

A külkereskedelmi statisztikák adatot szolgáltatnak a fizetési mérleg és a nemzeti számlák összeállításához. A kötelező és standard adatok állományába bekerülnek azok a jellemzők is, amelyek lehetővé teszik, hogy a külkereskedelmi statisztikák a fizetési mérleg céljaihoz igazodjanak.

| (9) | A vámraktárak és vámszabad területek közösségi statisztikáira nem vonatkoznak a harmonizált rendelkezések. E statisztikák nemzeti célokra való elkészítése azonban továbbra is választható. |
| --- | --- |

(9)

A vámraktárak és vámszabad területek közösségi statisztikáira nem vonatkoznak a harmonizált rendelkezések. E statisztikák nemzeti célokra való elkészítése azonban továbbra is választható.

| (10) | A tagállamoknak az Eurostat rendelkezésére kell bocsátaniuk az éves aggregált külkereskedelmi adatokat üzleti mutatók szerinti bontásban, amely megkönnyíti annak elemzését, hogy miként működnek az európai vállalatok a globalizáció függvényében. Az üzleti és a kereskedelmi statisztikák közti kapcsolat megteremtése azon alapul, hogy összevonják az importőrökről és az exportőrökről a vámáru-nyilatkozat alapján rendelkezésre álló adatokat a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása
  közös keretének létrehozásáról
  szóló,
  2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)

  értelmében (a továbbiakban: üzleti regiszter-jogszabály) szolgáltatott adatokkal. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak az Eurostat rendelkezésére kell bocsátaniuk az éves aggregált külkereskedelmi adatokat üzleti mutatók szerinti bontásban, amely megkönnyíti annak elemzését, hogy miként működnek az európai vállalatok a globalizáció függvényében. Az üzleti és a kereskedelmi statisztikák közti kapcsolat megteremtése azon alapul, hogy összevonják az importőrökről és az exportőrökről a vámáru-nyilatkozat alapján rendelkezésre álló adatokat a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása
  közös keretének létrehozásáról
  szóló,
  2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)

  értelmében (a továbbiakban: üzleti regiszter-jogszabály) szolgáltatott adatokkal.

| (11) | A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (7) képezi e rendelet rendelkezéseinek hivatkozási keretét. Mindazonáltal, mivel az árukereskedelmi adatok igen részletes információkat hordoznak, különleges titoktartási szabályokra van szükség, ha megbízhatóságot várunk ezen statisztikáktól. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (7) képezi e rendelet rendelkezéseinek hivatkozási keretét. Mindazonáltal, mivel az árukereskedelmi adatok igen részletes információkat hordoznak, különleges titoktartási szabályokra van szükség, ha megbízhatóságot várunk ezen statisztikáktól.

| (12) | A statisztikai adatok bizalmas kezelésének kötelezettsége alá tartozó adatok továbbítására a 322/97/EK rendeletben, valamint a 1990. június 11-i 1588/90/EGK, Euratom tanácsi rendeletben (8) meghatározott szabályok vonatkoznak. Az e rendeletekkel összhangban hozott intézkedések biztosítják a bizalmas adatok fizikai és logikai védelmét, továbbá biztosítják azt, hogy a közösségi statisztika készítése és terjesztése során az adatokat nem teszik közzé jogszerűtlenül és nem használják fel nem statisztikai célokra. |
| --- | --- |

(12)

A statisztikai adatok bizalmas kezelésének kötelezettsége alá tartozó adatok továbbítására a 322/97/EK rendeletben, valamint a 1990. június 11-i 1588/90/EGK, Euratom tanácsi rendeletben (8) meghatározott szabályok vonatkoznak. Az e rendeletekkel összhangban hozott intézkedések biztosítják a bizalmas adatok fizikai és logikai védelmét, továbbá biztosítják azt, hogy a közösségi statisztika készítése és terjesztése során az adatokat nem teszik közzé jogszerűtlenül és nem használják fel nem statisztikai célokra.

| (13) | A közösségi statisztikák e rendelet szerinti készítése és terjesztése során a nemzeti és a közösségi statisztikai hatóságok figyelembe veszik az európai statisztika gyakorlati kódexét, amelyet a statisztikai programbizottság 2005. február 24-én fogadott el, és amelyet a 2005. május 25-én a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló bizottsági ajánláshoz csatoltak. |
| --- | --- |

(13)

A közösségi statisztikák e rendelet szerinti készítése és terjesztése során a nemzeti és a közösségi statisztikai hatóságok figyelembe veszik az európai statisztika gyakorlati kódexét, amelyet a statisztikai programbizottság 2005. február 24-én fogadott el, és amelyet a 2005. május 25-én a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló bizottsági ajánláshoz csatoltak.

| (14) | Külön rendelkezéseket kell hozni arra az időszakra is, amíg a vámáru-nyilatkozat nem szolgáltat a megváltoztatott vámjogszabályok szerinti kiegészítő adatokat, és az elektronikus adatcserére épülő vámadat rendszer megteremtését nem írja elő közösségi jogszabály. |
| --- | --- |

(14)

Külön rendelkezéseket kell hozni arra az időszakra is, amíg a vámáru-nyilatkozat nem szolgáltat a megváltoztatott vámjogszabályok szerinti kiegészítő adatokat, és az elektronikus adatcserére épülő vámadat rendszer megteremtését nem írja elő közösségi jogszabály.

| (15) | Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lép túl az említett célkitűzés megvalósításához szükséges mértéken. |
| --- | --- |

(15)

Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lép túl az említett célkitűzés megvalósításához szükséges mértéken.

| (16) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(16)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni.

| (17) | A Bizottságot különösen az alábbi hatáskörökkel kell felruházni: azon vámeljárások,
  illetve vámjogi kezelések és felhasználások jegyzékének módosítása, amely
  alapján a külkereskedelmi statisztikák céljából az áruk export- vagy importárunak minősülnek; módszertani okból külön eljárásban kezelendő, árukra és árumozgásokra vonatkozó egyéb vagy különleges szabályok megalkotása; a
  külkereskedelmi statisztikákból kizárt áruk és árumozgások jegyzékének módosítása; a vámáru-nyilatkozattól eltérő adatforrás meghatározása a különleges áruk és árumozgásokra vonatkozó kiviteli és behozatali rekordok tekintetében; a
  statisztikai adatok pontos meghatározása
  , beleértve a használandó kódokat is
  ; a
  különleges árukkal vagy árumozgásokkal kapcsolatos adatokra vonatkozó követelmények meghatározása; a statisztikák elkészítésére vonatkozó követelmények meghatározása; a minták tulajdonságainak meghatározása; a jelentési időszak és az összesítés szintjének meghatározása a partnerországok, az alapanyagok és a pénznemek tekintetében; a statisztikák benyújtási határidejének és tartalmának, terjedelmének valamint a már benyújtott statisztikák felülvizsgálati feltételeinek módosítása és a
  kereskedelem üzleti mutatók és a számlakiállítás pénzneme szerinti részletes
  leírásáról készített
  statisztikák
  benyújtására
  vonatkozó
  határidő meghatározása
  . Tekintettel arra, hogy ezek olyan általános hatályú intézkedések, amelyek e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását, többek között a rendelet új, nem alapvető
  elemekkel
  történő kiegészítését szolgálják, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságot különösen az alábbi hatáskörökkel kell felruházni: azon vámeljárások,
  illetve vámjogi kezelések és felhasználások jegyzékének módosítása, amely
  alapján a külkereskedelmi statisztikák céljából az áruk export- vagy importárunak minősülnek; módszertani okból külön eljárásban kezelendő, árukra és árumozgásokra vonatkozó egyéb vagy különleges szabályok megalkotása; a
  külkereskedelmi statisztikákból kizárt áruk és árumozgások jegyzékének módosítása; a vámáru-nyilatkozattól eltérő adatforrás meghatározása a különleges áruk és árumozgásokra vonatkozó kiviteli és behozatali rekordok tekintetében; a
  statisztikai adatok pontos meghatározása
  , beleértve a használandó kódokat is
  ; a
  különleges árukkal vagy árumozgásokkal kapcsolatos adatokra vonatkozó követelmények meghatározása; a statisztikák elkészítésére vonatkozó követelmények meghatározása; a minták tulajdonságainak meghatározása; a jelentési időszak és az összesítés szintjének meghatározása a partnerországok, az alapanyagok és a pénznemek tekintetében; a statisztikák benyújtási határidejének és tartalmának, terjedelmének valamint a már benyújtott statisztikák felülvizsgálati feltételeinek módosítása és a
  kereskedelem üzleti mutatók és a számlakiállítás pénzneme szerinti részletes
  leírásáról készített
  statisztikák
  benyújtására
  vonatkozó
  határidő meghatározása
  . Tekintettel arra, hogy ezek olyan általános hatályú intézkedések, amelyek e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását, többek között a rendelet új, nem alapvető
  elemekkel
  történő kiegészítését szolgálják, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A rendelet tárgya

Ez a rendelet közös keretet teremt a tagállamok közötti árukereskedelemre vonatkozó közösségi statisztika (külkereskedelmi statisztikák) rendszeres előállításához.

2. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „áru”: mozgatható javak, beleértve az villamos energiát is; |
| --- | --- |

a)

„áru”: mozgatható javak, beleértve az villamos energiát is;

| b) | „a Közösség statisztikai területe”: a Közösség vámterülete a Vámkódexben foglaltak szerint, valamint a németországi szövetségi köztársaságbeli Helgoland szigete; |
| --- | --- |

b)

„a Közösség statisztikai területe”: a Közösség vámterülete a Vámkódexben foglaltak szerint, valamint a németországi szövetségi köztársaságbeli Helgoland szigete;

| c) | „nemzeti statisztikai hatóságok”: a nemzeti statisztikai intézetek és az egyes tagállamokban a közösségi külkereskedelmi statisztikák készítéséért felelős egyéb szervezetek; |
| --- | --- |

c)

„nemzeti statisztikai hatóságok”: a nemzeti statisztikai intézetek és az egyes tagállamokban a közösségi külkereskedelmi statisztikák készítéséért felelős egyéb szervezetek;

| d) | „vámhatóságok”: a Vámkódexben meghatározott vámhatóságok; |
| --- | --- |

d)

„vámhatóságok”: a Vámkódexben meghatározott vámhatóságok;

| e) | „vámáru-nyilatkozat”: a Vámkódexben meghatározott vámáru-nyilatkozat; |
| --- | --- |

e)

„vámáru-nyilatkozat”: a Vámkódexben meghatározott vámáru-nyilatkozat;

| f) | „vámhatósági határozat”: az elfogadott vámáru-nyilatkozatokkal kapcsolatban a vámhatóságok által meghozott hivatalos jogi aktus, amely joghatással bír egy vagy több személyre. |
| --- | --- |

f)

„vámhatósági határozat”: az elfogadott vámáru-nyilatkozatokkal kapcsolatban a vámhatóságok által meghozott hivatalos jogi aktus, amely joghatással bír egy vagy több személyre.

3. cikk

Hatály

(1)   A külkereskedelmi statisztikák árubehozatali- és kiviteli adatokat tartalmaznak.

A tagállamok kivitelként tartanak nyilván egy ügyletet, amennyiben a következő, Vámkódexben meghatározott vámeljárások vagy vámjogi kezelés illetve felhasználás egyikének megfelelően az áru elhagyja a Közösség statisztikai területét.

| a) | árukivitel; |
| --- | --- |

a)

árukivitel;

| b) | passzív feldolgozás; |
| --- | --- |

b)

passzív feldolgozás;

| c) | aktív feldolgozást vagy vámfelügyelet melletti feldolgozást követő újrakivitel. |
| --- | --- |

c)

aktív feldolgozást vagy vámfelügyelet melletti feldolgozást követő újrakivitel.

A tagállamok behozatalként tartanak nyilván egy ügyletet, amennyiben a következő, Vámkódexben meghatározott vámeljárások egyikének megfelelően az áru belép a Közösség statisztikai területére:

| d) | szabad forgalomba bocsátás; |
| --- | --- |

d)

szabad forgalomba bocsátás;

| e) | aktív feldolgozás; |
| --- | --- |

e)

aktív feldolgozás;

| f) | vámfelügyelet melletti feldolgozás. |
| --- | --- |

f)

vámfelügyelet melletti feldolgozás.

(2)   Az
  e rendelet nem lényegi elemeinek módosítására irányuló, az
  (1) bekezdésben említett vámeljárások, illetve a vámjogi kezelések és felhasználások
  jegyzékének a
  Vámkódexben vagy a nemzetközi egyezményekből származó kötelezettségekben bekövetkezett
  változtatások
  figyelembe
  vételének biztosítására irányuló módosítására vonatkozó intézkedéseket a
  11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   
  Módszertani okokból bizonyos
  áruk vagy árumozgások különleges elbánást igényelnek („különleges
  áruk és árumozgások
  ”).
  Ide tartoznak az ipartelepek, a hajók és repülőgépek, a tengeri áruk, a hajókra vagy repülőgépekre szállított áruk, a részszállítmányok, a katonai áruk, a nyílt tengeren fekvő létesítményekre szállított vagy onnan érkező áruk, az űrhajók, valamint a villamos energia, a gáz és a hulladéktermékek
  .

A különleges árukkal és árumozgásokkal, valamint a rájuk vonatkozó különleges rendelkezésekkel összefüggő azon intézkedéseket, amelyek e rendelet nem lényegi elemeinek módosítására irányulnak, beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is, a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni

(4)   Bizonyos árukat és árumozgásokat módszertani okokból ki kell zárni a külkereskedelmi statisztikákból.
  Ide tartoznak a monetáris arany és a törvényes fizetőeszközök, a diplomáciai vagy hasonló jellegű felhasználásra szánt áruk, az importáló és exportáló tagállamok, illetve külföldön állomásozó nemzeti fegyveres erőik közötti árumozgások, valamint a külföldi fegyveres erők által vásárolt vagy elidegenített bizonyos áruk, a kereskedelmi forgalomba nem kerülő különleges áruk, a műholdindítók indítás előtti mozgása, a javítási és javítás utáni célokra szánt áruk, az ideiglenes használatra szánt vagy az ideiglenes használat utáni áruk, a személyre szabott és letöltött adatokat tartalmazó hordozóként használt áruk, a vámhatóságoknak szóban bejelentett kereskedelmi áruk, amennyiben értékük nem haladja meg az 1 000 eurós, vagy nettó tömegük nem lépi túl az 1 000 kilogrammos statisztikai határt, illetve a nem kereskedelmi jellegű áruk. Az áruk és árumozgások külkereskedelmi statisztikákból történő kizárására vonatkozó azon intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek módosítására
  irányulnak
  , beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is, a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

4. cikk

Adatforrás

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott árubehozatali- és kiviteli adatok alapjául a vámáru-nyilatkozat szolgál, beleértve a vámhatóságok határozatai alapján a statisztikai adatokat érintő esetleges módosításokat és változtatásokat is.

Amennyiben a Vámkódexben meghatározott egyszerűsített eljárás kerül alkalmazásra és egy kiegészítő nyilatkozatot is kiállítanak, az árubehozatali- és kiviteli adatok forrásául ezt a kiegészítő nyilatkozatot kell tekinteni.

▐

(2)   
  A 3. cikk (3) bekezdésében említett különleges áruk és árumozgások esetében
  a vámáru-nyilatkozattól eltérő adatforrásokat
  is fel lehet használni
  .

Az ezen eltérő adatforrások meghatározására vonatkozó azon intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek módosítására
  irányulnak
  , beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is, a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)
     
  A tagállamok a nemzeti statisztikák elkészítéséhez továbbra is felhasználhatnak az (1) és (2) bekezdésben meghatározottaktól eltérő adatforrásokat, amíg életbe nem lép a 7. cikk (3) bekezdésében említett kölcsönös elektronikus adatcserén alapuló mechanizmus. A 6. cikk értelmében a közösségi külkereskedelemről készített statisztikákat azonban nem szabad az egyéb adatforrásokra alapozni.

5. cikk

Statisztikai adatok

(1)   A tagállamoknak a 3. cikk (1) bekezdése értelmében a következő import- ill. exportadatok állnak rendelkezésre:

| a) | áruforgalom (import, export); |
| --- | --- |

a)

áruforgalom (import, export);

| b) | havi referencia-időszak; |
| --- | --- |

b)

havi referencia-időszak;

| c) | az árunak az importáló vagy exportáló tagállam országhatárán meghatározott statisztikai értéke; |
| --- | --- |

c)

az árunak az importáló vagy exportáló tagállam országhatárán meghatározott statisztikai értéke;

| d) | a nettó tömegben és az egyéb egységben megadott mennyiség – amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szerepel; |
| --- | --- |

d)

a nettó tömegben és az egyéb egységben megadott mennyiség – amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szerepel;

| e) | behozatal esetében az importőr/címzett, kivitel esetében az exportőr/feladó; |
| --- | --- |

e)

behozatal esetében az importőr/címzett, kivitel esetében az exportőr/feladó;

| f) | az importáló vagy az exportáló tagállam, azaz a vámáru-nyilatkozat benyújtásának helyszíne, amennyiben fel van tüntetve a vámáru-nyilatkozaton:






  i. | import esetében a végső rendeletetési hely szerinti tagállam; |
| --- | --- | --- |

f)

az importáló vagy az exportáló tagállam, azaz a vámáru-nyilatkozat benyújtásának helyszíne, amennyiben fel van tüntetve a vámáru-nyilatkozaton:

i.

import esetében a végső rendeletetési hely szerinti tagállam;

| ii. | export esetében a tényleges feladási hely szerinti tagállam; |
| --- | --- |

ii.

export esetében a tényleges feladási hely szerinti tagállam;

| g) | partnerország: import esetében a származási és a feladási ország, export esetében a rendeltetési hely szerinti ország; |
| --- | --- |

g)

partnerország: import esetében a származási és a feladási ország, export esetében a rendeltetési hely szerinti ország;

| h) | a Kombinált Nómenklatúra szerinti árucikkek:






  i. | import esetében a Taric-alszám árukódja; |
| --- | --- | --- |

h)

a Kombinált Nómenklatúra szerinti árucikkek:

i.

import esetében a Taric-alszám árukódja;

| ii. | export esetében a Kombinált Nómenklatúra-alszám árukódja; |
| --- | --- |

ii.

export esetében a Kombinált Nómenklatúra-alszám árukódja;

| i) | a statisztikai eljárásnál lefolytatásához használt vámeljárási kód; |
| --- | --- |

i)

a statisztikai eljárásnál lefolytatásához használt vámeljárási kód;

| j) | a ügylet jellege, amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szerepel; |
| --- | --- |

j)

a ügylet jellege, amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szerepel;

| k) | adott esetben az importra vonatkozó vámhatósági tarifális elbánás, azaz a preferenciakód ▐ ; |
| --- | --- |

k)

adott esetben az importra vonatkozó vámhatósági tarifális elbánás, azaz a preferenciakód ▐ ;

| l) | a számlakiállítás pénzneme, amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szerepel; |
| --- | --- |

l)

a számlakiállítás pénzneme, amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szerepel;

| m) | a szállítási mód, részletesen:






  i. | szállítási mód a határon; |
| --- | --- | --- |

m)

a szállítási mód, részletesen:

i.

szállítási mód a határon;

| ii. | a belső szállítási mód; |
| --- | --- |

ii.

a belső szállítási mód;

| iii. | a konténer. |
| --- | --- |

iii.

a konténer.

(2)   
  Az (1) bekezdésben említett adatok – ideértve a használandó kódokat is – további pontosítására vonatkozó azon intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek ▐ kiegészítéssel történő
  módosítására irányulnak
  , a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   Ellenkező rendelkezés hiányában és a vámjogszabályok sérelme nélkül az adatokat a vámáru-nyilatkozatban is szerepeltetni kell.

(4)   A
  3. cikk (3) bekezdése értelmében vett
  „különleges áru és árumozgás” esetében
  korlátozott mennyiségű adat kérhető
  .

Az e korlátozott mennyiségű adatokra vonatkozó azon intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek ▐ kiegészítéssel történő
  módosítására irányulnak
  , a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

6. cikk

A külkereskedelmi statisztikák összeállítása

(1)   A tagállamok a havi referencia-időszakokra vonatkozó statisztikai adatot szolgáltatnak a behozatalra és kivitelre érték és mennyiség tekintetében a következők szerint:

| a) | árucikk; |
| --- | --- |

a)

árucikk;

| b) | importáló/exportáló tagállam; |
| --- | --- |

b)

importáló/exportáló tagállam;

| c) | partnerországok; |
| --- | --- |

c)

partnerországok;

| d) | statisztikai eljárás; |
| --- | --- |

d)

statisztikai eljárás;

| e) | az ügylet természete; |
| --- | --- |

e)

az ügylet természete;

| f) | tarifális elbánás, behozatal esetében; |
| --- | --- |

f)

tarifális elbánás, behozatal esetében;

| g) | szállítási mód. |
| --- | --- |

g)

szállítási mód.

A statisztikák összeállítására vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket a Bizottság a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg.

(2)   A tagállamok éves kereskedelmi statisztikákat készítenek üzleti mutatók
  , azaz a vállalat gazdasági tevékenységek európai közösségbeli statisztikai osztályozás (NACE) nemzetgazdasági ág vagy 2-számjegyű ágazat
  szerinti
  gazdasági tevékenysége és az alkalmazottak száma alapján megállapított méretosztály szerinti
  bontásban.

A statisztikák összeállításánál összekapcsolják az üzleti regiszter-jogszabály szerinti üzleti mutatókat az 5. cikk (1) bekezdése szerint gyűjtött kiviteli és behozatali adatokkal.
  Ennek érdekében a nemzeti vámhatóságok továbbítják az érintett kereskedő azonosítási számát a nemzeti statisztikai hatóságoknak.

Az adatok és az elkészítendő statisztikák összekapcsolására vonatkozó azon intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek ▐ kiegészítéssel történő
  módosítására irányulnak
  , a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A tagállamok kétévente külkereskedelmi statisztikákat állítanak össze a számlakiállítás pénzneme szerinti bontásban.

A tagállamok a statisztikák összeállításánál a vámáru-nyilatkozatokon szereplő kiviteli és behozatali adatrekordok alapján reprezentatív mintát állítanak össze, amely a számlakiállítás pénznemére vonatkozó adatot is tartalmazza. Amennyiben a vámáru-nyilatkozat nem tartalmaz adatot a kereskedelmi valutáról, felméréssel gyűjtik be a szükséges adatokat.

Azokat a mintavétel jellemzőire, a jelentéstételi időszakra és a partnerországok, az árucikkek és a valuták tekintetében alkalmazandó aggregációs szintre vonatkozó intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek módosítására
  irányulnak
  , beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is, a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A tagállamok további ▐ , nemzeti célokra szolgáló statisztikákat készíthetnek, amennyiben a szükséges adatok szerepelnek a vámáru-nyilatkozaton.

▐

(5)   A tagállamok nem kötelesek a Bizottság (Eurostat) kérésére elkészíteni és számára megküldeni a külkereskedelmi statisztikákat abban az esetben, ha az olyan statisztikai adatokon alapul,
  amelyeket
  a Vámkódex vagy a nemzeti rendelkezések értelmében még nem
  rögzítettek, vagy amelyeket
  a helyi vámhatóságokhoz benyújtott vámáru-nyilatkozaton
  szereplő más adatokból nem lehet egyértelműen levezetni. E statisztikák megküldése szabadon választható a tagállamok számára.
  Ezek a következő adatok:

| a) | import esetében a végső rendeletetési hely szerinti tagállam; |
| --- | --- |

a)

import esetében a végső rendeletetési hely szerinti tagállam;

| b) | export esetében a tényleges exportáló tagállam; |
| --- | --- |

b)

export esetében a tényleges exportáló tagállam;

| c) | az ügylet jellege. |
| --- | --- |

c)

az ügylet jellege.

7. cikk

Adatcsere

(1)   A nemzeti statisztikai hatóságok haladéktalanul, de legkésőbb a vámáru-nyilatkozat elfogadását vagy az arról született vámhatósági határozatot követő hónapban megkapják a nemzeti vámhatóságoktól azokat az export- ás importadatokat, amelyek az e hatóságoknak benyújtott vagy továbbított nyilatkozatokon alapulnak.

Az adatrekordokba legalább azokat az 5. cikkben felsorolt statisztikai adatokat fel kell venni, amelyek a Vámkódex vagy a nemzeti előírások értelmében a vámáru-nyilatkozaton szerepelnek.

(2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti vámhatóságoknak benyújtott vámáru-nyilatkozaton alapuló behozatali és a kiviteli
  rekordokat az említett vámhatóság késedelem nélkül megküldi a tagállamnak
  :

| a) | import esetében a végső rendeletetési hely szerinti tagállam; |
| --- | --- |

a)

import esetében a végső rendeletetési hely szerinti tagállam;

| b) | export esetében a tényleges exportáló tagállam; |
| --- | --- |

b)

export esetében a tényleges exportáló tagállam;

Egy tagállamon belül a beérkező adatokat a nemzeti vámhatóság az (1) bekezdésnek megfelelően megküldi a nemzeti statisztikai hatóságnak.

(3)   A tagállamoknak a (2) bekezdés értelmében nem kell továbbítaniuk a többi tagállam számára a kiviteli és behozatali rekordokat, amíg a vámhatóságok az adott tagállamban nem hoztak létre egy kölcsönös elektronikus adatcserén alapuló mechanizmust.

(4)   Ezen adattovábbítás tekintetében a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban lehet végrehajtási rendelkezéseket meghatározni.

(5)
     
  Amennyiben a nemzeti vámhatóság az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-án hozott 450/2008/EK, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (Korszerűsített Vámkódex) szóló rendelete (10) és az Európai Parlament és a Tanács 2008. január 15-i, az egyszerű és papírmentes vámkezelési és kereskedelmi környezet megteremtéséről szóló 70/2008/EK határozata (11) szerinti számos egyszerűsített eljárás eredményeként nem tudja átadni az 5. cikk (1) bekezdésében említett összes szükséges adatot a nemzeti statisztikai hatóságnak, a nemzeti statisztikai hatóság nem kötelezhető a Bizottság (Eurostat) számára átadni azon adatokat, amelyeket nem sikerült beszerezni a nemzeti vámhatóságtól.

8. cikk

A külkereskedelmi statisztikák továbbítása a Bizottsághoz (Eurostat)

(1)   A tagállamok a havi referencia-időszaktól számított 40 napon belül megküldik a Bizottságnak (Eurostat) a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott statisztikákat.

A tagállamok biztosítják, hogy a statisztika a kérdéses referencia-időszak valamennyi behozatalát és kivitelét tartalmazza, és kiigazításokat végeznek, amennyiben nem állnak rendelkezésre adatok.

Amennyiben a már továbbított statisztikák módosulnak, a tagállamok megküldik a Bizottságnak az aktualizált statisztikákat is.

A tagállamok a Bizottságnak (Eurostat) megküldendő statisztikai eredmények összeállításakor a szenzitív adatokat is figyelembe veszik.

A határidő kiigazítására, a tartalomra, a terjedelemre és a statisztikák felülvizsgálatra vonatkozó azon intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek módosítására
  irányulnak
  , beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is, a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   A ▐ 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott üzleti mutatókra lebontott kereskedelmi
  statisztikák és
  a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott számlakiállítási pénznem szerinti kereskedelmi

  statisztikák megküldésének határidejére vonatkozó azon intézkedéseket, amelyek
  e rendelet nem lényegi elemeinek ▐ kiegészítéssel történő
  módosítására irányulnak
  , a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A tagállamok egy adatcsereszabvánnyal összhangban, elektronikus formában küldik meg a statisztikákat. Az eredmények továbbításának gyakorlati szabályait a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban lehet meghatározni.

9. cikk

Minőségértékelés

(1)   E rendelet alkalmazásában a megküldendő adatokra a következő minőségértékelő paramétereket kell alkalmazni:

| — | a „tárgyszerűség” arra utal, hogy a statisztika milyen mértékben felel meg a felhasználók jelenlegi és potenciális szükségleteinek; |
| --- | --- |

—

a „tárgyszerűség” arra utal, hogy a statisztika milyen mértékben felel meg a felhasználók jelenlegi és potenciális szükségleteinek;

| — | a „precizitás” arra utal, hogy a becslések milyen közel vannak a valódi, ismeretlen értékekhez; |
| --- | --- |

—

a „precizitás” arra utal, hogy a becslések milyen közel vannak a valódi, ismeretlen értékekhez;

| — | az „időbeliség” és a „pontosság” az információ hozzáférhetősége és azon esemény vagy jelenség közötti időeltolódásra utal, amelyet leír; |
| --- | --- |

—

az „időbeliség” és a „pontosság” az információ hozzáférhetősége és azon esemény vagy jelenség közötti időeltolódásra utal, amelyet leír;

| — | a „hozzáférhetőség” és az „egyértelműség” azokra a feltételekre és rendelkezésekre utal, amelyek mellett a felhasználó hozzáférhet az adatokhoz, használhatja és értelmezheti őket; |
| --- | --- |

—

a „hozzáférhetőség” és az „egyértelműség” azokra a feltételekre és rendelkezésekre utal, amelyek mellett a felhasználó hozzáférhet az adatokhoz, használhatja és értelmezheti őket;

| — | az „összehasonlíthatóság” az alkalmazott statisztikai fogalmak, mérőeszközök és eljárások közötti különbségek hatásának mértékére utal a statisztikai adatok földrajzi, szektorális vagy időbeli összehasonlítása során; |
| --- | --- |

—

az „összehasonlíthatóság” az alkalmazott statisztikai fogalmak, mérőeszközök és eljárások közötti különbségek hatásának mértékére utal a statisztikai adatok földrajzi, szektorális vagy időbeli összehasonlítása során;

| — | a „koherencia” arra utal, hogy az adatok mennyire alkalmasak különböző típusú, különböző okokból alkalmazott, megbízható összekapcsolásra. |
| --- | --- |

—

a „koherencia” arra utal, hogy az adatok mennyire alkalmasak különböző típusú, különböző okokból alkalmazott, megbízható összekapcsolásra.

(2)   A tagállamok jelentést küldenek a Bizottságnak (Eurostat) a megküldött éves adatok minőségéről

(3)   Az ezen rendelet hatálya alá eső adatok esetében az (1) bekezdésben meghatározott minőségi paraméterek alkalmazása, a körülmények
  és
  a minőségre vonatkozó jelentések szerkezete ▐ a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban kerül meghatározásra.

A Bizottság (Eurostat) értékeli a továbbított adatok minőségét.

10. cikk

A külkereskedelmi statisztika terjesztése

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban összeállított és a tagállamok által megküldött külkereskedelmi statisztikákat
  közösségi szinten
  a Bizottság
  (Eurostat)
  legalább a Kombinált Nómenklatúrában szereplő alszámok szerinti bontásban terjeszti.

Az importőr vagy az exportőr külön kérésére az adott tagállam nemzeti hatóságai hoznak döntést arról, hogy a statisztikákat, amelyek az adott importőr vagy exportőr azonosítását lehetővé teszik, az állam terjeszti-e, vagy módosítja a statisztikai titoktartásra való tekintettel.

(2)   
  Az adatok nemzeti szintű terjesztésének sérelme nélkül a Taric-alszámok, a kedvezmények és a kvóták szerinti részletes statisztikákat a Bizottság (Eurostat) nem terjesztheti, ha azok nyilvánosságra hozatala veszélyeztetné a Közösség kereskedelmi és mezőgazdasági politikáihoz fűződő közérdek védelmét
  .

▐

11. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a Külkereskedelmi Statisztikai Bizottság segíti.

(2)   Az erre a bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikk rendelkezéseit is tiszteletben tartva. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre is.

12. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 1172/95/EK rendelet
  2010. január 1-jével
  hatályát veszti.

A 2010. január 1.
  előtti referencia-időszak adataira továbbra is érvényben marad.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet
  2010. január 1-jétől
  kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről ║

az elnök

a Tanács részéről ║

az elnök

---

(1)  
  HL C 70., 2008.3.15., 1. o.

1

HL C 70., 2008.3.15., 1. o.

(2)  Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i álláspontja.

2

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i álláspontja.

(3)  HL L 118., 1995.5.25., 10. o. ║.

3

(4)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. ║.

4

(5)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o. ║.

5

(6)  
  HL L 61., 2008.3.5., 6. o.

6

HL L 61., 2008.3.5., 6. o.

(7)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o. ║.

7

(8)  
  HL L 151., 1990.6.15., 1. o.

8

HL L 151., 1990.6.15., 1. o.

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

9

(10)  

  HL L 145., 2008.6.4., 1. o.

10

HL L 145., 2008.6.4., 1. o.

(11)  

  HL L 23., 2008.1.26., 21. o.

11

HL L 23., 2008.1.26., 21. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/120

---

2008. szeptember 23., keddA vadon élő állat- és növényfajok védelme kereskedelmük szabályozása révén ***I

P6_TA(2008)0415

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

2010/C 8 E/22

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0104),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0087/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0314/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/121

---

2008. szeptember 23., keddA közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtés ***I

P6_TA(2008)0416

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

2010/C 8 E/23

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0778),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0451/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0258/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2007)0269

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 1172/98/EK tanácsi rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, .../2009/EK.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/122

---

2008. szeptember 23., keddA kreativitás és az innováció európai éve (2009) ***I

P6_TA(2008)0417

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a kreativitás és innováció európai évéről (2009) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

2010/C 8 E/24

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0159),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 149. és 150. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0151/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A6-0319/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2008)0064

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a kreativitás és innováció európai évéről (2009) szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1350/2008/EK határozat.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/123

---

2008. szeptember 23., keddA Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazotti kategóriák *

P6_TA(2008)0418

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségeknek a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról szóló 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

2010/C 8 E/25

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0305),

tekintettel az EK-Szerződés 291. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 16. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0214/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0339/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen kívánja módosítani a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen kívánja módosítani a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/123

---

2008. szeptember 23., keddA 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezet – végrehajtó ügynökségek

P6_TA(2008)0419

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz – Bizottság (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

2010/C 8 E/26

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK Euratom tanácsi rendeletre (1), (a továbbiakban költségvetési rendelet) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2007. december 13-án fogadtak el véglegesen (2),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó 6/2008. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2008. július 1-én terjesztett elő (COM(2008)0429),

tekintettel a 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezetre, amelyet a Tanács 2008. szeptember 15-én fogadott el (12984/2008 – C6-0317/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0353/2008),

| A. | mivel a 2008-as általános költségvetésre vonatkozó 6. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza:






  — | a szükséges költségvetési kiigazításokat (létszámterv), amelyek a következő három végrehajtó ügynökség feladatkörének kiterjesztéséből következnek: Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA), Közegészségügyi Program Végrehajtó Ügynöksége (PHEA) és a Transzeurópai Közlekedési Hálózatok Végrehajtó Ügynöksége (TEN-T EA), |
| --- | --- | --- |

A.

mivel a 2008-as általános költségvetésre vonatkozó 6. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza:

—

a szükséges költségvetési kiigazításokat (létszámterv), amelyek a következő három végrehajtó ügynökség feladatkörének kiterjesztéséből következnek: Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA), Közegészségügyi Program Végrehajtó Ügynöksége (PHEA) és a Transzeurópai Közlekedési Hálózatok Végrehajtó Ügynöksége (TEN-T EA),

| — | a szükséges költségvetési struktúra megteremtését az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH JU) befogadására, és a kapcsolódó költségvetési igények kiutalását; |
| --- | --- |

—

a szükséges költségvetési struktúra megteremtését az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH JU) befogadására, és a kapcsolódó költségvetési igények kiutalását;

| — | a kötelezettségvállalási előirányzatok 2 200 000 eurós növelését az új Eurojust épület költségei egy részének fedezése érdekében; |
| --- | --- |

—

a kötelezettségvállalási előirányzatok 2 200 000 eurós növelését az új Eurojust épület költségei egy részének fedezése érdekében;

| — | a kötelezettségvállalási előirányzatok 3 900 000 eurós növelése a Versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) – Vállalkozói kezdeményezés és innováció céljaira, |
| --- | --- |

—

a kötelezettségvállalási előirányzatok 3 900 000 eurós növelése a Versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) – Vállalkozói kezdeményezés és innováció céljaira,

| B. | mivel a 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezet célja ezen költségvetési kiigazításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2008. évi költségvetésbe; |
| --- | --- |

B.

mivel a 6/2008. számú költségvetés-módosítási tervezet célja ezen költségvetési kiigazításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2008. évi költségvetésbe;

| 1. | emlékeztet, hogy a közös vállalkozások előirányzatait az illető program működési költségvetéséből fizetik; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet, hogy a közös vállalkozások előirányzatait az illető program működési költségvetéséből fizetik;

| 2. | megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet 179. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Parlamentnek – mint a költségvetési hatóság részének – tájékoztatást kellett volna kapnia az Eurojust új épületének bérleti költségeiről, mivel ez jelentős pénzügyi hatással van a költségvetésre; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet 179. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Parlamentnek – mint a költségvetési hatóság részének – tájékoztatást kellett volna kapnia az Eurojust új épületének bérleti költségeiről, mivel ez jelentős pénzügyi hatással van a költségvetésre;

| 3. | elvárja, hogy a jövőben a Bizottság tájékoztassa megfelelően, ha további igény merülne fel épületekre, hogy a költségvetési rendelet 179. cikke (3) bekezdésének értelmében véleményt adhasson ki. |
| --- | --- |

3.

elvárja, hogy a jövőben a Bizottság tájékoztassa megfelelően, ha további igény merülne fel épületekre, hogy a költségvetési rendelet 179. cikke (3) bekezdésének értelmében véleményt adhasson ki.

| 4. | módosítás nélkül elfogadja a 6/2008. sz. költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

4.

módosítás nélkül elfogadja a 6/2008. sz. költségvetés-módosítási tervezetet;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 71., 2008.3.14., 1. o.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/125

---

2008. szeptember 23., keddA 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosítása ***I

P6_TA(2008)0427

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

2010/C 8 E/27

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0053),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 154. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0054/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0279/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2008)0030

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 220/2009/EK rendelet.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/126

---

2008. szeptember 23., keddA hulladékra vonatkozó statisztikák ***I

P6_TA(2008)0428

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a hulladékra vonatkozó statisztikáról szóló 2150/2002/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

2010/C 8 E/28

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0777),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0456/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0282/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb hozza nyilvánosságra a 2150/2002/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésében említett jelentést; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb hozza nyilvánosságra a 2150/2002/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésében említett jelentést;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb hozza nyilvánosságra a 2150/2002/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésében említett jelentést a jelentési kötelezettségekben fellépő átfedések elkerülése végett; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb hozza nyilvánosságra a 2150/2002/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésében említett jelentést a jelentési kötelezettségekben fellépő átfedések elkerülése végett;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be további jelentéseket és javaslatokat a 2150/2002/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően benyújtottak nyomon követésére, az e rendelet 4. cikkének (3) és 5. cikkének (1) bekezdésében említett kísérleti tanulmányok előrehaladásáról; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be további jelentéseket és javaslatokat a 2150/2002/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően benyújtottak nyomon követésére, az e rendelet 4. cikkének (3) és 5. cikkének (1) bekezdésében említett kísérleti tanulmányok előrehaladásáról;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2007)0271

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 221/2009/EK rendelet.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/127

---

2008. szeptember 23., keddEgyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében, „omnibus csomag” második rész ***I

P6_TA(2008)0429

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251.cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról – második rész (COM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

2010/C 8 E/29

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0824),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 37. cikkére, 44. cikkének (1) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikkének (2) bekezdésére, 95. cikkére, 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 175. cikkének (1) bekezdésére, 179. cikkére és 285. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0476/2007),

tekintettel arra, hogy a Tanács képviselője 2008. szeptember 17-i levelében vállalta, hogy az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első francia bekezdésével összhangban elfogadják a módosított javaslatot,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (A6-0100/2008) véleményére,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2007)0293

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 219/2009/EK rendelet.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/128

---

2008. szeptember 23., keddA természetes ásványvizek kinyerése és forgalmazása (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0430

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

2010/C 8 E/30

(Együttdöntési eljárás: – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0858),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0005/2008),

tekintettel a Tanács képviselője által 2008. szeptember17-i levelében tett azon kötelezettségvállalásra, hogy a módosított javaslatot az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdése második francia bekezdésének megfelelően elfogadják,

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. cikkére és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0298/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2007)0292

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, .../EK irányelv.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/129

---

2008. szeptember 23., keddA gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagok (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0431

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

2010/C 8 E/31

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0001),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0026/2008),

tekintettel a Tanács képviselője által tett azon ígéretre, hogy az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálatainak konzultatív munkacsoportja ajánlásainak megfelelően elfogadják a javaslatot,

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0280/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/130

---

2008. szeptember 23., keddKülönleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerek (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0432

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

2010/C 8 E/32

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0003),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0030/2008),

tekintettel a Tanács képviselője által, 2008. szeptember 17-i levelében tett azon kötelezettségvállalásra, hogy az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésének megfelelően elfogadják a javaslatot, annak módosított formájában,

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0295/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2008)0003

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2009/39/EK irányelv.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/131

---

2008. szeptember 23., keddA gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálata (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0433

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD))

2010/C 8 E/33

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0100),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0094/2008),

tekintettel a Tanács képviselője által 2008. szeptember 3-i levelében tett kötelezettségvállalására, mely szerint elfogadja a javaslatot annak módosított formájában, az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első francia bekezdésével összhangban,

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. cikkére és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0299/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2008)0044

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2009/40/EK irányelv.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/132

---

2008. szeptember 23., keddAz élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerek (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0434

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

2010/C 8 E/34

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0154),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0150/2008),

tekintettel a Tanács képviselőjének a 2008. szeptember 17-én kelt levélben tett kötelezettségvállalására, amely szerint a módosított javaslatot az EK-Szerződés 251. cikk (2) bekezdése második albekezdésének első francia bekezdése alapján el fogják fogadni,

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. cikkére és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0284/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2008. szeptember 23., keddP6_TC1-COD(2008)0060

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 23-án került elfogadásra az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2009/32/EK irányelv.)

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/133

---

2008. szeptember 23., keddA terrorizmus elleni küzdelem *

P6_TA(2008)0435

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat módosításáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról (COM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

2010/C 8 E/35

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2007)0650),

tekintettel a Tanács 2008. április 18-i (8707/2008) iránymutatására,

tekintettel az EU-Szerződés 29. cikkére, 31. cikke (1) bekezdése e) pontjára és 34. cikke (2) bekezdése b) pontjára,

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikke (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0466/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0323/2008),

| 1. | jóváhagyja Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság kezdeményezését; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság kezdeményezését;

| 5. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően kezelje elsőbbséggel mindazon további javaslatokat, amelyeknek célja a jelen szöveg módosítása az Európai Unióról szóló Szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló Szerződéshez, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó Szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkének és az azon cikkhez kapcsolódó 50. számú nyilatkozatnak megfelelően; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően kezelje elsőbbséggel mindazon további javaslatokat, amelyeknek célja a jelen szöveg módosítása az Európai Unióról szóló Szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló Szerződéshez, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó Szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkének és az azon cikkhez kapcsolódó 50. számú nyilatkozatnak megfelelően;

| 6. | ezennel kinyilvánítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után – ha szükséges, sürgősségi eljárásban – a nemzeti parlamentekkel szoros együttműködésben bármilyen javaslatot megvizsgál; abban az esetben, ha az új javaslat tükrözi a jelen vélemény tartalmát, alkalmazható a kodifikációról szóló intézményközi megállapodásban előirányzott eljárás is; |
| --- | --- |

6.

ezennel kinyilvánítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után – ha szükséges, sürgősségi eljárásban – a nemzeti parlamentekkel szoros együttműködésben bármilyen javaslatot megvizsgál; abban az esetben, ha az új javaslat tükrözi a jelen vélemény tartalmát, alkalmazható a kodifikációról szóló intézményközi megállapodásban előirányzott eljárás is;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (6a) preambulumbekezdés (új) |
| | (6a) | Az Európai Uniónak a terrorizmus elleni harcban szoros együttműködésben kell fellépnie a helyi és regionális hatóságokkal, amelyekre kulcsszerep vár különösen a megelőzéssel kapcsolatosan, amennyiben a terrorista cselekmények végrehajtói és felbujtói az önkormányzatok területén, azok lakosságával kölcsönhatásban élnek, s igénybe veszik az ott található szolgáltatásokat és demokratikus eszközöket. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(6a) preambulumbekezdés (új)

(6a)

2. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(7) preambulumbekezdés

| (7) | E javaslat a terrorizmushoz kapcsolódó cselekmények bűncselekményekké nyilvánítását irányozza elő annak érdekében, hogy az egyes személyeket terrorista támadások elkövetésére ösztönző anyagok terjesztésének korlátozása révén hozzájáruljon a terrorizmus megelőzésére vonatkozó általánosabb politikai célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

(7)

E javaslat a terrorizmushoz kapcsolódó cselekmények bűncselekményekké nyilvánítását irányozza elő annak érdekében, hogy az egyes személyeket terrorista támadások elkövetésére ösztönző anyagok terjesztésének korlátozása révén hozzájáruljon a terrorizmus megelőzésére vonatkozó általánosabb politikai célkitűzés eléréséhez.

| (7) | E javaslat a terrorizmushoz kapcsolódó cselekmények bűncselekményekké nyilvánítását irányozza elő annak érdekében, hogy az egyes
  személyek terrorista támadások elkövetésére való ösztönzését célzó, illetve az egyes
  személyeket
  valószínűsíthetően
  terrorista támadások elkövetésére ösztönző anyagok terjesztésének korlátozása révén hozzájáruljon a terrorizmus megelőzésére vonatkozó általánosabb politikai célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

(7)

E javaslat a terrorizmushoz kapcsolódó cselekmények bűncselekményekké nyilvánítását irányozza elő annak érdekében, hogy az egyes
  személyek terrorista támadások elkövetésére való ösztönzését célzó, illetve az egyes
  személyeket
  valószínűsíthetően
  terrorista támadások elkövetésére ösztönző anyagok terjesztésének korlátozása révén hozzájáruljon a terrorizmus megelőzésére vonatkozó általánosabb politikai célkitűzés eléréséhez.

3. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(10) preambulumbekezdés

| (10) | Valamennyi tagállamban tovább kell közelíteni a terrorista bűncselekmények – így a terrorista tevékenységhez kapcsolódó bűncselekmények – fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az – szándékos elkövetés esetén – kiterjedjen a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  izgatásra
  , a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére. |
| --- | --- |

(10)

Valamennyi tagállamban tovább kell közelíteni a terrorista bűncselekmények – így a terrorista tevékenységhez kapcsolódó bűncselekmények – fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az – szándékos elkövetés esetén – kiterjedjen a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  izgatásra
  , a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére.

| (10) | Valamennyi tagállamban tovább kell közelíteni a terrorista bűncselekmények – így a terrorista tevékenységhez kapcsolódó bűncselekmények – fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az – szándékos elkövetés esetén – kiterjedjen a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  felbujtásra
  , a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére.

  (Ez a módosítás a 9. preambulumbekezdés kivételével a vizsgált jogalkotási javaslat egészére vonatkozik.) |
| --- | --- |

(10)

Valamennyi tagállamban tovább kell közelíteni a terrorista bűncselekmények – így a terrorista tevékenységhez kapcsolódó bűncselekmények – fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az – szándékos elkövetés esetén – kiterjedjen a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  felbujtásra
  , a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére.

(Ez a módosítás a 9. preambulumbekezdés kivételével a vizsgált jogalkotási javaslat egészére vonatkozik.)

4. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(11) preambulumbekezdés

| (11) | Szándékos elkövetés esetén szankciókat kell kiszabni a terrorista bűncselekmény
  elkövetésére való
  nyilvános
  izgatást
  , a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését elkövető
  vagy ezekért felelős
  természetes és jogi személyekkel szemben. E magatartásformáknak valamennyi tagállamban egyaránt büntetendőnek kell lenniük, függetlenül attól, hogy az interneten keresztül követik-e el ezeket vagy sem. |
| --- | --- |

(11)

Szándékos elkövetés esetén szankciókat kell kiszabni a terrorista bűncselekmény
  elkövetésére való
  nyilvános
  izgatást
  , a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését elkövető
  vagy ezekért felelős
  természetes és jogi személyekkel szemben. E magatartásformáknak valamennyi tagállamban egyaránt büntetendőnek kell lenniük, függetlenül attól, hogy az interneten keresztül követik-e el ezeket vagy sem.

| (11) | Szándékos elkövetés esetén büntetéseket és szankciókat kell kiszabni a terrorista bűncselekmény
  elkövetése érdekében folytatott
  nyilvános
  felbujtást
  , a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését elkövető természetes és jogi személyekkel szemben. E magatartásformáknak valamennyi tagállamban egyaránt büntetendőnek kell lenniük, függetlenül attól, hogy az interneten keresztül követik-e el ezeket vagy sem. |
| --- | --- |

(11)

Szándékos elkövetés esetén büntetéseket és szankciókat kell kiszabni a terrorista bűncselekmény
  elkövetése érdekében folytatott
  nyilvános
  felbujtást
  , a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését elkövető természetes és jogi személyekkel szemben. E magatartásformáknak valamennyi tagállamban egyaránt büntetendőnek kell lenniük, függetlenül attól, hogy az interneten keresztül követik-e el ezeket vagy sem.

5. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(11a) preambulumbekezdés (új)

| (11a) | A büntetőjogi eljárásokban érvényes eljárási jogokra vonatkozó tanácsi megegyezés hiánya hátráltatja az európai igazságügyi együttműködést; ezt a patthelyzetet sürgősen fel kell oldani. |
| --- | --- |

(11a)

6. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(12) preambulumbekezdés

| (12) | További joghatósági szabályokat kell megállapítani annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan lehessen üldözni a terrorista bűncselekmény elkövetésére való nyilvános izgatást, a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését, amennyiben az valamely tagállam joghatósága alá tartozó terrorista bűncselekmény elkövetésére irányul vagy ilyen bűncselekményt eredményez. |
| --- | --- |

(12)

törölve

7. módosítás

Ajánlásra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(12a) preambulumbekezdés (új)

| (12a) | Ez a kerethatározat kiegészíti az Európa Tanács 2005. május 16-i, a terrorizmus visszaszorításáról szóló egyezményének rendelkezéseit, s ennek megfelelően feltétlenül szükséges, hogy e kerethatározat hatálybalépésével párhuzamosan az egyezményt valamennyi tagállam a lehető legrövidebb időn belül ratifikálja. |
| --- | --- |

(12a)

8. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(14) preambulumbekezdés

| (14) | Az Unió betartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában, különösen annak II. és VI. fejezetében megfogalmazott elveket. Ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha olyan alapvető jogok vagy szabadságok szűkítésére vagy korlátozására irányulna, mint a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési és egyesülési szabadság, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog, ideértve a levéltitok tiszteletben tartásához való jogot. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió betartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában, különösen annak II. és VI. fejezetében megfogalmazott elveket. Ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha olyan alapvető jogok vagy szabadságok szűkítésére vagy korlátozására irányulna, mint a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési és egyesülési szabadság, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog, ideértve a levéltitok tiszteletben tartásához való jogot.

| (14) | Az Unió betartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában, különösen annak II. és VI. fejezetében megfogalmazott elveket. Ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha olyan alapvető jogok vagy szabadságok szűkítésére vagy korlátozására irányulna, mint a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési és egyesülési szabadság,
  a sajtószabadság és az egyéb médiumokban való véleménynyilvánítás szabadsága,
  valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog, ideértve a levéltitok tiszteletben tartásához való jogot
  , ideértve az e-mailek és egyéb elektronikus levelezési formák tartalmát
  . |
| --- | --- |

(14)

Az Unió betartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában, különösen annak II. és VI. fejezetében megfogalmazott elveket. Ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha olyan alapvető jogok vagy szabadságok szűkítésére vagy korlátozására irányulna, mint a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési és egyesülési szabadság,
  a sajtószabadság és az egyéb médiumokban való véleménynyilvánítás szabadsága,
  valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog, ideértve a levéltitok tiszteletben tartásához való jogot
  , ideértve az e-mailek és egyéb elektronikus levelezési formák tartalmát
  .

9. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(15) preambulumbekezdés

| (15) | A terrorista bűncselekmény
  elkövetésére való
  nyilvános
  izgatás
  , a terroristák toborzása és a terroristák kiképzése szándékos bűncselekmény. Ezért ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha a tudományos, felsőoktatási vagy tájékoztatási célú információk terjesztésének szűkítésére vagy korlátozására irányulna. Az érzékeny politikai témákról – így a terrorizmusról – folytatott nyilvános viták során kifejtett radikális, vitatkozó vagy vitatható álláspontok nem tartoznak e kerethatározat hatálya alá, illetve különösen a terrorista bűncselekmény
  elkövetésére való
  nyilvános
  izgatás
  fogalmába. |
| --- | --- |

(15)

A terrorista bűncselekmény
  elkövetésére való
  nyilvános
  izgatás
  , a terroristák toborzása és a terroristák kiképzése szándékos bűncselekmény. Ezért ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha a tudományos, felsőoktatási vagy tájékoztatási célú információk terjesztésének szűkítésére vagy korlátozására irányulna. Az érzékeny politikai témákról – így a terrorizmusról – folytatott nyilvános viták során kifejtett radikális, vitatkozó vagy vitatható álláspontok nem tartoznak e kerethatározat hatálya alá, illetve különösen a terrorista bűncselekmény
  elkövetésére való
  nyilvános
  izgatás
  fogalmába.

| (15) | A terrorista bűncselekmény
  elkövetése érdekében folytatott
  nyilvános
  felbujtás
  , a terroristák toborzása
  ,
  és a terroristák kiképzése szándékos bűncselekmények. Ezért ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha szűkíteni vagy korlátozni szándékozna a tudományos, felsőoktatási
  , művészeti
  vagy tájékoztatási célú információk terjesztését. Az érzékeny politikai témákról – így a terrorizmusról – folytatott nyilvános viták során kifejtett radikális, vitatható vagy ellentmondásos álláspontok nem tartoznak e kerethatározat hatálya alá, illetve különösen a terrorista bűncselekmény
  elkövetése érdekében folytatott
  nyilvános
  felbujtás
  fogalmába. |
| --- | --- |

(15)

A terrorista bűncselekmény
  elkövetése érdekében folytatott
  nyilvános
  felbujtás
  , a terroristák toborzása
  ,
  és a terroristák kiképzése szándékos bűncselekmények. Ezért ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha szűkíteni vagy korlátozni szándékozna a tudományos, felsőoktatási
  , művészeti
  vagy tájékoztatási célú információk terjesztését. Az érzékeny politikai témákról – így a terrorizmusról – folytatott nyilvános viták során kifejtett radikális, vitatható vagy ellentmondásos álláspontok nem tartoznak e kerethatározat hatálya alá, illetve különösen a terrorista bűncselekmény
  elkövetése érdekében folytatott
  nyilvános
  felbujtás
  fogalmába.

10. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

(15a) preambulumbekezdés (új)

| (15a) | Az e kerethatározatban említett cselekmények bűncselekménnyé minősítését oly módon kell végrehajtani, hogy azok a kitűzött jogos célokkal arányosak, egy demokratikus társadalomban pedig szükségesek és megfelelők legyenek, illetve azok során ne érvényesüljön megkülönböztetés; különösen meg kell felelnie az Európai Unió Alapjogi Chartájának és az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezmény rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(15a)

11. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – –1. pont (új)

2002/475/IB kerethatározat

1. cikk – (2)bekezdés

| –1) | Az 1. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:


  (2)   Ez a kerethatározat nem érinti az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében,

  az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményben

  megfogalmazott alapvető jogok és alapvető jogelvek tiszteletben tartásának kötelezettségét. |
| --- | --- |

–1)

(2)   Ez a kerethatározat nem érinti az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében,

  az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményben

  megfogalmazott alapvető jogok és alapvető jogelvek tiszteletben tartásának kötelezettségét.

12. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (1)bekezdés – a) pont

| a) | „terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  izgatás
  ”: valamely üzenet terjesztése
  ,
  vagy egyéb módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétele azzal
  a
  szándékkal, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetésére ösztönözzön, amennyiben ez a magatartás
  – akár a terrorista bűncselekmény közvetlen támogatásával, akár anélkül –
  annak veszélyével jár, hogy elkövethetnek egy vagy több ilyen bűncselekményt. |
| --- | --- |

a)

„terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  izgatás
  ”: valamely üzenet terjesztése
  ,
  vagy egyéb módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétele azzal
  a
  szándékkal, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetésére ösztönözzön, amennyiben ez a magatartás
  – akár a terrorista bűncselekmény közvetlen támogatásával, akár anélkül –
  annak veszélyével jár, hogy elkövethetnek egy vagy több ilyen bűncselekményt.

| a) | „terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  felbujtás
  ”: valamely üzenet terjesztése vagy egyéb módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétele azzal
  az egyértelmű és eltökélt
  szándékkal, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetésére ösztönözzön, amennyiben ez a magatartás annak
  nyilvánvaló
  veszélyével jár, hogy elkövethetnek egy vagy több ilyen bűncselekményt. |
| --- | --- |

a)

„terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános
  felbujtás
  ”: valamely üzenet terjesztése vagy egyéb módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétele azzal
  az egyértelmű és eltökélt
  szándékkal, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetésére ösztönözzön, amennyiben ez a magatartás annak
  nyilvánvaló
  veszélyével jár, hogy elkövethetnek egy vagy több ilyen bűncselekményt.

13. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk - 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (1)bekezdés – b) pont

| b) | „terroristák toborzása”: más személyeknek az 1. cikk (1)
  bekezdésében
  vagy a 2. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetésére való felszólítása. |
| --- | --- |

b)

„terroristák toborzása”: más személyeknek az 1. cikk (1)
  bekezdésében
  vagy a 2. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetésére való felszólítása.

| b) | „terroristák toborzása”: más személyeknek az 1. cikk (1)
  bekezdésének a)–h) pontjában
  vagy a 2. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetésére való
  szándékos
  felszólítása
  ; |
| --- | --- |

b)

„terroristák toborzása”: más személyeknek az 1. cikk (1)
  bekezdésének a)–h) pontjában
  vagy a 2. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetésére való
  szándékos
  felszólítása
  ;

14. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (1)bekezdés – c) pont

| c) | „terroristák kiképzése”: robbanóanyagok, lőfegyverek vagy más fegyverek vagy
  mérgező, illetve
  veszélyes anyagok,
  vagy
  más különleges módszerek
  vagy
  technikák
  készítésére vagy
  alkalmazására vonatkozó oktatás nyújtása az 1. cikk (1)
  bekezdésében
  felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából, annak tudatában, hogy az átadott szakismeretet e célokra kívánják felhasználni. |
| --- | --- |

c)

„terroristák kiképzése”: robbanóanyagok, lőfegyverek vagy más fegyverek vagy
  mérgező, illetve
  veszélyes anyagok,
  vagy
  más különleges módszerek
  vagy
  technikák
  készítésére vagy
  alkalmazására vonatkozó oktatás nyújtása az 1. cikk (1)
  bekezdésében
  felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából, annak tudatában, hogy az átadott szakismeretet e célokra kívánják felhasználni.

| c) | „terroristák kiképzése”: robbanóanyagok, lőfegyverek vagy más fegyverek
  , valamint mérgező
  vagy veszélyes anyagok
  készítésére vagy alkalmazására
  ,
  továbbá
  más különleges módszerek
  és
  technikák alkalmazására vonatkozó oktatás nyújtása az 1. cikk (1)
  bekezdésének a)–h) pontjában
  felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából, annak tudatában, hogy az átadott szakismeretet e célokra kívánják felhasználni. |
| --- | --- |

c)

„terroristák kiképzése”: robbanóanyagok, lőfegyverek vagy más fegyverek
  , valamint mérgező
  vagy veszélyes anyagok
  készítésére vagy alkalmazására
  ,
  továbbá
  más különleges módszerek
  és
  technikák alkalmazására vonatkozó oktatás nyújtása az 1. cikk (1)
  bekezdésének a)–h) pontjában
  felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából, annak tudatában, hogy az átadott szakismeretet e célokra kívánják felhasználni.

15. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (2)bekezdés – d) pont

| d) | minősített lopás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából; |
| --- | --- |

d)

minősített lopás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából;

| d) | minősített lopás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából; |
| --- | --- |

d)

minősített lopás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából;

16. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (2)bekezdés – e) pont

| e) | zsarolás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából; |
| --- | --- |

e)

zsarolás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából;

| e) | zsarolás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából; |
| --- | --- |

e)

zsarolás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából;

17. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (2)bekezdés – f) pont

| f) | hivatalos okmányok hamisítása az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából. |
| --- | --- |

f)

hivatalos okmányok hamisítása az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt
  cselekmények
  egyikének elkövetése céljából.

| f) | hivatalos okmányok hamisítása az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából. |
| --- | --- |

f)

hivatalos okmányok hamisítása az 1. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt
  bűncselekmények
  egyikének elkövetése céljából.

18. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (3a) bekezdés (új)

(3a)
     
  A tagállamok megbizonyosodnak arról, hogy az e cikk (2) bekezdése a)–c) pontjában meghatározott cselekmények bűncselekménnyé minősítése a véleménynyilvánítás szabadságára és az egyesülési szabadságra – és nevezetesen a véleménynyilvánítás szabadságának sajtóban és egyéb médiákban való megnyilvánulására –vonatkozó kötelezettségek és a levéltitok, ideértve az e-mailek és egyéb elektronikus levelezési formák tartalmát, kellő tiszteletben tartásával történik. A (2) bekezdés a)–c) pontjában említett cselekmények bűncselekménnyé minősítése nem szűkíti vagy korlátozza a tudományos, felsőoktatási, művészeti vagy tájékoztatási célú információk terjesztését, illetve az érzékeny politikai témákról – így a terrorizmusról – folytatott nyilvános viták során kifejtett radikális, vitatható vagy ellentmondásos álláspontokat.

19. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont

2002/475/IB kerethatározat

3. cikk – (3b) bekezdés (új)

(3b)
     
  A tagállamok arról is gondoskodnak, hogy az e cikk (2) bekezdése a)–c) pontjában meghatározott cselekmények bűncselekménnyé minősítése – tekintettel a jogos célokra és egy demokratikus társadalomban való szükségességére – a bűncselekmény természetével és körülményeivel arányos legyen, továbbá kizárja az önkényesség és a megkülönböztető vagy fajgyűlölő bánásmód bármely formáját.

20. módosítás

Kerethatározatra irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3. pont

2002/475/IB kerethatározat

9. cikk – (1a) bekezdés

(1a)
     
  Minden tagállam megállapítja joghatóságát a
  3. cikk (2)
  bekezdésének a)-c
  ) pontjában
  említett bűncselekmények esetében is, amennyiben a bűncselekmény az 1
  . cikkben említett
  valamely bűncselekmény végrehajtására irányult, vagy ehhez vezetett, továbbá e bűncselekmény az e
  cikk (
  1) bekezdésének
  a)
  -e
  ) pontjában
  megállapított kritériumok bármelyike alapján a tagállam joghatósága alá tartozik.

(1a)
     
  Egy tagállam dönthet arról, hogy nem alkalmazza
  (
  vagy csupán egyedi esetekben vagy körülmények között) az (
  1)
  bekezdés d) és e) pontjának joghatósági rendelkezéseit
  a 3. cikk (2)
  bekezdése a
  )
  –c)
  pontjában
  , valamint a 4
  . cikkben említett
  bűncselekmények vonatkozásában, amennyiben ezek a bűncselekmények a 3.
  cikk (
  2) bekezdése
  a)
  –c
  ) pontjában
  meghatározott bűncselekményekkel kapcsolatosak.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/138

---

2008. szeptember 23., keddA személyes adatok védelme *

P6_TA(2008)0436

Az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározat tervezetéről (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

2010/C 8 E/36

(Konzultációs eljárás – ismételt konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács tervezetére (16069/2007),

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2005)0475),

tekintettel 2006. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

tekintettel 2007. június 7-i állásfoglalására (2),

tekintettel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0010/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 93. cikkére, 51. cikkére és 55. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0322/2008),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amennyiben el kíván térni a Parlament által elfogadott szövegtől; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amennyiben el kíván térni a Parlament által elfogadott szövegtől;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra, ha lényegesen módosítani vagy más szöveggel helyettesíteni kívánja a tervezetet; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra, ha lényegesen módosítani vagy más szöveggel helyettesíteni kívánja a tervezetet;

| 5. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően kezeljen prioritásként minden e szöveg módosítására irányuló javaslatot az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkének és az azon cikkhez kapcsolódó 50. számú nyilatkozatnak megfelelően, különös tekintettel az Európai Bíróság illetékességére; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően kezeljen prioritásként minden e szöveg módosítására irányuló javaslatot az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkének és az azon cikkhez kapcsolódó 50. számú nyilatkozatnak megfelelően, különös tekintettel az Európai Bíróság illetékességére;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

| A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet


  (4a) preambulumbekezdés (új) |
| | (4a) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke, a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módon lehetővé teszi az adatvédelmi szabályok szigorítását a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljaira. |

A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(4a) preambulumbekezdés (új)

(4a)

2. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(5) preambulumbekezdés

| (5) | A személyes adatoknak a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében, különösen az információ hozzáférhetőségének a hágai programban lefektetett elve szerint végzett cseréjét olyan egyértelmű (...) szabályoknak kell támogatniuk, amelyek erősítik az illetékes hatóságok közötti kölcsönös bizalmat, és biztosítják, hogy az érintett információk védelme
  kizárja a megkülönböztetést a tagállamok között folytatott ilyen együttműködésből, valamint hogy ezzel egyidejűleg
  az adatalanyok alapvető jogainak tiszteletben tartása maradéktalanul teljesül.
  A jelenleg hatályos európai szintű jogszabályok ehhez nem megfelelőek. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv nem vonatkozik a személyes adatoknak az olyan tevékenységek során végzett feldolgozására, amelyek kívül esnek a közösségi jog hatályán, mint például az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében megállapított tevékenységek, valamint semmilyen esetben nem vonatkozik a közbiztonsággal, a védelemmel, a nemzetbiztonsággal, továbbá a büntetőjog területén folytatott állami tevékenységekkel kapcsolatos feldolgozási műveletekre. |
| --- | --- |

(5)

A személyes adatoknak a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében, különösen az információ hozzáférhetőségének a hágai programban lefektetett elve szerint végzett cseréjét olyan egyértelmű (...) szabályoknak kell támogatniuk, amelyek erősítik az illetékes hatóságok közötti kölcsönös bizalmat, és biztosítják, hogy az érintett információk védelme
  kizárja a megkülönböztetést a tagállamok között folytatott ilyen együttműködésből, valamint hogy ezzel egyidejűleg
  az adatalanyok alapvető jogainak tiszteletben tartása maradéktalanul teljesül.
  A jelenleg hatályos európai szintű jogszabályok ehhez nem megfelelőek. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv nem vonatkozik a személyes adatoknak az olyan tevékenységek során végzett feldolgozására, amelyek kívül esnek a közösségi jog hatályán, mint például az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében megállapított tevékenységek, valamint semmilyen esetben nem vonatkozik a közbiztonsággal, a védelemmel, a nemzetbiztonsággal, továbbá a büntetőjog területén folytatott állami tevékenységekkel kapcsolatos feldolgozási műveletekre.

| (5) | A személyes adatoknak a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében, különösen az információ hozzáférhetőségének a hágai programban lefektetett elve szerint végzett cseréjét olyan egyértelmű (...) szabályoknak kell támogatniuk, amelyek erősítik az illetékes hatóságok közötti kölcsönös bizalmat, és biztosítják, hogy az érintett információk védelme
  és
  az adatalanyok alapvető jogainak tiszteletben tartása maradéktalanul teljesül. |
| --- | --- |

(5)

A személyes adatoknak a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében, különösen az információ hozzáférhetőségének a hágai programban lefektetett elve szerint végzett cseréjét olyan egyértelmű (...) szabályoknak kell támogatniuk, amelyek erősítik az illetékes hatóságok közötti kölcsönös bizalmat, és biztosítják, hogy az érintett információk védelme
  és
  az adatalanyok alapvető jogainak tiszteletben tartása maradéktalanul teljesül.

3. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(5a) preambulumbekezdés

| (5a) | A kerethatározat kizárólag a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából az illetékes hatóságok által gyűjtött vagy feldolgozott adatokra alkalmazandó.
  A kerethatározat a tagállamokra bízza annak nemzeti szinten történő pontosabb meghatározását, hogy mely egyéb célok tekinthetők összeegyeztethetetlennek azzal a céllal, amelyből a személyes adatokat eredetileg gyűjtötték.
  Általában a történelmi, statisztikai vagy tudományos célból történő további feldolgozás nem összeegyeztethetetlen a feldolgozás eredeti céljával. |
| --- | --- |

(5a)

A kerethatározat kizárólag a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából az illetékes hatóságok által gyűjtött vagy feldolgozott adatokra alkalmazandó.
  A kerethatározat a tagállamokra bízza annak nemzeti szinten történő pontosabb meghatározását, hogy mely egyéb célok tekinthetők összeegyeztethetetlennek azzal a céllal, amelyből a személyes adatokat eredetileg gyűjtötték.
  Általában a történelmi, statisztikai vagy tudományos célból történő további feldolgozás nem összeegyeztethetetlen a feldolgozás eredeti céljával.

| (5a) | A kerethatározat kizárólag a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából az illetékes hatóságok által gyűjtött vagy feldolgozott adatokra alkalmazandó. Általában a történelmi, statisztikai vagy tudományos célból történő további feldolgozás nem összeegyeztethetetlen a feldolgozás eredeti céljával. |
| --- | --- |

(5a)

A kerethatározat kizárólag a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából az illetékes hatóságok által gyűjtött vagy feldolgozott adatokra alkalmazandó. Általában a történelmi, statisztikai vagy tudományos célból történő további feldolgozás nem összeegyeztethetetlen a feldolgozás eredeti céljával.

4. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(6b) preambulumbekezdés

| (6b) | Ez a kerethatározat nem vonatkozik az olyan személyes adatokra, amelyeket egy tagállam e kerethatározat hatálya alatt szerzett, és amely adatok az adott tagállamból származnak. |
| --- | --- |

(6b)

törölve

5. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(7) preambulumbekezdés

| (7) | A tagállami jogszabályok közelítése nem vezethet az általuk nyújtott védelem szintjének csökkenéséhez, hanem – épp ellenkezőleg – magas szintű védelmet kell biztosítania az Unión belül. |
| --- | --- |

(7)

A tagállami jogszabályok közelítése nem vezethet az általuk nyújtott védelem szintjének csökkenéséhez, hanem – épp ellenkezőleg – magas szintű védelmet kell biztosítania az Unión belül.

| (7) | A tagállami jogszabályok közelítése nem vezethet az általuk nyújtott védelem szintjének csökkenéséhez, hanem – épp ellenkezőleg – magas szintű védelmet kell biztosítania az Unión belül
  az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló európa tanácsi egyezménynek megfelelően (a továbbiakban: 108. számú egyezmény). |
| --- | --- |

(7)

A tagállami jogszabályok közelítése nem vezethet az általuk nyújtott védelem szintjének csökkenéséhez, hanem – épp ellenkezőleg – magas szintű védelmet kell biztosítania az Unión belül
  az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló európa tanácsi egyezménynek megfelelően (a továbbiakban: 108. számú egyezmény).

6. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(8b) preambulumbekezdés

| (8b) | A külön adatcsoportban való archiválás csak akkor engedélyezhető, ha az adatokra bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából már nincs szükség. A külön adatcsoportban való archiválás abban az esetben is engedélyezhető, ha az archivált adatokat az adatbázisban más adatokkal együtt olyan módon tárolják, hogy azok már nem használhatók fel bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából. A megfelelő archiválási időszakot az archiválás célja és az adatalanyok jogos érdekei alapján kell megállapítani.
  A történelmi célú archiválás esetében nagyon hosszú időtartam is megállapítható. |
| --- | --- |

(8b)

A külön adatcsoportban való archiválás csak akkor engedélyezhető, ha az adatokra bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából már nincs szükség. A külön adatcsoportban való archiválás abban az esetben is engedélyezhető, ha az archivált adatokat az adatbázisban más adatokkal együtt olyan módon tárolják, hogy azok már nem használhatók fel bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából. A megfelelő archiválási időszakot az archiválás célja és az adatalanyok jogos érdekei alapján kell megállapítani.
  A történelmi célú archiválás esetében nagyon hosszú időtartam is megállapítható.

| (8b) | A külön adatcsoportban való archiválás csak akkor engedélyezhető, ha az adatokra bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából már nincs szükség. A külön adatcsoportban való archiválás abban az esetben is engedélyezhető, ha az archivált adatokat az adatbázisban más adatokkal együtt olyan módon tárolják, hogy azok már nem használhatók fel bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából. A megfelelő archiválási időszakot az archiválás célja és az adatalanyok jogos érdekei alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(8b)

A külön adatcsoportban való archiválás csak akkor engedélyezhető, ha az adatokra bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából már nincs szükség. A külön adatcsoportban való archiválás abban az esetben is engedélyezhető, ha az archivált adatokat az adatbázisban más adatokkal együtt olyan módon tárolják, hogy azok már nem használhatók fel bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából. A megfelelő archiválási időszakot az archiválás célja és az adatalanyok jogos érdekei alapján kell megállapítani.

7. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(11a) preambulumbekezdés

| (11a) | Amennyiben a személyes adatok további feldolgozása abban az esetben lehetséges, ha azon tagállam, amelytől az adatok származnak, ehhez hozzájárulását adta, az egyes tagállamok meghatározhatják ezen hozzájárulás módjait
  , például az információkategóriákra vagy a további feldolgozás kategóriáira vonatkozó általános hozzájárulás formájában
  . |
| --- | --- |

(11a)

Amennyiben a személyes adatok további feldolgozása abban az esetben lehetséges, ha azon tagállam, amelytől az adatok származnak, ehhez hozzájárulását adta, az egyes tagállamok meghatározhatják ezen hozzájárulás módjait
  , például az információkategóriákra vagy a további feldolgozás kategóriáira vonatkozó általános hozzájárulás formájában
  .

| (11a) | Amennyiben a személyes adatok további feldolgozása abban az esetben lehetséges, ha azon tagállam, amelytől az adatok származnak, ehhez hozzájárulását adta, az egyes tagállamok meghatározhatják ezen hozzájárulás módjait. |
| --- | --- |

(11a)

Amennyiben a személyes adatok további feldolgozása abban az esetben lehetséges, ha azon tagállam, amelytől az adatok származnak, ehhez hozzájárulását adta, az egyes tagállamok meghatározhatják ezen hozzájárulás módjait.

8. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

(13a) preambulumbekezdés

| (13a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatalany tájékoztatást kapjon személyes adatainak bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő gyűjtéséről, feldolgozásáról vagy más tagállam részére történő továbbításáról, illetve ezek lehetőségéről. Az adatalany tájékoztatáshoz való jogára és az az alóli kivételekre vonatkozó részletes szabályokat a nemzeti jog határozza meg. Ez történhet általános formában, például jogszabály útján, vagy a feldolgozási műveletek listájának közzétételével. |
| --- | --- |

(13a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatalany tájékoztatást kapjon személyes adatainak bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő gyűjtéséről, feldolgozásáról vagy más tagállam részére történő továbbításáról, illetve ezek lehetőségéről. Az adatalany tájékoztatáshoz való jogára és az az alóli kivételekre vonatkozó részletes szabályokat a nemzeti jog határozza meg. Ez történhet általános formában, például jogszabály útján, vagy a feldolgozási műveletek listájának közzétételével.

| (13a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatalany tájékoztatást kapjon személyes adatainak bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő gyűjtéséről, feldolgozásáról vagy más tagállam
  , harmadik ország vagy magánjogi jogalany
  részére történő továbbításáról, illetve ezek lehetőségéről. Az adatalany tájékoztatáshoz való jogára és az az alóli kivételekre vonatkozó részletes szabályokat a nemzeti jog határozza meg. Ez történhet általános formában, például jogszabály útján, vagy a feldolgozási műveletek listájának közzétételével. |
| --- | --- |

(13a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatalany tájékoztatást kapjon személyes adatainak bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából történő gyűjtéséről, feldolgozásáról vagy más tagállam
  , harmadik ország vagy magánjogi jogalany
  részére történő továbbításáról, illetve ezek lehetőségéről. Az adatalany tájékoztatáshoz való jogára és az az alóli kivételekre vonatkozó részletes szabályokat a nemzeti jog határozza meg. Ez történhet általános formában, például jogszabály útján, vagy a feldolgozási műveletek listájának közzétételével.

9. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

1. cikk – (2) bekezdés – ca) pont (új)

| ca) | nemzeti szinten dolgozzák fel. |
| --- | --- |

ca)

10. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

1. cikk – (4) bekezdés

(4)
     
  Ez a kerethatározat nem érint alapvető nemzetbiztonsági érdekeket vagy különleges nemzetbiztonsági hírszerző tevékenységet.

törölve

11. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

2. cikk – l) pont

| l) | „anonimizálás”: a személyes adatok oly módon történő megváltoztatása, hogy a személyes vagy tárgyi körülményekre vonatkozó egyes részleteket többé ne lehessen egy meghatározott vagy meghatározható természetes személyhez hozzárendelni
  , vagy az aránytalanul sok időt, valamint költség- és munkaráfordítást igényeljen
  . |
| --- | --- |

l)

„anonimizálás”: a személyes adatok oly módon történő megváltoztatása, hogy a személyes vagy tárgyi körülményekre vonatkozó egyes részleteket többé ne lehessen egy meghatározott vagy meghatározható természetes személyhez hozzárendelni
  , vagy az aránytalanul sok időt, valamint költség- és munkaráfordítást igényeljen
  .

| l) | „anonimizálás”: a személyes adatok oly módon történő megváltoztatása, hogy a személyes vagy tárgyi körülményekre vonatkozó egyes részleteket többé ne lehessen egy meghatározott vagy meghatározható természetes személyhez hozzárendelni. |
| --- | --- |

l)

„anonimizálás”: a személyes adatok oly módon történő megváltoztatása, hogy a személyes vagy tárgyi körülményekre vonatkozó egyes részleteket többé ne lehessen egy meghatározott vagy meghatározható természetes személyhez hozzárendelni.

12. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

7. cikk

A faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkozó adatok feldolgozása
  csak abban az esetben engedélyezett, ha az elengedhetetlenül szükséges, továbbá ha a nemzeti jog gondoskodik a megfelelő biztosítékokról
  .

(1)
     A faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkozó adatok feldolgozása
  tilos
  .

(2)
     
  Az ilyen adatok kivételesen csak abban az esetben dolgozhatók fel:

| — | ha a feldolgozást jogszabály írja elő, arra az illetékes igazságügyi hatóság előzetes eseti engedélyt ad, és az feltétlenül szükséges terrorcselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, valamint nyomozásához és büntetőeljárás lefolytatásához, |
| --- | --- |

—

ha a feldolgozást jogszabály írja elő, arra az illetékes igazságügyi hatóság előzetes eseti engedélyt ad, és az feltétlenül szükséges terrorcselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, valamint nyomozásához és büntetőeljárás lefolytatásához,

| — | ha a tagállamok megfelelő konkrét biztosítékokat nyújtanak – például annak biztosításával, hogy az adatokhoz kizárólag a feldolgozást indokló, törvényes feladatot végző személyzet fér hozzá. |
| --- | --- |

—

ha a tagállamok megfelelő konkrét biztosítékokat nyújtanak – például annak biztosításával, hogy az adatokhoz kizárólag a feldolgozást indokló, törvényes feladatot végző személyzet fér hozzá.

Az ilyen típusú adatokat nem lehet automatikus módon feldolgozni, kivéve, ha erre az esetre a nemzeti törvények megfelelő biztosítékokról rendelkeznek. Ugyanez a feltétel vonatkozik a büntetőítéletekkel kapcsolatos személyes adatokra is.

13. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

11. cikk – (1) bekezdés

(1)   A személyes adatok továbbítását minden esetben naplózni vagy dokumentálni kell az adatfeldolgozás jogszerűségének felülvizsgálata, az önellenőrzés, valamint az adatsértetlenség és adatbiztonság
  biztosítása
  céljából.

(1)   A személyes adatok továbbítását
  , az azokhoz való hozzáféréseket és további feldolgozásukat
  minden esetben naplózni vagy dokumentálni kell az adatfeldolgozás jogszerűségének felülvizsgálata, az önellenőrzés, valamint az adatsértetlenség és adatbiztonság
  ellenőrzése
  céljából.

14. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

12. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

(1)   A valamely másik tagállam illetékes hatóságától átvett vagy az által hozzáférhetővé tett személyes adatok további feldolgozása a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően kizárólag az alábbi, a továbbításuk vagy hozzáférhetővé tételük alapjául szolgáló céltól eltérő célokból engedélyezett:

(1)   A valamely másik tagállam illetékes hatóságától átvett vagy az által hozzáférhetővé tett személyes adatok további feldolgozása a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően kizárólag az alábbi, a továbbításuk vagy hozzáférhetővé tételük alapjául szolgáló céltól eltérő célokból engedélyezett
  , amennyiben szükséges
  :

15. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

12. cikk – (1) bekezdés – d) pont

| d) | bármilyen egyéb célból kizárólag az adattovábbító tagállam előzetes hozzájárulásával vagy az adatalany hozzájárulásával, aminek a megadására a nemzeti jognak megfelelően kerül sor. |
| --- | --- |

d)

bármilyen egyéb célból kizárólag az adattovábbító tagállam előzetes hozzájárulásával vagy az adatalany hozzájárulásával, aminek a megadására a nemzeti jognak megfelelően kerül sor.

| d) | bármilyen egyéb
  egyedi
  célból
  , amelyről jogszabály rendelkezik és egy demokratikus államban a 108. számú egyezmény 9. cikkében foglalt valamely érdek védelme érdekében szükséges,
  kizárólag az adattovábbító tagállam előzetes hozzájárulásával vagy az adatalany hozzájárulásával, aminek a megadására a nemzeti jognak megfelelően kerül sor. |
| --- | --- |

d)

bármilyen egyéb
  egyedi
  célból
  , amelyről jogszabály rendelkezik és egy demokratikus államban a 108. számú egyezmény 9. cikkében foglalt valamely érdek védelme érdekében szükséges,
  kizárólag az adattovábbító tagállam előzetes hozzájárulásával vagy az adatalany hozzájárulásával, aminek a megadására a nemzeti jognak megfelelően kerül sor.

16. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

(1)   A tagállamok előírják, hogy más tagállam illetékes hatósága által továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatok csak az alábbi esetekben adhatók át harmadik államoknak, nemzetközi szerveknek, vagy nemzetközi megállapodás által létrehozott vagy nemzetközi szervnek nyilvánított szervezeteknek:

(1)   A tagállamok előírják, hogy más tagállam illetékes hatósága által
  eseti alapon
  továbbított vagy hozzáférhetővé tett személyes adatok csak az alábbi esetekben adhatók át harmadik államoknak, nemzetközi szerveknek, vagy nemzetközi megállapodás által létrehozott vagy nemzetközi szervnek nyilvánított szervezeteknek:

17. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14. cikk – (1) bekezdés – d) pont

| d) | az érintett harmadik ország vagy nemzetközi szerv biztosítja az általa elvégezni szándékozott adatfeldolgozás megfelelő védelmét. |
| --- | --- |

d)

az érintett harmadik ország vagy nemzetközi szerv biztosítja az általa elvégezni szándékozott adatfeldolgozás megfelelő védelmét.

| d) | az érintett harmadik ország vagy nemzetközi szerv
  a 108. számú egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkében foglaltakkal és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikkéből következő joggyakorlattal azonos mértékben
  biztosítja az általa elvégezni szándékozott adatfeldolgozás megfelelő védelmét. |
| --- | --- |

d)

az érintett harmadik ország vagy nemzetközi szerv
  a 108. számú egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkében foglaltakkal és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikkéből következő joggyakorlattal azonos mértékben
  biztosítja az általa elvégezni szándékozott adatfeldolgozás megfelelő védelmét.

18. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14. cikk – (2) bekezdés

(2)   Az (1) bekezdés c) pontja szerinti előzetes hozzájárulás hiányában az adatátadás kizárólag abban az esetben engedélyezhető, ha az adatátadás elengedhetetlen egy, valamely tagállam vagy harmadik állam közbiztonságát, vagy valamely tagállam alapvető érdekeit közvetlenül és súlyosan fenyegető esemény megelőzéséhez, és az előzetes hozzájárulás nem szerezhető meg kellő időben. A hozzájárulás megadása tekintetében illetékes hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell.

(2)   Az (1) bekezdés c) pontja szerinti előzetes hozzájárulás hiányában az adatátadás kizárólag abban az esetben engedélyezhető, ha az adatátadás elengedhetetlen egy, valamely tagállam vagy harmadik állam közbiztonságát, vagy valamely tagállam alapvető érdekeit közvetlenül és súlyosan fenyegető esemény megelőzéséhez, és az előzetes hozzájárulás nem szerezhető meg kellő időben.
  Ez esetben
  a
  személyes adatokat az azokat fogadó fél csak akkor dolgozhatja fel, ha az az adatnyújtás egyedi céljából feltétlenül szükséges. A
  hozzájárulás megadása tekintetében illetékes hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell.
  Ezekről az adatátadásokról értesíteni kell az illetékes felügyelő hatóságot.

19. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14. cikk – (3) bekezdés

(3)   Az (1) bekezdés d) pontjától eltérve, a személyes adatok átadhatók, ha

(3)   Az (1) bekezdés d) pontjától eltérve, a személyes adatok
  kivételesen
  átadhatók, ha

| a) | az adatokat átadó tagállam nemzeti joga az alábbiakra tekintettel lehetővé teszi azt: |
| --- | --- |

a)

az adatokat átadó tagállam nemzeti joga az alábbiakra tekintettel lehetővé teszi azt:

| a) | az adatokat átadó tagállam nemzeti joga az alábbiakra tekintettel lehetővé teszi azt: |
| --- | --- |

a)

az adatokat átadó tagállam nemzeti joga az alábbiakra tekintettel lehetővé teszi azt:

| i. | az adatalany jogos egyéni érdekei, vagy |
| --- | --- |

i.

az adatalany jogos egyéni érdekei, vagy

| i. | az adatalany jogos egyéni érdekei, vagy |
| --- | --- |

i.

az adatalany jogos egyéni érdekei, vagy

| ii. | jogos, magasabb érdekek, különösen
  fontos közérdek, vagy |
| --- | --- |

ii.

jogos, magasabb érdekek, különösen
  fontos közérdek, vagy

| ii. | jogos, magasabb érdekek, különösen
  valamely tagállam sürgős és alapvető érdeke, illetve a közbiztonsággal szembeni közvetlen, súlyos fenyegetés megelőzése céljából, valamint |
| --- | --- |

ii.

jogos, magasabb érdekek, különösen
  valamely tagállam sürgős és alapvető érdeke, illetve a közbiztonsággal szembeni közvetlen, súlyos fenyegetés megelőzése céljából, valamint

| b) | a harmadik állam vagy az átvevő nemzetközi szerv vagy szervezet
  olyan
  biztosítékokat nyújt,
  amelyeket
  az érintett
  tagállam nemzeti joga értelmében megfelelőnek ítél
  . |
| --- | --- |

b)

a harmadik állam vagy az átvevő nemzetközi szerv vagy szervezet
  olyan
  biztosítékokat nyújt,
  amelyeket
  az érintett
  tagállam nemzeti joga értelmében megfelelőnek ítél
  .

| b) | a harmadik állam vagy az átvevő nemzetközi szerv vagy szervezet biztosítékokat nyújt,
  amelyek nemzeti jognak való megfelelőségét
  az érintett
  tagállamnak kell biztosítania
  . |
| --- | --- |

b)

a harmadik állam vagy az átvevő nemzetközi szerv vagy szervezet biztosítékokat nyújt,
  amelyek nemzeti jognak való megfelelőségét
  az érintett
  tagállamnak kell biztosítania
  .

| ba) | A tagállamok biztosítják, hogy minden adatátadásról feljegyzés születik, és azokat kérésre a nemzeti adatvédelmi hatóságok rendelkezésére bocsátják. |
| --- | --- |

ba)

20. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14. cikk – (4) bekezdés

(4)   Az (1) bekezdés d) pontjában említett védelem szintjének megfelelőségét az adatátadási művelet vagy adatátadási műveletsorozat körülményeire figyelemmel kell
  értékelni
  . Különös figyelmet kell fordítani az adatok jellegére, a tervezett adatfeldolgozási művelet vagy műveletek céljára és időtartamára, a származási országra és az adatok rendeltetése szerinti országra vagy nemzetközi szervezetre, az adott harmadik országban vagy nemzetközi szervezetben hatályos, általános és ágazati jogrendre, valamint az ott érvényesülő szakmai szabályokra és biztonsági intézkedésekre.

(4)   Az (1) bekezdés d) pontjában említett védelem szintjének megfelelőségét az adatátadási művelet vagy adatátadási műveletsorozat körülményeire figyelemmel
  , független hatóságnak
  kell
  értékelnie
  . Különös figyelmet kell fordítani az adatok jellegére, a tervezett adatfeldolgozási művelet vagy műveletek céljára és időtartamára, a származási országra és az adatok rendeltetése szerinti országra vagy nemzetközi szervezetre, az adott harmadik országban vagy nemzetközi szervezetben hatályos, általános és ágazati jogrendre, valamint az ott érvényesülő szakmai szabályokra és biztonsági intézkedésekre.

21. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14a. cikk – cím

Magánfeleknek való továbbítás a tagállamokban

Magánfeleknek való továbbítás
  és magánfelek által kapott adatokhoz való hozzáférés
  a tagállamokban

22. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14a. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

(1)   A tagállamok előírják, hogy a más tagállam illetékes hatóságától átvett vagy az által hozzáférhetővé tett személyes adatok kizárólag az alábbi esetekben továbbíthatók magánfelek számára:

(1)   A tagállamok előírják, hogy a más tagállam illetékes hatóságától
  eseti alapon
  átvett vagy az által hozzáférhetővé tett személyes adatok kizárólag az alábbi esetekben továbbíthatók magánfelek számára:

23. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14a. cikk – (2a) bekezdés (új)

(2a)
     
  A tagállamok előírják, hogy illetékes hatóságaik kizárólag eseti alapon, pontosan meghatározott körülmények között, konkrét okokból és a tagállami bírósági felülvizsgálat lehetősége mellett férhetnek hozzá magánszemélyek által ellenőrzött személyes adatokhoz és dolgozhatják fel azokat.

24. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

14a. cikk – (2b) bekezdés (új)

(2b)
     
  A tagállamok nemzeti jogszabályai meghatározzák, hogy amennyiben magánszemélyek kapnak és dolgoznak fel adatot közszolgálati feladat keretében, legalább azonos, vagy súlyosabb kötelezettségek terhelik őket, mint amilyeneket az illetékes hatóságok számára előírtak.

25. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

17. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| a) | legalább annak az adatkezelő vagy a nemzeti felügyeleti hatóság általi megerősítése, hogy
  továbbítottak vagy hozzáférhetővé tettek-e
  rá vonatkozó
  adatokat
  , továbbá tájékoztatás azon címzettekről vagy címzettek kategóriáiról, akiknek az adatokat átadták, valamint tájékoztatás a feldolgozás alatt álló adatokról;
  vagy |
| --- | --- |

a)

legalább annak az adatkezelő vagy a nemzeti felügyeleti hatóság általi megerősítése, hogy
  továbbítottak vagy hozzáférhetővé tettek-e
  rá vonatkozó
  adatokat
  , továbbá tájékoztatás azon címzettekről vagy címzettek kategóriáiról, akiknek az adatokat átadták, valamint tájékoztatás a feldolgozás alatt álló adatokról;
  vagy

| a) | legalább annak az adatkezelő vagy a nemzeti felügyeleti hatóság általi megerősítése, hogy rá vonatkozó
  adatok vannak-e feldolgozás alatt
  , továbbá tájékoztatás
  a feldolgozás céljáról és
  azon címzettekről vagy címzettek kategóriáiról, akiknek az adatokat átadták, valamint tájékoztatás a feldolgozás alatt álló adatokról
  és bármely automatizált döntés indokáról
  ; |
| --- | --- |

a)

legalább annak az adatkezelő vagy a nemzeti felügyeleti hatóság általi megerősítése, hogy rá vonatkozó
  adatok vannak-e feldolgozás alatt
  , továbbá tájékoztatás
  a feldolgozás céljáról és
  azon címzettekről vagy címzettek kategóriáiról, akiknek az adatokat átadták, valamint tájékoztatás a feldolgozás alatt álló adatokról
  és bármely automatizált döntés indokáról
  ;

26. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

22. cikk – (2) bekezdés – h) pont

| h) | a személyes adatok átadása vagy az adathordozó szállítása közben történő jogosulatlan adatleolvasás, -másolás, -módosítás vagy -törlés megakadályozására (a szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

h)

a személyes adatok átadása vagy az adathordozó szállítása közben történő jogosulatlan adatleolvasás, -másolás, -módosítás vagy -törlés megakadályozására (a szállítás ellenőrzése);

| h) | a személyes adatok átadása vagy az adathordozó szállítása közben történő jogosulatlan adatleolvasás, -másolás, -módosítás vagy -törlés megakadályozására
  , beleértve a megfelelő titkosítási technikák révén
  (a szállítás ellenőrzése); |
| --- | --- |

h)

a személyes adatok átadása vagy az adathordozó szállítása közben történő jogosulatlan adatleolvasás, -másolás, -módosítás vagy -törlés megakadályozására
  , beleértve a megfelelő titkosítási technikák révén
  (a szállítás ellenőrzése);

27. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

22. cikk – (2) bekezdés – ja) pont (új)

| ja) | az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések hatékonyságának figyelemmel kísérése és az e kerethatározatnak való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel kapcsolatos szervezeti intézkedések megtétele (önellenőrzés). |
| --- | --- |

ja)

28. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

24. cikk

A tagállamok elfogadják az e kerethatározat rendelkezéseinek maradéktalan végrehajtását biztosító megfelelő intézkedéseket, és különösen hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat állapítanak meg az e kerethatározat alapján elfogadott rendelkezések megsértése esetére.

A tagállamok elfogadják az e kerethatározat rendelkezéseinek maradéktalan végrehajtását biztosító megfelelő intézkedéseket, és különösen hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat
  , köztük a nemzeti jognak megfelelő közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciókat
  állapítanak meg az e kerethatározat alapján elfogadott rendelkezések megsértése esetére.

29. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

25. cikk – (1a) bekezdés (új)

(1a)
     
  Minden tagállam biztosítja a személyes adatoknak a bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása tekintetében az egyének jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó államigazgatási intézkedések vagy rendeletek kidolgozásakor történő konzultációt a felügyeleti hatóságokkal.

30. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

25a. cikk (új)

25a. cikk

A bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása céljából történő személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport

(1)
     
  Létrejön a bűncselekmények megelőzése, felderítése valamint nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása céljából végzett személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport (a továbbiakban: munkacsoport). A munkacsoport tanácsadói státuszban működik és függetlenül jár el.

(2)
     
  A munkacsoport az egyes tagállamok által kijelölt felügyeleti hatóság vagy hatóságok képviselőjéből, az európai adatvédelmi biztos képviselőjéből, továbbá a Bizottság egy képviselőjéből áll.

A munkacsoport minden egyes tagját az általa képviselt intézmény, hatóság vagy hatóságok jelöli vagy jelölik ki. Ha a tagállam több felügyelő hatóságot jelöl ki, ezek közös képviselőt állítanak.

Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján felállított közös felügyeleti szervek elnökei jogosultak arra, hogy a munkacsoport ülésein részt vegyenek vagy képviseltessék magukat. Az Izland, Norvégia és Svájc által kijelölt felügyelő hatóság vagy hatóságok jogosultak arra, hogy a munkacsoport ülésein képviseltessék magukat, amennyiben a schengeni vívmányokat érintő kérdésekről esik szó.

(3)
     
  A munkacsoport határozatait a felügyelő hatóságok képviselőinek egyszerű többségével hozza.

(4)
     
  A munkacsoport választja meg saját elnökét. Az elnök megbízatása két évre szól. A kinevezés megújítható.

(5)
     
  A munkacsoport titkárságáról a Bizottság gondoskodik.

(6)
     
  A munkacsoport saját eljárási szabályzatot fogad el.

(7)
     
  A munkacsoport megtárgyalja az elnök által a saját kezdeményezésére, a felügyelő hatóságok képviselőjének, a Bizottságnak, az európai adatvédelmi biztosnak vagy a közös felügyelő szerveknek a kérelmére napirendre tűzött pontokat.

31. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

25b. cikk (új)

2b. cikk

Feladatok

(1)
     
  A munkacsoport:

| a) | véleményt nyilvánít a nemzeti intézkedésekről, amennyiben szükséges annak biztosítása, hogy az adatvédelemnek a nemzeti adatfeldolgozásban megvalósuló szintje megfeleljen e kerethatározat rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

a)

véleményt nyilvánít a nemzeti intézkedésekről, amennyiben szükséges annak biztosítása, hogy az adatvédelemnek a nemzeti adatfeldolgozásban megvalósuló szintje megfeleljen e kerethatározat rendelkezéseinek;

| b) | véleményt nyilvánít a tagállamok, valamint harmadik országok és nemzetközi szervek közötti adatvédelmi szintről, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok átadására az e kerethatározat 14. cikkének megfelelően kerüljön sor olyan harmadik országoknak és nemzetközi szerveknek, amelyek megfelelő szintű adatvédelmet biztosítanak; |
| --- | --- |

b)

véleményt nyilvánít a tagállamok, valamint harmadik országok és nemzetközi szervek közötti adatvédelmi szintről, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok átadására az e kerethatározat 14. cikkének megfelelően kerüljön sor olyan harmadik országoknak és nemzetközi szerveknek, amelyek megfelelő szintű adatvédelmet biztosítanak;

| c) | tanácsot ad a Bizottságnak és a tagállamoknak az e kerethatározat javasolt módosításaival, a bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása céljából végzett személyesadat-feldolgozás tekintetében a természetes személyek jogainak és szabadságainak biztosítását célzó további vagy meghatározott intézkedésekkel, és az e jogokat és szabadságokat érintő, egyéb javasolt intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

c)

tanácsot ad a Bizottságnak és a tagállamoknak az e kerethatározat javasolt módosításaival, a bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása céljából végzett személyesadat-feldolgozás tekintetében a természetes személyek jogainak és szabadságainak biztosítását célzó további vagy meghatározott intézkedésekkel, és az e jogokat és szabadságokat érintő, egyéb javasolt intézkedésekkel kapcsolatban.

(2)
     
  Amennyiben a munkacsoport megállapítja, hogy az Európai Unióban a személyes adatok feldolgozása tekintetében a személyek azonos szintű védelmét előreláthatóan befolyásoló eltérések tapasztalhatók a tagállamok jogszabályai és eljárási gyakorlata között, értesíti a Tanácsot és a Bizottságot.

(3)
     
  A munkacsoport saját, illetve a Bizottság vagy a Tanács kezdeményezésére ajánlásokat tehet bármely, a személyes adatoknak a bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása céljából az Európai Unión belül végzett feldolgozása tekintetében a személyek védelmével kapcsolatos kérdésben.

(4)
     
  A munkacsoport továbbítja véleményeit és ajánlásait az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(5)
     
  A Bizottság a tagállamok által nyújtott információ alapján tájékoztatja a munkacsoportot az annak véleményei és ajánlásai nyomán tett intézkedéseiről. Ezt egy jelentés alapján teszi, amelyet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is továbbítani kell. A tagállamok tájékoztatják a munkacsoportot minden, az (1) bekezdés alapján tett lépésről.

(6)
     
  A munkacsoport éves jelentést készít a személyes adatoknak a bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása céljából az Európai Unión belül és harmadik országokban történő feldolgozása tekintetében a természetes személyek védelmére vonatkozóan. A jelentést közzéteszi és továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

32. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

27a. cikk – (1) bekezdés

(1)   A tagállamok három évvel a 28. cikk (1) bekezdésében megállapított időtartam lejártát követően jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az általuk az e kerethatározatnak való teljes megfelelés érdekében foganatosított nemzeti intézkedésekről, különös tekintettel azokra a rendelkezésekre, amelyeknek már az adatgyűjtés során meg kell felelniük. A Bizottság különösen az 1. cikk (2)
  bekezdésében a hatályról szóló rendelkezés vonatkozásait
  vizsgálja.

(1)   A tagállamok három évvel a 28. cikk (1) bekezdésében megállapított időtartam lejártát követően jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az általuk az e kerethatározatnak való teljes megfelelés érdekében foganatosított nemzeti intézkedésekről, különös tekintettel azokra a rendelkezésekre, amelyeknek már az adatgyűjtés során meg kell felelniük. A Bizottság különösen az 1. cikk (2)
  bekezdésének alkalmazását
  vizsgálja.

33. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló tervezet

27a. cikk – (2a) bekezdés (új)

(2a)
     
  E célból a Bizottság figyelembe veszi a tagállamok parlamentjei és kormányai, a 95/46/EK irányelv 29. cikke szerint létrehozott munkacsoport, az európai adatvédelmi biztos és az e kerethatározat 25a. cikkében létrehozott munkacsoport által továbbított észrevételeket.

---

(1)  HL C 306. E, 2006.12.15., 263. o.

(2)  HL C 125. E, 2008.5.22., 154. o.

---

2008. szeptember 24., szerda

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/150

---

2008. szeptember 24., szerdaA Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés *

P6_TA(2008)0441

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

2010/C 8 E/37

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (12059/1/2008),

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2008)0196),

tekintettel az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 31. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0188/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0351/2008),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozat tervezetét, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozat tervezetét, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Tanácsi határozat tervezet


  11Aa. cikk (új) |
| | 11Aa. cikk


  Jelentéstétel



  A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállással kapcsolatban elért haladásról. |
| 2. módosítás |
| Tanácsi határozat tervezet


  12. cikk |
| Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított időpontban veszti hatályát. | Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított időpontban
  , de mindenképpen legkésőbb 2010. június 30-án
  veszti hatályát. |

A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Tanácsi határozat tervezet

11Aa. cikk (új)

11Aa. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállással kapcsolatban elért haladásról.

2. módosítás

Tanácsi határozat tervezet

12. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított időpontban veszti hatályát.

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított időpontban
  , de mindenképpen legkésőbb 2010. június 30-án
  veszti hatályát.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/151

---

2008. szeptember 24., szerdaA Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés *

P6_TA(2008)0442

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

2010/C 8 E/38

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (11925/2/2008),

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0197),

tekintettel az EK-Szerződés 66. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0189/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0352/2008),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló tervezetet, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló tervezetet, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Tanácsi rendelet tervezet


  11Aa. cikk (új) |
| | 11Aa. cikk


  Jelentéstétel



  A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállással kapcsolatban elért haladásról. |
| 2. módosítás |
| Tanácsi rendelet tervezet


  12. cikk |
| Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított későbbi időpontban veszti hatályát. | Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított későbbi időpontban
  , de mindenképpen legkésőbb 2010. június 30-án
  veszti hatályát. |

A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Tanácsi rendelet tervezet

11Aa. cikk (új)

11Aa. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság először a 2009-es első hat hónapos időszak végéig, majd minden hat hónapos időszak végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a SIS II fejlesztésével és a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállással kapcsolatban elért haladásról.

2. módosítás

Tanácsi rendelet tervezet

12. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított későbbi időpontban veszti hatályát.

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított későbbi időpontban
  , de mindenképpen legkésőbb 2010. június 30-án
  veszti hatályát.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/152

---

2008. szeptember 24., szerdaA hajóforgalomra vonatkozó közösségi megfigyelő és információs rendszer ***II

P6_TA(2008)0443

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

2010/C 8 E/39

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (5719/3/2008 – C6-0225/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2) (COM(2005)0589),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0334/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 184. E, 2008.7.22., 1. o.

(2)  HL C 74. E, 2008.3.20., 533. o.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC2-COD(2005)0239

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A 2002/59/EK irányelv (4) elfogadásával az Európai Unió megerősítette az emberi élet biztonságára a tengeren veszélyt jelentő helyzetek megelőzésére és a tengeri környezet védelmére vonatkozó kapacitását. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/59/EK irányelv (4) elfogadásával az Európai Unió megerősítette az emberi élet biztonságára a tengeren veszélyt jelentő helyzetek megelőzésére és a tengeri környezet védelmére vonatkozó kapacitását.

| (2) | Mivel ez az irányelv a 2002/59/EK irányelv módosítására vonatkozik, a benne foglalt kötelezettségek nagy része nem alkalmazandó a tengerparttal és tengeri kikötővel nem rendelkező tagállamok esetében. Következésképpen – a tagállamoknak a tengeri és egyéb forgalmi szolgáltatások, különösen a folyami információs szolgáltatások folyamatosságának biztosítására vonatkozó együttműködési kötelezettségének sérelme nélkül – Ausztriára, a Cseh Köztársaságra, Magyarországra, Luxemburgra és Szlovákiára nézve csak azok a kötelezettségek alkalmazandók, amelyek az e tagállamok lobogója alatt közlekedő hajókra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(2)

Mivel ez az irányelv a 2002/59/EK irányelv módosítására vonatkozik, a benne foglalt kötelezettségek nagy része nem alkalmazandó a tengerparttal és tengeri kikötővel nem rendelkező tagállamok esetében. Következésképpen – a tagállamoknak a tengeri és egyéb forgalmi szolgáltatások, különösen a folyami információs szolgáltatások folyamatosságának biztosítására vonatkozó együttműködési kötelezettségének sérelme nélkül – Ausztriára, a Cseh Köztársaságra, Magyarországra, Luxemburgra és Szlovákiára nézve csak azok a kötelezettségek alkalmazandók, amelyek az e tagállamok lobogója alatt közlekedő hajókra vonatkoznak.

| (3) | Az irányelv értelmében a tagállamoknak parti állam minőségükben a hatáskörükbe tartozó területeken képesnek kell lenniük a tengeri forgalom megfigyelési feladatai keretében szerzett információk cseréjére. A tagállamok egyetértésével a Bizottság által kialakított közösségi tengerészeti információcsere-rendszer SafeSeaNet (║ SafeSeaNet) egyrészt egy adatcserére vonatkozó hálózatot, másrészt pedig a hajókról és rakományaikról rendelkezésre álló főbb információk szabványosítását (előzetes bejelentés és beszámoló) foglalja magában. Ekképpen lehetővé teszi az európai vizeken tartózkodó hajókkal, mozgásukkal és veszélyes vagy szennyező rakományukkal, illetve a tengeri eseményekkel kapcsolatos pontos és naprakész információk forrásazonosítását és bármely hatósághoz történő eljuttatását. |
| --- | --- |

(3)

Az irányelv értelmében a tagállamoknak parti állam minőségükben a hatáskörükbe tartozó területeken képesnek kell lenniük a tengeri forgalom megfigyelési feladatai keretében szerzett információk cseréjére. A tagállamok egyetértésével a Bizottság által kialakított közösségi tengerészeti információcsere-rendszer SafeSeaNet (║ SafeSeaNet) egyrészt egy adatcserére vonatkozó hálózatot, másrészt pedig a hajókról és rakományaikról rendelkezésre álló főbb információk szabványosítását (előzetes bejelentés és beszámoló) foglalja magában. Ekképpen lehetővé teszi az európai vizeken tartózkodó hajókkal, mozgásukkal és veszélyes vagy szennyező rakományukkal, illetve a tengeri eseményekkel kapcsolatos pontos és naprakész információk forrásazonosítását és bármely hatósághoz történő eljuttatását.

| (4) | Ennek megfelelően, az ekképpen összegyűjtött információk operatív felhasználásának biztosítása érdekében alapvető jelentőségű, hogy az ezen irányelvben említett és a nemzeti hatóságok által megvalósított, az adatok begyűjtéséhez és cseréjéhez szükséges infrastruktúrát belefoglalják a SafeSeaNet-be. |
| --- | --- |

(4)

Ennek megfelelően, az ekképpen összegyűjtött információk operatív felhasználásának biztosítása érdekében alapvető jelentőségű, hogy az ezen irányelvben említett és a nemzeti hatóságok által megvalósított, az adatok begyűjtéséhez és cseréjéhez szükséges infrastruktúrát belefoglalják a SafeSeaNet-be.

| (5) | A 2002/59/EK irányelv szerint bejelentett és cserélt információk között különleges jelentőségűek a tengeren szállított veszélyes vagy szennyező áruk pontos jellemzőire vonatkozóak. Ennek megfelelően és a közelmúltban bekövetkezett tengeri balesetek fényében lehetővé kell tenni a parti hatóságok számára, hogy könnyebben hozzáférjenek a tengeren szállított szénhidrogének jellemzőihez, mivel ez alapvető tényező a legmegfelelőbb ellenőrzési technikák kiválasztásában, és biztosítani kell számukra, hogy vészhelyzetben közvetlen kapcsolatot létesíthessenek a szállított terméket legjobban ismerő üzemeltetőkkel. |
| --- | --- |

(5)

A 2002/59/EK irányelv szerint bejelentett és cserélt információk között különleges jelentőségűek a tengeren szállított veszélyes vagy szennyező áruk pontos jellemzőire vonatkozóak. Ennek megfelelően és a közelmúltban bekövetkezett tengeri balesetek fényében lehetővé kell tenni a parti hatóságok számára, hogy könnyebben hozzáférjenek a tengeren szállított szénhidrogének jellemzőihez, mivel ez alapvető tényező a legmegfelelőbb ellenőrzési technikák kiválasztásában, és biztosítani kell számukra, hogy vészhelyzetben közvetlen kapcsolatot létesíthessenek a szállított terméket legjobban ismerő üzemeltetőkkel.

| (6) | Az 1974. november 1-jei, életbiztonság a tengeren tárgyú nemzetközi egyezményben (SOLAS-egyezmény) említett automatikus hajóazonosító rendszerek (AIS – Automatic Identification System) nem csak a hajók megfigyelési lehetőségeinek, de főként az egymás felé közeledő hajók helyzeti biztonságának javítását teszik lehetővé. Az AIS-t ennek megfelelően beépítették a 2002/59/EK irányelv rendelkezéseibe. Tekintettel arra, hogy jelentős számú olyan ütközés történt, amelyeknek során a kereskedelmi hajók nyilvánvalóan nem észlelték a halászhajókat, vagy a halászhajók nem észlelték a közelükben lévő kereskedelmi hajókat, igencsak kívánatos ezen intézkedés kiterjesztése a 15 méternél hosszabb halászhajókra. Az Európai Halászati Alap keretében biztonsági rendszerek, például AIS halászhajók fedélzetén történő felszereléséhez pénzügyi támogatás nyújtható.
  A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) elismerte, hogy a hajók által továbbított AIS-adatoknak az interneten vagy máshol való, üzleti célú közzététele kockázatot jelenthet a hajók és a kikötői létesítmények biztonságára és biztosítására, és tagszervezetei kormányainál szorgalmazta, hogy azok a nemzeti jogszabályaik rendelkezéseire is figyelemmel tartsák vissza ettől azokat, akik AIS-adatokat bocsátanak harmadik fél rendelkezésére az interneten vagy máshol való közzététel céljából. Továbbá elkerülendő, hogy a hajók útvonalára és a szállítmányára vonatkozó AIS-adatok a hajózási iparág szereplői közti tisztességes versenyre káros hatással járjanak. |
| --- | --- |

(6)

Az 1974. november 1-jei, életbiztonság a tengeren tárgyú nemzetközi egyezményben (SOLAS-egyezmény) említett automatikus hajóazonosító rendszerek (AIS – Automatic Identification System) nem csak a hajók megfigyelési lehetőségeinek, de főként az egymás felé közeledő hajók helyzeti biztonságának javítását teszik lehetővé. Az AIS-t ennek megfelelően beépítették a 2002/59/EK irányelv rendelkezéseibe. Tekintettel arra, hogy jelentős számú olyan ütközés történt, amelyeknek során a kereskedelmi hajók nyilvánvalóan nem észlelték a halászhajókat, vagy a halászhajók nem észlelték a közelükben lévő kereskedelmi hajókat, igencsak kívánatos ezen intézkedés kiterjesztése a 15 méternél hosszabb halászhajókra. Az Európai Halászati Alap keretében biztonsági rendszerek, például AIS halászhajók fedélzetén történő felszereléséhez pénzügyi támogatás nyújtható.
  A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) elismerte, hogy a hajók által továbbított AIS-adatoknak az interneten vagy máshol való, üzleti célú közzététele kockázatot jelenthet a hajók és a kikötői létesítmények biztonságára és biztosítására, és tagszervezetei kormányainál szorgalmazta, hogy azok a nemzeti jogszabályaik rendelkezéseire is figyelemmel tartsák vissza ettől azokat, akik AIS-adatokat bocsátanak harmadik fél rendelkezésére az interneten vagy máshol való közzététel céljából. Továbbá elkerülendő, hogy a hajók útvonalára és a szállítmányára vonatkozó AIS-adatok a hajózási iparág szereplői közti tisztességes versenyre káros hatással járjanak.

| (7) | Az AIS-szel való felszerelésre vonatkozó kötelezettséget úgy is kell érteni, hogy az megköveteli az AIS mindenkori üzemben tartását, kivéve, ha nemzetközi szabályok vagy normák biztosítják a navigációs információ védelmét. |
| --- | --- |

(7)

Az AIS-szel való felszerelésre vonatkozó kötelezettséget úgy is kell érteni, hogy az megköveteli az AIS mindenkori üzemben tartását, kivéve, ha nemzetközi szabályok vagy normák biztosítják a navigációs információ védelmét.

| (8) | A Bizottság megbízásából elvégzett vizsgálatokból egyértelműen kitűnik, hogy nem
  hasznos
  és nem megvalósítható
  az AIS
  integrálása azon helymeghatározási
  és
  kommunikációs rendszerekbe, amelyeket
  a közös halászati politika
  keretén belül használnak. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság megbízásából elvégzett vizsgálatokból egyértelműen kitűnik, hogy nem
  hasznos
  és nem megvalósítható
  az AIS
  integrálása azon helymeghatározási
  és
  kommunikációs rendszerekbe, amelyeket
  a közös halászati politika
  keretén belül használnak.

| (9) | A 2002/59/EK irányelv lehetővé teszi, hogy az egyik tagállam információt kérjen egy másik tagállamtól egy hajóról és a fedélzetén található veszélyes vagy szennyező rakományról. Egyértelművé kell tenni, hogy itt nem lehet szó az egyik tagállam másik tagállamhoz intézett rendszeres felkéréséről, hanem arról, hogy ezt az információt csak tengeri biztonsági okokból vagy a tengeri környezet védelme miatt lehet megkérni. |
| --- | --- |

(9)

A 2002/59/EK irányelv lehetővé teszi, hogy az egyik tagállam információt kérjen egy másik tagállamtól egy hajóról és a fedélzetén található veszélyes vagy szennyező rakományról. Egyértelművé kell tenni, hogy itt nem lehet szó az egyik tagállam másik tagállamhoz intézett rendszeres felkéréséről, hanem arról, hogy ezt az információt csak tengeri biztonsági okokból vagy a tengeri környezet védelme miatt lehet megkérni.

| (10) | A 2002/59/EK irányelv előírja, hogy a tagállamok különleges intézkedéseket fogadnak el a viselkedésük vagy állapotuk miatt lehetséges fenyegetést jelentő hajókkal kapcsolatban. Ezért kívánatosnak tűnik hozzáadni e hajók jegyzékéhez azokat, amelyek nem rendelkeznek megfelelő biztosítással vagy pénzügyi garanciával, illetve amelyeknél a révkalauz vagy a parti hatóságok olyan egyértelmű rendellenességeket jelentettek, amelyek a biztonságos hajózást veszélyeztetik vagy környezeti kockázatot jelenthetnek. |
| --- | --- |

(10)

A 2002/59/EK irányelv előírja, hogy a tagállamok különleges intézkedéseket fogadnak el a viselkedésük vagy állapotuk miatt lehetséges fenyegetést jelentő hajókkal kapcsolatban. Ezért kívánatosnak tűnik hozzáadni e hajók jegyzékéhez azokat, amelyek nem rendelkeznek megfelelő biztosítással vagy pénzügyi garanciával, illetve amelyeknél a révkalauz vagy a parti hatóságok olyan egyértelmű rendellenességeket jelentettek, amelyek a biztonságos hajózást veszélyeztetik vagy környezeti kockázatot jelenthetnek.

| (11) | A 2002/59/EK irányelvvel összhangban, a kivételesen kedvezőtlen időjárás okozta kockázatok tekintetében szükségesnek tűnik a hajózást esetlegesen veszélyeztető jégképződés figyelembevétele. Ezért amennyiben egy tagállam által kijelölt illetékes hatóság úgy ítéli meg egy elismert meteorológiai információs szakszolgálat jéghelyzeti előrejelzése alapján, hogy a hajózási feltételek komoly fenyegetést jelentenek az emberi élet biztonságára vagy a környezeti szennyezés tekintetében, arról tájékoztatnia kell a hatáskörébe tartozó területen jelen lévő hajók kapitányait, illetve azokat, amelyek az érintett terület kikötőjébe vagy kikötőibe érkezni, vagy onnan távozni kívánnak. Az érintett hatóságnak képesnek kell lennie arra, hogy minden megfelelő intézkedést megtehessen a tengeren tartózkodó emberek életének biztonsága és a környezet védelme érdekében.
  A SOLAS-egyezmény, II-1. fejezet, A-1. rész, 3.1. előírás alapján a tagállamok felelősek azért, hogy a zászlójuk alatt hajózó hajók a minősítő társaságok által elismert szerkezeti, mechanikus és elektromos követelményeknek megfelelően kerüljenek megtervezésre, kialakításra és karbantartásra. Ezért a tagállamoknak követelményeket kell megállapítaniuk a jeges vizeken való hajózásra vonatkozóan, a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelv (5) alapján bejegyzett szervezetekkel összhangban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt a lehetőséget, hogy ellenőrizhessék, hogy a fedélzeten levő szükséges dokumentáció bizonyosságot nyújt-e arra vonatkozóan, hogy a hajó megfelel a szilárdsági és teljesítménykövetelményeknek az adott területen levő jéghelyzet függvényében. |
| --- | --- |

(11)

A 2002/59/EK irányelvvel összhangban, a kivételesen kedvezőtlen időjárás okozta kockázatok tekintetében szükségesnek tűnik a hajózást esetlegesen veszélyeztető jégképződés figyelembevétele. Ezért amennyiben egy tagállam által kijelölt illetékes hatóság úgy ítéli meg egy elismert meteorológiai információs szakszolgálat jéghelyzeti előrejelzése alapján, hogy a hajózási feltételek komoly fenyegetést jelentenek az emberi élet biztonságára vagy a környezeti szennyezés tekintetében, arról tájékoztatnia kell a hatáskörébe tartozó területen jelen lévő hajók kapitányait, illetve azokat, amelyek az érintett terület kikötőjébe vagy kikötőibe érkezni, vagy onnan távozni kívánnak. Az érintett hatóságnak képesnek kell lennie arra, hogy minden megfelelő intézkedést megtehessen a tengeren tartózkodó emberek életének biztonsága és a környezet védelme érdekében.
  A SOLAS-egyezmény, II-1. fejezet, A-1. rész, 3.1. előírás alapján a tagállamok felelősek azért, hogy a zászlójuk alatt hajózó hajók a minősítő társaságok által elismert szerkezeti, mechanikus és elektromos követelményeknek megfelelően kerüljenek megtervezésre, kialakításra és karbantartásra. Ezért a tagállamoknak követelményeket kell megállapítaniuk a jeges vizeken való hajózásra vonatkozóan, a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelv (5) alapján bejegyzett szervezetekkel összhangban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt a lehetőséget, hogy ellenőrizhessék, hogy a fedélzeten levő szükséges dokumentáció bizonyosságot nyújt-e arra vonatkozóan, hogy a hajó megfelel a szilárdsági és teljesítménykövetelményeknek az adott területen levő jéghelyzet függvényében.

| (12) | A 2002/59/EK irányelv előírja, hogy a tagállamoknak – amennyiben a helyzet megköveteli – tervet kell kidolgozniuk a veszélyben lévő hajóknak a kikötőikben vagy bármely, a lehetőségekhez mérten a legjobb feltételeket biztosító védett helyen való fogadására a tengeri balesetek következményeinek enyhítésére. Figyelembe véve azonban a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által az A.949(23) sz. határozathoz csatolt, 2003. december 13-i, a segítségnyújtásra szoruló hajók menedékhelyére vonatkozó iránymutatásokat (║ „A.949(23) IMO határozat”), amelyeket a 2002/59/EK irányelvet követően fogadtak el, és amelyek a segítségnyújtásra szoruló hajókra vonatkoznak, mintsem veszélyben lévő hajókra, az említett irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.
  A jelen irányelv nem tér el a mentési műveletekre vonatkozó hatályos szabályoktól, amilyeneket például a tengeri felkutatásról és mentésről szóló 1979-es nemzetközi egyezmény ír elő, amennyiben emberi élet kerül veszélyben. E megállapodást tehát továbbra is teljes mértékben alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(12)

A 2002/59/EK irányelv előírja, hogy a tagállamoknak – amennyiben a helyzet megköveteli – tervet kell kidolgozniuk a veszélyben lévő hajóknak a kikötőikben vagy bármely, a lehetőségekhez mérten a legjobb feltételeket biztosító védett helyen való fogadására a tengeri balesetek következményeinek enyhítésére. Figyelembe véve azonban a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által az A.949(23) sz. határozathoz csatolt, 2003. december 13-i, a segítségnyújtásra szoruló hajók menedékhelyére vonatkozó iránymutatásokat (║ „A.949(23) IMO határozat”), amelyeket a 2002/59/EK irányelvet követően fogadtak el, és amelyek a segítségnyújtásra szoruló hajókra vonatkoznak, mintsem veszélyben lévő hajókra, az említett irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.
  A jelen irányelv nem tér el a mentési műveletekre vonatkozó hatályos szabályoktól, amilyeneket például a tengeri felkutatásról és mentésről szóló 1979-es nemzetközi egyezmény ír elő, amennyiben emberi élet kerül veszélyben. E megállapodást tehát továbbra is teljes mértékben alkalmazni kell.

| (13) | Az A.949(23) IMO határozat alapján, valamint a Bizottság, az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (║ az ügynökség) és a tagállamok által közösen végzett munkát követően meg kell határozni azokat az alapvető rendelkezéseket, amelyeket a segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására vonatkozó terveknek tartalmazniuk kell ezen intézkedés harmonizált és hatékony végrehajtása, valamint a tagállamokra háruló kötelezettségek körének pontosítása érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Az A.949(23) IMO határozat alapján, valamint a Bizottság, az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (║ az ügynökség) és a tagállamok által közösen végzett munkát követően meg kell határozni azokat az alapvető rendelkezéseket, amelyeket a segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására vonatkozó terveknek tartalmazniuk kell ezen intézkedés harmonizált és hatékony végrehajtása, valamint a tagállamokra háruló kötelezettségek körének pontosítása érdekében.

| (14) | A segítségnyújtásra szoruló hajók által jelentett fenyegetettségre való hatékony reagálás érdekében a tagállamok által készített bármely tervnek az A.949(23) IMO határozaton kell alapulnia. Az ilyen fenyegetettségekkel összefüggő kockázatok felmérésekor azonban a tagállamok – tekintettel egyedi körülményeikre – figyelembe vehetnek egyéb tényezőket is, így például a tengervíz ivóvíz előállítására és villamosenergia-termelésre való felhasználását. |
| --- | --- |

(14)

A segítségnyújtásra szoruló hajók által jelentett fenyegetettségre való hatékony reagálás érdekében a tagállamok által készített bármely tervnek az A.949(23) IMO határozaton kell alapulnia. Az ilyen fenyegetettségekkel összefüggő kockázatok felmérésekor azonban a tagállamok – tekintettel egyedi körülményeikre – figyelembe vehetnek egyéb tényezőket is, így például a tengervíz ivóvíz előállítására és villamosenergia-termelésre való felhasználását.

| (15) | A segítségre szoruló hajók kapitánya és legénysége teljes együttműködésének és bizalmának megnyerése érdekében biztosítani kell, hogy jó és tisztességes elbánásra számíthassanak az adott tagállam illetékes hatóságaitól. Ezért kívánatos, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban alkalmazzák a tengeri balesetek esetén a tengerészekkel szembeni tisztességes bánásmódra vonatkozó IMO A.987(24) iránymutatások megfelelő rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(15)

A segítségre szoruló hajók kapitánya és legénysége teljes együttműködésének és bizalmának megnyerése érdekében biztosítani kell, hogy jó és tisztességes elbánásra számíthassanak az adott tagállam illetékes hatóságaitól. Ezért kívánatos, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban alkalmazzák a tengeri balesetek esetén a tengerészekkel szembeni tisztességes bánásmódra vonatkozó IMO A.987(24) iránymutatások megfelelő rendelkezéseit.

| (16) | Amikor egy hajó segítségnyújtásra szorul, szükséges lehet az említett hajó menedékhelyen való fogadásával kapcsolatos döntéshozatal.
  Ez különösen tengeri veszélyhelyzet esetében fontos, vagyis olyan helyzetekben, amely hajótörést, illetve a környezeti vagy a hajózási kockázatot eredményezhet. Mindezekben az esetekben szükség van arra, hogy az egyes tagállamokban vagy régiókban az adott tagállam belső felépítésének függvényében egy független intézményhez lehessen fordulni, amely hatáskörökkel és szakértelemmel rendelkezik ahhoz, hogy minden szükséges döntést meghozzon, és egy segítségre szoruló hajót megsegítsen az emberi élet és a környezet védelmére, illetve a gazdasági veszteségek minimalizálásra tekintettel. Kívánatos, hogy az illetékes hatóságok állandó jellegűek legyenek. A hatóságnak különösen megfelelő felhatalmazással kell rendelkeznie ahhoz, hogy függetlenül hozhasson döntést egy segítségre szoruló hajónak valamely menedékhelyen való fogadásáról.
  E célból
  ennek
  a hajók
  menedékhelyen
  való fogadására vonatkozó idevágó tervben található információk alapján el kell végeznie a helyzet előzetes értékelését. |
| --- | --- |

(16)

Amikor egy hajó segítségnyújtásra szorul, szükséges lehet az említett hajó menedékhelyen való fogadásával kapcsolatos döntéshozatal.
  Ez különösen tengeri veszélyhelyzet esetében fontos, vagyis olyan helyzetekben, amely hajótörést, illetve a környezeti vagy a hajózási kockázatot eredményezhet. Mindezekben az esetekben szükség van arra, hogy az egyes tagállamokban vagy régiókban az adott tagállam belső felépítésének függvényében egy független intézményhez lehessen fordulni, amely hatáskörökkel és szakértelemmel rendelkezik ahhoz, hogy minden szükséges döntést meghozzon, és egy segítségre szoruló hajót megsegítsen az emberi élet és a környezet védelmére, illetve a gazdasági veszteségek minimalizálásra tekintettel. Kívánatos, hogy az illetékes hatóságok állandó jellegűek legyenek. A hatóságnak különösen megfelelő felhatalmazással kell rendelkeznie ahhoz, hogy függetlenül hozhasson döntést egy segítségre szoruló hajónak valamely menedékhelyen való fogadásáról.
  E célból
  ennek
  a hajók
  menedékhelyen
  való fogadására vonatkozó idevágó tervben található információk alapján el kell végeznie a helyzet előzetes értékelését.

| (17) | A segítségnyújtásra szoruló hajók fogadási tervének pontosan meg kell határoznia a riasztással és a szóban forgó helyzetek kezelésével kapcsolatos döntések sorát. Az érintett hatóságokat és hatásköreiket, csakúgy mint az érintett felek közötti kommunikációs eszközöket világosan meg kell határozni. Az alkalmazandó eljárásoknak gyors, az illetékes hatóság rendelkezésére álló
  , különleges tengerészeti, a komoly, káros következményekkel fenyegető katasztrófák kezelésére alkalmas
  szakértelmen és megfelelő információkon alapuló megfelelő döntéshozatalt kell biztosítaniuk. |
| --- | --- |

(17)

A segítségnyújtásra szoruló hajók fogadási tervének pontosan meg kell határoznia a riasztással és a szóban forgó helyzetek kezelésével kapcsolatos döntések sorát. Az érintett hatóságokat és hatásköreiket, csakúgy mint az érintett felek közötti kommunikációs eszközöket világosan meg kell határozni. Az alkalmazandó eljárásoknak gyors, az illetékes hatóság rendelkezésére álló
  , különleges tengerészeti, a komoly, káros következményekkel fenyegető katasztrófák kezelésére alkalmas
  szakértelmen és megfelelő információkon alapuló megfelelő döntéshozatalt kell biztosítaniuk.

| (18) | Szükséges, hogy a tagállamok a tervek kidolgozásakor információkat gyűjtsenek a tengerparti menedékek lehetséges helyszíneiről annak érdekében, hogy baleset vagy tengeri esemény esetén lehetővé váljék az illetékes hatóság számára a segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására legmegfelelőbb területek világos és gyors azonosítása. E lényeges információknak tartalmazniuk kell a tekintetbe vett helyszínek meghatározott jellemzőit, valamint a segítségnyújtásra szoruló hajók fogadását, illetve a baleset vagy szennyezés következményeinek kezelését megkönnyítő, rendelkezésre álló felszereléseknek és létesítményeknek a leírását. |
| --- | --- |

(18)

Szükséges, hogy a tagállamok a tervek kidolgozásakor információkat gyűjtsenek a tengerparti menedékek lehetséges helyszíneiről annak érdekében, hogy baleset vagy tengeri esemény esetén lehetővé váljék az illetékes hatóság számára a segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására legmegfelelőbb területek világos és gyors azonosítása. E lényeges információknak tartalmazniuk kell a tekintetbe vett helyszínek meghatározott jellemzőit, valamint a segítségnyújtásra szoruló hajók fogadását, illetve a baleset vagy szennyezés következményeinek kezelését megkönnyítő, rendelkezésre álló felszereléseknek és létesítményeknek a leírását.

| (19) | Fontos, hogy a hajók menedékhelyen való fogadásával kapcsolatos döntéssel megbízott illetékes hatóságok, valamint a riasztások beérkezésével és kezelésével megbízott hatóságok jegyzékét megfelelően közzétegyék. Hasznosnak bizonyulhat az is, hogy a tengeri segítségnyújtás műveletében részt vevő felek – beleértve a segítségnyújtó és hajóvontató társaságokat is – és a tengeri vészhelyzetben esetleg érintett szomszédos tagállamok hatóságai számára rendelkezésre álljanak a lényeges információk. |
| --- | --- |

(19)

Fontos, hogy a hajók menedékhelyen való fogadásával kapcsolatos döntéssel megbízott illetékes hatóságok, valamint a riasztások beérkezésével és kezelésével megbízott hatóságok jegyzékét megfelelően közzétegyék. Hasznosnak bizonyulhat az is, hogy a tengeri segítségnyújtás műveletében részt vevő felek – beleértve a segítségnyújtó és hajóvontató társaságokat is – és a tengeri vészhelyzetben esetleg érintett szomszédos tagállamok hatóságai számára rendelkezésre álljanak a lényeges információk.

| (20) | A pénzügyi biztosítékok vagy a biztosítások hiánya nem mentesít egy tagállamot azon kötelezettsége alól, hogy egy segítségre szoruló hajó segítségére siessen és menedékhelyen fogadja, ha ezáltal a legénység és a környezet tekintetében jelentkező kockázatok korlátozhatók. Az illetékes hatóságok ugyanakkor utánajárhatnak annak, hogy az adott hajóra kötöttek-e biztosításokat, vagy letétbe helyeztek-e más pénzügyi biztosítékokat, amelyek révén megtéríthetők azok a költségek és károk, amelyek egy menedékhelyen való fogadás révén keletkezhetnek. Ezen információk megkérése azonban nem késleltetheti a mentési műveleteket. |
| --- | --- |

(20)

A pénzügyi biztosítékok vagy a biztosítások hiánya nem mentesít egy tagállamot azon kötelezettsége alól, hogy egy segítségre szoruló hajó segítségére siessen és menedékhelyen fogadja, ha ezáltal a legénység és a környezet tekintetében jelentkező kockázatok korlátozhatók. Az illetékes hatóságok ugyanakkor utánajárhatnak annak, hogy az adott hajóra kötöttek-e biztosításokat, vagy letétbe helyeztek-e más pénzügyi biztosítékokat, amelyek révén megtéríthetők azok a költségek és károk, amelyek egy menedékhelyen való fogadás révén keletkezhetnek. Ezen információk megkérése azonban nem késleltetheti a mentési műveleteket.

| (21) | Azon kikötők, amelyek egy segítségnyújtásra szoruló hajót fogadnak, jogosan számíthatnak arra, hogy az ezzel járó költségeket és károkat azonnal megtérítik számukra. Ebben a tekintetben fontos, hogy [a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és pénzügyi biztosítékairól szóló] ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (6) és a Nemzetközi Olajszennyezési Kompenzációs Alap mellett veszélyes és káros anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló, 1996. évi nemzetközi egyezményt, a bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló, 2001. évi nemzetközi egyezményt és a hajóroncsok eltávolításáról szóló 2007. évi egyezményt is alkalmazni kell. A tagállamoknak ezért mielőbb meg kell erősíteniük ezeket az egyezményeket. Kivételes esetekben a tagállamoknak meg kell téríteniük azokat a költségeket és gazdasági veszteségeket, amelyeket egy kikötő szenved el egy hajót fogadása következtében, különösen, ha azokra a hajótulajdonosok pénzügyi biztosítékai vagy más, meglevő kompenzációs mechanizmusok nem nyújtanak fedezetet. |
| --- | --- |

(21)

Azon kikötők, amelyek egy segítségnyújtásra szoruló hajót fogadnak, jogosan számíthatnak arra, hogy az ezzel járó költségeket és károkat azonnal megtérítik számukra. Ebben a tekintetben fontos, hogy [a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és pénzügyi biztosítékairól szóló] ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (6) és a Nemzetközi Olajszennyezési Kompenzációs Alap mellett veszélyes és káros anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló, 1996. évi nemzetközi egyezményt, a bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló, 2001. évi nemzetközi egyezményt és a hajóroncsok eltávolításáról szóló 2007. évi egyezményt is alkalmazni kell. A tagállamoknak ezért mielőbb meg kell erősíteniük ezeket az egyezményeket. Kivételes esetekben a tagállamoknak meg kell téríteniük azokat a költségeket és gazdasági veszteségeket, amelyeket egy kikötő szenved el egy hajót fogadása következtében, különösen, ha azokra a hajótulajdonosok pénzügyi biztosítékai vagy más, meglevő kompenzációs mechanizmusok nem nyújtanak fedezetet.

| (22) | A tengeri forgalom megfigyelési és szervezési intézkedéseinek különleges funkciója, hogy lehetővé tegyék a tagállamok számára a fennhatóságuk alá tartozó vizeken közlekedő hajók valós ismeretét, és hogy ezáltal hatékonyabban léphessenek fel a lehetséges kockázatok ellen, amennyiben szükséges. Az összegyűjtött információk megosztása segíti minőségük javítását, valamint megkönnyíti feldolgozásukat. |
| --- | --- |

(22)

A tengeri forgalom megfigyelési és szervezési intézkedéseinek különleges funkciója, hogy lehetővé tegyék a tagállamok számára a fennhatóságuk alá tartozó vizeken közlekedő hajók valós ismeretét, és hogy ezáltal hatékonyabban léphessenek fel a lehetséges kockázatok ellen, amennyiben szükséges. Az összegyűjtött információk megosztása segíti minőségük javítását, valamint megkönnyíti feldolgozásukat.

| (23) | A 2002/59/EK irányelvnek megfelelően a tagállamok és a Bizottság jelentős haladást ért el az elektronikus adatcsere harmonizációjával kapcsolatban, különösen a veszélyes vagy szennyező áruk szállítása tekintetében. A SafeSeaNet, amelynek kifejlesztése 2002-ben kezdődött, mára a közösségi szintű referenciahálózatnak tekintendő.
  Fontos annak biztosítása, hogy a SafeSeaNet ne jelentsen a gazdasági élet számára rendkívüli adminisztratív terheket vagy költségeket, hogy megtörténjen a nemzetközi előírások harmonizációja, és figyelembe vegyék az adatok bizalmas jellegét az esetleges üzleti vonatkozások miatt. |
| --- | --- |

(23)

A 2002/59/EK irányelvnek megfelelően a tagállamok és a Bizottság jelentős haladást ért el az elektronikus adatcsere harmonizációjával kapcsolatban, különösen a veszélyes vagy szennyező áruk szállítása tekintetében. A SafeSeaNet, amelynek kifejlesztése 2002-ben kezdődött, mára a közösségi szintű referenciahálózatnak tekintendő.
  Fontos annak biztosítása, hogy a SafeSeaNet ne jelentsen a gazdasági élet számára rendkívüli adminisztratív terheket vagy költségeket, hogy megtörténjen a nemzetközi előírások harmonizációja, és figyelembe vegyék az adatok bizalmas jellegét az esetleges üzleti vonatkozások miatt.

| (24) | Az új technológiák – és különösen azok olyan űralkalmazásai, mint amilyenek a
  műholdakon
  keresztüli hajómegfigyelési berendezések, a képalkotó rendszerek vagy éppen a
  Galileo
  – terén megvalósított fejlődés lehetővé teszi a forgalom felügyeletének a nyílt tengerre való kiterjesztését, és ezáltal az európai vizek jobb lefedettségének biztosítását
  . Az IMO ezenkívül módosította a SOLAS-egyezményt
  ,
  figyelembe véve
  a
  hajózás biztosítása és biztonsága és a tengeri környezet védelme területén jelentkező fejleményeket, tekintettel a
  nagy
  hatótósugarú világméretű hajóazonosító
  és nyomon
  követő
  rendszerek (LRIT)
  fejlődésére
  . Az
  IMO által jóváhagyott szerkezettel összhangban, amely lehetővé teszi regionális LRIT-adatközpontok létrehozását, és a SafeSeaNet-tel kapcsolatban szerzett tapasztalatok alapján egy európai LRIT-adatközpontot kell létrehozni az LRIT-adatok összegyűjtésére és kezelésére. Az LRIT-adatok lehívásához a tagállamoknak össze kell kapcsolódniuk az európai LRIT-adatközponttal. |
| --- | --- |

(24)

Az új technológiák – és különösen azok olyan űralkalmazásai, mint amilyenek a
  műholdakon
  keresztüli hajómegfigyelési berendezések, a képalkotó rendszerek vagy éppen a
  Galileo
  – terén megvalósított fejlődés lehetővé teszi a forgalom felügyeletének a nyílt tengerre való kiterjesztését, és ezáltal az európai vizek jobb lefedettségének biztosítását
  . Az IMO ezenkívül módosította a SOLAS-egyezményt
  ,
  figyelembe véve
  a
  hajózás biztosítása és biztonsága és a tengeri környezet védelme területén jelentkező fejleményeket, tekintettel a
  nagy
  hatótósugarú világméretű hajóazonosító
  és nyomon
  követő
  rendszerek (LRIT)
  fejlődésére
  . Az
  IMO által jóváhagyott szerkezettel összhangban, amely lehetővé teszi regionális LRIT-adatközpontok létrehozását, és a SafeSeaNet-tel kapcsolatban szerzett tapasztalatok alapján egy európai LRIT-adatközpontot kell létrehozni az LRIT-adatok összegyűjtésére és kezelésére. Az LRIT-adatok lehívásához a tagállamoknak össze kell kapcsolódniuk az európai LRIT-adatközponttal.

| (25) | A takarékosság elősegítése és annak elkerülése érdekében, hogy szükségtelenül felszereléseket helyezzenek el olyan hajók fedélzetén, amelyek az AIS monitoring állomások hatókörébe tartozó tengeri területeken hajóznak, az AIS-adatokat integrálni kell az LRIT-rendszerbe. E célból a tagállamoknak és a Bizottságnak megfelelő kezdeményezéseket kell tenniük, mégpedig az IMO keretén belül. |
| --- | --- |

(25)

A takarékosság elősegítése és annak elkerülése érdekében, hogy szükségtelenül felszereléseket helyezzenek el olyan hajók fedélzetén, amelyek az AIS monitoring állomások hatókörébe tartozó tengeri területeken hajóznak, az AIS-adatokat integrálni kell az LRIT-rendszerbe. E célból a tagállamoknak és a Bizottságnak megfelelő kezdeményezéseket kell tenniük, mégpedig az IMO keretén belül.

| (26) | A 2002/59/EK irányelv alapján összegyűjtött, a tengerbiztonságot érintő információk közösségi szinten harmonizált, lehető legjobb felhasználása érdekében a Bizottságnak szükség esetén képesnek kell lennie ezen adatoknak a feldolgozására és felhasználására, valamint a tagállamok által kijelölt hatóságokhoz való terjesztésére. |
| --- | --- |

(26)

A 2002/59/EK irányelv alapján összegyűjtött, a tengerbiztonságot érintő információk közösségi szinten harmonizált, lehető legjobb felhasználása érdekében a Bizottságnak szükség esetén képesnek kell lennie ezen adatoknak a feldolgozására és felhasználására, valamint a tagállamok által kijelölt hatóságokhoz való terjesztésére.

| (27) | Ebben az összefüggésben az „Equasis-rendszer” fejlesztése megmutatta az általános tengerbiztonság elősegítésének jelentőségét különösen a tengeri szállításban résztvevők szempontjából. A Bizottságnak hozzá kell tudnia járulnia a tengeri biztonsággal kapcsolatos bármely információnak különösen az e rendszeren keresztüli terjesztéséhez. |
| --- | --- |

(27)

Ebben az összefüggésben az „Equasis-rendszer” fejlesztése megmutatta az általános tengerbiztonság elősegítésének jelentőségét különösen a tengeri szállításban résztvevők szempontjából. A Bizottságnak hozzá kell tudnia járulnia a tengeri biztonsággal kapcsolatos bármely információnak különösen az e rendszeren keresztüli terjesztéséhez.

| (28) | Az ezen irányelv értelmében gyűjtött információk kizárólag a tengeren tartózkodó emberek életének biztonságát és a tengeri környezet védelmét fenyegető helyzetek megakadályozásának eszközeként terjeszthetők és használhatók fel; kívánatos ezért, hogy a Bizottság megvizsgálja, miként birkózzon meg a hálózati és információbiztonság területén jelentkező esetleges problémákkal. |
| --- | --- |

(28)

Az ezen irányelv értelmében gyűjtött információk kizárólag a tengeren tartózkodó emberek életének biztonságát és a tengeri környezet védelmét fenyegető helyzetek megakadályozásának eszközeként terjeszthetők és használhatók fel; kívánatos ezért, hogy a Bizottság megvizsgálja, miként birkózzon meg a hálózati és információbiztonság területén jelentkező esetleges problémákkal.

| (29) | A tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) központosítja a tengervédelem, a hajókról történő szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények tekintetében hatályos közösségi jogszabályok keretében létrehozott bizottságok feladatait. Ezért a jelenlegi bizottságot a COSS-nak kell felváltania. |
| --- | --- |

(29)

A tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) központosítja a tengervédelem, a hajókról történő szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények tekintetében hatályos közösségi jogszabályok keretében létrehozott bizottságok feladatait. Ezért a jelenlegi bizottságot a COSS-nak kell felváltania.

| (30) | Ezenkívül figyelembe kell venni az említett nemzetközi eszközök módosításait is. |
| --- | --- |

(30)

Ezenkívül figyelembe kell venni az említett nemzetközi eszközök módosításait is.

| (31) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(31)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni.

| (32) | A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni arra, hogy módosíthassa a 2002/59/EK irányelvet annak érdekében az ahhoz kapcsolódó nemzetközi egyezségek, jegyzőkönyvek, kódexek és határozatok módosításait alkalmazza. Fel kell hatalmazni arra is, hogy a megszerzett tapasztalatok fényében módosíthassa I., III, és IV. mellékletét. A Bizottságnak egyúttal olyan hatáskört is kell kapnia, hogy követelményeket állapítson meg az LRIT-berendezések olyan hajók fedélzetén való telepítéséhez, amelyek a tagállamok állandó AIS-alapú állomásainak hatókörében hajóznak, és abban a tekintetben is., hogy az LRIT Európai Adatközponttal kapcsolatos politikát és az annak információihoz való hozzáféréssel kapcsolatos elveket kialakítsa, valamint azt a hatáskört, hogy a meghatározásokat, referenciákat vagy a mellékleteket módosítsa annak érdekében, hogy azokat a közösségi vagy nemzetközi jogszabályokhoz igazítsák.
  Mivel általános jellegű, az irányelv nem alapvető fontosságú elemeit módosító intézkedésekről van szó, ezeket a 1999/468/EK rendelet 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni arra, hogy módosíthassa a 2002/59/EK irányelvet annak érdekében az ahhoz kapcsolódó nemzetközi egyezségek, jegyzőkönyvek, kódexek és határozatok módosításait alkalmazza. Fel kell hatalmazni arra is, hogy a megszerzett tapasztalatok fényében módosíthassa I., III, és IV. mellékletét. A Bizottságnak egyúttal olyan hatáskört is kell kapnia, hogy követelményeket állapítson meg az LRIT-berendezések olyan hajók fedélzetén való telepítéséhez, amelyek a tagállamok állandó AIS-alapú állomásainak hatókörében hajóznak, és abban a tekintetben is., hogy az LRIT Európai Adatközponttal kapcsolatos politikát és az annak információihoz való hozzáféréssel kapcsolatos elveket kialakítsa, valamint azt a hatáskört, hogy a meghatározásokat, referenciákat vagy a mellékleteket módosítsa annak érdekében, hogy azokat a közösségi vagy nemzetközi jogszabályokhoz igazítsák.
  Mivel általános jellegű, az irányelv nem alapvető fontosságú elemeit módosító intézkedésekről van szó, ezeket a 1999/468/EK rendelet 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással megfelelően kell elfogadni.

| (33) | Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek (9) megfelelően az ügynökség biztosítja a szükséges támogatást a Bizottság és a tagállamok számára a 2002/59/EK irányelv végrehajtásához.
  ▐ |
| --- | --- |

(33)

Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek (9) megfelelően az ügynökség biztosítja a szükséges támogatást a Bizottság és a tagállamok számára a 2002/59/EK irányelv végrehajtásához.

▐

| (34) | A 2002/59/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(34)

A 2002/59/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Módosítások

A 2002/59/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

| 2. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép
  :








  a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:


  „
  Ezen irányelv célja, hogy létrehozzon a Közösségben egy, a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszert annak érdekében, hogy növelje a tengeri közlekedés biztonságát és hatékonyságát, a kikötői és a tengeri biztonságot, javítsa a hatóságok tengeri balesetekre vagy potenciálisan veszélyes helyzetekre való reagálását, beleértve a kutatási és mentési műveleteket, és hozzájáruljon a jobb megelőzéshez valamint a hajók által okozott szennyeződések felderítéséhez.
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép
  :

a)

Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

„
  Ezen irányelv célja, hogy létrehozzon a Közösségben egy, a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszert annak érdekében, hogy növelje a tengeri közlekedés biztonságát és hatékonyságát, a kikötői és a tengeri biztonságot, javítsa a hatóságok tengeri balesetekre vagy potenciálisan veszélyes helyzetekre való reagálását, beleértve a kutatási és mentési műveleteket, és hozzájáruljon a jobb megelőzéshez valamint a hajók által okozott szennyeződések felderítéséhez.
  ”

| b) | a következő albekezdés kerül beillesztésre
  :
  „
  Ezen irányelv meghatározza továbbá a tengeri szállítási láncban résztvevő gazdasági szereplők polgári jogi felelősséggel kapcsolatos kötelezettségeinek egyes aspektusaira alkalmazandó szabályokat és magára hagyás esetére létrehozza a tengerészek megfelelő pénzügyi védelmét.
  ” |
| --- | --- |

b)

a következő albekezdés kerül beillesztésre
  :

„
  Ezen irányelv meghatározza továbbá a tengeri szállítási láncban résztvevő gazdasági szereplők polgári jogi felelősséggel kapcsolatos kötelezettségeinek egyes aspektusaira alkalmazandó szabályokat és magára hagyás esetére létrehozza a tengerészek megfelelő pénzügyi védelmét.
  ”

| 3. | A 2. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  Ezt az irányelvet kell alkalmazni:








  — | a 300 bruttóregisztertonna űrtartalommal megegyező vagy ennél nagyobb hajókra, amennyiben nincs ezzel ellentétes rendelkezés, és |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  Ezt az irányelvet kell alkalmazni:

—

a 300 bruttóregisztertonna űrtartalommal megegyező vagy ennél nagyobb hajókra, amennyiben nincs ezzel ellentétes rendelkezés, és

| — | a tagállamok joghatósága alá tartozó tengeri övezetekre, a nemzetközi jognak megfelelően.
  ” |
| --- | --- |

—

a tagállamok joghatósága alá tartozó tengeri övezetekre, a nemzetközi jognak megfelelően.
  ”

| b) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:







  i. | a bevezető szövegrész helyébe a következő lép:
  „Eltérő rendelkezés hiányában ezt az irányelvet nem kell alkalmazni:” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető szövegrész helyébe a következő lép:

„Eltérő rendelkezés hiányában ezt az irányelvet nem kell alkalmazni:”

| ii). | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  c) | hajókészletek és a hajók fedélzetén használt felszerelések esetén.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii).

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  c)

hajókészletek és a hajók fedélzetén használt felszerelések esetén.
  ”

| 4. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont a következőképpen módosul:






  i) | a bevezető szövegrész helyébe a következő lép:
  „»a vonatkozó nemzetközi eszközök«: a következő eszközök naprakésszé tett változata” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont a következőképpen módosul:

i)

a bevezető szövegrész helyébe a következő lép:

„»a vonatkozó nemzetközi eszközök«: a következő eszközök naprakésszé tett változata”

| ii. | a negyedik francia bekezdés után a szöveg a következő francia bekezdéssel egészül ki:








  „— | »1996. évi egyezmény«: az IMO által elfogadott, a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló 1976. évi egyezmény összefoglaló szövege az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított formában;
  ” |
| --- | --- | --- |

ii.

a negyedik francia bekezdés után a szöveg a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

»1996. évi egyezmény«: az IMO által elfogadott, a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló 1976. évi egyezmény összefoglaló szövege az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított formában;
  ”

| iii. | az a) pont a következő francia bekezdésekkel egészül ki:






  „— | »az A.917(22) IMO -határozat«: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek »az automatikus azonosító rendszerek (AIS) fedélzeti használatára vonatkozó iránymutatások« című, az A.956(23) határozatával módosított A.917(22) határozata; |
| --- | --- | --- |

iii.

az a) pont a következő francia bekezdésekkel egészül ki:

„—

»az A.917(22) IMO -határozat«: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek »az automatikus azonosító rendszerek (AIS) fedélzeti használatára vonatkozó iránymutatások« című, az A.956(23) határozatával módosított A.917(22) határozata;

| — | »A.930(22) IMO-határozat«: az IMO közgyűlésének és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal igazgatótestületének határozata »Irányelvek a tengerészek magára hagyása esetében alkalmazandó pénzügyi biztosíték nyújtásáról« címmel; |
| --- | --- |

—

»A.930(22) IMO-határozat«: az IMO közgyűlésének és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal igazgatótestületének határozata »Irányelvek a tengerészek magára hagyása esetében alkalmazandó pénzügyi biztosíték nyújtásáról« címmel;

| — | »az A.949(23) IMO-határozat«: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek az »Iránymutatások a segítségnyújtásra szoruló hajók menedékhelyére vonatkozóan« című 949(23) határozata; |
| --- | --- |

—

»az A.949(23) IMO-határozat«: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek az »Iránymutatások a segítségnyújtásra szoruló hajók menedékhelyére vonatkozóan« című 949(23) határozata;

| — | »az A.950(23) IMO-határozat«: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a »Tengeri segítségnyújtási szolgáltatások (MAS)« című 950(23) határozata. |
| --- | --- |

—

»az A.950(23) IMO-határozat«: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a »Tengeri segítségnyújtási szolgáltatások (MAS)« című 950(23) határozata.

| — | »a tengerészekkel tengeri baleset esetén való tisztességes bánásmódra vonatkozó IMO iránymutatások«: az IMO Jogi Bizottságának és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Igazgató Tanácsának 2006. április 27-i LEG.3(91) sz. határozatához csatolt iránymutatások;
  ” |
| --- | --- |

—

»a tengerészekkel tengeri baleset esetén való tisztességes bánásmódra vonatkozó IMO iránymutatások«: az IMO Jogi Bizottságának és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Igazgató Tanácsának 2006. április 27-i LEG.3(91) sz. határozatához csatolt iránymutatások;
  ”

| b) | A k) pont a következőképpen módosul:






  „k) | »illetékes hatóságok«: a tagállamok által az ezen irányelv értelmében megállapított feladatok elvégzésére kijelölt hatóságok és szervezetek;” |
| --- | --- | --- |

b)

A k) pont a következőképpen módosul:

„k)

»illetékes hatóságok«: a tagállamok által az ezen irányelv értelmében megállapított feladatok elvégzésére kijelölt hatóságok és szervezetek;”

| c) | A szöveg a következő ponttal egészül ki:








  „
  ka) | »hajótulajdonos«: a hajó tulajdonosa, illetve bármely olyan egyéb személy vagy szervezet, mint az üzemeltető, az ügynök vagy a hajót személyzet nélkül bérlő, akire/amelyre a hajótulajdonos átruházza a hajó üzemeltetésének felelősségét, és aki az ilyen felelősség átvállalásával együtt átvállalja az összes kapcsolódó feladatot és kötelezettséget;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„
  ka)

»hajótulajdonos«: a hajó tulajdonosa, illetve bármely olyan egyéb személy vagy szervezet, mint az üzemeltető, az ügynök vagy a hajót személyzet nélkül bérlő, akire/amelyre a hajótulajdonos átruházza a hajó üzemeltetésének felelősségét, és aki az ilyen felelősség átvállalásával együtt átvállalja az összes kapcsolódó feladatot és kötelezettséget;
  ”

| d) | A cikk a következő pontokkal egészül ki:






  „s) | »SafeSeaNet«: a Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben kifejlesztett közösségi tengeri információcsere-rendszer a közösségi jogszabályok végrehajtásának biztosítására; |
| --- | --- | --- |

d)

A cikk a következő pontokkal egészül ki:

„s)

»SafeSeaNet«: a Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben kifejlesztett közösségi tengeri információcsere-rendszer a közösségi jogszabályok végrehajtásának biztosítására;

| t) | »menetrend szerinti szolgáltatás«: ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom bonyolítására szolgáló átkelések sorozata nyilvános menetrend szerint, vagy olyan rendszeres, illetve gyakori átkelésekkel, amelyek felismerhetően sorozatot alkotnak; |
| --- | --- |

t)

»menetrend szerinti szolgáltatás«: ugyanazon két vagy több kikötő közötti forgalom bonyolítására szolgáló átkelések sorozata nyilvános menetrend szerint, vagy olyan rendszeres, illetve gyakori átkelésekkel, amelyek felismerhetően sorozatot alkotnak;

| u) | »halászhajó«: bármilyen vízi jármű, amely az élő vízi erőforrások kereskedelmi célú kifogására felszerelt; |
| --- | --- |

u)

»halászhajó«: bármilyen vízi jármű, amely az élő vízi erőforrások kereskedelmi célú kifogására felszerelt;

| v) | »
  segítségnyújtásra
  szoruló
  hajó
  «: hajó olyan helyzetben, amely a hajó elvezetéséhez vezethet vagy amely környezeti vagy navigációs fenyegetettséget eredményezhet.
  A hajón levő személyek mentésére adott esetben az SAR-egyezmény szabályait kell alkalmazni, amelyek elsőbbséget élveznek a jelen irányelvben foglalt rendelkezésekkel szemben; |
| --- | --- |

v)

»
  segítségnyújtásra
  szoruló
  hajó
  «: hajó olyan helyzetben, amely a hajó elvezetéséhez vezethet vagy amely környezeti vagy navigációs fenyegetettséget eredményezhet.
  A hajón levő személyek mentésére adott esetben az SAR-egyezmény szabályait kell alkalmazni, amelyek elsőbbséget élveznek a jelen irányelvben foglalt rendelkezésekkel szemben;

| w) | »polgári jogi felelősség«: az 1996. évi egyezmény értelmében olyan felelősség, amelynek alapján a kárt okozó tengeri szállítási tevékenységen kívüli harmadik személy azon egyezmény 2. cikkében meghatározott korlátozás alá eső kárigényt támaszthat, kivéve a [tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló] ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) hatálya alá tartozó kárigényeket; |
| --- | --- |

w)

»polgári jogi felelősség«: az 1996. évi egyezmény értelmében olyan felelősség, amelynek alapján a kárt okozó tengeri szállítási tevékenységen kívüli harmadik személy azon egyezmény 2. cikkében meghatározott korlátozás alá eső kárigényt támaszthat, kivéve a [tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló] ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) hatálya alá tartozó kárigényeket;

| x) | »LRIT«: olyan rendszer, amely a hajók azonosításával és nyomon követésével kapcsolatos adatokat automatikusan nagy távolságra továbbítja a SOLAS-egyezmény V. fejezetének 19. előírásával összhangban. |
| --- | --- |

x)

»LRIT«: olyan rendszer, amely a hajók azonosításával és nyomon követésével kapcsolatos adatokat automatikusan nagy távolságra továbbítja a SOLAS-egyezmény V. fejezetének 19. előírásával összhangban.

| 5. | A következő cikk kerül beillesztésre
  :
  „4a. cikk


  Mentesülések



  (1)
     
  A tagállamok mentesíthetik a saját kikötőik közötti menetrend szerinti járatokat a 4. cikkben meghatározott követelmények alól, ha teljesülnek a következő feltételek:










  a) | a menetrend szerinti járatokat üzemeltető társaság rendelkezik az érintett hajók folyamatosan frissített listájával és megküldi azt az érintett illetékes hatóságnak; |
| --- | --- | --- |

5.

A következő cikk kerül beillesztésre
  :

„4a. cikk

Mentesülések

(1)
     
  A tagállamok mentesíthetik a saját kikötőik közötti menetrend szerinti járatokat a 4. cikkben meghatározott követelmények alól, ha teljesülnek a következő feltételek:

a)

a menetrend szerinti járatokat üzemeltető társaság rendelkezik az érintett hajók folyamatosan frissített listájával és megküldi azt az érintett illetékes hatóságnak;

| b) | az illetékes hatóságok kérésére az I. melléklet 1. pontjában felsorolt adatokat az összes megtett út esetében elérhetővé teszik. A társaság olyan belső rendszert üzemeltet, amely a nap huszonnégy órájában garantálja, hogy az információk a kérés kézhezvételét követően azonnal, elektronikus formában továbbíthatók az illetékes hatósághoz, a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok kérésére az I. melléklet 1. pontjában felsorolt adatokat az összes megtett út esetében elérhetővé teszik. A társaság olyan belső rendszert üzemeltet, amely a nap huszonnégy órájában garantálja, hogy az információk a kérés kézhezvételét követően azonnal, elektronikus formában továbbíthatók az illetékes hatósághoz, a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően;

| c) | A rendeltetési kikötőbe vagy a révkalauz-állomáshoz történő megérkezés becsült időpontjához képest legalább hatórás különbség esetén a 4. cikknek megfelelően értesíteni kell a rendeltetési kikötőt; |
| --- | --- |

c)

A rendeltetési kikötőbe vagy a révkalauz-állomáshoz történő megérkezés becsült időpontjához képest legalább hatórás különbség esetén a 4. cikknek megfelelően értesíteni kell a rendeltetési kikötőt;

| d) | mentesítések csak egy adott viszonylaton közlekedő meghatározott hajóknak adhatók; |
| --- | --- |

d)

mentesítések csak egy adott viszonylaton közlekedő meghatározott hajóknak adhatók;

| e) | egy hajó akkor tekinthető menetrend szerinti járatnak, ha várhatóan legalább egy hónapon keresztül közlekedik az adott viszonylaton; |
| --- | --- |

e)

egy hajó akkor tekinthető menetrend szerinti járatnak, ha várhatóan legalább egy hónapon keresztül közlekedik az adott viszonylaton;

| f) | a 4. cikkben szereplő kötelezettségek alóli mentesítések legfeljebb tizenkét órás utakra korlátozódnak. |
| --- | --- |

f)

a 4. cikkben szereplő kötelezettségek alóli mentesítések legfeljebb tizenkét órás utakra korlátozódnak.

(2)
     
  Amennyiben egy nemzetközi menetrend szerinti járatot két vagy több állam között – amelyek legalább egyike tagállam – üzemeltetnek, akkor az érintett tagállamok bármelyike kérheti a többi tagállamtól e járat mentesítését. Az összes érintett tagállam, beleértve az érintett parti államokat, együttműködik az adott járatnak az (1) bekezdésben meghatározott feltételek szerint történő mentesítése érdekében
  .

(3)
     
  A tagállamok rendszeresen ellenőrzik az (1) és (2) bekezdésekben megállapított feltételek teljesülését. Ha ezek feltételek közül legalább egy többé már nem áll fenn, a tagállamok azonnal visszavonják a mentesülési kedvezményt az érintett társaságtól
  .

(4)
     
  A tagállamok közlik a Bizottsággal az e cikk szerint mentesített társaságok és hajók listáját, valamint e lista frissítéseit.
  ”

| 6. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „6a. cikk


  Az automatikus azonosító rendszerek (AIS) halászhajók általi használata

  Minden olyan, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és a Közösségben lajstromozott, vagy valamely tagállam belvizein vagy felségvizein tartózkodó, vagy fogását valamely tagállam kikötőjében partra rakó halászhajót, amelynek teljes hosszúsága meghaladja a 15 métert, a II. melléklet I. részének 3. pontjában található ütemtervnek megfelelően fel kell szerelni az IMO által meghatározott teljesítménynormáknak megfelelő automatikus azonosító rendszerrel (AIS) (A. osztály).
  Az AIS-szel felszerelt halászhajóknak állandóan üzemben kell tartaniuk ezt a berendezést. Kivételes körülmények között az AIS-t ki lehet kapcsolni, amennyiben a hajó parancsnoka úgy ítéli meg, hogy ez a hajó biztonságának vagy védelmének érdekében szükséges.

  6b. cikk


  A nagy hatókörű hajóazonosító és nyomon követő rendszer (LRIT) használata



  (1)
     
  A nemzetközi hajózásban alkalmazott valamennyi hajót, amely behajózik egy tagállam kikötőjébe, el kell látni egy LRIT-rendszerrel, a SOLAS-egyezmény V. fejezetének 19. előírásával és az IMO által elfogadott, a teljesítményre vonatkozó előírásokkal és funkcionális követelményekkel összhangban.




  A Bizottság a tagállamokkal együttműködve és a 28. cikk (2) bekezdésben megállapított, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással fogja a tagállamok állandó AIS-állomásainak hatókörébe tartozó vizeken haladó hajók fedélzetén felszerelendő LRIT felszerelésre vonatkozó módozatokat és követelményeket megállapítani, és minden megfelelő intézkedést az IMO-nak előterjeszteni.




  (2)
     
  A tagállamok és a Bizottság együttműködnek egy LRIT Európai Adatközpont létrehozásában a nagy hatókörű azonosító és helymeghatározási információk feldolgozása céljából.




  Az LRIT Európai Adatközpont a SafeSeaNet, az európai tengeri információs és csere rendszer alkotórésze. A SafeSeaNet nemzeti alkotórészeinek az LRIT-információk befogadására képessé tétele érdekében történő módosításával kapcsolatos költségeket a tagállamok fedezik.




  A tagállamok kapcsolatot alakítanak ki és tartanak fenn az LRIT Európai Adatközponttal.




  (3)
     
  A Bizottság meghatározza az LRIT Európai Adatközpontban tárolt információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatos politikát és elveket a 28. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással.
  ” |
| --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Az automatikus azonosító rendszerek (AIS) halászhajók általi használata

Minden olyan, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és a Közösségben lajstromozott, vagy valamely tagállam belvizein vagy felségvizein tartózkodó, vagy fogását valamely tagállam kikötőjében partra rakó halászhajót, amelynek teljes hosszúsága meghaladja a 15 métert, a II. melléklet I. részének 3. pontjában található ütemtervnek megfelelően fel kell szerelni az IMO által meghatározott teljesítménynormáknak megfelelő automatikus azonosító rendszerrel (AIS) (A. osztály).

Az AIS-szel felszerelt halászhajóknak állandóan üzemben kell tartaniuk ezt a berendezést. Kivételes körülmények között az AIS-t ki lehet kapcsolni, amennyiben a hajó parancsnoka úgy ítéli meg, hogy ez a hajó biztonságának vagy védelmének érdekében szükséges.

6b. cikk

A nagy hatókörű hajóazonosító és nyomon követő rendszer (LRIT) használata

(1)
     
  A nemzetközi hajózásban alkalmazott valamennyi hajót, amely behajózik egy tagállam kikötőjébe, el kell látni egy LRIT-rendszerrel, a SOLAS-egyezmény V. fejezetének 19. előírásával és az IMO által elfogadott, a teljesítményre vonatkozó előírásokkal és funkcionális követelményekkel összhangban.

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve és a 28. cikk (2) bekezdésben megállapított, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással fogja a tagállamok állandó AIS-állomásainak hatókörébe tartozó vizeken haladó hajók fedélzetén felszerelendő LRIT felszerelésre vonatkozó módozatokat és követelményeket megállapítani, és minden megfelelő intézkedést az IMO-nak előterjeszteni.

(2)
     
  A tagállamok és a Bizottság együttműködnek egy LRIT Európai Adatközpont létrehozásában a nagy hatókörű azonosító és helymeghatározási információk feldolgozása céljából.

Az LRIT Európai Adatközpont a SafeSeaNet, az európai tengeri információs és csere rendszer alkotórésze. A SafeSeaNet nemzeti alkotórészeinek az LRIT-információk befogadására képessé tétele érdekében történő módosításával kapcsolatos költségeket a tagállamok fedezik.

A tagállamok kapcsolatot alakítanak ki és tartanak fenn az LRIT Európai Adatközponttal.

(3)
     
  A Bizottság meghatározza az LRIT Európai Adatközpontban tárolt információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatos politikát és elveket a 28. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással.
  ”

| 7. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk


  A feladót terhelő kötelezettségek



  (1)
     
  Annak
  a
  feladónak, aki a
  tagállamok kikötőiben – a hajó méretétől függetlenül –
  valamilyen
  veszélyes vagy szennyező anyagot
  ajánl fel
  szállításra
  , azt megelőzően, hogy azok a fedélzetre kerülnének, a hajó parancsnokának
  vagy
  üzembentartójának át kell adnia
  egy nyilatkozatot, amely tartalmazza a következő információkat:






  a) | az I. melléklet 2. pontjában felsorolt információk; |
| --- | --- | --- |

7.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

A feladót terhelő kötelezettségek

(1)
     
  Annak
  a
  feladónak, aki a
  tagállamok kikötőiben – a hajó méretétől függetlenül –
  valamilyen
  veszélyes vagy szennyező anyagot
  ajánl fel
  szállításra
  , azt megelőzően, hogy azok a fedélzetre kerülnének, a hajó parancsnokának
  vagy
  üzembentartójának át kell adnia
  egy nyilatkozatot, amely tartalmazza a következő információkat:

a)

az I. melléklet 2. pontjában felsorolt információk;

| b) | a MARPOL-egyezmény I. mellékletében említett anyagok tekintetében a termékek fiziko-kémiai jellemzőit
  (adott esetben)
  – beleértve az 50 °C-on mért, cSt-ben kifejezett viszkozitást és a 15 °C-on mért sűrűséget –
  és a
  biztonsági
  adatlapon szereplő, az IMO MSC 150(77) határozat szerinti más adatokat
  ; |
| --- | --- |

b)

a MARPOL-egyezmény I. mellékletében említett anyagok tekintetében a termékek fiziko-kémiai jellemzőit
  (adott esetben)
  – beleértve az 50 °C-on mért, cSt-ben kifejezett viszkozitást és a 15 °C-on mért sűrűséget –
  és a
  biztonsági
  adatlapon szereplő, az IMO MSC 150(77) határozat szerinti más adatokat
  ;

| c) | a feladó vagy bármely olyan személy vagy szerv segélyhívási elérhetősége, aki vagy amely rendelkezik a termékek fiziko-kémiai jellemzőire és a vészhelyzet esetén hozandó intézkedésekre vonatkozó információkkal. |
| --- | --- |

c)

a feladó vagy bármely olyan személy vagy szerv segélyhívási elérhetősége, aki vagy amely rendelkezik a termékek fiziko-kémiai jellemzőire és a vészhelyzet esetén hozandó intézkedésekre vonatkozó információkkal.

(2)
     
  A Közösségen kívüli kikötőből érkező és valamelyik tagállam kikötőjébe tartó vagy valamelyik tagállam felségvizein lehorgonyzó, veszélyes vagy szennyező árut szállító hajóknak a fuvaroztatótól származó nyilatkozattal kell rendelkezniük, amely az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a I. melléklet 3. pontjában felsorolt információk; |
| --- | --- |

a)

a I. melléklet 3. pontjában felsorolt információk;

| b) | az e cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett információk. |
| --- | --- |

b)

az e cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett információk.

(3)   A feladót terheli annak kötelezettsége
  és felelőssége
  , hogy a ▐ szállításra felkínált rakomány valóban az legyen, amelyet az
  (1) és (2) bekezdésnek
  megfelelően bejelentettek.”

| 8. | A 14. cikk második bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:








  „
  c) | kérésre az összes tagállamnak képesnek kell lennie a SafeSeaNet segítségével a hajóra és a hajón lévő veszélyes vagy szennyező anyagokra vonatkozó adatok késedelem nélküli továbbítására egy másik tagállam illetékes hatósága részére, ha az elengedhetetlenül szükséges a tengerbiztonság vagy a tengeri környezet védelme szempontjából.
  ” |
| --- | --- | --- |

8.

A 14. cikk második bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„
  c)

kérésre az összes tagállamnak képesnek kell lennie a SafeSeaNet segítségével a hajóra és a hajón lévő veszélyes vagy szennyező anyagokra vonatkozó adatok késedelem nélküli továbbítására egy másik tagállam illetékes hatósága részére, ha az elengedhetetlenül szükséges a tengerbiztonság vagy a tengeri környezet védelme szempontjából.
  ”

| 9. | A 16. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „d) | azok a hajók, amelyek
  ezen irányelvnek
  és nemzetközi szabálynak megfelelő biztosításról szóló igazolás vagy pénzügyi biztosítékok bejelentését elmulasztották vagy azokkal nem rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

9.

A 16. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„d)

azok a hajók, amelyek
  ezen irányelvnek
  és nemzetközi szabálynak megfelelő biztosításról szóló igazolás vagy pénzügyi biztosítékok bejelentését elmulasztották vagy azokkal nem rendelkeznek;

| e) | azok a hajók, amelyeknél a révkalauzok vagy a kikötői hatóságok olyan nyilvánvaló szabálytalanságokat jelentettek, amelyek a biztonságos hajózást veszélyeztethetik vagy környezeti kockázatot jelenthetnek.” |
| --- | --- |

e)

azok a hajók, amelyeknél a révkalauzok vagy a kikötői hatóságok olyan nyilvánvaló szabálytalanságokat jelentettek, amelyek a biztonságos hajózást veszélyeztethetik vagy környezeti kockázatot jelenthetnek.”

| 10. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „18a. cikk


  Jég által okozott kockázatokra vonatkozó intézkedések

  (1)   Ha az illetékes hatóságok a jéghelyzet alapján úgy vélik, hogy az komoly fenyegetést jelenthet az emberi élet biztonságára a tengeren vagy hajózási területeik vagy part menti övezeteik vagy más államok hajózási területeinek vagy part menti övezeteinek védelmére:






  a) | átadják a hatáskörükbe tartozó területen tartózkodó, vagy a kikötőikbe érkezni, illetve onnan távozni kívánó hajó parancsnokának a jéghelyzetre, az ajánlott útvonalakra és a hatáskörükbe tartozó terület jégtörő szolgáltatásaira vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

10.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„18a. cikk

Jég által okozott kockázatokra vonatkozó intézkedések

(1)   Ha az illetékes hatóságok a jéghelyzet alapján úgy vélik, hogy az komoly fenyegetést jelenthet az emberi élet biztonságára a tengeren vagy hajózási területeik vagy part menti övezeteik vagy más államok hajózási területeinek vagy part menti övezeteinek védelmére:

a)

átadják a hatáskörükbe tartozó területen tartózkodó, vagy a kikötőikbe érkezni, illetve onnan távozni kívánó hajó parancsnokának a jéghelyzetre, az ajánlott útvonalakra és a hatáskörükbe tartozó terület jégtörő szolgáltatásaira vonatkozó információkat;

| b) | a segítségnyújtásra szoruló hajók megsegítésére vonatkozó kötelezettség és a vonatkozó nemzetközi szabályokból eredő egyéb kötelezettségek sérelme nélkül kérhetik, hogy az érintett területen tartózkodó és valamelyik kikötőbe vagy terminálra érkezni, illetve onnan távozni, vagy pedig horgonyzási területet elhagyni kívánó hajó
  dokumentumokkal bizonyítsa, hogy teljesíti
  az érintett terület jéghelyzetének megfelelő szilárdsági és teljesítményi követelményeket. |
| --- | --- |

b)

a segítségnyújtásra szoruló hajók megsegítésére vonatkozó kötelezettség és a vonatkozó nemzetközi szabályokból eredő egyéb kötelezettségek sérelme nélkül kérhetik, hogy az érintett területen tartózkodó és valamelyik kikötőbe vagy terminálra érkezni, illetve onnan távozni, vagy pedig horgonyzási területet elhagyni kívánó hajó
  dokumentumokkal bizonyítsa, hogy teljesíti
  az érintett terület jéghelyzetének megfelelő szilárdsági és teljesítményi követelményeket.

(2)   A jéghelyzetre vonatkozó adatok tekintetében az (1) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően hozott intézkedések a tagállam által elismert meteorológiai információs szakszolgálat jéghelyzetre és időjárásra vonatkozó előrejelzésein alapulnak.”

| 11. | A 19. cikk a következőképpen módosul:







  a) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az illetékes nemzeti hatóságokkal azok kérésére e célból közlik a 12. cikkben említett információkat.” |
| --- | --- | --- |

11.

A 19. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az illetékes nemzeti hatóságokkal azok kérésére e célból közlik a 12. cikkben említett információkat.”

| b) | az alábbi bekezdés kerül beillesztésre:


  „
  (3a)
     
  A tagállamok saját nemzeti jogszabályaikkal összhangban tiszteletben tartják a tengerészekkel tengeri baleset esetén való tisztességes bánásmódra vonatkozó IMO-iránymutatások releváns rendelkezéseit, különösen a joghatóságuk alá tartozó vizekben található, segítségnyújtásra szoruló hajók parancsnoka és legénysége tekintetében.
  ” |
| --- | --- |

b)

az alábbi bekezdés kerül beillesztésre:

„
  (3a)
     
  A tagállamok saját nemzeti jogszabályaikkal összhangban tiszteletben tartják a tengerészekkel tengeri baleset esetén való tisztességes bánásmódra vonatkozó IMO-iránymutatások releváns rendelkezéseit, különösen a joghatóságuk alá tartozó vizekben található, segítségnyújtásra szoruló hajók parancsnoka és legénysége tekintetében.
  ”

| 12. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:


  „19a. cikk


  A segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására illetékes hatóságok



  (1)
     
  Minden tagállam kijelöl egy illetékes hatóságot, amely rendelkezik a szükséges szakértelemmel, és független abban az értelemben, hogy a mentési művelet időpontjában képes autonóm döntéseket hozni a hajók fogadásáról az alábbiak tekintetében:








  — | az emberi élet védelme, |
| --- | --- | --- |

12.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„19a. cikk

A segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására illetékes hatóságok

(1)
     
  Minden tagállam kijelöl egy illetékes hatóságot, amely rendelkezik a szükséges szakértelemmel, és független abban az értelemben, hogy a mentési művelet időpontjában képes autonóm döntéseket hozni a hajók fogadásáról az alábbiak tekintetében:

—

az emberi élet védelme,

| — | a part védelme, |
| --- | --- |

—

a part védelme,

| — | a tengeri környezet megóvása, |
| --- | --- |

—

a tengeri környezet megóvása,

| — | a tengeri biztonság, |
| --- | --- |

—

a tengeri biztonság,

| — | a gazdasági veszteségek minimalizálása. |
| --- | --- |

—

a gazdasági veszteségek minimalizálása.

(2)
     
  A 20a. cikkben említett terv végrehajtásáért az (1) bekezdésben említett hatóság felel.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett hatóság többek között az alábbiakat teheti:

| a) | korlátozhatja a hajó mozgását, vagy egy meghatározott útirány követésére kötelezheti. Ez az előírás nem érinti a hajó parancsnokának a hajó biztonságos vezetésére vonatkozó felelősségét; |
| --- | --- |

a)

korlátozhatja a hajó mozgását, vagy egy meghatározott útirány követésére kötelezheti. Ez az előírás nem érinti a hajó parancsnokának a hajó biztonságos vezetésére vonatkozó felelősségét;

| b) | a hajó parancsnokának a környezet és a tengerbiztonság veszélyeztetettségének megszüntetésére vonatkozó hivatalos felszólítást küldhet; |
| --- | --- |

b)

a hajó parancsnokának a környezet és a tengerbiztonság veszélyeztetettségének megszüntetésére vonatkozó hivatalos felszólítást küldhet;

| c) | a fedélzetre léphet vagy egy értékelő csoportot küldhet a hajóra a hajót ért károk, illetve a veszély felmérése, a parancsnoknak a helyzet orvoslásában való segítése és az illetékes parti állomás erről történő folyamatos tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

c)

a fedélzetre léphet vagy egy értékelő csoportot küldhet a hajóra a hajót ért károk, illetve a veszély felmérése, a parancsnoknak a helyzet orvoslásában való segítése és az illetékes parti állomás erről történő folyamatos tájékoztatása érdekében;

| d) | szükség esetén maga is mentőcsoportokat hívhat és vethet be; |
| --- | --- |

d)

szükség esetén maga is mentőcsoportokat hívhat és vethet be;

| e) | elrendelheti révkalauz igénybevételét vagy a hajó vontatását.” |
| --- | --- |

e)

elrendelheti révkalauz igénybevételét vagy a hajó vontatását.”

| 13. | A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „20. cikk


  Segítségnyújtásra szoruló hajók fogadása a menedékhelyeken

  (1)   
  A 19a. cikkben említett hatóság dönt egy
  hajó menedékhelyen való
  fogadásáról. Ez a
  hatóság
  biztosítja, hogy
  a
  vészhelyzetben levő hajók a
  20a. cikkben említett terv alapján végzett előzetes
  helyzetértékelés tárgyát képezzék és minden olyan esetben menedékhelyre fogadják be őket, amikor ez a velejáró kockázatok csökkentését vagy elkerülését lehetővé teszi
  .
  (2)   Az (1) bekezdésben említett hatóságok rendszeresen találkoznak a szakmai tapasztalatcsere és az e cikk értelmében hozott intézkedések javítása érdekében. A hatóságok különleges helyzet esetén bármikor találkozót tarthatnak.” |
| --- | --- |

13.

A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„20. cikk

Segítségnyújtásra szoruló hajók fogadása a menedékhelyeken

(1)   
  A 19a. cikkben említett hatóság dönt egy
  hajó menedékhelyen való
  fogadásáról. Ez a
  hatóság
  biztosítja, hogy
  a
  vészhelyzetben levő hajók a
  20a. cikkben említett terv alapján végzett előzetes
  helyzetértékelés tárgyát képezzék és minden olyan esetben menedékhelyre fogadják be őket, amikor ez a velejáró kockázatok csökkentését vagy elkerülését lehetővé teszi
  .

(2)   Az (1) bekezdésben említett hatóságok rendszeresen találkoznak a szakmai tapasztalatcsere és az e cikk értelmében hozott intézkedések javítása érdekében. A hatóságok különleges helyzet esetén bármikor találkozót tarthatnak.”

| 14. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „20a. cikk


  A segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására vonatkozó tervek

  (1)   A tagállamok terveket készítenek a fennhatóságuk alá tartozó vizeken tartózkodó, segítségnyújtásra szoruló hajók okozta kockázatok kezelésére
  , és a hajók fogadásának valamint az emberi élet védelmének biztosítására;


  (2)   Az (1) bekezdésben említett terveket az érintett felekkel való konzultációt követően az A.949(23) és A.950(23) IMO-határozat alapján dolgozzák ki, és azok legalább a következő elemeket tartalmazzák:






  a) | a vészjelzések fogadásáért és kezeléséért felelős hatóság vagy hatóságok megnevezése; |
| --- | --- | --- |

14.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„20a. cikk

A segítségnyújtásra szoruló hajók fogadására vonatkozó tervek

(1)   A tagállamok terveket készítenek a fennhatóságuk alá tartozó vizeken tartózkodó, segítségnyújtásra szoruló hajók okozta kockázatok kezelésére
  , és a hajók fogadásának valamint az emberi élet védelmének biztosítására;

(2)   Az (1) bekezdésben említett terveket az érintett felekkel való konzultációt követően az A.949(23) és A.950(23) IMO-határozat alapján dolgozzák ki, és azok legalább a következő elemeket tartalmazzák:

a)

a vészjelzések fogadásáért és kezeléséért felelős hatóság vagy hatóságok megnevezése;

| b) | a helyzetértékeléssel és a segítségnyújtásra szoruló hajónak a kiválasztott menedékhelyen való fogadására vagy elutasítására vonatkozó döntéshozatallal megbízott illetékes hatóság megnevezése; |
| --- | --- |

b)

a helyzetértékeléssel és a segítségnyújtásra szoruló hajónak a kiválasztott menedékhelyen való fogadására vagy elutasítására vonatkozó döntéshozatallal megbízott illetékes hatóság megnevezése;

| c) | információk azon tagállamok partvonaláról
  és minden olyan elemről
  ,
  amely megkönnyíti
  a segítségnyújtásra szoruló hajó
  számára
  történő
  menedékhely kiválasztására vonatkozó gyors értékelést és döntéshozatalt
  , beleértve a környezeti, gazdasági és társadalmi tényezők, valamint természeti feltételek leírását is; |
| --- | --- |

c)

információk azon tagállamok partvonaláról
  és minden olyan elemről
  ,
  amely megkönnyíti
  a segítségnyújtásra szoruló hajó
  számára
  történő
  menedékhely kiválasztására vonatkozó gyors értékelést és döntéshozatalt
  , beleértve a környezeti, gazdasági és társadalmi tényezők, valamint természeti feltételek leírását is;

| d) | a segítségnyújtásra szoruló hajó menedékhelyen való fogadására vagy elutasítására vonatkozó értékelési eljárások; |
| --- | --- |

d)

a segítségnyújtásra szoruló hajó menedékhelyen való fogadására vagy elutasítására vonatkozó értékelési eljárások;

| e) | a segítségnyújtáshoz, a mentéshez és a szennyezés elleni küzdelemhez megfelelő eszközök és berendezések; |
| --- | --- |

e)

a segítségnyújtáshoz, a mentéshez és a szennyezés elleni küzdelemhez megfelelő eszközök és berendezések;

| f) | a nemzetközi együttműködésre és döntéshozatalra vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

f)

a nemzetközi együttműködésre és döntéshozatalra vonatkozó eljárások;

| g) | a menedékhelyen fogadott hajók tekintetében alkalmazott, pénzügyi biztosítékra és felelősségre vonatkozó eljárások. |
| --- | --- |

g)

a menedékhelyen fogadott hajók tekintetében alkalmazott, pénzügyi biztosítékra és felelősségre vonatkozó eljárások.

(3)   A tagállamok közzéteszik a
  19a. cikkben
  említett illetékes hatóság, valamint a vészjelzések fogadására és kezelésére kijelölt hatóságok nevét
  és elérhetőségét
  .

A tagállamok kérésre közlik a szomszédos tagállamokkal a tervekkel kapcsolatos vonatkozó információkat.

A segítségnyújtásra szoruló hajók elhelyezésére vonatkozó tervekben meghatározott eljárások végrehajtásakor a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő információk álljanak a műveletekben részt vevő felek rendelkezésére.

A tagállamok erre irányuló kérése esetén a második és harmadik bekezdésnek megfelelően információban részesülőket, titoktartási kötelezettség terheli.

(4)   A tagállamok ...-ig (11) tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alkalmazásában hozott intézkedésekről.

20b. cikk

Polgári jogi felelősség és a pénzügyi biztosítékok rendszere

(1)
     
  A tagállamok határozzák meg a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségi rendszerét és biztosítják, hogy a hajótulajdonosok saját felelősségük korlátozására vonatkozó jogát az 1996. évi egyezmény valamennyi rendelkezése szabályozza.

(2)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket azért, hogy minden, a lobogója alatt hajózó hajó tulajdonosa az 1996. évi egyezményben meghatározott plafonértékig pénzügyi biztosítékot nyújtson polgári jogi felelősségre vonhatóságáról.

(3)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket azért, hogy a harmadik ország lobogója alatt hajózó hajók tulajdonosai a (2) bekezdés előírásainak megfelelően pénzügyi biztosítékot nyújtsanak, ha hajójuk belép a tagállam kizárólagos gazdasági övezetébe vagy azzal egyenértékű övezetébe. A szóban forgó pénzügyi biztosítéknak a biztosíték kérésének időpontjától számított legalább három hónapig érvényesnek kell lennie.

20c. cikk

A tengerészek magára hagyása esetében alkalmazandó pénzügyi biztosíték

(1)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy minden lobogója alatt hajózó hajó tulajdonosa nyújtson pénzügyi garanciát az adott hajón alkalmazott vagy szerződtetett tengerészek magára hagyása esetében az A.930(22) IMO-határozattal összhangban a tengerészek érdekeinek védelme céljából.

(2)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy minden harmadik ország lobogója alatt hajózó hajó tulajdonosa az (1) bekezdés előírásainak megfelelően nyújtson pénzügyi biztosítékot, ha hajója belép az adott tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe vagy tengeri terminálba, vagy lehorgonyoz a joghatósága alá tartozó övezetben.

(3)
     
  A tagállamok megbizonyosodnak arról, hogy a pénzügyi biztosíték-rendszer az A.930(22) IMO-határozattal összhangban hozzáférhető a tengerészek magára hagyása esetében.

20d. cikk

A pénzügyi biztosítékról szóló igazolás

(1)
     
  A 20b. és a 20c. cikkben hivatkozott pénzügyi biztosítékok meglétét és érvényességét egy vagy több igazolással kell bizonyítani.

(2)
     
  Az igazolásokat a tagállamok illetékes hatóságai bocsátják ki, miután meggyőződtek arról, hogy a hajótulajdonos megfelel ezen irányelv előírásainak. Az illetékes hatóságoknak az igazolás kiállításakor azt is figyelembe kell venniük, hogy a biztosíték nyújtója folytat-e üzleti tevékenységet az EU területén.

Ha egy, az egyik tagállamban hajólajstromba vett hajóról van szó, az igazolásokat a hajó lajstromba vétele szerinti tagállam illetékes hatósága bocsátja ki vagy hitelesíti.

Ha egy harmadik országban hajólajstromba vett hajóról van szó az igazolásokat bármely tagállam illetékes hatósága kibocsáthatja vagy hitelesítheti.

(3)
     
  Az igazolások kibocsátásának és érvényességének feltételeit, különösen a kiadás kritériumait és módjait, valamint a pénzügyi biztosítékot nyújtókkal kapcsolatos intézkedéseket a Bizottság határozza meg. Az ezen jogi aktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedéseket, beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is a 28. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

(4)
     
  Az igazolások a következő adatokat tartalmazzák:

| a) | a hajó neve és a lajstromozási kikötő; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve és a lajstromozási kikötő;

| b) | a hajótulajdonos neve és gazdasági tevékenységének székhelye; |
| --- | --- |

b)

a hajótulajdonos neve és gazdasági tevékenységének székhelye;

| c) | a biztosíték típusa; |
| --- | --- |

c)

a biztosíték típusa;

| d) | a biztosító vagy a biztosítékot nyújtó más személy neve és gazdasági tevékenységének székhelye, illetve adott esetben a biztosítást vagy biztosítékot nyújtó intézmény gazdasági tevékenységének székhelye; |
| --- | --- |

d)

a biztosító vagy a biztosítékot nyújtó más személy neve és gazdasági tevékenységének székhelye, illetve adott esetben a biztosítást vagy biztosítékot nyújtó intézmény gazdasági tevékenységének székhelye;

| e) | az igazolás érvényességi ideje, amely nem haladhatja meg a biztosítás vagy a biztosíték érvényességi idejét. |
| --- | --- |

e)

az igazolás érvényességi ideje, amely nem haladhatja meg a biztosítás vagy a biztosíték érvényességi idejét.

(5)
     
  Az igazolásokat a kibocsátó állam hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell kiállítani. Ha ezek közül egyik sem az angol vagy a francia, akkor a szöveget e nyelvek egyikére le kell fordítani.

20e. cikk

A pénzügyi biztosítékról szóló igazolás bejelentése

(1)
     
  Az igazolást a hajó fedélzetén kell elhelyezni és annak egy példányát a hajót lajstromba vevő hatóságnál letétbe kell helyezni, vagy ha a hajót nem az egyik tagállamban vették lajstromba, akkor az igazolást kibocsátó vagy hitelesítő állam hatóságánál. Az érintett hatóság az igazolás egy másolatát megküldi a 20i. cikkben meghatározott közösségi hivatalnak, amely csatolja azt a nyilvántartáshoz.

(2)
     
  Egy tagállam kizárólagos gazdasági övezetébe vagy azzal egyenértékű övezetébe történő belépéskor az üzemeltető, a megbízott vagy a hajó kapitánya a 20b. cikkben említett esetekben a szóban forgó tagállam hatóságainak bejelenti, hogy a pénzügyi biztosítékról szóló igazolás a fedélzeten található.

(3)
     
  Ha egy hajó egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe vagy tengeri terminálba tart vagy egy tagállam joghatósága alá tartozó övezetben kell lehorgonyoznia, az üzemeltető, a megbízott vagy a hajó kapitánya a 20c. cikkben említett esetekben a szóban forgó tagállam hatóságainak bejelenti, hogy a pénzügyi biztosítékról szóló igazolás a fedélzeten található.

(4)
     
  Az (1) bekezdésben előírt információkat a tagállamok illetékes hatóságainak egymás között meg kell tudniuk osztani a SafeSeaNet-en keresztül.

20f. cikk

Szankciók

A tagállamok biztosítják ezen irányelvben foglalt szabályok betartását és azok megsértése esetére szankciókat vezetnek be. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

20g. cikk

A pénzügyi biztosítékról szóló igazolás tagállamok közötti kölcsönös elismerése

Minden tagállam elismeri a más tagállam felelősségi körében a 20d. cikknek megfelelően kibocsátott vagy hitelesített igazolásokat ezen irányelv minden alkalmazásában, és úgy tekinti azokat, mint a saját maga által kibocsátott vagy hitelesített igazolásokat, még abban az esetben is, ha nem tagállami lajstromba vett hajóról van szó.

Egy tagállam bármikor kérhet konzultációt az igazolást kibocsátó vagy hitelesítő államtól, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az igazoláson szereplő biztosító vagy kezes pénzügyi szempontból nem képes megfelelni az ezen irányelvben előírt kötelezettségeknek.

20h. cikk

A polgári jogi felelősségi pénzügyi biztosítékot nyújtó elleni közvetlen fellépés

A hajó által okozott kár megtérítésére vonatkozó összes kérelemmel közvetlenül a hajótulajdonos polgári jogi felelősségét lefedő pénzügyi biztosíték nyújtójához lehet fordulni.

A pénzügyi biztosíték nyújtója ugyanolyan módon védekezhet, mint a hajótulajdonos, kivéve azt az esetet, amikor a hajótulajdonos csődbe megy vagy felszámolási eljárás alatt van.

A pénzügyi biztosíték nyújtója arra a tényre is hivatkozhat, hogy a veszteség vagy a károk a hajótulajdonos szándékosan elkövetett mulasztásából következnek. Ugyanakkor védekezésében nem hozhat fel semmilyen indokot, amelyet felhasználhatott volna, ha a hajótulajdonos indított volna ellene eljárást.

A pénzügyi biztosíték nyújtója a hajótulajdonost minden esetben kötelezheti az eljárásban való részvételre.

20i. cikk

Közösségi hivatal

Közösségi hivatalt hoznak létre, amelynek feladata, hogy a kiállított biztosítékról szóló igazolások teljes nyilvántartását vezesse, azok érvényességét ellenőrizze és megújítsa, illetve hogy a harmadik államok által nyilvántartásba vett biztosítékok valóságát ellenőrizze.

20j. cikk

Pénzügyi biztosítékok és kompenzáció

(1)
     
  A biztosításról szóló igazolás vagy a pénzügyi biztosíték hiánya nem mentesíti a tagállamokat a 20. cikk (1) bekezdésében említett előzetes helyzetértékelés és döntés alól, és önmagában nem elegendő ok arra, hogy egy tagállam megtagadja egy hajó menedékhelyen való fogadását.

(2)
     
  Az (1) bekezdés sérelme nélkül ezen irányelv értelmében a tagállam egy hajó menedékhelyen való fogadásakor kérheti a hajó üzemeltetőjétől, ügynökétől vagy kapitányától a hajó által okozott károkért rá háruló felelősségre vonatkozó biztosítás vagy pénzügyi garancia igazolását. Az említett igazolás megkérése nem okozhat késedelmet a segítségnyújtásra szoruló hajó fogadásánál.

(3)
     
  A 20. cikk (1) bekezdése szerinti döntés következtében a kikötő költségeinek és esetleges gazdasági veszteségének megtérítését a tagállamok biztosítják, ha a hajó tulajdonosa vagy üzembentartója ezen irányelvnek és a meglévő pénzügyi kompenzációs mechanizmusoknak megfelelően ezeket a költségeket és veszteségeket ésszerű időn belül nem téríti meg.
  ”

| 15. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „22a. cikk


  SafeSeaNet

  (1)   Az ezen irányelvben említett információk feldolgozására a tagállamok nemzeti vagy helyi szinten tengeri információkezelő rendszereket hoznak létre.
  (2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően létrehozott rendszereknek lehetővé kell tenniük az összegyűjtött információk operatív felhasználását, és teljesíteniük kell különösen a 14. cikkben megállapított feltételeket.
  (3)   Az ezen irányelvben említett információk eredményes cseréjének biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az információk összegyűjtésére, feldolgozására és megőrzésére létrehozott nemzeti vagy helyi rendszerek összekapcsolhatók legyenek a SafeSeaNet-tel. A Bizottság biztosítja, hogy a SafeSeaNet napi 24 órában működjön.
  A SafeSeaNet alapelveit a III. melléklet határozza meg.




  (4)
     
  Regionális megállapodások, illetve határon átnyúló, interregionális vagy transznacionális projektek keretében történő együttműködés esetén a tagállamok biztosítják, hogy a kialakított információs rendszerek vagy hálózatok megfelelnek ezen irányelv követelményeinek, valamint kompatibilisek és össze vannak kapcsolva a SafeSeaNettel, az európai tengeri információs és irányítási rendszerrel.
  ” |
| --- | --- |

15.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„22a. cikk

SafeSeaNet

(1)   Az ezen irányelvben említett információk feldolgozására a tagállamok nemzeti vagy helyi szinten tengeri információkezelő rendszereket hoznak létre.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően létrehozott rendszereknek lehetővé kell tenniük az összegyűjtött információk operatív felhasználását, és teljesíteniük kell különösen a 14. cikkben megállapított feltételeket.

(3)   Az ezen irányelvben említett információk eredményes cseréjének biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az információk összegyűjtésére, feldolgozására és megőrzésére létrehozott nemzeti vagy helyi rendszerek összekapcsolhatók legyenek a SafeSeaNet-tel. A Bizottság biztosítja, hogy a SafeSeaNet napi 24 órában működjön.
  A SafeSeaNet alapelveit a III. melléklet határozza meg.

(4)
     
  Regionális megállapodások, illetve határon átnyúló, interregionális vagy transznacionális projektek keretében történő együttműködés esetén a tagállamok biztosítják, hogy a kialakított információs rendszerek vagy hálózatok megfelelnek ezen irányelv követelményeinek, valamint kompatibilisek és össze vannak kapcsolva a SafeSeaNettel, az európai tengeri információs és irányítási rendszerrel.
  ”

| 16. | A 23. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer kiterjesztése és/vagy naprakésszé tétele a hajók jobb azonosítása és figyelése céljából, figyelembe véve az információs és kommunikációs technológiák fejlődését. E célból a tagállamok és a Bizottság együttműködnek – adott esetben – kötelező jelentési rendszerek, kötelező tengeri hajóforgalmi szolgálatok és megfelelő hajóirányítási rendszerek kidolgozásában, az IMO által történő jóváhagyásuk céljából. Együttműködnek továbbá az érintett regionális vagy nemzetközi szervekkel a nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési rendszerek kifejlesztésében is.” |
| --- | --- | --- | --- |

16.

A 23. cikk a következőképpen módosul:

a)

A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer kiterjesztése és/vagy naprakésszé tétele a hajók jobb azonosítása és figyelése céljából, figyelembe véve az információs és kommunikációs technológiák fejlődését. E célból a tagállamok és a Bizottság együttműködnek – adott esetben – kötelező jelentési rendszerek, kötelező tengeri hajóforgalmi szolgálatok és megfelelő hajóirányítási rendszerek kidolgozásában, az IMO által történő jóváhagyásuk céljából. Együttműködnek továbbá az érintett regionális vagy nemzetközi szervekkel a nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési rendszerek kifejlesztésében is.”

| b) | a cikk a következő ponttal egészül ki:






  „e) | a mellékletben említett információk kezelésére használt nemzeti rendszerek összekapcsolásának és interoperabilitásának biztosítása, valamint a SafeSeaNet fejlesztése és aktualizálása;” |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„e)

a mellékletben említett információk kezelésére használt nemzeti rendszerek összekapcsolásának és interoperabilitásának biztosítása, valamint a SafeSeaNet fejlesztése és aktualizálása;”

| 17. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „23a. cikk


  A tengeri biztonságra vonatkozó információk feldolgozása és kezelése

  (1)   A Bizottság szükség esetén biztosítja az ezen irányelv értelmében összegyűjtött információk feldolgozását, felhasználását és a tagállamok által kijelölt hatóságok részére történő továbbítását.
  (2)   A Bizottság adott esetben – különösen az Equasis-rendszeren vagy bármely egyenrangú nyilvános rendszeren keresztül – hozzájárul a tengeri biztonsággal kapcsolatos adatok gyűjtésére és terjesztésére szolgáló rendszerek fejlesztéséhez és működtetéséhez.” |
| --- | --- |

17.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„23a. cikk

A tengeri biztonságra vonatkozó információk feldolgozása és kezelése

(1)   A Bizottság szükség esetén biztosítja az ezen irányelv értelmében összegyűjtött információk feldolgozását, felhasználását és a tagállamok által kijelölt hatóságok részére történő továbbítását.

(2)   A Bizottság adott esetben – különösen az Equasis-rendszeren vagy bármely egyenrangú nyilvános rendszeren keresztül – hozzájárul a tengeri biztonsággal kapcsolatos adatok gyűjtésére és terjesztésére szolgáló rendszerek fejlesztéséhez és működtetéséhez.”

| 18. | A 24. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:


  „
  A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban ellenőrzik, hogy a hajók által továbbított AIS- és LRIT-adatok nem jelentenek kockázatot a környezet biztonsága és/vagy védelme tekintetében, vagy nem olyanok, amelyek érintik a hajók üzemeltetői közötti versenyt. Nem szabad engedélyezniük a szállítmányra és a fedélzeten tartózkodó személyekre vonatkozó információk nyilvános terjesztését, hacsak a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője ahhoz nem járul hozzá.




  A Bizottság megvizsgálja a lehetséges hálózati és információs biztonsági problémákat, amelyek ezen irányelv és különösen a 6., 6a., 14. és 22a. cikkének hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatosak, és a hálózat biztonságának javítása érdekében előterjeszti a III. mellékletet érintő megfelelő módosításokat.
  ” |
| --- | --- |

18.

A 24. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„
  A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal összhangban ellenőrzik, hogy a hajók által továbbított AIS- és LRIT-adatok nem jelentenek kockázatot a környezet biztonsága és/vagy védelme tekintetében, vagy nem olyanok, amelyek érintik a hajók üzemeltetői közötti versenyt. Nem szabad engedélyezniük a szállítmányra és a fedélzeten tartózkodó személyekre vonatkozó információk nyilvános terjesztését, hacsak a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője ahhoz nem járul hozzá.

A Bizottság megvizsgálja a lehetséges hálózati és információs biztonsági problémákat, amelyek ezen irányelv és különösen a 6., 6a., 14. és 22a. cikkének hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatosak, és a hálózat biztonságának javítása érdekében előterjeszti a III. mellékletet érintő megfelelő módosításokat.
  ”

| 19. | A 27. és a 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „27. cikk


  Módosítási eljárás



  (1)
     
  A 3. cikkben foglalt meghatározások, a Közösségre, az IMO eszközeire és a mellékletekre való utalások a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással módosíthatók, hogy összhangban legyenek az elfogadott, módosított vagy hatályba lépett közösségi és nemzetközi jogszabályokkal, amennyiben ezek a módosítások nem terjesztik ki az irányelv hatályát.




  (2)
     
  Ezen kívül az ezen irányelv I., III. és IV. melléklete a tapasztalatok fényében módosítható a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem terjesztik ki az irányelv hatályát.



  28. cikk


  A bizottság eljárása


  (1)   A Bizottságot a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel. |
| --- | --- |

19.

A 27. és a 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

Módosítási eljárás

(1)
     
  A 3. cikkben foglalt meghatározások, a Közösségre, az IMO eszközeire és a mellékletekre való utalások a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással módosíthatók, hogy összhangban legyenek az elfogadott, módosított vagy hatályba lépett közösségi és nemzetközi jogszabályokkal, amennyiben ezek a módosítások nem terjesztik ki az irányelv hatályát.

(2)
     
  Ezen kívül az ezen irányelv I., III. és IV. melléklete a tapasztalatok fényében módosítható a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem terjesztik ki az irányelv hatályát.

28. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

| 20. | Az I. mellékletben a 4. pont alatti, X-szel jelölt bekezdés helyébe a következő szöveg lép:








  „— | (X) Egyéb rendelkezések: |
| --- | --- | --- |

20.

Az I. mellékletben a 4. pont alatti, X-szel jelölt bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

(X) Egyéb rendelkezések:

| — | valamennyi tartalék üzemanyagot szállító hajó esetében az üzemanyag-készlet jellemzői és becsült mennyisége, |
| --- | --- |

—

valamennyi tartalék üzemanyagot szállító hajó esetében az üzemanyag-készlet jellemzői és becsült mennyisége,

| — | hajózási státusz.
  ” |
| --- | --- |

—

hajózási státusz.
  ”

| 21. | A II. melléklet I. része a következő 3. ponttal egészül ki:






  „3. | Halászhajók
  A 15 métert meghaladó teljes hosszúságú halászhajókra a 6a. cikkben előírt követelmény alkalmazandó a következő ütemterv szerint:






  — | 24 méter és annál hosszabb, de 45 méternél rövidebb teljes hosszúságú halászhajók: legkésőbb ...-ig (13); |
| --- | --- | --- | --- |

21.

A II. melléklet I. része a következő 3. ponttal egészül ki:

„3.

Halászhajók

A 15 métert meghaladó teljes hosszúságú halászhajókra a 6a. cikkben előírt követelmény alkalmazandó a következő ütemterv szerint:

—

24 méter és annál hosszabb, de 45 méternél rövidebb teljes hosszúságú halászhajók: legkésőbb ...-ig (13);

| — | 18 méter és annál hosszabb, de 24 méternél rövidebb teljes hosszúságú halászhajók: legkésőbb ...-ig (14); |
| --- | --- |

—

18 méter és annál hosszabb, de 24 méternél rövidebb teljes hosszúságú halászhajók: legkésőbb ...-ig (14);

| — | 15 méter és annál hosszabb, de 18 méternél rövidebb teljes hosszúságú halászhajók: legkésőbb ...-ig (15). |
| --- | --- |

—

15 méter és annál hosszabb, de 18 méternél rövidebb teljes hosszúságú halászhajók: legkésőbb ...-ig (15).

A 15 méter teljes hosszúságot meghaladó, újonnan épített halászhajók ...-tól/-től (16) kötelesek a 6a. cikkben meghatározott berendezéssel rendelkezni.

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy
  ezen irányelv hatálybalépésétől ...-ig

   (17) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét közlik a Bizottsággal
  , valamint e rendelkezések az irányelvnek való megfelelését bemutató táblázatot
  .

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║ ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. április 25-i álláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 533. o.), a Tanács 2008. június 6-i közös álláspontja (HL C 184. E, 2008.7.22., 1. o.) és az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

(HL C 74. E, 2008.3.20., 533. o.)

2008. június 6-i

(HL C 184. E, 2008.7.22., 1. o.)

2008. szeptember 24-i

(4)  HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

4

(5)  

  HL L 319., 1994.12.12., 20. o.

5

HL L 319., 1994.12.12., 20. o.

(6)  
  HL L ...

6

HL L ...

(7)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o. ║.

7

(8)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

8

(9)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o. ║.

9

(10)  
  HL L ...
  ”

10

HL L ...

(11)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő 18 hónappal.

11

(12)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o. ║”

12

(13)  ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő három évvel.

13

(14)  ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő négy évvel.

14

(15)  ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő öt évvel.

15

(16)  ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő 18 hónappal.”

16

(17)  
  12 hónappal
  az irányelv hatályba lépését követően.

17

12 hónappal

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/171 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/171

---

2008. szeptember 24., szerdaA tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálása *** II

P6_TA(2008)0444

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

2010/C 8 E/40

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (5721/5/2008 – C6-0226/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslata (COM(2005)0590) tárgyában az első olvasat során elfogadott álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzatának 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0332/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 184. E, 2008.7.22., 23. o.

(2)  HL C 74. E, 2008.3.20., 546. o.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC2-COD(2005)0240

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi irányelv és a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló
  2008/.../EK
  irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az európai tengeri szállítás biztonságát magas általános szinten kell tartani, és mindent meg kell tenni a tengeri balesetek és események számának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az európai tengeri szállítás biztonságát magas általános szinten kell tartani, és mindent meg kell tenni a tengeri balesetek és események számának csökkentése érdekében.

| (2) | A tengeri balesetek gyors műszaki kivizsgálása javítja a tengeri biztonságot, mivel hozzájárul az emberi áldozatot követelő, a hajók elvesztésével és a tengeri környezet szennyezésével járó ilyen balesetek megismétlődésének megelőzéséhez. |
| --- | --- |

(2)

A tengeri balesetek gyors műszaki kivizsgálása javítja a tengeri biztonságot, mivel hozzájárul az emberi áldozatot követelő, a hajók elvesztésével és a tengeri környezet szennyezésével járó ilyen balesetek megismétlődésének megelőzéséhez.

| (3) | Az Európai Parlament a tengeri biztonság javításáról szóló, 2004. április 21-i állásfoglalásában (4) sürgette a Bizottságot a hajózási balesetek kivizsgálásáról szóló irányelvre vonatkozó javaslat előterjesztésére. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament a tengeri biztonság javításáról szóló, 2004. április 21-i állásfoglalásában (4) sürgette a Bizottságot a hajózási balesetek kivizsgálásáról szóló irányelvre vonatkozó javaslat előterjesztésére.

| (4) | Az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének (║ „UNCLOS”) 2. cikke meghatározza a parti államok azon jogát, hogy kivizsgálják a felségvizeiken bekövetkező olyan tengeri balesetek okait, amelyek veszélyeztethetik az emberi életet vagy a környezetet, szükségessé tehetik a parti állam felkutatási és mentési hatóságainak beavatkozását, vagy másképpen érinthetik a parti államot. |
| --- | --- |

(4)

Az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének (║ „UNCLOS”) 2. cikke meghatározza a parti államok azon jogát, hogy kivizsgálják a felségvizeiken bekövetkező olyan tengeri balesetek okait, amelyek veszélyeztethetik az emberi életet vagy a környezetet, szükségessé tehetik a parti állam felkutatási és mentési hatóságainak beavatkozását, vagy másképpen érinthetik a parti államot.

| (5) | Az UNCLOS-egyezmény 94. cikke előírja, hogy a lobogó szerinti államoknak megfelelően képzett személy vagy személyek által vagy előtt kell kivizsgáltatniuk bizonyos nyílt tengeren bekövetkezett baleseteket vagy hajózási eseményeket. |
| --- | --- |

(5)

Az UNCLOS-egyezmény 94. cikke előírja, hogy a lobogó szerinti államoknak megfelelően képzett személy vagy személyek által vagy előtt kell kivizsgáltatniuk bizonyos nyílt tengeren bekövetkezett baleseteket vagy hajózási eseményeket.

| (6) | Az Életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. november 1-jei nemzetközi egyezmény (║ „SOLAS 74”) I/21. szabálya, a merülésvonalakról szóló 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény meghatározza a lobogó szerinti államoknak a balesetek kivizsgálására és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek (IMO) a vonatkozó megállapításokról való tájékoztatására irányuló felelősségét. |
| --- | --- |

(6)

Az Életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. november 1-jei nemzetközi egyezmény (║ „SOLAS 74”) I/21. szabálya, a merülésvonalakról szóló 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény meghatározza a lobogó szerinti államoknak a balesetek kivizsgálására és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek (IMO) a vonatkozó megállapításokról való tájékoztatására irányuló felelősségét.

| (7) | Az IMO közgyűlésének a 2005. december 1-jei A.973(24) határozatához csatolt, a kötelező IMO-jogeszközök végrehajtási szabályzata emlékeztet a lobogó szerinti államok azon kötelességére, hogy a tengeri közlekedésbiztonsági vizsgálatokat megfelelően képzett, a tengeri balesetekkel és eseményekkel kapcsolatos ügyekben jártas vizsgálóbiztosok végezzék. Az említett szabályzat előírja továbbá a lobogó szerinti államok számára, hogy készen kell állniuk arra, hogy – a baleset vagy esemény helyszínétől függetlenül – az adott célra képzett vizsgálóbiztosokat bocsássanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(7)

Az IMO közgyűlésének a 2005. december 1-jei A.973(24) határozatához csatolt, a kötelező IMO-jogeszközök végrehajtási szabályzata emlékeztet a lobogó szerinti államok azon kötelességére, hogy a tengeri közlekedésbiztonsági vizsgálatokat megfelelően képzett, a tengeri balesetekkel és eseményekkel kapcsolatos ügyekben jártas vizsgálóbiztosok végezzék. Az említett szabályzat előírja továbbá a lobogó szerinti államok számára, hogy készen kell állniuk arra, hogy – a baleset vagy esemény helyszínétől függetlenül – az adott célra képzett vizsgálóbiztosokat bocsássanak rendelkezésre.

| (8) | Figyelembe kell venni a tengeri balesetek és események kivizsgálásának az IMO közgyűlésének az 1997. november 27-i A.849(20) határozatához csatolt szabályzatát (║ „a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzat”), amely közös megközelítés alkalmazását írja elő a tengeri balesetek és események biztonsági vizsgálata esetében, valamint államközi együttműködést a tengeri baleseteket és eseményeket kiváltó tényezők azonosítása területén. Figyelembe kell venni továbbá az IMO közgyűlésének 1997. november 27-i A.861(20) és az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának a 2004. május 17-i MSC.163(78) határozatait is, amelyek meghatározzák az „úti adatrögzítők” fogalmát. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe kell venni a tengeri balesetek és események kivizsgálásának az IMO közgyűlésének az 1997. november 27-i A.849(20) határozatához csatolt szabályzatát (║ „a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzat”), amely közös megközelítés alkalmazását írja elő a tengeri balesetek és események biztonsági vizsgálata esetében, valamint államközi együttműködést a tengeri baleseteket és eseményeket kiváltó tényezők azonosítása területén. Figyelembe kell venni továbbá az IMO közgyűlésének 1997. november 27-i A.861(20) és az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának a 2004. május 17-i MSC.163(78) határozatait is, amelyek meghatározzák az „úti adatrögzítők” fogalmát.

| (9) | Tengeri balesetek vagy események biztonsági vizsgálata során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az IMO jogi bizottsága és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Igazgató Tanácsának a 2006. április 27-i LEG.3(91) határozatához csatolt, a tengeri balesetek során a tengerészekkel szembeni tisztességes bánásmódra vonatkozó iránymutatásokat ▐. |
| --- | --- |

(9)

Tengeri balesetek vagy események biztonsági vizsgálata során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az IMO jogi bizottsága és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Igazgató Tanácsának a 2006. április 27-i LEG.3(91) határozatához csatolt, a tengeri balesetek során a tengerészekkel szembeni tisztességes bánásmódra vonatkozó iránymutatásokat ▐.

| (10) | A menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelv (5) előírja a tagállamok számára, hogy saját jogrendszerük keretében hozzanak létre egy jogalapot, amely számukra és minden egyéb különösen érdekelt tagállam számára lehetővé teszi, hogy egy ro-ro komphajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet érintő tengeri baleset vagy esemény kivizsgálásában részt vegyenek, abban együttműködjenek, vagy – amennyiben a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzat úgy rendelkezik – az ilyen vizsgálatot lefolytassák. |
| --- | --- |

(10)

A menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és a gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelv (5) előírja a tagállamok számára, hogy saját jogrendszerük keretében hozzanak létre egy jogalapot, amely számukra és minden egyéb különösen érdekelt tagállam számára lehetővé teszi, hogy egy ro-ro komphajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet érintő tengeri baleset vagy esemény kivizsgálásában részt vegyenek, abban együttműködjenek, vagy – amennyiben a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzat úgy rendelkezik – az ilyen vizsgálatot lefolytassák.

| (11) | A közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) előírja a tagállamok számára, hogy meg kell felelniük a tengeri balesetek és események kivizsgálására vonatkozó IMO-szabályzatnak és biztosítaniuk kell, hogy a balesetek kivizsgálásának eredményei a balesetek kivizsgálásának lezárultát követően a lehető legrövidebb időn belül közzétételre kerüljenek. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) előírja a tagállamok számára, hogy meg kell felelniük a tengeri balesetek és események kivizsgálására vonatkozó IMO-szabályzatnak és biztosítaniuk kell, hogy a balesetek kivizsgálásának eredményei a balesetek kivizsgálásának lezárultát követően a lehető legrövidebb időn belül közzétételre kerüljenek.

| (12) | A tengerjáró hajókat vagy a kikötőkben vagy más, korlátozás alá tartozó területeken tartózkodó hajókat érintő balesetek és események pártatlan módon történő biztonsági vizsgálata alapvető fontosságú az ilyen baleset vagy esemény körülményeinek és okainak pontos megállapítása érdekében. A vizsgálatot ezért – az összeférhetetlenség elkerülése érdekében
  – határozathozatali jogkörrel állandó jelleggel felruházott
  független szerv ellenőrzése mellett, képzett vizsgálóbiztosoknak kell lefolytatniuk. |
| --- | --- |

(12)

A tengerjáró hajókat vagy a kikötőkben vagy más, korlátozás alá tartozó területeken tartózkodó hajókat érintő balesetek és események pártatlan módon történő biztonsági vizsgálata alapvető fontosságú az ilyen baleset vagy esemény körülményeinek és okainak pontos megállapítása érdekében. A vizsgálatot ezért – az összeférhetetlenség elkerülése érdekében
  – határozathozatali jogkörrel állandó jelleggel felruházott
  független szerv ellenőrzése mellett, képzett vizsgálóbiztosoknak kell lefolytatniuk.

| (13) | A tagállamoknak – az igazságügyi vizsgálat lefolytatásáért felelős hatóságok hatáskörére vonatkozó jogszabályaiknak megfelelően, és adott esetben ezen hatóságokkal együttműködésben – biztosítaniuk kell, hogy a műszaki kivizsgálásért felelős személyek feladataikat a lehető legjobb körülmények között végezhessék. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak – az igazságügyi vizsgálat lefolytatásáért felelős hatóságok hatáskörére vonatkozó jogszabályaiknak megfelelően, és adott esetben ezen hatóságokkal együttműködésben – biztosítaniuk kell, hogy a műszaki kivizsgálásért felelős személyek feladataikat a lehető legjobb körülmények között végezhessék.

| (14) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy jogrendszerük lehetővé tegye számukra és minden egyéb különösen érdekelt tagállam számára, hogy – a tengeri balesetek és események kivizsgálására vonatkozó IMO-szabályzat rendelkezései alapján – a balesetek kivizsgálásában részt vegyenek vagy együttműködjenek, vagy azt lefolytassák. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy jogrendszerük lehetővé tegye számukra és minden egyéb különösen érdekelt tagállam számára, hogy – a tengeri balesetek és események kivizsgálására vonatkozó IMO-szabályzat rendelkezései alapján – a balesetek kivizsgálásában részt vegyenek vagy együttműködjenek, vagy azt lefolytassák.

| (15) | A tagállamok a tengeri baleset vagy esemény biztonsági vizsgálatának (║ „biztonsági vizsgálat”) vezetésével vagy az ilyen vizsgálathoz kapcsolódó egyedi feladatokkal – közös megegyezéssel – más tagállamot is megbízhatnak. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok a tengeri baleset vagy esemény biztonsági vizsgálatának (║ „biztonsági vizsgálat”) vezetésével vagy az ilyen vizsgálathoz kapcsolódó egyedi feladatokkal – közös megegyezéssel – más tagállamot is megbízhatnak.

| (16) | A tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy a két vagy több tagállamot érintő biztonsági vizsgálatok keretében igényelt segítségnyújtásért ne számítsanak fel költséget. A biztonsági vizsgálatban nem érintett tagállamtól kért segítség esetén a tagállamok megállapodnak a felmerülő költségek megtérítéséről. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy a két vagy több tagállamot érintő biztonsági vizsgálatok keretében igényelt segítségnyújtásért ne számítsanak fel költséget. A biztonsági vizsgálatban nem érintett tagállamtól kért segítség esetén a tagállamok megállapodnak a felmerülő költségek megtérítéséről.

| (17) | A SOLAS 74 V/20. szabálya értelmében a 2002. július 1-jén vagy azután megépített utasszállító hajókat és a 3 000 tonna, vagy annál nagyobb bruttó űrtartalmú egyéb hajókat úti adatrögzítőkkel kell felszerelni a balesetek kivizsgálásának segítése érdekében. Elő kell írni, hogy ez a berendezés – tekintettel a hajózási balesetek megelőzését célzó politika kialakításában betöltött fontos szerepére – mindig megtalálható legyen a nemzeti vagy nemzetközi forgalomban részt vevő és közösségi kikötőkbe érkező hajókon. |
| --- | --- |

(17)

A SOLAS 74 V/20. szabálya értelmében a 2002. július 1-jén vagy azután megépített utasszállító hajókat és a 3 000 tonna, vagy annál nagyobb bruttó űrtartalmú egyéb hajókat úti adatrögzítőkkel kell felszerelni a balesetek kivizsgálásának segítése érdekében. Elő kell írni, hogy ez a berendezés – tekintettel a hajózási balesetek megelőzését célzó politika kialakításában betöltött fontos szerepére – mindig megtalálható legyen a nemzeti vagy nemzetközi forgalomban részt vevő és közösségi kikötőkbe érkező hajókon.

| (18) | Az úti adatrögzítő rendszer és más elektronikus eszközök által szolgáltatott adatok felhasználhatók visszamenőlegesen a tengeri baleset vagy esemény okainak kivizsgálására, valamint megelőző jelleggel az esetlegesen ilyen eseményekhez vezető körülményekből való tapasztalatszerzésre. A tagállamoknak biztosítaniuk kell az ilyen adatok mindkét célra történő megfelelő felhasználását, amennyiben azok rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(18)

Az úti adatrögzítő rendszer és más elektronikus eszközök által szolgáltatott adatok felhasználhatók visszamenőlegesen a tengeri baleset vagy esemény okainak kivizsgálására, valamint megelőző jelleggel az esetlegesen ilyen eseményekhez vezető körülményekből való tapasztalatszerzésre. A tagállamoknak biztosítaniuk kell az ilyen adatok mindkét célra történő megfelelő felhasználását, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

| (19) | A hajóról érkező vészjelzéseket vagy bármely forrásból származó, arra vonatkozó információkat, hogy egy hajó veszélynek van kitéve, vagy egy hajón tartózkodó vagy onnan érkező személyek veszélynek vannak kitéve, illetve hogy egy hajó működésével kapcsolatban álló esemény folytán a személyek, a hajószerkezet vagy a környezet esetlegesen súlyosan károsodhatnak, ki kell vizsgálni vagy másként meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(19)

A hajóról érkező vészjelzéseket vagy bármely forrásból származó, arra vonatkozó információkat, hogy egy hajó veszélynek van kitéve, vagy egy hajón tartózkodó vagy onnan érkező személyek veszélynek vannak kitéve, illetve hogy egy hajó működésével kapcsolatban álló esemény folytán a személyek, a hajószerkezet vagy a környezet esetlegesen súlyosan károsodhatnak, ki kell vizsgálni vagy másként meg kell vizsgálni.

| (20) | Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (7) előírja az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (║ „az ügynökség”) számára, hogy együtt kell működnie a tagállamokkal műszaki megoldások kidolgozása érdekében, továbbá technikai segítséget kell nyújtania a közösségi jogszabályok végrehajtásához. A balesetek kivizsgálása területén az ügynökségnek az a feladata, hogy – a tagállamok eltérő jogi rendszereire figyelemmel – megkönnyítse a tagállamok és a Bizottság közötti, a tengeri baleseteknek az egyezményes nemzetközi alapelvek szerinti kivizsgálására vonatkozó közös módszertan kidolgozására irányuló együttműködést. |
| --- | --- |

(20)

Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (7) előírja az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (║ „az ügynökség”) számára, hogy együtt kell működnie a tagállamokkal műszaki megoldások kidolgozása érdekében, továbbá technikai segítséget kell nyújtania a közösségi jogszabályok végrehajtásához. A balesetek kivizsgálása területén az ügynökségnek az a feladata, hogy – a tagállamok eltérő jogi rendszereire figyelemmel – megkönnyítse a tagállamok és a Bizottság közötti, a tengeri baleseteknek az egyezményes nemzetközi alapelvek szerinti kivizsgálására vonatkozó közös módszertan kidolgozására irányuló együttműködést.

| (21) | Az 1406/2002/EK rendeletnek megfelelően az ügynökségnek elő segíti a kivizsgálással kapcsolatos tevékenységek tekintetében a tagállamok által nyújtott támogatásra és a meglévő baleseti jelentések elemzésére irányuló együttműködést. |
| --- | --- |

(21)

Az 1406/2002/EK rendeletnek megfelelően az ügynökségnek elő segíti a kivizsgálással kapcsolatos tevékenységek tekintetében a tagállamok által nyújtott támogatásra és a meglévő baleseti jelentések elemzésére irányuló együttműködést.

| (22) | Az elkészült baleseti vizsgálati jelentésekből levont bármely olyan következtetést, amely hasznos lehet jövőbeli katasztrófák elkerüléséhez és az Európai Unió tengeri biztonságának növeléséhez, figyelembe kell venni a tengeri balesetek közös kivizsgálási módszertanának fejlesztése vagy módosítása során. |
| --- | --- |

(22)

Az elkészült baleseti vizsgálati jelentésekből levont bármely olyan következtetést, amely hasznos lehet jövőbeli katasztrófák elkerüléséhez és az Európai Unió tengeri biztonságának növeléséhez, figyelembe kell venni a tengeri balesetek közös kivizsgálási módszertanának fejlesztése vagy módosítása során.

| (23) | A biztonsági vizsgálatot követően megfogalmazott biztonsági ajánlásokat a tagállamoknak
  és a Közösségnek
  kellően figyelembe kell venniük. |
| --- | --- |

(23)

A biztonsági vizsgálatot követően megfogalmazott biztonsági ajánlásokat a tagállamoknak
  és a Közösségnek
  kellően figyelembe kell venniük.

| (24) | Mivel a ║ biztonsági vizsgálat célja a tengeri balesetek és események megelőzése, a következtetések és a biztonsági ajánlások semmilyen körülmények között nem állapíthatják meg a felelősséget vagy a vétkesség megosztását. |
| --- | --- |

(24)

Mivel a ║ biztonsági vizsgálat célja a tengeri balesetek és események megelőzése, a következtetések és a biztonsági ajánlások semmilyen körülmények között nem állapíthatják meg a felelősséget vagy a vétkesség megosztását.

| (25) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tengeri szállítás biztonságának Közösségen belüli javítását és ily módon a jövőbeli tengeri balesetek kockázatának csökkentését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv terjedelme vagy hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(25)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tengeri szállítás biztonságának Közösségen belüli javítását és ily módon a jövőbeli tengeri balesetek kockázatának csökkentését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv terjedelme vagy hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (26) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(26)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni.

| (27) | A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni ezen irányelv módosítására, hogy alkalmazza a nemzetközi egyezményekben, és jegyzőkönyvekben, szabályzatokban és az ahhoz kapcsolódó határozatokban bekövetkező változásokat, és kiigazítsa vagy módosítsa a tengeri balesetek és események kivizsgálásának közös módszertanát. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni,
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni ezen irányelv módosítására, hogy alkalmazza a nemzetközi egyezményekben, és jegyzőkönyvekben, szabályzatokban és az ahhoz kapcsolódó határozatokban bekövetkező változásokat, és kiigazítsa vagy módosítsa a tengeri balesetek és események kivizsgálásának közös módszertanát. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni,

▐

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

(1)   Az irányelv célja a tengeri szállítás biztonságának javítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése a jövőbeli tengeri balesetek kockázatának csökkentése érdekében, a következők révén:

| a) | a gyors biztonsági vizsgálatok elvégzésének, valamint a tengeri balesetek és események megfelelő elemzésének a megkönnyítése azok okainak meghatározása érdekében, és |
| --- | --- |

a)

a gyors biztonsági vizsgálatok elvégzésének, valamint a tengeri balesetek és események megfelelő elemzésének a megkönnyítése azok okainak meghatározása érdekében, és

| b) | a biztonsági vizsgálatról szóló időszerű és pontos jelentések, valamint a helyreállítási intézkedésekre vonatkozó javaslatok biztosítása. |
| --- | --- |

b)

a biztonsági vizsgálatról szóló időszerű és pontos jelentések, valamint a helyreállítási intézkedésekre vonatkozó javaslatok biztosítása.

(2)   Az ezen irányelv szerinti biztonsági kivizsgálások sem a felelősség megállapítására, sem a vétkesség megosztására nem terjedhetnek ki. A tagállamoknak azonban biztosítaniuk kell, hogy a vizsgálati szerv vagy jogalany (║ „vizsgálati szerv”) a baleset vagy esemény oka tekintetében teljes körű jelentést tegyen, mivel a vétkesség vagy a felelősség esetleg ezen megállapításokból kikövetkeztethető.

2. cikk

Hatály

(1)   Az irányelv olyan tengeri balesetekre,
  eseményekre
  és
  vészjelzésekre
  alkalmazandó, amelyek

| a) | valamelyik tagállam lobogója alatt közlekedő hajókkal kapcsolatosak, |
| --- | --- |

a)

valamelyik tagállam lobogója alatt közlekedő hajókkal kapcsolatosak,

| b) | a tagállamoknak az UNCLOS-ban meghatározottak szerinti parti tengerén vagy belvizein történtek; vagy |
| --- | --- |

b)

a tagállamoknak az UNCLOS-ban meghatározottak szerinti parti tengerén vagy belvizein történtek; vagy

| c) | a tagállamok más alapvető érdekeit érintik. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok más alapvető érdekeit érintik.

(2)   Az irányelv nem alkalmazható olyan tengeri balesetekre, eseményekre és
  vészjelzésekre
  , amelyek csak a következő típusú hajókat érintik:

| a) | hadihajók, csapatszállító hajók és egyéb hajók, amelyek valamely tagállam tulajdonában vagy üzemeltetésében állnak, és amelyeket kizárólag kormányzati, nem kereskedelmi célra használnak; |
| --- | --- |

a)

hadihajók, csapatszállító hajók és egyéb hajók, amelyek valamely tagállam tulajdonában vagy üzemeltetésében állnak, és amelyeket kizárólag kormányzati, nem kereskedelmi célra használnak;

| b) | kereskedelmi tevékenységre nem használt, nem gépi meghajtású hajók, kezdetleges felépítésű fahajók, kedvtelési célú jachtok és kedvtelési célú hajók, kivéve ha legénységgel közlekednek vagy fognak közlekedni, és 12 utasnál többet szállítanak kereskedelmi céllal; |
| --- | --- |

b)

kereskedelmi tevékenységre nem használt, nem gépi meghajtású hajók, kezdetleges felépítésű fahajók, kedvtelési célú jachtok és kedvtelési célú hajók, kivéve ha legénységgel közlekednek vagy fognak közlekedni, és 12 utasnál többet szállítanak kereskedelmi céllal;

| c) | belvízi utakon üzemeltetett belvízi hajók; |
| --- | --- |

c)

belvízi utakon üzemeltetett belvízi hajók;

| d) | 15 méternél rövidebb halászhajók; |
| --- | --- |

d)

15 méternél rövidebb halászhajók;

| e) | rögzített nyílt tengeri fúróberendezések. |
| --- | --- |

e)

rögzített nyílt tengeri fúróberendezések.

3. cikk

Meghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „A tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzat”: az IMO az 1997. november 27-i A.849(20) közgyűlési határozatához csatolt, a tengeri balesetek és események kivizsgálásának szabályzata, annak naprakész változata szerint. |
| --- | --- |

1.

„A tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzat”: az IMO az 1997. november 27-i A.849(20) közgyűlési határozatához csatolt, a tengeri balesetek és események kivizsgálásának szabályzata, annak naprakész változata szerint.

| 2. | A következő kifejezések a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzatban található meghatározások szerint értendők:






  a) | „tengeri baleset”, |
| --- | --- | --- |

2.

A következő kifejezések a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzatban található meghatározások szerint értendők:

a)

„tengeri baleset”,

| b) | „nagyon súlyos baleset”, |
| --- | --- |

b)

„nagyon súlyos baleset”,

| c) | „tengeri esemény”, |
| --- | --- |

c)

„tengeri esemény”,

| d) | „tengeri baleset vagy esemény biztonsági vizsgálata”, |
| --- | --- |

d)

„tengeri baleset vagy esemény biztonsági vizsgálata”,

| e) | „a vizsgálatot vezető állam”; |
| --- | --- |

e)

„a vizsgálatot vezető állam”;

| f) | „különösen érdekelt állam”. |
| --- | --- |

f)

„különösen érdekelt állam”.

| 3. | A „súlyos baleset” és a „kevésbé súlyos baleset” kifejezések az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának 953. körlevelében található aktualizált meghatározásoknak megfelelően értendők. |
| --- | --- |

3.

A „súlyos baleset” és a „kevésbé súlyos baleset” kifejezések az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának 953. körlevelében található aktualizált meghatározásoknak megfelelően értendők.

| 4. | A „ro-ro komphajó” és a „gyorsjáratú személyszállító vízi jármű” kifejezések az 1999/35/EK irányelv 2. cikkében található meghatározás szerint értendők. |
| --- | --- |

4.

A „ro-ro komphajó” és a „gyorsjáratú személyszállító vízi jármű” kifejezések az 1999/35/EK irányelv 2. cikkében található meghatározás szerint értendők.

| 5. | „úti adatrögzítő (VDR)”: az IMO közgyűlésének az A.861 (20) és az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának MSC.163 (78) határozatában foglalt meghatározás szerint értendő. |
| --- | --- |

5.

„úti adatrögzítő (VDR)”: az IMO közgyűlésének az A.861 (20) és az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának MSC.163 (78) határozatában foglalt meghatározás szerint értendő.

| 6. | „Vészjelzés”: hajóról érkező jel, vagy bármilyen forrásból származó információ, amely azt jelzi, hogy egy hajó vészhelyzetben van, illetve hogy hajón tartózkodó vagy onnan érkező személyek vészhelyzetben vannak a tengeren
  . |
| --- | --- |

6.

„Vészjelzés”: hajóról érkező jel, vagy bármilyen forrásból származó információ, amely azt jelzi, hogy egy hajó vészhelyzetben van, illetve hogy hajón tartózkodó vagy onnan érkező személyek vészhelyzetben vannak a tengeren
  .

| 7. | „Biztonsági ajánlás”:
  bármely
  olyan javaslat,
  a lajstromozási és ellenőrzési célból tett javaslatokat is beleértve,
  amelyet






  a) | biztonsági vizsgálatot folytató vagy vezető állam vizsgálati szerve tett a vizsgálatból származó információk alapján,
  vagy
  , adott esetben |
| --- | --- | --- |

7.

„Biztonsági ajánlás”:
  bármely
  olyan javaslat,
  a lajstromozási és ellenőrzési célból tett javaslatokat is beleértve,
  amelyet

a)

biztonsági vizsgálatot folytató vagy vezető állam vizsgálati szerve tett a vizsgálatból származó információk alapján,
  vagy
  , adott esetben

| b) | az Ügynökség segítségével eljárva
  a Bizottság az adatok összefoglaló elemzése
  , valamint az elvégzett kivizsgálások eredményei
  alapján. |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség segítségével eljárva
  a Bizottság az adatok összefoglaló elemzése
  , valamint az elvégzett kivizsgálások eredményei
  alapján.

4. cikk

A biztonsági vizsgálatok jogállása

(1)   A tagállamok – a jogrendszerüknek megfelelően – oly módon határozzák meg a biztonsági vizsgálatok jogállását, hogy azokat a lehető leghatékonyabb módon és a lehető legrövidebb időn belül el lehessen végezni.

A tagállamok – jogszabályaiknak megfelelően és adott esetben az igazságügyi vizsgálat elvégzéséért felelős hatóságok általi együttműködéssel – biztosítják, hogy a biztonsági vizsgálatok

| a) | a felelősség megállapítására vagy a vétkesség megosztására irányuló nyomozástól vagy egyéb, párhuzamosan végzett vizsgálattól függetlenek legyenek,
  lehetővé téve azt, hogy csak az ezen irányelv alapján kezdeményezett biztonsági vizsgálatokból származó következtetések vagy ajánlások járulhassanak hozzá más vizsgálatokhoz
  ; és |
| --- | --- |

a)

a felelősség megállapítására vagy a vétkesség megosztására irányuló nyomozástól vagy egyéb, párhuzamosan végzett vizsgálattól függetlenek legyenek,
  lehetővé téve azt, hogy csak az ezen irányelv alapján kezdeményezett biztonsági vizsgálatokból származó következtetések vagy ajánlások járulhassanak hozzá más vizsgálatokhoz
  ; és

| b) | ne legyenek indokolatlanul akadályoztatva, felfüggesztve vagy elhalasztva ilyen vizsgálatok miatt. |
| --- | --- |

b)

ne legyenek indokolatlanul akadályoztatva, felfüggesztve vagy elhalasztva ilyen vizsgálatok miatt.

(2)   A tagállamok által meghatározandó szabályoknak – a 10. cikkben említett állandó együttműködési kerettel összhangban – tartalmazniuk kell olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik

| a) | a más tagállamok által vezetett biztonsági vizsgálatok területén folytatott együttműködést és kölcsönös segítségnyújtást, vagy az ilyen vizsgálatok lefolytatásának más tagállamokra való bízását a 7. cikkel összhangban; és |
| --- | --- |

a)

a más tagállamok által vezetett biztonsági vizsgálatok területén folytatott együttműködést és kölcsönös segítségnyújtást, vagy az ilyen vizsgálatok lefolytatásának más tagállamokra való bízását a 7. cikkel összhangban; és

| b) | vizsgálati szerveik tevékenységeinek összehangolását az ezen irányelv céljának eléréséhez szükséges mértékben. |
| --- | --- |

b)

vizsgálati szerveik tevékenységeinek összehangolását az ezen irányelv céljának eléréséhez szükséges mértékben.

5. cikk

Kivizsgálási kötelezettség

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a 8. cikkben említett vizsgálati szerv biztonsági vizsgálatot végezzen az olyan
  súlyos vagy
  nagyon súlyos tengeri balesetekkel kapcsolatban, amelyek

| a) | a lobogója alatt közlekedő hajót érintenek, tekintet nélkül a baleset helyszínére; |
| --- | --- |

a)

a lobogója alatt közlekedő hajót érintenek, tekintet nélkül a baleset helyszínére;

| b) | az UNCLOS-ban meghatározottak szerinti parti tengerén vagy belvizein következnek be, tekintet nélkül a balesetben érintett hajó vagy hajók lobogójára; vagy |
| --- | --- |

b)

az UNCLOS-ban meghatározottak szerinti parti tengerén vagy belvizein következnek be, tekintet nélkül a balesetben érintett hajó vagy hajók lobogójára; vagy

| c) | a tagállam alapvető érdekével kapcsolatosak, tekintet nélkül a baleset helyszínére és az érintett hajó vagy hajók lobogójára. |
| --- | --- |

c)

a tagállam alapvető érdekével kapcsolatosak, tekintet nélkül a baleset helyszínére és az érintett hajó vagy hajók lobogójára.

(2)   
  A súlyos és nagyon súlyos balesetek kivizsgálásán túlmenően a 8. cikkben említett vizsgálati szervnek a tényállás megállapítása után el kell döntenie
  , hogy
  kevésbé súlyos baleset,
  tengeri
  esemény
  vagy
  vészjelzés esetén végezzen-e
  biztonsági
  vizsgálatot
  .

Döntésében
  a vizsgálati szervnek figyelembe kell vennie a baleset vagy
  rendkívüli
  esemény súlyosságát,
  a vészjelzésben
  érintett hajó és/vagy
  teherhajó
  típusát
  és a felkutatási és mentési hatóságok bármilyen kérését
  .

(3)   A biztonsági vizsgálatok hatályát és a lefolytatásukra vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a vizsgálatot vezető tagállam vizsgálati szerve határozza meg a többi különösen érdekelt állam vizsgálati szervével együttműködésben, oly módon, hogy az ezen irányelv céljának elérését a lehető legjobban elősegítse, és a jövőbeli balesetek és események megelőzését szolgálja.

(4)   A biztonsági vizsgálatoknak az 1406/2002/EK rendelet 2. cikkének e) pontja szerint kidolgozott közös módszertant kell követniük a tengeri balesetek és rendkívüli események kivizsgálására. A Bizottság ezen irányelv alkalmazásában kiigazítja vagy módosítja e módszertant.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítéssel történő módosítására irányuló ilyen intézkedést a 18. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

A Bizottságnak figyelembe kell vennie a baleseti jelentések következtetéseit és az azokban foglalt
  biztonsági
  ajánlásokat
  a közös módszertan
  módosítása
  során ▐.

(5)   A biztonsági vizsgálatot a tengeri baleset vagy rendkívüli esemény bekövetkezése után a kivitelezhetőség függvényében haladéktalanul
  és mindenképpen legkésőbb a bekövetkezésétől számított két hónapon belül
  meg kell kezdeni.

6. cikk

Értesítési kötelezettség

A tagállamok – a jogrendszerük keretében – előírják, hogy a vizsgálati szervet a felelős hatóságok és/vagy az érintett felek haladéktalanul értesítik az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi balesetről, eseményről
  és vészjelzésről
  .

7. cikk

Biztonsági vizsgálatok vezetése és az azokban való részvétel

(1)   ▐ Két vagy több
  tagállam alapvető érdekét
  érintő
  súlyos és nagyon súlyos baleset
  esetén ║ a tagállamoknak
  haladéktalanul
  meg kell állapodniuk abban, hogy melyikük legyen a vizsgálatot vezető tagállam.
  Ha az érintett tagállamok nem tudnak megállapodni abban, hogy melyikük vezesse a vizsgálatot, a Bizottság határoz a kérdésben az Ügynökség véleménye alapján,
  és a
  határozatot haladéktalanul végre kell hajtani
  .

▐

(2)   Az (1) bekezdés ellenére minden egyes tagállam felelős a biztonsági vizsgálatért és
  a
  különösen érdekelt tagállamokkal való koordinációért mindaddig, amíg
  vagy
  kölcsönösen megállapodnak
  vagy a Bizottság határoz
  arról, hogy melyikük legyen a vizsgálatot vezető állam.

(3)   A tagállamok – az ezen irányelv és a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeik sérelme nélkül – eseti alapon és kölcsönös megegyezéssel megbízhatnak egy másik tagállamot valamely biztonsági vizsgálat vezetésének feladatával, vagy az ehhez a vizsgálathoz kapcsolódó konkrét feladatok elvégzésével.

(4)   Ha egy ro-ro komphajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű érintett tengeri balesetben
  , eseményben
  vagy
  vészjelzésben
  , a biztonsági vizsgálati eljárást annak a tagállamnak kell megindítania, amelynek az UNCLOS-ban meghatározott felségvizein vagy belvizein a baleset vagy esemény bekövetkezett, egyéb vizeken bekövetkezett baleset esetén pedig a komphajó vagy vízi jármű által utoljára érintett tagállamnak. Ez az állam felelős a biztonsági vizsgálatért és a különösen érdekelt tagállamokkal való koordinációért mindaddig, amíg
  az érintettek vagy
  kölcsönösen
  meg nem állapodnak, vagy a Bizottság nem határoz
  arról, hogy melyikük legyen a vizsgálatot vezető állam.

8. cikk

Vizsgálati szervek

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a biztonsági vizsgálattal független, állandó vizsgálati szervet
  vagy testületet
  ▐ bízzanak meg,
  amelyet felruháznak a szükséges jogkörrel,
  és
  amely
  megfelelően képzett, a tengeri balesetekkel és eseményekkel kapcsolatos ügyekben jártas
  vizsgálóbiztosokból áll
  .

Ez a vizsgálati szerv működését tekintve független, különösen a tengerálló-képességért, a tanúsításért, a felügyeletért, a személyzetért, a biztonságos hajózásért, a karbantartásért, a tengeri forgalom irányításáért, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzésért, a tengeri kikötők működéséért felelős nemzeti hatóságoktól, a felelősség vagy a bűnüldözés céljából kivizsgálásokat végző szervektől és általában
  minden olyan féltől,
  amelynek az érdekei ütközhetnek a ráruházott feladatokkal
  .

A sem tengerparttal, sem lobogójuk alatt közlekedő hajókkal és vízi járművekkel nem rendelkező tagállamok független kapcsolattartó intézményt jelölnek ki, amely együttműködik az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti biztonsági vizsgálat során.

(2)   A vizsgálati szerv biztosítja, hogy az egyes vizsgálóbiztosok rendelkezzenek a szokásos vizsgálati feladataikhoz tartozó területekre vonatkozó szaktudással és gyakorlati tapasztalattal. A vizsgálati szerv szükség esetén biztosítja továbbá a megfelelő szakértők azonnali rendelkezésre bocsátását.

(3)   A vizsgálati szervre bízott tevékenységek kiterjeszthetők a tengeri közlekedés biztonságával kapcsolatos adatok gyűjtésére és elemzésére, különösen megelőzési céllal, ha ezek a tevékenységek nem befolyásolják függetlenségét, és szabályozási, igazgatási vagy szabványosítási kérdésekben nem járnak felelősséggel.

(4)   A tagállamok – a jogrendszerük keretében eljárva és adott esetben az igazságügyi vizsgálatért felelős hatóságokkal együttműködve – biztosítják, hogy a vizsgálati szerv vagy a biztonsági vizsgálati feladattal megbízott bármely más vizsgálati szerv vizsgálóbiztosai:

| a) | szabadon megközelíthessenek bármely érintett területet vagy baleseti helyszínt, valamint bármely hajót, hajóroncsot vagy hajószerkezetet, beleértve a rakományt, a felszereléseket vagy a törmelékeket; |
| --- | --- |

a)

szabadon megközelíthessenek bármely érintett területet vagy baleseti helyszínt, valamint bármely hajót, hajóroncsot vagy hajószerkezetet, beleértve a rakományt, a felszereléseket vagy a törmelékeket;

| b) | azonnal biztosíthassák a bizonyítékok jegyzékének összeállítását, valamint a vizsgálat vagy elemzés tárgyát képező hajóroncsok, törmelékek vagy más alkatrészek és anyagok ellenőrzött felkutatását és eltávolítását; |
| --- | --- |

b)

azonnal biztosíthassák a bizonyítékok jegyzékének összeállítását, valamint a vizsgálat vagy elemzés tárgyát képező hajóroncsok, törmelékek vagy más alkatrészek és anyagok ellenőrzött felkutatását és eltávolítását;

| c) | megkövetelhessék a b) pontban említettek vizsgálatát vagy elemzését, és szabadon hozzáférhessenek az ilyen vizsgálatok vagy elemzések eredményeihez; |
| --- | --- |

c)

megkövetelhessék a b) pontban említettek vizsgálatát vagy elemzését, és szabadon hozzáférhessenek az ilyen vizsgálatok vagy elemzések eredményeihez;

| d) | szabadon hozzáférjenek, lemásolhassanak és felhasználhassanak bármely vonatkozó információt és rögzített adatot, beleértve a VDR-ből nyert adatokat, amelyek a hajóra, az útra, a rakományra, a legénységre vagy bármely más személyre, tárgyra, tényezőre vagy körülményre vonatkoznak; |
| --- | --- |

d)

szabadon hozzáférjenek, lemásolhassanak és felhasználhassanak bármely vonatkozó információt és rögzített adatot, beleértve a VDR-ből nyert adatokat, amelyek a hajóra, az útra, a rakományra, a legénységre vagy bármely más személyre, tárgyra, tényezőre vagy körülményre vonatkoznak;

| e) | szabadon hozzáférhessenek az áldozatok holttestén vagy az áldozatok holttestéből vett mintákon végzett vizsgálatok eredményeihez; |
| --- | --- |

e)

szabadon hozzáférhessenek az áldozatok holttestén vagy az áldozatok holttestéből vett mintákon végzett vizsgálatok eredményeihez;

| f) | szabad hozzáférést kérhessenek és kaphassanak a hajó üzemeltetésében érintett személyeken vagy bármely más megfelelő személyen végzett, valamint az ezektől vett mintákon végzett vizsgálatok eredményeihez; |
| --- | --- |

f)

szabad hozzáférést kérhessenek és kaphassanak a hajó üzemeltetésében érintett személyeken vagy bármely más megfelelő személyen végzett, valamint az ezektől vett mintákon végzett vizsgálatok eredményeihez;

| g) | kikérdezhessék a tanúkat minden olyan személy távollétében, akinek az érdekei hátráltathatják a biztonsági vizsgálatot; |
| --- | --- |

g)

kikérdezhessék a tanúkat minden olyan személy távollétében, akinek az érdekei hátráltathatják a biztonsági vizsgálatot;

| h) | megkaphassák a lobogó szerinti állam, a hajótulajdonosok, a hajóosztályozó társaságok vagy bármely más érintett fél birtokában lévő felmérési feljegyzéseket és vonatkozó információkat, amennyiben ezek a felek vagy képviselőik a tagállamban székhellyel rendelkeznek; |
| --- | --- |

h)

megkaphassák a lobogó szerinti állam, a hajótulajdonosok, a hajóosztályozó társaságok vagy bármely más érintett fél birtokában lévő felmérési feljegyzéseket és vonatkozó információkat, amennyiben ezek a felek vagy képviselőik a tagállamban székhellyel rendelkeznek;

| i) | államuk megfelelő hatóságainak segítségét kérhetik, beleértve a lobogó szerinti és a kikötő szerinti állam ellenőreit, a partőröket, a hajóforgalmi szolgálatok irányítóit, a felkutatási és mentési csapatokat, a révkalauzokat vagy más kikötői vagy tengeri személyzetet. |
| --- | --- |

i)

államuk megfelelő hatóságainak segítségét kérhetik, beleértve a lobogó szerinti és a kikötő szerinti állam ellenőreit, a partőröket, a hajóforgalmi szolgálatok irányítóit, a felkutatási és mentési csapatokat, a révkalauzokat vagy más kikötői vagy tengeri személyzetet.

(5)   A vizsgálati szerv számára lehetővé kell tenni, hogy azonnal reagálhasson egy balesetről szóló értesítésre, és elegendő forrással rendelkezzen feladatai független módon történő ellátásához. Vizsgálóbiztosai részére olyan jogállást kell biztosítania, amely biztosítja számukra a függetlenséghez szükséges garanciákat.

(6)   A vizsgálati szerv az ezen irányelv szerinti feladatait azzal a feltétellel kombinálhatja a tengeri balesetektől eltérő események kivizsgálásával kapcsolatos tevékenységekkel, ha az ilyen vizsgálatok nem veszélyeztetik a függetlenségét.

9. cikk

Az adatok
  bizalmas
  kezelése

A tagállamok – a jogrendszerük keretében eljárva – biztosítják, hogy a következő adatok ne legyenek hozzáférhetőek a biztonsági vizsgálattól eltérő célokra ▐ :

| a) | minden tanúvallomás és egyéb nyilatkozat, beszámoló és feljegyzés, amelyet a vizsgálati szerv jegyzett fel vagy kapott a biztonsági vizsgálat során; |
| --- | --- |

a)

minden tanúvallomás és egyéb nyilatkozat, beszámoló és feljegyzés, amelyet a vizsgálati szerv jegyzett fel vagy kapott a biztonsági vizsgálat során;

| b) | a biztonsági vizsgálat keretében tanúvallomást tett személyek személyazonosságát felfedő adatok; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági vizsgálat keretében tanúvallomást tett személyek személyazonosságát felfedő adatok;

| c) | a balesetben vagy eseményben érintett személyekre vonatkozó orvosi vagy személyes adatok. |
| --- | --- |

c)

a balesetben vagy eseményben érintett személyekre vonatkozó orvosi vagy személyes adatok.

Továbbá a tagállamok biztosítják, hogy a tanúvallomások és a biztonsági vizsgálatok során a tanúk által szolgáltatott egyéb információk nem kerülnek harmadik ország hatóságai kezébe, ezáltal megakadályozva, hogy ezeket a vallomásokat vagy információkat bűnügyi nyomozások során használják fel harmadik országokban.

10. cikk

Állandó együttműködési keret

(1)   A tagállamok a Bizottsággal szoros együttműködésben létrehoznak egy olyan állandó együttműködési keretet, amely — az ezen irányelv céljának eléréséhez szükséges mértékben — lehetővé teszi vizsgálati szerveik számára az egymással való együttműködést.

(2)   Az állandó együttműködési keret eljárási szabályzatáról és a szükséges szervezeti intézkedésekről a 19. cikk (2) bekezdésében megállapított szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell dönteni.

(3)   Az állandó együttműködési keretben a tagállamok vizsgálati szerveinek meg kell állapodniuk a legmegfelelőbb együttműködési formákról annak érdekében, hogy:

| a) | a vizsgálati szervek megoszthassák a hajóroncsoknak, a hajófelszereléseknek és a biztonsági vizsgálat szempontjából lényeges egyéb tárgyaknak a műszaki kivizsgálásához szükséges berendezéseket, létesítményeket és felszereléseket, beleértve azokat, amelyek a VDR-ekből és más elektronikus készülékekből származó információk megszerzéséhez és értékeléséhez kellenek; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati szervek megoszthassák a hajóroncsoknak, a hajófelszereléseknek és a biztonsági vizsgálat szempontjából lényeges egyéb tárgyaknak a műszaki kivizsgálásához szükséges berendezéseket, létesítményeket és felszereléseket, beleértve azokat, amelyek a VDR-ekből és más elektronikus készülékekből származó információk megszerzéséhez és értékeléséhez kellenek;

| b) | biztosíthassák egymásnak a meghatározott feladatok elvégzéséhez szükséges szakmai együttműködést vagy szakértelmet; |
| --- | --- |

b)

biztosíthassák egymásnak a meghatározott feladatok elvégzéséhez szükséges szakmai együttműködést vagy szakértelmet;

| c) | beszerezhessék és megoszthassák a balesetekre vonatkozó adatok elemzése szempontjából lényeges információkat, és közösségi szinten megfelelő biztonsági ajánlásokat tehessenek; |
| --- | --- |

c)

beszerezhessék és megoszthassák a balesetekre vonatkozó adatok elemzése szempontjából lényeges információkat, és közösségi szinten megfelelő biztonsági ajánlásokat tehessenek;

| d) | közös alapelveket dolgozhassanak ki a biztonsági ajánlások nyomán hozott intézkedésekre és a kivizsgálási módszereknek a műszaki és tudományos fejlődéshez való igazítására; |
| --- | --- |

d)

közös alapelveket dolgozhassanak ki a biztonsági ajánlások nyomán hozott intézkedésekre és a kivizsgálási módszereknek a műszaki és tudományos fejlődéshez való igazítására;

| e) | gyorsriasztási intézkedésekről gondoskodhassanak tengeri balesetek vagy események esetén; |
| --- | --- |

e)

gyorsriasztási intézkedésekről gondoskodhassanak tengeri balesetek vagy események esetén;

| f) | a nemzeti szabályok tiszteletben tartása mellett titoktartási szabályokat állapíthassanak meg a tanúvallomások megosztására és a 9. cikkben említett adatok és egyéb feljegyzett információk feldolgozására ▐; |
| --- | --- |

f)

a nemzeti szabályok tiszteletben tartása mellett titoktartási szabályokat állapíthassanak meg a tanúvallomások megosztására és a 9. cikkben említett adatok és egyéb feljegyzett információk feldolgozására ▐;

| g) | adott esetben az egyéni vizsgálóbiztosok számára a tárgyhoz kapcsolódó képzési tevékenységeket szervezhessenek; |
| --- | --- |

g)

adott esetben az egyéni vizsgálóbiztosok számára a tárgyhoz kapcsolódó képzési tevékenységeket szervezhessenek;

| h) | az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken előmozdíthassák az együttműködést a harmadik országok vizsgálati szerveivel vagy testületeivel és a tengeri baleseteket kivizsgáló nemzetközi szervezetekkel.
  ▐ |
| --- | --- |

h)

az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken előmozdíthassák az együttműködést a harmadik országok vizsgálati szerveivel vagy testületeivel és a tengeri baleseteket kivizsgáló nemzetközi szervezetekkel.

▐

(4)
     
  Bármely olyan tagállamnak, amelynek a létesítményeit vagy szolgáltatásait egy balesetet vagy eseményt megelőzően egy hajó használta vagy elvben használnia kellett volna, és amely tagállam a biztonsági vizsgálathoz kapcsolódó információkkal rendelkezik, biztosítania kell ezen információkat a vizsgálatot folytató szervnek.

11. cikk

Költségek

(1)   Két vagy több tagállamot érintő biztonsági vizsgálatok esetén a saját tevékenységeket díjmentesen kell végezni.

(2)   A biztonsági vizsgálatban nem érintett tagállamtól kért segítség esetén a tagállamok megállapodnak a felmerülő költségek megtérítéséről.

12. cikk

Együttműködés a különösen érdekelt harmadik országokkal

(1)   A tagállamoknak a biztonsági vizsgálatok során a lehető legszorosabban együtt kell működniük a különösen érdekelt harmadik országokkal.

(2)   A különösen érdekelt harmadik országok számára kölcsönös megállapodás alapján lehetővé kell tenni, hogy a valamely tagállam által, ezen irányelv alapján vezetett biztonsági vizsgálatba – annak bármely szakaszában – bekapcsolódjanak.

(3)   Egy tagállamnak egy különösen érdekelt harmadik ország által folytatott biztonsági vizsgálatban való közreműködése nem sértheti az ezen irányelv szerinti biztonsági vizsgálat lefolytatásával és a jelentéstétellel kapcsolatos követelményeket. Ha a különösen érdekelt harmadik ország egy vagy több tagállamot érintő biztonsági vizsgálatot folytat, a tagállamok határozhatnak úgy, hogy nem végeznek párhuzamos biztonsági vizsgálatot, amennyiben a harmadik ország a biztonsági vizsgálatot a tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzatnak megfelelően végzi.

13. cikk

A bizonyítékok megőrzése

A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó balesetekben és eseményekben érintett felek mindent megtegyenek annak érdekében, hogy:

| a) | megőrizzék a tengerészeti térképekből, a hajónaplókból, elektronikus és mágneses adatrögzítőkről és videoszalagokról származó összes információt, beleértve a balesetet megelőző, a baleset alatti és a balesetet követő időszakhoz kapcsolódóan a VDR-ekből és más elektronikus készülékből nyert információkat; |
| --- | --- |

a)

megőrizzék a tengerészeti térképekből, a hajónaplókból, elektronikus és mágneses adatrögzítőkről és videoszalagokról származó összes információt, beleértve a balesetet megelőző, a baleset alatti és a balesetet követő időszakhoz kapcsolódóan a VDR-ekből és más elektronikus készülékből nyert információkat;

| b) | megelőzzék az ilyen információk felülírását vagy más módosítását; |
| --- | --- |

b)

megelőzzék az ilyen információk felülírását vagy más módosítását;

| c) | védekezzenek minden egyéb, a baleset biztonsági vizsgálata szempontjából lényegesnek tartott készüléket érő interferencia ellen; |
| --- | --- |

c)

védekezzenek minden egyéb, a baleset biztonsági vizsgálata szempontjából lényegesnek tartott készüléket érő interferencia ellen;

| d) | a biztonsági vizsgálatok céljára haladéktalanul összegyűjtsenek és megőrizzenek minden bizonyítékot |
| --- | --- |

d)

a biztonsági vizsgálatok céljára haladéktalanul összegyűjtsenek és megőrizzenek minden bizonyítékot

14. cikk

Baleseti jelentések

(1)   Az ezen irányelvben foglaltak szerint végzett biztonsági vizsgálatokról az illetékes vizsgálati szerv által meghatározott formátumban, és az I. melléklet vonatkozó szakaszainak megfelelően jelentést kell közzétenni.

Olyan biztonsági vizsgálatok esetében, amelyek nem a
  súlyos vagy
  nagyon súlyos tengeri balesetre vonatkoznak, és amelyek megállapításai potenciálisan nem vezetnek jövőbeli balesetek és események megelőzéséhez, a vizsgálati szervek határozhatnak úgy, hogy egyszerűsített jelentést kell közzétenni.

(2)   A vizsgálati szerveknek mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az (1) bekezdésben említett jelentést a baleset napjától számított 12 hónapon belül a nyilvánosság
  és különösen az egész tengerészeti ágazat – amely számára külön következtetéseket és ajánlásokat kell rendelkezésre bocsátani –
  számára hozzáférhetővé tegyék. Ha a végleges jelentés nem készíthető el időben, időközi jelentést kell közzétenni a baleset időpontjától számított 12 hónapon belül.

(3)   A vizsgálatot vezető tagállam vizsgálati szervének el kell juttatnia a végleges, az egyszerűsített vagy az időközi jelentés másolatát a Bizottsághoz. Figyelembe kell vennie a Bizottságnak a ▐
  jelentésre
  vonatkozó esetleges észrevételeit a jelentés minőségének oly módon történő javítása érdekében, hogy az a lehető legjobban segítse ezen irányelv céljának elérését.

(4)
     
  A Bizottság háromévente jelentés formájában tájékoztatja az Európai Parlamentet, és e jelentés meghatározza az irányelv végrehajtásának és az annak való megfelelés mértékét, valamint a jelentésekben szereplő ajánlások tükrében szükségesnek tartott további lépéseket.

15. cikk

Biztonsági ajánlások

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a címzettek megfelelően figyelembe vegyék a vizsgálati szervek biztonsági ajánlásait, és adott esetben — a közösségi és a nemzetközi joggal összhangban — azok alapján megfelelő intézkedéseket hozzanak.

(2)   Szükség esetén egy kivizsgáló szerv vagy –
  az Ügynökség segítségével eljárva
  – a Bizottság összefoglaló adatelemzés
  és az összes elvégzett biztonsági vizsgálat eredményei
  alapján biztonsági ajánlásokat fogalmaz meg.

(3)   A biztonsági ajánlás semmilyen körülmények között nem állapíthat meg felelősséget vagy oszthat meg vétkességet egy baleset kapcsán.

16. cikk

Korai vészjelző rendszer

A korai vészjelzés küldésére vonatkozó jogának sérelme nélkül, amennyiben egy tagállam vizsgálati szerve a biztonsági vizsgálat bármely szakaszában arra az álláspontra jut, hogy sürgős közösségi szintű fellépésre van szükség az új balesetek kockázatának megelőzése érdekében, haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot a korai vészjelzés szükségességéről.

Szükség esetén a Bizottságnak figyelmeztető jelzést kell küldenie a többi tagállam felelős hatóságainak, a hajózási ágazatnak és bármely más érintett félnek.

17. cikk

Tengeri balesetek európai adatbázisa

(1)   A tengeri balesetekre és rendkívüli eseményekre vonatkozó adatokat a Bizottság által létrehozott, az Európai Tengeri Balesetek Információs Platformja (EMCIP) elnevezésű európai elektronikus adatbázisban kell tárolni és elemezni.

(2)   A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az adatbázishoz való hozzáférésre jogosult hatóságokról.

(3)   A tagállamok vizsgálati szerveinek a II. mellékletben megadott minta szerint értesíteniük kell a Bizottságot a tengeri balesetekről és eseményekről. Az EMCIP-adatbázisrendszeren keresztül meg kell adniuk továbbá a Bizottság részére a biztonsági vizsgálat által eredményezett adatokat.

(4)   A Bizottság és a tagállamok kialakítják az adatbázisrendszert, valamint az adatokról megfelelő időben történő értesítés módszerét.

18. cikk

A tengerészekkel szembeni tisztességes bánásmód

A tagállamok – nemzeti jogszabályaikkal összhangban – a tengeri balesetek esetén a tengerészekkel szembeni tisztességes bánásmódról szóló IMO-iránymutatásokat alkalmazzák.

19. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot az Európai Parlament és a Tanács 2099/2002/EK rendeletével létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti. (9)

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

20. cikk

Módosítási hatáskörök

A Bizottság — ezen irányelv korlátainak tiszteletben tartásával — naprakésszé teheti ezen irányelv fogalommeghatározásait, valamint a közösségi jogszabályokra és az IMO-jogeszközökre történő hivatkozásokat annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a hatályba lépett közösségi vagy IMO-intézkedésekkel.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítéssel történő módosítására irányuló ilyen intézkedéseket a 19. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ugyanezen eljárásnak megfelelően a Bizottság a mellékleteket is módosíthatja.

A tengeri balesetek és események kivizsgálásáról szóló IMO-szabályzat módosításai a 2099/2002/EK rendelet 5. cikke alapján kizárhatók ezen irányelv alkalmazási köréből.

21. cikk

További intézkedések

Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy valamely tagállam az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó további tengerbiztonsági intézkedéseket hozzon, feltéve, hogy az ilyen intézkedések nem sértik ezt az irányelvet, és semmilyen módon nem befolyásolják hátrányosan a céljának elérését,
  és nem veszélyeztetik az Unió céljainak megvalósítását
  .

22. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján meghozott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek végrehajtásuk érdekében. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

23. cikk

A meglévő jogszabályok módosításai

(1)   Az 1999/35/EK irányelv 12. cikkét el kell hagyni.

(2)   A 2002/59/EK irányelv 11. cikkét el kell hagyni.

24. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ...-ig (10) megfeleljenek.
  E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

25. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

26. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║ ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. április 25-iálláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 546. o.), a Tanács 2008. június 6-i közös álláspontja (HL C 184. E, 2008.7.22., 23. o.) és az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

álláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 546. o.)

2008. június 6-i

(HL C 184. E, 2008.7.22., 23. o.)

2008. szeptember 24-i

(4)  HL C 104. E, 2004.4.30., 730. o.

4

(5)  HL L 138., 1999.6.1., 1. o. ║.

5

(6)  HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

6

(7)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o. ║.

7

(8)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

8

(9)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o. ║.

9

(10)  24 hónappal jelen irányelv hatályba lépése után.

10

után.

2008. szeptember 24., szerdaI. MELLÉKLET

A BIZTONSÁGI VIZSGÁLATRÓL SZÓLÓ JELENTÉS TARTALMA

Előszó

A melléklet megállapítja a biztonsági vizsgálat kizárólagos célját, nevezetesen, hogy a biztonsági ajánlás semmilyen esetben sem keletkeztetheti felelősség vagy vétkesség vélelmét, és hogy tartalmát és stílusát tekintve a jelentés nem azzal a szándékkal íródott, hogy azt bírósági eljárás során felhasználják.

(A jelentés nem hivatkozhat tanúvallomásra, továbbá a jelentésben említettek közül senkit sem hozhat kapcsolatba olyan személlyel, aki a biztonsági vizsgálat során vallomást tett.)

1.   Összefoglaló

Ez a rész a tengeri baleset vagy esemény alapvető tényeit vázolja fel: mi történt, mikor, hol és hogyan; továbbá összegzi, hogy annak következtében történt-e haláleset, sérülés, károsodott-e a hajó, a rakomány, harmadik felek vagy a környezet.

2.   Tényszerű adatok

Ez a rész több különálló szakaszt tartalmaz, és elegendő olyan információt szolgáltat, amelyek a vizsgálati szerv értelmezésében tényszerűek, és amelyek bizonyítási alapot szolgáltatnak az elemzéshez és megkönnyítik az értelmezést.

Ezek a szakaszok különösen a következő információkat tartalmazzák:

2.1.   A hajóra vonatkozó adatok

Lobogó/lajstromozás;

Azonosító;

Főbb jellemzők;

Tulajdonviszony és irányítás;

A felépítésre vonatkozó részletek;

A hajó biztonságosságához szükséges összetételű és létszámú minimális személyzet;

Engedélyezett rakomány.

2.2.   Az útra vonatkozó adatok

Érintett kikötők;

Az út típusa;

A rakományra vonatkozó adatok;

Személyzet.

2.3.   A tengeri balesetre vagy eseményre vonatkozó információk

A tengeri baleset vagy esemény típusa;

Dátum és időpont;

A tengeri baleset vagy esemény földrajzi helyzete és helyszíne;

Külső és belső környezet;

A hajó üzemeltetése és az útszakasz;

A bekövetkezés helye a fedélzeten;

Emberi tényezőkre vonatkozó adatok:

Következmények (az emberekre, a hajóra, a környezetre, egyéb tényezőkre).

2.4.   A parti hatóság beavatkozása és vészhelyzeti reakciója

Ki(k) az érintett(ek);

Alkalmazott eszköz;

A válaszadás gyorsasága;

Meghozott intézkedések;

Elért eredmények.

3.   Beszámoló

Ez a rész a tengeri baleset vagy esemény előtti, alatti és utáni történések időbeli egymásutánján keresztül rekonstruálja a tengeri balesetet vagy eseményt és minden egyes résztvevő (azaz személy, anyag, környezet, felszerelés vagy külső tényező) érintettségét. A beszámolóban tárgyalt időszak azoknak a konkrét véletlen történéseknek az időpontjától függ, amelyek a tengeri baleset vagy rendkívüli esemény közvetlen előidézői voltak. Ez a rész tartalmazza továbbá a lefolytatott biztonsági vizsgálat vonatkozó részleteit, beleértve a vizsgálatok vagy tesztek eredményeit is.

4.   Elemzés

Ez a rész több különálló szakaszt tartalmaz, és elemzést nyújt minden véletlen történésről, a biztonsági vizsgálat során végzett bármely vonatkozó vizsgálat vagy teszt eredményeihez és bármely, a tengeri balesetek megelőzésére esetlegesen már meghozott biztonsági intézkedéshez fűzött észrevételekkel.

Az elemző rész szakaszainak többek között az alábbi kérdésekre kell kiterjedniük:

| — | a baleseti esemény körülményei és háttere; |
| --- | --- |

—

a baleseti esemény körülményei és háttere;

| — | emberi tévedések és mulasztások, veszélyes anyagok használatával járó események, környezeti hatások, felszerelésbeli hiányosságok és külső hatások; |
| --- | --- |

—

emberi tévedések és mulasztások, veszélyes anyagok használatával járó események, környezeti hatások, felszerelésbeli hiányosságok és külső hatások;

| — | kiváltó tényezők, amelyek személyekhez kapcsolódó feladatokkal, fedélzeti műveletekkel, a parti irányítással vagy a szabályozás hatásával kapcsolatosak. |
| --- | --- |

—

kiváltó tényezők, amelyek személyekhez kapcsolódó feladatokkal, fedélzeti műveletekkel, a parti irányítással vagy a szabályozás hatásával kapcsolatosak.

Az elemzés és a magyarázat lehetővé teszi, hogy a jelentés logikus következtetésekre jusson, megállapítva valamennyi kiváltó tényezőt, beleértve azokat, amelyek kockázatai tekintetében alkalmatlannak bizonyultak vagy hiányoztak a baleseti esemény bekövetkeztének megelőzésére, és/vagy következményeinek elkerülésére vagy enyhítésére szolgáló, már létező védekezési eszközök.

5.   Következtetések

Ez a rész összefoglalja a megállapított kiváltó tényezőket és azokat a hiányzó vagy nem megfelelő (anyagi, funkcionális, szimbolikus vagy eljárási) védekezési eszközöket, amelyek esetében biztonsági intézkedéseket kell kidolgozni a tengeri balesetek megelőzése érdekében.

6.   Biztonsági ajánlások

Szükség esetén a jelentésnek ez a része olyan biztonsági ajánlásokat tartalmaz, amelyek az elemzésen és a következtetéseken alapulnak, és olyan sajátos területekkel függnek össze, mint a jogalkotás, a tervezés, eljárások, felügyelet, irányítás, munkahelyi egészségvédelem és biztonság, képzés, javítási és karbantartási munkák, parti segítségnyújtás és vészhelyzeti válaszadás.

A biztonsági ajánlások címzettjei a végrehajtásukhoz legalkalmasabb helyzetben lévők, mint például a hajótulajdonosok, a vezetők, az elismert szervezetek, a tengerészeti hatóságok, a hajóforgalmi szolgálatok, a vészhelyzeti szervek, a nemzetközi tengerészeti szervezetek és az európai intézmények, a cél pedig a tengeri balesetek megelőzése.

Ez a rész tartalmazza továbbá azokat az átmeneti biztonsági ajánlásokat vagy biztonsági intézkedéseket is, amelyeket esetleg a biztonsági vizsgálat során fogalmaztak, illetve hoztak meg.

7.   Függelékek

Szükség esetén a következő információkat tartalmazó, nem kimerítő listát kell csatolni a jelentéshez papíron és/vagy elektronikus formában:

| — | Fényképek, mozgóképek, hangfelvételek, tengerészeti térképek, rajzok; |
| --- | --- |

—

Fényképek, mozgóképek, hangfelvételek, tengerészeti térképek, rajzok;

| — | Alkalmazandó szabványok; |
| --- | --- |

—

Alkalmazandó szabványok;

| — | Használt műszaki szakkifejezések és rövidítések; |
| --- | --- |

—

Használt műszaki szakkifejezések és rövidítések;

| — | Különleges biztonsági tanulmányok; |
| --- | --- |

—

Különleges biztonsági tanulmányok;

| — | Egyéb információk. |
| --- | --- |

—

Egyéb információk.

2008. szeptember 24., szerdaII. MELLÉKLET

A TENGERI BALESETRŐL VAGY ESEMÉNYRŐL SZÓLÓ ÉRTESÍTÉSBEN FELTÜNTETENDŐ ADATOK

(Az Európai Tengeri Balesetek Információs Platformjának része)

Megjegyzés: Az félkövér számok azt jelentik, hogy amennyiben több hajó érintett a tengeri balesetben vagy eseményben, minden egyes hajóról adatokat kell szolgáltatni.

| 01. | Felelős tagállam/kapcsolattartó személy |
| --- | --- |

01.

Felelős tagállam/kapcsolattartó személy

| 02. | A tagállamban kijelölt vizsgálóbiztos |
| --- | --- |

02.

A tagállamban kijelölt vizsgálóbiztos

| 03. | Tagállam szerepe |
| --- | --- |

03.

Tagállam szerepe

| 04. | Érintett parti állam |
| --- | --- |

04.

Érintett parti állam

| 05. | A különösen érdekelt államok száma |
| --- | --- |

05.

A különösen érdekelt államok száma

| 06. | Különösen érdekelt államok |
| --- | --- |

06.

Különösen érdekelt államok

| 07. | Értesítést eljuttató testület |
| --- | --- |

07.

Értesítést eljuttató testület

| 08. | Az értesítés időpontja |
| --- | --- |

08.

Az értesítés időpontja

| 09. | Az értesítés dátuma |
| --- | --- |

09.

Az értesítés dátuma

| 10. | A hajó neve |
| --- | --- |

10.

A hajó neve

| 11. | IMO-szám/megkülönböztető betűjelzés |
| --- | --- |

11.

IMO-szám/megkülönböztető betűjelzés

| 12. | A hajó lobogója |
| --- | --- |

12.

A hajó lobogója

| 13. | A tengeri baleset vagy esemény típusa |
| --- | --- |

13.

A tengeri baleset vagy esemény típusa

| 14. | A hajó típusa |
| --- | --- |

14.

A hajó típusa

| 15. | A tengeri baleset vagy esemény dátuma |
| --- | --- |

15.

A tengeri baleset vagy esemény dátuma

| 16. | A tengeri baleset vagy esemény időpontja |
| --- | --- |

16.

A tengeri baleset vagy esemény időpontja

| 17. | Helyzetmeghatározás – földrajzi szélesség |
| --- | --- |

17.

Helyzetmeghatározás – földrajzi szélesség

| 18. | Helyzetmeghatározás – földrajzi hosszúság |
| --- | --- |

18.

Helyzetmeghatározás – földrajzi hosszúság

| 19. | A tengeri baleset vagy esemény helyszíne |
| --- | --- |

19.

A tengeri baleset vagy esemény helyszíne

| 20. | Kiindulási kikötő |
| --- | --- |

20.

Kiindulási kikötő

| 21. | Rendeltetési kikötő |
| --- | --- |

21.

Rendeltetési kikötő

| 22. | Forgalomelválasztó rendszer |
| --- | --- |

22.

Forgalomelválasztó rendszer

| 23. | Útszakasz |
| --- | --- |

23.

Útszakasz

| 24. | Hajóüzemeltetés |
| --- | --- |

24.

Hajóüzemeltetés

| 25. | A bekövetkezés helye a fedélzeten |
| --- | --- |

25.

A bekövetkezés helye a fedélzeten

| 26. | Áldozatok száma:






  — | Legénység |
| --- | --- | --- |

26.

Áldozatok száma:

—

Legénység

| — | Utasok |
| --- | --- |

—

Utasok

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

| 27. | Súlyos sérülések:






  — | Legénység |
| --- | --- | --- |

27.

Súlyos sérülések:

—

Legénység

| — | Utasok |
| --- | --- |

—

Utasok

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

| 28. | Szennyezés |
| --- | --- |

28.

Szennyezés

| 29. | A hajóban keletkezett kár |
| --- | --- |

29.

A hajóban keletkezett kár

| 30. | A rakományban keletkezett kár |
| --- | --- |

30.

A rakományban keletkezett kár

| 31. | Egyéb kár |
| --- | --- |

31.

Egyéb kár

| 32. | A tengeri baleset vagy rendkívüli esemény rövid leírása |
| --- | --- |

32.

A tengeri baleset vagy rendkívüli esemény rövid leírása

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/188 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/188

---

2008. szeptember 24., szerdaA tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelőssége ***II

P6_TA(2008)0445

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

2010/C 8 E/41

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (6389/2/2008 – C6-0227/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2005)0592) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel a módosított javaslatra (COM(2007)0645),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0333/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 190. E, 2008.7.29., 17. o.

(2)  HL C 74. E, 2008.3.20., 562. o.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC2-COD(2005)0241

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A közös közlekedéspolitika keretén belül további intézkedéseket szükséges hozni a tengeri szállítás biztonságának növelése érdekében. Ezek az intézkedések magukban foglalják az utasoknak okozott károkra vonatkozó felelősségi szabályokat is, mivel fontos a tengeri szállítás során bekövetkezett balesetekben érintett utasok számára megfelelő szintű kártérítést biztosítani. |
| --- | --- |

(1)

A közös közlekedéspolitika keretén belül további intézkedéseket szükséges hozni a tengeri szállítás biztonságának növelése érdekében. Ezek az intézkedések magukban foglalják az utasoknak okozott károkra vonatkozó felelősségi szabályokat is, mivel fontos a tengeri szállítás során bekövetkezett balesetekben érintett utasok számára megfelelő szintű kártérítést biztosítani.

| (2) | A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) égisze alatt 2002. november 1-jén elfogadták a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvet. A Közösség és tagállamai jelenleg mérlegelik az e jegyzőkönyvhöz való csatlakozást vagy annak megerősítését. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) égisze alatt 2002. november 1-jén elfogadták a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvet. A Közösség és tagállamai jelenleg mérlegelik az e jegyzőkönyvhöz való csatlakozást vagy annak megerősítését.

| (3) | A 2002. évi jegyzőkönyvével módosított, a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezmény (║ az athéni egyezmény) csak a nemzetközi szállításra vonatkozik. A belföldi és a nemzetközi szállítás közötti megkülönböztetés a tengerhajózási szolgáltatások belső piacán megszűnt, és ezért helyénvaló a Közösségen belül azonos szintű és jellegű felelősséget alkalmazni a nemzetközi és a belföldi szállítás esetében. |
| --- | --- |

(3)

A 2002. évi jegyzőkönyvével módosított, a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezmény (║ az athéni egyezmény) csak a nemzetközi szállításra vonatkozik. A belföldi és a nemzetközi szállítás közötti megkülönböztetés a tengerhajózási szolgáltatások belső piacán megszűnt, és ezért helyénvaló a Közösségen belül azonos szintű és jellegű felelősséget alkalmazni a nemzetközi és a belföldi szállítás esetében.

| (4) | Az athéni egyezmény által megállapított biztosítási előírásoknak a hajótulajdonosok és a biztosítótársaságok kapacitásához kell igazodniuk. A hajótulajdonosoknak képesnek kell lenniük a biztosítási előírások gazdasági szempontból elfogadható kezelésére, és – különösen a nemzeti szállítási szolgáltatásokat működtető kisebb hajózási társaságok esetében – figyelembe kell venni működésük szezonális jellegét. A rendelet alkalmazásához biztosított átmeneti időszaknak elegendően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy az athéni egyezmény által előírt kötelező biztosítást a meglevő biztosítási rendszerek befolyásolása nélkül meg lehessen valósítani. |
| --- | --- |

(4)

Az athéni egyezmény által megállapított biztosítási előírásoknak a hajótulajdonosok és a biztosítótársaságok kapacitásához kell igazodniuk. A hajótulajdonosoknak képesnek kell lenniük a biztosítási előírások gazdasági szempontból elfogadható kezelésére, és – különösen a nemzeti szállítási szolgáltatásokat működtető kisebb hajózási társaságok esetében – figyelembe kell venni működésük szezonális jellegét. A rendelet alkalmazásához biztosított átmeneti időszaknak elegendően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy az athéni egyezmény által előírt kötelező biztosítást a meglevő biztosítási rendszerek befolyásolása nélkül meg lehessen valósítani.

| (5) | Indokolt a szállítókat az utas halála vagy személyi sérülése esetén előlegfizetésre kötelezni, amely nem jelenti a felelősség elismerését. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt a szállítókat az utas halála vagy személyi sérülése esetén előlegfizetésre kötelezni, amely nem jelenti a felelősség elismerését.

| (6) | Az utazás előtt az utasokat megfelelően, teljes körűen és érthetően tájékoztatni kell az új jogaikról. |
| --- | --- |

(6)

Az utazás előtt az utasokat megfelelően, teljes körűen és érthetően tájékoztatni kell az új jogaikról.

| (7) | Az athéni egyezmény esetleges módosításait át kell ültetni a közösségi jogba, kivéve, ha az ilyen módosítást kizárja a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (4)

  5. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás. |
| --- | --- |

(7)

Az athéni egyezmény esetleges módosításait át kell ültetni a közösségi jogba, kivéve, ha az ilyen módosítást kizárja a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (4)

  5. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás.

| (8) | Az athéni egyezmény egyes – különösen a terrorizmushoz kapcsolódó károk miatti kártérítésekkel kapcsolatos – kérdéseinek rendezése érdekében az IMO jogi bizottsága 2006. október 19-én elfogadta az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO fenntartást és iránymutatásokat (a továbbiakban IMO-iránymutatások), amelyek így lex speciálisnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(8)

Az athéni egyezmény egyes – különösen a terrorizmushoz kapcsolódó károk miatti kártérítésekkel kapcsolatos – kérdéseinek rendezése érdekében az IMO jogi bizottsága 2006. október 19-én elfogadta az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO fenntartást és iránymutatásokat (a továbbiakban IMO-iránymutatások), amelyek így lex speciálisnak tekinthetők.

| (9) | Ez a rendelet magában foglalja és kötelezővé teszi az IMO-iránymutatások egyes részeit. Ezért az IMO-iránymutatások rendelkezéseit kötelező érvényű előírásoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet magában foglalja és kötelezővé teszi az IMO-iránymutatások egyes részeit. Ezért az IMO-iránymutatások rendelkezéseit kötelező érvényű előírásoknak kell tekinteni.

| (10) | Az athéni egyezmény (I. melléklet) és az IMO-iránymutatások (II. melléklet) rendelkezéseit értelemszerűen a közösségi jogszabályok összefüggésében kell értelmezni. |
| --- | --- |

(10)

Az athéni egyezmény (I. melléklet) és az IMO-iránymutatások (II. melléklet) rendelkezéseit értelemszerűen a közösségi jogszabályok összefüggésében kell értelmezni.

| (11) | Az athéni egyezmény 17. és 17a. cikkében szereplő kérdések a ║Közösség kizárólagos hatáskörébe tartoznak, amennyiben az említett cikkek a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK rendeletben (5) megállapított szabályokat érintik. Amint az Európai Közösség csatlakozik az athéni egyezményhez, e rendelkezések a fent említett mértékben a Közösség jogrendjének részévé válnak. |
| --- | --- |

(11)

Az athéni egyezmény 17. és 17a. cikkében szereplő kérdések a ║Közösség kizárólagos hatáskörébe tartoznak, amennyiben az említett cikkek a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK rendeletben (5) megállapított szabályokat érintik. Amint az Európai Közösség csatlakozik az athéni egyezményhez, e rendelkezések a fent említett mértékben a Közösség jogrendjének részévé válnak.

| (12) | E rendelet alkalmazásában a „vagy egy tagállamban került lajstromozásra” kifejezést úgy kell értelmezni, hogy a személyzet nélkül bérelt hajók lajstromozásának elve értelmében vett lobogó szerinti államnak vagy egy tagállamnak vagy az athéni egyezmény szerződő felének kell lennie. A tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell tenniük a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az IMO-t felkérjék a személyzet nélkül bérelt hajók lajstromozásának elvével kapcsolatos iránymutatások kidolgozására. |
| --- | --- |

(12)

E rendelet alkalmazásában a „vagy egy tagállamban került lajstromozásra” kifejezést úgy kell értelmezni, hogy a személyzet nélkül bérelt hajók lajstromozásának elve értelmében vett lobogó szerinti államnak vagy egy tagállamnak vagy az athéni egyezmény szerződő felének kell lennie. A tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell tenniük a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az IMO-t felkérjék a személyzet nélkül bérelt hajók lajstromozásának elvével kapcsolatos iránymutatások kidolgozására.

| (13) | E rendelet alkalmazásában a „mozgást segítő eszközök” kifejezés nem tekinthető sem az athéni egyezmény 8. cikke értelmében vett poggyásznak, sem járműnek. |
| --- | --- |

(13)

E rendelet alkalmazásában a „mozgást segítő eszközök” kifejezés nem tekinthető sem az athéni egyezmény 8. cikke értelmében vett poggyásznak, sem járműnek.

| (14) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

| (15) | A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni arra, hogy e rendeletet módosítsa a nemzetközi egyezményekhez, illetve az azokkal kapcsolatos jegyzőkönyvekhez, kódexekhez és állásfoglalásokhoz fűzött bármely későbbi módosítás beépítése érdekében. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására – beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését – irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni arra, hogy e rendeletet módosítsa a nemzetközi egyezményekhez, illetve az azokkal kapcsolatos jegyzőkönyvekhez, kódexekhez és állásfoglalásokhoz fűzött bármely későbbi módosítás beépítése érdekében. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására – beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését – irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

| (16) | A 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (az Ügynökség) segíti a Bizottságot az új szabályok alkalmazása terén elért eredményekről szóló jelentés elkészítésében és szövegezésében. |
| --- | --- |

(16)

A 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (az Ügynökség) segíti a Bizottságot az új szabályok alkalmazása terén elért eredményekről szóló jelentés elkészítésében és szövegezésében.

| (17) | A tengeri közlekedés biztonságát illető fokozottabb tagállami konzultáció szükségessége miatt elengedhetetlen az Ügynökség hatáskörének átértékelése és esetleges kiterjesztésének mérlegelése. |
| --- | --- |

(17)

A tengeri közlekedés biztonságát illető fokozottabb tagállami konzultáció szükségessége miatt elengedhetetlen az Ügynökség hatáskörének átértékelése és esetleges kiterjesztésének mérlegelése.

| (18) | A nemzeti hatóságok, különösen a kikötői hatóságok alapvető és nélkülözhetetlen szerepet játszanak a tengeri közlekedés biztonságával kapcsolatos különböző kockázatok azonosítása és kezelése terén.


  ▐ |
| --- | --- |

(18)

A nemzeti hatóságok, különösen a kikötői hatóságok alapvető és nélkülözhetetlen szerepet játszanak a tengeri közlekedés biztonságával kapcsolatos különböző kockázatok azonosítása és kezelése terén.

▐

| (19) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a tengeri szállítókat és az általuk szállított utasokat baleset esetén megillető jogokat szabályozó egységes szabályrendszer létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért – mivel a balesetek esetére az összes tagállamban azonos felelősségkorlátozást kell biztosítani – az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(19)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a tengeri szállítókat és az általuk szállított utasokat baleset esetén megillető jogokat szabályozó egységes szabályrendszer létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért – mivel a balesetek esetére az összes tagállamban azonos felelősségkorlátozást kell biztosítani – az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja az alábbiak megfelelő rendelkezéseiben meghatározottak szerinti, az utasok tengeri szállítására vonatkozó közösségi felelősségi és biztosítási rendszert:

| a) | a 2002. évi jegyzőkönyvvel módosított, a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezmény (║ az athéni egyezmény), amelyet az I. melléklet tartalmaz; és |
| --- | --- |

a)

a 2002. évi jegyzőkönyvvel módosított, a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezmény (║ az athéni egyezmény), amelyet az I. melléklet tartalmaz; és

| b) | az IMO jogi bizottsága által 2006. október 19-én elfogadott, az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO fenntartás és iránymutatások (║ IMO-iránymutatások), amelyeket a II. melléklet tartalmaz.
  E rendelet továbbá kiterjeszti a szóban forgó rendelkezések alkalmazását ▐ egyetlen tagállamon belül történő tengeri utasszállításra, és néhány kiegészítő követelményt állapít meg. |
| --- | --- |

b)

az IMO jogi bizottsága által 2006. október 19-én elfogadott, az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO fenntartás és iránymutatások (║ IMO-iránymutatások), amelyeket a II. melléklet tartalmaz.

E rendelet továbbá kiterjeszti a szóban forgó rendelkezések alkalmazását ▐ egyetlen tagállamon belül történő tengeri utasszállításra, és néhány kiegészítő követelményt állapít meg.

2. cikk

Hatály

Ezt a rendeletet alkalmazni kell az athéni egyezmény 1. cikk 9. pontja szerinti bármilyen nemzetközi szállításra, és az egyetlen tagállamon belüli ▐ tengeri szállításra, ha:

| a) | a hajó valamely tagállam lobogója alatt hajózik vagy egy tagállamban került lajstromozásra; vagy ║ |
| --- | --- |

a)

a hajó valamely tagállam lobogója alatt hajózik vagy egy tagállamban került lajstromozásra; vagy ║

| b) | a szállítási szerződést valamely tagállamban kötötték; vagy |
| --- | --- |

b)

a szállítási szerződést valamely tagállamban kötötték; vagy

| c) | a szállítási szerződés szerint az indulási vagy a rendeltetési hely valamely tagállamban van.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

a szállítási szerződés szerint az indulási vagy a rendeltetési hely valamely tagállamban van.

▐

3. cikk

Felelősségvállalás és biztosítás

(1)   Az utasok, az utasok poggyászai és járművei tekintetében fennálló felelősségi rendszert, valamint a biztosításra vagy egyéb pénzügyi biztosítékra vonatkozó szabályokat e rendelet, továbbá az athéni egyezménynek az I. mellékletben szereplő 1. és 1a. cikke, 2. cikkének (2) bekezdése, 3–16. cikkei,
  a 7. cikk (2) bekezdése kivételével, valamint
  18., 20. és 21. cikke és a II. mellékletben szereplő IMO-iránymutatások rendelkezései szabályozzák.

Az athéni egyezmény 7. cikkének (2) bekezdése nem vonatkozik az e rendelet hatálya alá tartozó utasszállításra, kivéve, ha az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 251. cikkében említett eljárásnak megfelelően eljárva e célból módosítja e rendeletet.

(2)   A II. mellékletben foglalt IMO-iránymutatások kötelező érvényűek.

4. cikk

Mozgást segítő vagy különleges eszközök tekintetében nyújtott kártérítés

Egy csökkent mozgásképességű utas által használt mozgást segítő vagy egyéb különleges eszközök elvesztése vagy károsodása esetén a szállító felelősségére az athéni egyezmény 3. cikkének (3) bekezdése irányadó. A kártérítés összegének az érintett eszköz újrabeszerzési értékének vagy adott esetben a javításához kapcsolódó költségeknek kell megfelelnie.

▐

5. cikk

Előlegfizetés

Ha egy utas halálát vagy személyi sérülését ▐ egy hajózási esemény okozta, ▐ akkor az a szállító, amelyik ténylegesen teljesítette azt a szállítást,
  vagy annak egy részét,
  amelynek során a hajózási esemény bekövetkezett, az elszenvedett kárral arányos alapon, az azonnali anyagi szükségletek fedezésére elegendő előlegfizetést teljesít a kártérítésre jogosult személy azonosítását követő 15 napon belül.
  Az utas halálának, vagy teljes, illetve maradandó rokkantságának vagy testének 75 %-át vagy nagyobb részét érintő, klinikailag igen súlyosnak minősülő sérülések
  esetén ▐ az előleg
  nem lehet kevesebb, mint
  21 000 EUR.

Ezt a cikket a Közösségben letelepedett szállító esetén is alkalmazni kell.

Az előlegfizetés nem tekinthető a felelősség elismerésének, és az levonható bármely, e rendelet alapján ezt követően kifizetendő összegből, de az nem követelhető vissza, kivéve az athéni egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésében, az athéni egyezmény 6. cikkében vagy az IMO-iránymutatások A. függelékében előírt eseteket, vagy ha az előleg-kifizetésben részesült személy nem a kártérítésre jogosult személy volt.

Az előlegfizetés kifizetése vagy megérkezése lehetővé teszi a szállító, a teljesítő szállító vagy az utas számára, hogy a felelősség és a vétkesség megállapítása érdekében bírósági eljárást indítson.

6. cikk

Az utasok tájékoztatása

A szállító és/vagy a teljesítő szállító gondoskodik arról, hogy az utasok
  indulás előtt
  megfelelő
  , teljes körű
  és érthető tájékoztatást kapjanak az e rendelet szerint őket megillető jogokról. Amennyiben az e cikk szerinti tájékoztatási követelményt a szállító vagy a teljesítő szállító teljesítette, a másikat nem terheli jelentési kötelezettség. ▐ A tájékoztatásnak
  megfelelő, teljes körű és érthető formában, és az utazásszervezők esetében
  a
  szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv

   (8)

  4. cikkével összhangban
  kell történnie.

Az ezen tájékoztatási követelménynek történő megfelelés érdekében a szállító és a teljesítő szállító használhatja a Bizottság által e rendelet rendelkezéseiről készített és közzétett összefoglalót.

7. cikk

Jelentés

Legkésőbb ...-án/-én (9) a Bizottság jelentést készít e rendelet alkalmazásáról, amely többek között figyelembe veszi a gazdasági fejleményeket és a nemzetközi fórumokon bekövetkezett fejleményeket.

A jelentést kísérheti egy javaslat a rendelet módosítására, vagy egy javaslat a vonatkozó nemzetközi fórumokhoz a Közösség által benyújtandó beadványra.

8. cikk

Eljárás

Az athéni egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésében, 4a. cikkének (1) bekezdésében, 7. cikkének (1) bekezdésében és 8. cikkében meghatározott korlátozásoknak az athéni egyezmény 23. cikke alapján hozott határozatok figyelembevétele érdekében végzett módosításai beillesztéséhez, valamint az I. melléklet ennek megfelelő aktualizálásához kapcsolódó, ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 9. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

A II. mellékletben foglalt IMO-iránymutatások rendelkezései módosításainak beillesztéséhez kapcsolódó, ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 9. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

9. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a 2002. november 5-i, 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel ║ létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

10. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az egyetlen tagállamon belüli, ▐ tengeri szállítás tekintetében a tagállamok elhalaszthatják a rendelet alkalmazását, a menetrendszerű kompjáratok esetében az alkalmazás időpontjától számított 2 évig, a Szerződés 299. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó területeken közlekedő menetrendszerű kompjáratok esetében pedig az alkalmazás időpontjától számított 4 évig.

11. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet az athéni egyezménynek a Közösségre vonatkozóan történő hatálybalépése időpontjától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ▐,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. április 25-iálláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 562. o.), a Tanács 2008. június 6-i közös álláspontja (HL C 190. E, 2008.7.29., 17. o.) és az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

álláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 562. o.)

2008. június 6-i

(HL C 190. E, 2008.7.29., 17. o.)

2008. szeptember 24-i

(4)  

  HL L 324., 2002.11.29., 1. o.

4

HL L 324., 2002.11.29., 1. o.

(5)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. ║.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

6

(7)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o. ║.

7

(8)  

  HL L 158., 1990.6.23., 59. o

  .

8

HL L 158., 1990.6.23., 59. o

(9)  E rendelet alkalmazásának időpontjától számított három évvel.

9

E rendelet alkalmazásának időpontjától számított három évvel.

2008. szeptember 24., szerdaI. MELLÉKLET

A TENGERI UTAS- ÉS POGGYÁSZSZÁLLÍTÁSRÓL SZÓLÓ ATHÉNI EGYEZMÉNY (2002) E RENDELET ALKALMAZÁSA SZEMPONTJÁBÓL LÉNYEGES RENDELKEZÉSEI

(A tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezmény és az egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyv egységes szerkezetbe foglalt szövege)

1. cikk

Fogalommeghatározások

Az egyezményben a következő kifejezések az alábbi jelentéssel bírnak:

| 1. | a) | „szállító”: olyan személy, aki szállítási szerződést kötött vagy akinek a nevében ilyet kötöttek, függetlenül attól, hogy a szállítást ténylegesen ez a személy vagy egy teljesítő szállító teljesítette-e; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„szállító”: olyan személy, aki szállítási szerződést kötött vagy akinek a nevében ilyet kötöttek, függetlenül attól, hogy a szállítást ténylegesen ez a személy vagy egy teljesítő szállító teljesítette-e;

| b) | „teljesítő szállító”: a szállítótól különböző személy, aki, hajó tulajdonosaként, bérlőjeként vagy üzemeltetőjeként, ténylegesen teljesíti a szállítást vagy annak egy részét; és |
| --- | --- |

b)

„teljesítő szállító”: a szállítótól különböző személy, aki, hajó tulajdonosaként, bérlőjeként vagy üzemeltetőjeként, ténylegesen teljesíti a szállítást vagy annak egy részét; és

| c) | „a szállítást vagy annak egy részét ténylegesen teljesítő szállító”: a teljesítő szállító vagy – amennyiben a szállító ténylegesen saját maga teljesíti a szállítást – a szállító; |
| --- | --- |

c)

„a szállítást vagy annak egy részét ténylegesen teljesítő szállító”: a teljesítő szállító vagy – amennyiben a szállító ténylegesen saját maga teljesíti a szállítást – a szállító;

| 2. | „szállítási szerződés”: a szállító által vagy annak nevében utasok, vagy adott esetben utasok és poggyászaik tengeri szállítására kötött szerződés; |
| --- | --- |

2.

„szállítási szerződés”: a szállító által vagy annak nevében utasok, vagy adott esetben utasok és poggyászaik tengeri szállítására kötött szerződés;

| 3. | „hajó”: kizárólag tengerjáró hajó, a légpárnás járművek kivételével; |
| --- | --- |

3.

„hajó”: kizárólag tengerjáró hajó, a légpárnás járművek kivételével;

| 4. | „utas”: hajón szállított olyan személy,






  a) | akinek szállítása egy szállítási szerződés keretében történik; vagy |
| --- | --- | --- |

4.

„utas”: hajón szállított olyan személy,

a)

akinek szállítása egy szállítási szerződés keretében történik; vagy

| b) | aki a szállító beleegyezésével olyan járművet vagy élő állatot kísér, amelyre ezen egyezmény alapján nem szabályozott áruszállítási szerződés vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

aki a szállító beleegyezésével olyan járművet vagy élő állatot kísér, amelyre ezen egyezmény alapján nem szabályozott áruszállítási szerződés vonatkozik;

| 5. | „poggyász”: a szállító által a szállítási szerződés keretében szállított árucikk vagy jármű, az alábbiak kivételével:






  a) | olyan árucikk és jármű, amelynek szállítása egy bérleti szerződés, hajóraklevél vagy egy elsődlegesen áruszállításra vonatkozó egyéb szerződés alapján történik; és |
| --- | --- | --- |

5.

„poggyász”: a szállító által a szállítási szerződés keretében szállított árucikk vagy jármű, az alábbiak kivételével:

a)

olyan árucikk és jármű, amelynek szállítása egy bérleti szerződés, hajóraklevél vagy egy elsődlegesen áruszállításra vonatkozó egyéb szerződés alapján történik; és

| b) | élő állatok; |
| --- | --- |

b)

élő állatok;

| 6. | „kézipoggyász”: olyan poggyász, amelyet az utas a kabinjában tart, vagy amely más módon a birtokában, őrizetében vagy ellenőrzése alatt van. E cikk 8. pontjának és a 8. cikknek az alkalmazása kivételével, a kézipoggyászhoz tartozik az a poggyász is, amelyet az utas a járművén vagy a járművében tart; |
| --- | --- |

6.

„kézipoggyász”: olyan poggyász, amelyet az utas a kabinjában tart, vagy amely más módon a birtokában, őrizetében vagy ellenőrzése alatt van. E cikk 8. pontjának és a 8. cikknek az alkalmazása kivételével, a kézipoggyászhoz tartozik az a poggyász is, amelyet az utas a járművén vagy a járművében tart;

| 7. | „poggyász elveszése vagy sérülése”: ide tartozik az abból eredő anyagi kár, hogy az utas nem kapta vissza elfogadható időn belül a poggyászát annak a hajónak a megérkezését követően, amely a poggyászt szállította vagy kellett volna, hogy szállítsa, de nem tartozik ide a munkaügyi viták miatti késedelem; |
| --- | --- |

7.

„poggyász elveszése vagy sérülése”: ide tartozik az abból eredő anyagi kár, hogy az utas nem kapta vissza elfogadható időn belül a poggyászát annak a hajónak a megérkezését követően, amely a poggyászt szállította vagy kellett volna, hogy szállítsa, de nem tartozik ide a munkaügyi viták miatti késedelem;

| 8. | „szállítás”: a következő időszakokat fedi le:






  a) | az utas és kézipoggyásza tekintetében az az időszak, amikor az utas és/vagy kézipoggyásza a hajó fedélzetén van, továbbá a beszállás és kiszállás időszaka, valamint az az időszak, amikor az utast és kézipoggyászát vízi úton szállítják a szárazföldről a hajóra vagy fordítva, ha ezen szállítás költségét a viteldíj tartalmazza, vagy ha az ezen kiegészítő szállítás céljára használt hajót a szállító bocsátotta az utas rendelkezésére. Az utas tekintetében azonban a szállításba nem tartozik bele az az időszak, amikor az utas a tengeri kikötőben, a hajóállomáson, a mólón vagy bármilyen más kikötői létesítményen vagy létesítményben tartózkodik; |
| --- | --- | --- |

8.

„szállítás”: a következő időszakokat fedi le:

a)

az utas és kézipoggyásza tekintetében az az időszak, amikor az utas és/vagy kézipoggyásza a hajó fedélzetén van, továbbá a beszállás és kiszállás időszaka, valamint az az időszak, amikor az utast és kézipoggyászát vízi úton szállítják a szárazföldről a hajóra vagy fordítva, ha ezen szállítás költségét a viteldíj tartalmazza, vagy ha az ezen kiegészítő szállítás céljára használt hajót a szállító bocsátotta az utas rendelkezésére. Az utas tekintetében azonban a szállításba nem tartozik bele az az időszak, amikor az utas a tengeri kikötőben, a hajóállomáson, a mólón vagy bármilyen más kikötői létesítményen vagy létesítményben tartózkodik;

| b) | a kézipoggyász tekintetében azok az időszakok is, amikor az utas a tengeri kikötőben, a hajóállomáson, a mólón vagy bármilyen más kikötői létesítményen vagy létesítményben tartózkodik, ha a poggyászt a szállító, annak alkalmazottja vagy megbízottja már átvette, és az utas azt még nem kapta vissza; |
| --- | --- |

b)

a kézipoggyász tekintetében azok az időszakok is, amikor az utas a tengeri kikötőben, a hajóállomáson, a mólón vagy bármilyen más kikötői létesítményen vagy létesítményben tartózkodik, ha a poggyászt a szállító, annak alkalmazottja vagy megbízottja már átvette, és az utas azt még nem kapta vissza;

| c) | a kézipoggyászba nem tartozó poggyász tekintetében az attól kezdődő időszak, amikor a szállító, annak alkalmazottja vagy megbízottja a parton vagy a fedélzeten a poggyászt átveszi, addig az időpontig, amíg azt az utas a szállítótól, annak alkalmazottjától vagy megbízottjától vissza nem kapja; |
| --- | --- |

c)

a kézipoggyászba nem tartozó poggyász tekintetében az attól kezdődő időszak, amikor a szállító, annak alkalmazottja vagy megbízottja a parton vagy a fedélzeten a poggyászt átveszi, addig az időpontig, amíg azt az utas a szállítótól, annak alkalmazottjától vagy megbízottjától vissza nem kapja;

| 9. | „nemzetközi szállítás”: olyan szállítás, amely esetében a szállítási szerződés szerint az indulási hely és a rendeltetési hely két különböző államban van, illetve ha ezek ugyanabban az államban vannak, de a szállítási szerződés vagy az útiterv szerint útközben befutnak egy másik állam kikötőjébe is; |
| --- | --- |

9.

„nemzetközi szállítás”: olyan szállítás, amely esetében a szállítási szerződés szerint az indulási hely és a rendeltetési hely két különböző államban van, illetve ha ezek ugyanabban az államban vannak, de a szállítási szerződés vagy az útiterv szerint útközben befutnak egy másik állam kikötőjébe is;

| 10. | „szervezet”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet; |
| --- | --- |

10.

„szervezet”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet;

| 11. | „főtitkár”: a Szervezet főtitkára. |
| --- | --- |

11.

„főtitkár”: a Szervezet főtitkára.

1a. cikk

Melléklet

Ezen egyezmény melléklete az egyezmény szerves részét képezi.

2. cikk

Alkalmazás

1)   [...] (1)

(2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérően ez az egyezmény nem alkalmazandó, ha a szállítás – az utasok vagy poggyász más módon történő szállítására vonatkozó egyéb nemzetközi egyezmény alapján – ilyen egyezmény rendelkezései szerinti polgári jogi felelősségi rendszer hatálya alá tartozik olyan mértékben, ahogy ezek a rendelkezések kötelezően alkalmazandók a tengeri szállításra.

3. cikk

A szállító felelőssége

(1)   Hajózási balesetben az utas halála vagy személyi sérülése következtében keletkezett kár esetében a szállító olyan mértékben felelős, hogy az adott utas tekintetében és esetenként a kártérítés legfeljebb 250 000 elszámolási egység lehet, kivéve, ha a szállító bizonyítja, hogy az eseményt:

| a) | háborús cselekmény, zavargás, polgárháború, felkelés vagy kivételes, elkerülhetetlen és elháríthatatlan jellegű természeti jelenség okozta; vagy |
| --- | --- |

a)

háborús cselekmény, zavargás, polgárháború, felkelés vagy kivételes, elkerülhetetlen és elháríthatatlan jellegű természeti jelenség okozta; vagy

| b) | teljes egészében harmadik személynek a káreseményt előidéző szándékkal elkövetett cselekménye vagy mulasztása okozta. |
| --- | --- |

b)

teljes egészében harmadik személynek a káreseményt előidéző szándékkal elkövetett cselekménye vagy mulasztása okozta.

Ha a kár meghaladja a fenti felső határt, akkor a túllépés mértékéig a szállítót további felelősség terheli, kivéve, ha a szállító bizonyítja, hogy a káresemény nem a szállító hibájából vagy gondatlanságából következett be.

(2)   Az utas nem hajózási balesetben történt halála vagy személyi sérülése következtében keletkezett kár esetében a szállítót akkor terheli felelősség, ha a káresemény a szállító hibájából vagy gondatlanságából következett be. A hibát vagy gondatlanságot a kártérítést igénylőnek kell bizonyítania.

(3)   A kézipoggyász elveszésének vagy sérülésének következtében keletkezett kár esetében a szállítót akkor terheli felelősség, ha a káresemény a szállító hibájából vagy gondatlanságából következett be. Hajózási esemény által okozott kár – ellenkező bizonyításig – a szállító hibájának vagy gondatlanságának tulajdonítandó.

(4)   A kézipoggyásztól eltérő poggyász elveszésének vagy sérülésének következtében keletkezett kárért a szállító felelős, kivéve, ha a szállító bizonyítja, hogy a káresemény nem a szállító hibájából vagy gondatlanságából következett be.

(5)   E cikk alkalmazásában:

| a) | „hajózási esemény”: a hajó hajótörése, felborulása, ütközése vagy megfeneklése, a hajón bekövetkező robbanás vagy tűz, illetve a hajó hibája; |
| --- | --- |

a)

„hajózási esemény”: a hajó hajótörése, felborulása, ütközése vagy megfeneklése, a hajón bekövetkező robbanás vagy tűz, illetve a hajó hibája;

| b) | „a szállító hibája vagy gondatlansága”: ide tartozik a szállító alkalmazottjának e minőségében elkövetett hibája vagy gondatlansága is; |
| --- | --- |

b)

„a szállító hibája vagy gondatlansága”: ide tartozik a szállító alkalmazottjának e minőségében elkövetett hibája vagy gondatlansága is;

| c) | „a hajó hibája”: hibás működés, meghibásodás vagy a vonatkozó biztonsági előírások megsértése a hajó bármely része vagy felszerelése tekintetében, amikor azt az utasok menekítésére, evakuálására, beszállítására és kiszállítására használják, vagy amikor azt a hajtáshoz, kormányzáshoz, biztonságos navigációhoz, kikötéshez, lehorgonyzáshoz, horgonyzóhelyre vagy révbe való befutáshoz vagy onnan történő kifutáshoz, elárasztás utáni kárelhárításhoz használják, vagy amikor azt életmentő felszerelések használatbavételekor használják; és |
| --- | --- |

c)

„a hajó hibája”: hibás működés, meghibásodás vagy a vonatkozó biztonsági előírások megsértése a hajó bármely része vagy felszerelése tekintetében, amikor azt az utasok menekítésére, evakuálására, beszállítására és kiszállítására használják, vagy amikor azt a hajtáshoz, kormányzáshoz, biztonságos navigációhoz, kikötéshez, lehorgonyzáshoz, horgonyzóhelyre vagy révbe való befutáshoz vagy onnan történő kifutáshoz, elárasztás utáni kárelhárításhoz használják, vagy amikor azt életmentő felszerelések használatbavételekor használják; és

| d) | „kár”: nem foglalja magában a büntető vagy a példát statuáló kártérítést. |
| --- | --- |

d)

„kár”: nem foglalja magában a büntető vagy a példát statuáló kártérítést.

(6)   A szállító e cikk szerinti felelőssége kizárólag a szállítás folyamán bekövetkezett eseményből keletkező kárra vonatkozik. A kártérítést igénylőnek kell bizonyítania a kár nagyságát és azt, hogy a káresemény a szállítás folyamán következett be.

(7)   Ez az egyezmény semmilyen módon nem sérti a szállító harmadik személlyel szembeni jogorvoslati jogát, vagy az egyezmény 6. cikke szerinti jogát a védekezéshez az utas gondatlansága esetén. E cikk semmilyen módon nem sérti az egyezmény 7. vagy 8. cikke szerinti korlátozási jogot.

(8)   Valamely fél hibájának vagy gondatlanságának előfeltételezése, vagy a bizonyítási teher áthárulása valamely félre nem zárja ki az adott fél számára kedvező bizonyíték mérlegelését.

4. cikk

Teljesítő szállító

(1)   Ha a szállítás vagy egy részének teljesítésével egy teljesítő szállítót bíztak is meg, a szállító az ezen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően továbbra is felelősséggel tartozik a teljes szállítás tekintetében. A teljesítő szállító ezenkívül a szállítás általa teljesített részének tekintetében az ezen egyezmény rendelkezéseinek hatálya alá esik és érvényesítheti azokat.

(2)   A szállítót a teljesítő szállító által végzett szállítás vonatkozásában felelősség terheli a teljesítő szállító, illetve annak alkalmazottai és megbízottai által e minőségükben elkövetett cselekedeteiért és mulasztásaiért is.

(3)   Bármilyen külön megállapodás, amelyben a szállító olyan kötelezettséget vállal, amelyet ez az egyezmény nem ró rá, vagy lemond az ezen egyezmény által biztosított jogairól, kizárólag akkor érinti a teljesítő szállítót, ha az ezt írásban kifejezetten elfogadja.

(4)   Ha mind a szállítót, mind a teljesítő szállítót felelősség terheli, akkor a felelősségük annak mértékéig egyetemleges.

(5)   E cikk semmilyen módon nem sérti a szállító és a teljesítő szállító közötti jogorvoslati jogot.

4a. cikk

Kötelező biztosítás

(1)   Ha részes államban lajstromozott és tizenkettőnél több utas szállítására engedélyezett hajó utasokat szállít a fedélzetén és ez az egyezmény vonatkozik rá, akkor a szállítást vagy annak egy részét ténylegesen teljesítő szállítónak olyan biztosítással vagy más pénzügyi biztosítékkal – mint például bankgaranciával vagy hasonló pénzintézet által kibocsátott garanciával – kell rendelkeznie, amely az utasok halála és személyi sérülése tekintetében fedezi az egyezmény szerinti felelősséget. A kötelező biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték mértéke utasonként és esetenként nem lehet kisebb 250 000 elszámolási egységnél.

(2)   Egy, az ezen egyezmény rendelkezései szerinti biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték érvényességét tanúsító igazolást kell kibocsátani minden hajó részére, miután egy részes állam illetékes hatósága megállapította, hogy az (1) bekezdés követelményei teljesültek. Egy részes államban lajstromozott hajó tekintetében az ilyen kötelező igazolást a hajót lajstromozó részes állam illetékes hatósága bocsátja ki vagy tanúsítja; nem részes államban lajstromozott hajó esetén pedig az igazolást bármely részes állam illetékes hatósága tanúsíthatja vagy kibocsáthatja. Ez az igazolás az ezen egyezmény mellékletében meghatározott minta szerinti formátumú, és a következő részletes adatokat tartalmazza:

| a) | a hajó neve, azonosítószáma vagy betűjele és a lajstromozási kikötő; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve, azonosítószáma vagy betűjele és a lajstromozási kikötő;

| b) | a szállítást vagy annak egy részét ténylegesen teljesítő szállító neve és gazdasági tevékenységének székhelye; |
| --- | --- |

b)

a szállítást vagy annak egy részét ténylegesen teljesítő szállító neve és gazdasági tevékenységének székhelye;

| c) | a hajó IMO-azonosítószáma; |
| --- | --- |

c)

a hajó IMO-azonosítószáma;

| d) | a biztosíték típusa és érvényességi ideje; |
| --- | --- |

d)

a biztosíték típusa és érvényességi ideje;

| e) | a biztosítótársaság vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó más személy neve és gazdasági tevékenységének székhelye, valamint adott esetben az a telephely, ahol a biztosítást kötötték vagy a pénzügyi biztosítékot létesítették; és |
| --- | --- |

e)

a biztosítótársaság vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó más személy neve és gazdasági tevékenységének székhelye, valamint adott esetben az a telephely, ahol a biztosítást kötötték vagy a pénzügyi biztosítékot létesítették; és

| f) | az igazolás érvényességi ideje, amely nem lehet hosszabb a biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték érvényességi idejénél. |
| --- | --- |

f)

az igazolás érvényességi ideje, amely nem lehet hosszabb a biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték érvényességi idejénél.

| (3) | a) | A részes állam felhatalmazhat egy általa elismert intézményt vagy szervezetet az igazolás kibocsátására. Az ilyen intézmény vagy szervezet minden igazolás kibocsátásáról értesíti az adott államot. A részes állam minden esetben teljes körű garanciát vállal az így kibocsátott igazolás teljességére és pontosságára, és vállalja az e kötelezettség teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- | --- |
| b) | A részes állam értesíti a főtitkárt a következőkről:






  i. | az általa elismert intézményre vagy szervezetre ruházott hatáskör konkrét feladatai és feltételei; |

(3)

a)

A részes állam felhatalmazhat egy általa elismert intézményt vagy szervezetet az igazolás kibocsátására. Az ilyen intézmény vagy szervezet minden igazolás kibocsátásáról értesíti az adott államot. A részes állam minden esetben teljes körű garanciát vállal az így kibocsátott igazolás teljességére és pontosságára, és vállalja az e kötelezettség teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát.

b)

A részes állam értesíti a főtitkárt a következőkről:

i.

az általa elismert intézményre vagy szervezetre ruházott hatáskör konkrét feladatai és feltételei;

| ii. | a felhatalmazás visszavonása; és |
| --- | --- |

ii.

a felhatalmazás visszavonása; és

| iii. | a felhatalmazás vagy a felhatalmazás visszavonásának hatálybalépése. |
| --- | --- |

iii.

a felhatalmazás vagy a felhatalmazás visszavonásának hatálybalépése.

A hatáskör átruházása legkorábban a főtitkárnak küldött ilyen értelmű értesítés napjától számított három hónap múlva léphet hatályba.

c)

Az e bekezdés szerint az igazolások kibocsátására felhatalmazott intézmény vagy szervezet felhatalmazást kap – legalább – az igazolás visszavonására, ha nem teljesülnek a kiadás alapjául szolgáló feltételek. Az intézmény vagy szervezet minden esetben bejelenti ezt a visszavonást annak az államnak, amely nevében az igazolást kibocsátották.

(4)   Az igazolás a kibocsátó állam hivatalos nyelvén vagy nyelvein készül. Ha ez a nyelv nem az angol, a francia vagy a spanyol, akkor a szöveg tartalmaz fordítást ezen nyelvek egyikére és, ha az állam úgy dönt, akkor az állam hivatalos nyelvére történő fordítás elhagyható.

(5)   Az igazolást a hajó fedélzetén kell tartani és egy példányt azon hatóságoknál kell letétbe helyezni, amelyek nyilvántartják a hajó lajtromozását vagy, ha a hajó nem egy részes államban került lajstromozásra, akkor az igazolást kibocsátó vagy tanúsító állam hatóságánál.

(6)   A biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték nem elégíti ki e cikk követelményeit, ha az igazolásban meghatározott biztosítás vagy biztosíték érvényességi idejének leteltén kívüli egyéb okok miatt is megszűnhet azelőtt, hogy a megszűnéséről az (5) bekezdésben említett hatóságoknak küldött értesítés dátumától számított három hónap letelne, kivéve, ha az igazolást átadták ezeknek a hatóságoknak vagy új igazolást bocsátották ki az említett időszakban. Az előbbi rendelkezéseket hasonlóképpen alkalmazni kell bármely olyan módosításra, amelynek eredményeként a biztosítás vagy a pénzügyi biztosíték többé nem felel meg az e cikkben szereplő követelményeknek.

(7)   A hajót lajstromozó állam az e cikkben szereplő rendelkezéseknek megfelelően meghatározza az igazolás kibocsátásának és érvényességének feltételeit.

(8)   Az egyezmény semmilyen módon nem értelmezhető úgy, hogy megakadályozza azt, hogy a részes állam hitelt adjon a más államoktól, a Szervezettől vagy más nemzetközi szervezetektől kapott, az egyezmény céljaira szolgáló biztosítást vagy más pénzügyi biztosítékot nyújtó személy pénzügyi helyzetére vonatkozó információknak. Ebben az esetben az ezen információknak hitelt adó állam nem mentesül az igazolást kibocsátó államként viselt felelőssége alól.

(9)   Ezen egyezmény alkalmazásában egy részes állam hatáskörében kiadott vagy tanúsított igazolást a többi részes állam elfogadja, és azt a többi részes állam úgy tekinti, hogy az általuk kibocsátott vagy tanúsított kötelező igazolással azonos érvényességgel bír még akkor is, ha olyan hajó tekintetében bocsátották ki vagy tanúsították, amely nem egy részes államban került lajstromba. Egy részes állam bármikor kérhet konzultációt a kibocsátó vagy tanúsító állammal, amennyiben úgy véli, hogy a biztosítási igazolásban megnevezett biztosító vagy garanciavállaló pénzügyileg nem képes teljesíteni az ezen egyezmény által támasztott kötelezettségeket.

(10)   Az e cikk szerinti biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték által fedezett kártérítés iránti igény közvetlenül benyújtható a biztosítótársaságnál vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó más személynél. Ebben az esetben az (1) bekezdésben megállapított összeg lesz a biztosítótársaság vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó más személy felelősségi korlátja, még akkor is, ha a szállító vagy a teljesítő szállító felelősségkorlátozásra nem jogosult. Az alperes továbbá élhet azzal a védekezéssel (kivéve a csődöt vagy felszámolást), amellyel az (1) bekezdésben említett szállító az ezen egyezmény alapján jogosult lenne élni. Ezenfelül az alperes védekezhet azzal is, hogy a kárt a biztosított szándékos magatartása okozta, de az alperes nem folyamodhat más olyan védekezéshez, amelyre az alperes a biztosított által az alperes ellen indított eljárásban esetleg jogosult lehetne. Az alperes minden esetben jogosult követelni a szállító és a teljesítő szállító bevonását az eljárásba.

(11)   Az (1) bekezdéssel összhangban fenntartott biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték által fedezett összeg kizárólag az egyezmény szerinti követelések kielégítését szolgálhatja, és az ilyen összegek teljesített kifizetése a kifizetett összeg erejéig mentesít az egyezményből fakadó felelősség alól.

(12)   Egy részes állam kizárólag akkor engedélyezheti a lobogója alatt hajózó, e cikk hatálya alá eső hajó üzemeltetését, ha a (2) vagy a (15) bekezdés szerinti igazolást kibocsátották.

(13)   E cikk rendelkezéseire is figyelemmel a részes államok nemzeti jogukban biztosítják, hogy a biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték az (1) bekezdésben meghatározott mértékig érvényes legyen minden olyan hajó tekintetében, amely engedéllyel rendelkezik tizenkettőnél több utas szállítására, függetlenül a lajstromozás helyétől, és amely befut a területén lévő kikötőbe vagy kifut onnan, amennyiben ez az egyezmény alkalmazandó.

(14)   Az (5) bekezdés rendelkezéseitől eltérve a részes állam értesítheti a főtitkárt, hogy a (13) bekezdés alkalmazásában a hajóknak nem kötelező a (2) bekezdés által előírt igazolást a fedélzeten tartani vagy azt felmutatni a területükön lévő kikötőbe való befutáskor vagy az onnan történő kifutáskor, feltéve, hogy az igazolást kibocsátó részes állam értesítette a főtitkárt, hogy az összes részes állam által elérhető elektronikus formában vezeti azt a nyilvántartást, amely tanúsítja az igazolás meglétét és lehetővé teszi, hogy a részes állam mentesüljön a (13) bekezdésben előírt kötelezettségei alól.

(15)   Ha egy részes állam tulajdonában levő hajóra nincs biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték, akkor e cikknek az erre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók az ilyen hajóra, de a hajón lennie kell egy igazolásnak, amelyet a hajót lajstromozó állam megfelelő hatóságai állítottak ki, és amely tartalmazza, hogy a hajó tulajdonosa az adott állam, és hogy a felelősségre az (1) bekezdéssel összhangban előírt összegen belül van fedezet. Ez az igazolás lehetőség szerint pontosan követi a (2) bekezdésben előírt mintát.

5. cikk

Értéktárgyak

A szállító nem tartozik felelősséggel pénz, forgalmazható értékpapírok, arany, ezüst, ékszer, dísztárgy, műalkotás vagy más értéktárgyak elveszéséért vagy megsérüléséért, kivéve, ha az értéktárgyakat kifejezetten a biztonságos tárolás céljából helyezték el a szállítónál, amely esetben a szállító a 8. cikk (3) bekezdésében megállapított felső határig tartozik felelősséggel, kivéve, ha a 10. cikk (1) bekezdése szerint ennél magasabb felső határban állapodtak meg.

6. cikk

A károsult hibája

Ha a szállító bizonyítja, hogy az utas halálát vagy személyi sérülését, illetve poggyászának elveszését vagy károsodását az utas hibája, gondatlansága okozta vagy az hozzájáruló tényező volt, akkor az ügyben eljáró bíróság teljesen vagy részben felmentheti a felelősség alól a szállítót az adott bíróságon alkalmazott jog rendelkezéseivel összhangban.

7. cikk

Halál és személyi sérülés esetén fennálló felelősség korlátozása

(1)   Az utas halála vagy személyi sérülése esetén a szállítónak a 3. cikk szerint fennálló felelőssége semmiképpen sem haladhatja meg utasonként és esetenként a 400 000 elszámolási egységet. Amennyiben az ügyben eljáró bíróság által alkalmazott jognak megfelelően a kárt járadékként térítik meg, a járadéknak megfelelő tőkeérték az említett felső határt nem haladhatja meg.

(2)   A részes állam nemzeti jogának egyedi rendelkezéseivel szabályozhatja az (1) bekezdésben szereplő felelősségkorlátozást, feltéve, hogy az adott államban esetleg már meglévő felelősségi korlát nem kisebb az (1) bekezdésben előírtnál. Az e bekezdésben biztosított opcióval élő részes állam tájékoztatja a főtitkárt az elfogadott felelősségi korlátról vagy arról, hogy az adott államban nincs ilyen.

8. cikk

Poggyász és jármű elveszése vagy sérülése esetén fennálló felelősség korlátozása

(1)   A szállítónak a kézipoggyász elveszéséért vagy sérüléséért viselt felelőssége semmiképpen sem haladhatja meg utasonként és szállításonként a 2 250 elszámolási egységet.

(2)   A szállítónak a jármű elveszéséért vagy sérüléséért – beleértve a járművön vagy abban szállított poggyászt – viselt felelőssége semmiképpen sem haladhatja meg járművenként és szállításonként a 12 700 elszámolási egységet.

(3)   A szállítónak az e cikk (1) és (2) bekezdésében nem említett egyéb poggyász elveszéséért vagy sérüléséért viselt felelőssége semmiképpen sem haladhatja meg utasonként és szállításonként a 3 375 elszámolási egységet.

(4)   A szállító és az utas megállapodhat arról, hogy a felelősség a jármű sérülése esetén legfeljebb 330 elszámolási egység mértékű, az egyéb poggyász elveszése vagy sérülése esetén pedig legfeljebb 149 elszámolási egység mértékű önrész levonásával hárítható a szállítóra, amikor is ezt az összeget a kárértékből le kell vonni.

9. cikk

Elszámolási egység és átszámítás

(1)   Az ebben az egyezményben említett elszámolási egység a Nemzetközi Valutaalap által meghatározott különleges lehívási jog (SDR). A 3. cikk (1) bekezdésében, a 4a. cikk (1) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében és a 8. cikkben szereplő összegeket a különleges lehívási jogról az ügyben eljáró bíróság országának nemzeti pénznemére kell átszámítani az ennek a valutának a határozathozatal napján vagy a felek megállapodása szerinti napon érvényes árfolyamán. Azon részes állam nemzeti pénznemének a különleges lehívási joghoz viszonyított árfolyamát, amely tagja a Nemzetközi Valutaalapnak, a Nemzetközi Valutaalap által a tranzakciói és műveletei során alkalmazott, az adott napon érvényes értékelési módszer szerint kell kiszámítani. Azon részes állam nemzeti pénznemének a különleges lehívási joghoz viszonyított árfolyamát, amely nem tagja a Nemzetközi Valutaalapnak, az adott részes állam által meghatározott módon kell kiszámítani.

(2)   Mindazonáltal azon állam, amely nem tagja a Nemzetközi Valutalapnak és amelynek törvényei nem teszik lehetővé az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazását, ezen egyezmény megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor, vagy az ahhoz való csatlakozáskor vagy azt követően bármikor kinyilváníthatja, hogy az (1) bekezdésben említett elszámolási egység 15 aranyfrankkal egyenértékű. Az e bekezdésben említett aranyfrank hatvanöt és fél milligramm kilencszáz ezrelékes finomságú aranynak felel meg. Az aranyfrank nemzeti pénznemre történő átváltása az érintett állam jogszabályai szerint történik.

(3)   Az (1) bekezdés utolsó mondatában említett számítás és a (2) bekezdésben említett átváltás olyan módon történik, hogy a részes állam nemzeti pénznemében lehetőség szerint a 3. cikk (1) bekezdésében, a 4a. cikk (1) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében és a 8. cikkben szereplő összegek ugyanakkora valódi értéket fejezzenek ki, mint amekkorát az (1) bekezdés első három mondatának alkalmazása eredményezne. Az államok adott esetben az (1) bekezdés szerinti számítási módról vagy a (2) bekezdés szerinti átváltás eredményéről tájékoztatják a főtitkárt, amikor letétbe helyezik az ezen egyezményt megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy az ahhoz való csatlakozásról szóló okiratot, és valahányszor az említettek valamelyike megváltozik.

10. cikk

Kiegészítő rendelkezések a felelősség korlátozásáról

(1)   A szállító és az utas kifejezetten és írásban megállapodhat a 7. és 8. cikkben előírtnál nagyobb mértékű felelősségkorlátozásban.

(2)   A kártérítésre felszámított kamat és az ügyvédi költségek nem számítanak bele a 7. és 8. cikkben előírt felelősségi korlátba.

11. cikk

Védekezés és korlátozás a szállító alkalmazottja tekintetében

Ha a szállító vagy a teljesítő szállító alkalmazottját vagy megbízottját perbe fogják az ezen egyezmény hatálya alá eső káresemény kapcsán, akkor az alkalmazott vagy a megbízott, ha bizonyítja, hogy e minőségében járt el, jogosult élni ugyanazzal a védekezéssel és felelősségkorlátozással, mint amelyet ez az egyezmény a szállító vagy a teljesítő szállító számára lehetővé tesz.

12. cikk

Halmozott kártérítési igények

(1)   Ha a 7. és 8. cikkben leírt felelősségi korlátok hatályba lépnek, akkor ezek bármely utas halálából vagy személyi sérüléséből, illetve poggyászának elveszése vagy sérülése következtében keletkezett kárból származó összes követelés alapján kifizethető halmozott összegre vonatkoznak.

(2)   A teljesítő szállító által teljesített szállítással kapcsolatban a szállítótól és a teljesítő szállítótól, valamint alkalmazottaiktól és megbízottaiktól – ha e minőségükben járnak el – behajtható összes kártérítés nem haladja meg azt a legnagyobb összeget, amelyet vagy a szállító vagy a teljesítő szállító terhére ezen egyezmény alapján megítélhetnek, de egyik fent említett személy sem felelős a rá vonatkozó korlátozást meghaladó összegért.

(3)   Ha a szállító vagy a teljesítő szállító alkalmazottja vagy megbízottja ezen egyezmény 11. cikke értelmében jogosult élni a 7. és 8. cikkben szereplő felelősségkorlátozással, akkor a szállítótól – vagy adott esetben a teljesítő szállítótól – és az alkalmazottól vagy megbízottól származó kártérítések halmozott összege nem haladhatja meg az említett felső határokat.

13. cikk

A felelősségkorlátozási jog elvesztése

(1)   A szállító nem jogosult a 7. és 8. cikkben, valamint a 10. cikk (1) bekezdésében szereplő felelősségkorlátozásra, ha bizonyított, hogy a kár a szállító károkozási szándékkal elkövetett cselekedetéből vagy mulasztásából, illetve annak tudatában elkövetett hanyagságából származik, hogy e hanyagság valószínűleg ilyen kárt okoz.

(2)   A szállító vagy a teljesítő szállító alkalmazottja vagy megbízottja nem jogosult a korlátozásra, ha bizonyított, hogy a kár az adott alkalmazott vagy megbízott károkozási szándékkal elkövetett cselekedetéből vagy mulasztásából, illetve annak tudatában elkövetett hanyagságából származik, hogy e hanyagság valószínűleg ilyen kárt okoz.

14. cikk

A kártérítési igény alapja

Az utas halála vagy személyi sérülése, vagy poggyász elveszése vagy sérülése miatti kártérítésért kizárólag ezen egyezménnyel összhangban indítható kereset a szállító vagy a teljesítő szállító ellen.

15. cikk

Értesítés poggyász elveszéséről vagy sérüléséről

(1)   Az utas írásban értesíti a szállítót vagy annak megbízottját:

| a) | ha a poggyász nyilvánvalóan megsérült:






  i. | kézipoggyász esetén az utas kiszállásakor vagy azt megelőzően; |
| --- | --- | --- |

a)

ha a poggyász nyilvánvalóan megsérült:

i.

kézipoggyász esetén az utas kiszállásakor vagy azt megelőzően;

| ii. | minden más poggyász esetén annak visszaszolgáltatásakor vagy azt megelőzően; |
| --- | --- |

ii.

minden más poggyász esetén annak visszaszolgáltatásakor vagy azt megelőzően;

| b) | ha a poggyász sérülése nem nyilvánvaló, vagy ha a poggyász elveszett, akkor a kiszállástól vagy a visszaszolgáltatástól – vagy attól az időponttól, amikor a visszaszolgáltatásnak meg kellett volna történnie – számított tizenöt napon belül. |
| --- | --- |

b)

ha a poggyász sérülése nem nyilvánvaló, vagy ha a poggyász elveszett, akkor a kiszállástól vagy a visszaszolgáltatástól – vagy attól az időponttól, amikor a visszaszolgáltatásnak meg kellett volna történnie – számított tizenöt napon belül.

(2)   Ha az utas nem tesz eleget e cikk előírásainak, akkor – ellenkező bizonyításig – úgy tekintendő, hogy az utas sértetlenül kapta meg a poggyászát.

(3)   Nem szükséges írásos értesítés, ha a poggyász állapotát átvételkor közösen megtekintették vagy megvizsgálták.

16. cikk

Kereset elévülése

(1)   Az utas halála vagy személyi sérülése, illetve poggyászának elveszése vagy sérülése következtében keletkezett kár miatti kártérítési kereset elévülési ideje két év.

(2)   Az elévülési időt a következőképpen kell számítani:

| a) | személyi sérülés esetén az utas kiszállásának időpontjától, |
| --- | --- |

a)

személyi sérülés esetén az utas kiszállásának időpontjától,

| b) | a szállítás során bekövetkezett halál esetén attól az időponttól, amikor az utas kiszállt volna, a szállítás során elszenvedett, a kiszállást követően az utas halálát okozó személyi sérülés esetén pedig a halál időpontjától, feltéve, hogy ez az időszak nem haladja meg a kiszállástól számított három évet; |
| --- | --- |

b)

a szállítás során bekövetkezett halál esetén attól az időponttól, amikor az utas kiszállt volna, a szállítás során elszenvedett, a kiszállást követően az utas halálát okozó személyi sérülés esetén pedig a halál időpontjától, feltéve, hogy ez az időszak nem haladja meg a kiszállástól számított három évet;

| c) | poggyász elveszése vagy sérülése esetén a kiszállás, vagy a tervezett kiszállás időpontjától, amelyik a későbbi. |
| --- | --- |

c)

poggyász elveszése vagy sérülése esetén a kiszállás, vagy a tervezett kiszállás időpontjától, amelyik a későbbi.

(3)   Az ügyben eljáró bíróság által alkalmazott jog szabályozza az elévülés felfüggesztésének vagy megszakításának alapjául szolgáló indokokat, de ezen egyezmény alapján semmiképpen sem indítható kereset, ha az alábbi időszakok valamelyike lejárt:

| a) | öt év az utas kiszállásának vagy tervezett kiszállásának időpontjától számítva, amelyik a későbbi; vagy, ha az alábbi időpont a korábbi, |
| --- | --- |

a)

öt év az utas kiszállásának vagy tervezett kiszállásának időpontjától számítva, amelyik a későbbi; vagy, ha az alábbi időpont a korábbi,

| b) | három év attól számítva, hogy a kártérítést igénylő tudomására jutott, vagy indokoltan feltételezhető, hogy a tudomására jutott az esemény által okozott személyi sérülés vagy kár. |
| --- | --- |

b)

három év attól számítva, hogy a kártérítést igénylő tudomására jutott, vagy indokoltan feltételezhető, hogy a tudomására jutott az esemény által okozott személyi sérülés vagy kár.

(4)   E cikk (1), (2) és (3) bekezdésétől eltérően az elévülési idő a szállító nyilatkozatával vagy a felek megállapodásával meghosszabbítható a kereset okának felmerülése után. A nyilatkozatnak vagy megállapodásnak írásbelinek kell lennie.

17. cikk

Illetékes bíróság
   (2)

17a. cikk

Elismerés és végrehajtás
   (2)

18. cikk

Szerződéses rendelkezések érvénytelensége

Az utas halálát vagy személyi sérülését, vagy az utas poggyászának elveszését vagy sérülését okozó káresemény bekövetkezését megelőzően azzal a céllal kikötött szerződéses rendelkezés, hogy az mentesítsen bármely személyt az utassal szemben az ezen egyezmény alapján fennálló felelősség alól, vagy hogy az ezen egyezményben megállapított kártérítési mértéknél kisebb összeget írjon elő – a 8. cikk (4) bekezdésében meghatározott kivételektől eltekintve –, és minden olyan rendelkezés, amely a szállítót vagy a teljesítő szállítót terhelő bizonyítási teher megfordítását célozza vagy pedig korlátozó hatással lenne a 17. cikk (1) és (2) bekezdésében magadott választási lehetőségekre, semmis, de e rendelkezés semmissége nem teszi semmissé a szállítási szerződést, amely továbbra is ezen egyezmény rendelkezéseinek hatálya alá tartozik.

20. cikk

Nukleáris kár

Ezen egyezmény alapján nem keletkezik felelősség nukleáris esemény által okozott kárért:

| a) | ha valamely nukleáris létesítmény üzemeltetője felelős az ilyen kárért akár az 1964. január 28-i kiegészítő jegyzőkönyvvel módosított, az atomenergia területén való polgári jogi felelősségről szóló, 1960. július 29-i párizsi egyezmény, akár az atomkárokért való polgári jogi felelősségről szóló, 1963. május 21-i bécsi egyezmény, vagy az ezekhez csatolt bármely hatályos módosítás vagy jegyzőkönyv alapján; vagy |
| --- | --- |

a)

ha valamely nukleáris létesítmény üzemeltetője felelős az ilyen kárért akár az 1964. január 28-i kiegészítő jegyzőkönyvvel módosított, az atomenergia területén való polgári jogi felelősségről szóló, 1960. július 29-i párizsi egyezmény, akár az atomkárokért való polgári jogi felelősségről szóló, 1963. május 21-i bécsi egyezmény, vagy az ezekhez csatolt bármely hatályos módosítás vagy jegyzőkönyv alapján; vagy

| b) | ha valamely nukleáris létesítmény üzemeltetője felelős az ilyen kárért az ilyen károkért való felelősséget szabályozó nemzeti jogszabályok értelmében, feltéve, hogy ezek a jogszabályok minden tekintetben ugyanolyan kedvezőek a kárt esetleg elszenvedő személy tekintetében, mint akár a párizsi egyezmény, akár a bécsi egyezmény, vagy az ezekhez csatolt bármely hatályos módosítás vagy jegyzőkönyv. |
| --- | --- |

b)

ha valamely nukleáris létesítmény üzemeltetője felelős az ilyen kárért az ilyen károkért való felelősséget szabályozó nemzeti jogszabályok értelmében, feltéve, hogy ezek a jogszabályok minden tekintetben ugyanolyan kedvezőek a kárt esetleg elszenvedő személy tekintetében, mint akár a párizsi egyezmény, akár a bécsi egyezmény, vagy az ezekhez csatolt bármely hatályos módosítás vagy jegyzőkönyv.

21. cikk

Közigazgatási szervek által végzett kereskedelmi szállítás

Ezt az egyezményt alkalmazni kell az 1. cikkben meghatározott szállítási szerződés keretében valamely állam vagy közigazgatási szerv által végzett kereskedelmi szállításra is.

[A tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyv 22. és a 23. cikkei]

22. cikk

Felülvizsgálat és módosítás
   (2)

23. cikk

A felső határok módosítása

(1)   A 22. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül az e cikkben leírt különleges eljárás kizárólag az e jegyzőkönyvvel módosított egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésében, 4a. cikkének (1) bekezdésében, 7. cikkének (1) bekezdésében és 8. cikkében meghatározott felső határok módosítása céljából alkalmazható.

(2)   Az e jegyzőkönyvben részes államok legalább felének, de legalább hat részes államnak a kérésére az e jegyzőkönyvvel módosított egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésében, 4a. cikkének (1) bekezdésében, 7. cikkének (1) bekezdésében és 8. cikkében meghatározott felső határok (ideértve az önrészt is) módosítására vonatkozó minden javaslatot a főtitkár eljuttat a Szervezet összes tagjának és az összes részes államnak.

(3)   A fentiek szerint javasolt és köröztetett módosítást be kell nyújtani vizsgálatra a Szervezet jogi bizottságához (a továbbiakban: a jogi bizottság) legalább hat hónappal a köröztetés után.

(4)   A jegyzőkönyvvel módosított egyezményben részes minden állam, akár tagja a Szervezetnek, akár nem, jogosult részt venni a jogi bizottság által a módosítások megtárgyalása és elfogadása céljából lefolytatott eljárásokban.

(5)   A módosítások elfogadása a (4) bekezdésben foglaltak szerint kibővített jogi bizottságban a jegyzőkönyvvel módosított egyezményben részes jelen lévő és szavazó államok kétharmados többségével történik, azzal a feltétellel, hogy a jegyzőkönyvvel módosított egyezményben részes államoknak legalább fele jelen van a szavazáskor.

(6)   A felső határok módosítását célzó javaslatok ügyében eljárva a jogi bizottság figyelembe veszi a káresemények tapasztalatait, és különösen az azokból származó károk mértékét, a monetáris értékek változásait és a javasolt módosítás hatását a biztosítási költségekre.

| (7) | a) | A felső határok e cikk szerinti módosítása attól az időponttól számított öt éven belül nem vizsgálható felül, amikor ezt a jegyzőkönyvet aláírásra megnyitották, és legalább öt évig attól az időponttól számítva, amikor egy e cikk szerinti korábbi módosítás hatályba lépett. |
| --- | --- | --- |
| b) | Egyik felső határ sem növelhető úgy, hogy a jegyzőkönyvvel módosított egyezményben meghatározott, a jegyzőkönyv aláírásra történő megnyitásának napjától számított, kamatoskamat-számítási módszerrel évi hat százalékkal növelt felső határnak megfelelő összeget meghaladja. |
| c) | Egyik felső határ sem növelhető úgy, hogy meghaladja azt az összeget, amely megfelel a jegyzőkönyvvel módosított egyezményben meghatározott felső határ háromszorosának. |

(7)

a)

A felső határok e cikk szerinti módosítása attól az időponttól számított öt éven belül nem vizsgálható felül, amikor ezt a jegyzőkönyvet aláírásra megnyitották, és legalább öt évig attól az időponttól számítva, amikor egy e cikk szerinti korábbi módosítás hatályba lépett.

b)

Egyik felső határ sem növelhető úgy, hogy a jegyzőkönyvvel módosított egyezményben meghatározott, a jegyzőkönyv aláírásra történő megnyitásának napjától számított, kamatoskamat-számítási módszerrel évi hat százalékkal növelt felső határnak megfelelő összeget meghaladja.

c)

Egyik felső határ sem növelhető úgy, hogy meghaladja azt az összeget, amely megfelel a jegyzőkönyvvel módosított egyezményben meghatározott felső határ háromszorosának.

(8)   Az (5) bekezdéssel összhangban elfogadott módosításról a Szervezet értesíti az összes részes államot. A módosítást az értesítés napjától számított 18 hónapos időszak letelte után elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a kérdéses időszakon belül azon államoknak legalább a negyede, amelyek a módosítás elfogadásának időpontjában részes államok voltak, közli a főtitkárral, hogy nem fogadja el a módosítást, amely esetben a módosítás elutasítottnak minősül és nem lesz hatályos.

(9)   A (8) bekezdéssel összhangban elfogadottnak tekintett módosítás 18 hónappal az elfogadása után lép hatályba.

(10)   A módosítás minden részes államra nézve kötelező, kivéve, ha a 21. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban legalább hat hónappal a módosítás hatálybalépése előtt felmondják a jegyzőkönyvet. E felmondás akkor lép életbe, amikor a módosítás hatályba lép.

(11)   Ha egy módosítást elfogadtak, de az elfogadására megszabott 18 hónapos időszak még nem telt le, az ekkor részes állammá váló államra nézve a módosítás kötelező erejű lesz, ha hatályba lép. Olyan államra nézve, amely a kérdéses időszak után válik részes állammá, a (8) bekezdéssel összhangban elfogadott módosítás kötelező erejű lesz. Az e bekezdésben említett esetekben valamely államra nézve attól az időponttól lesz kötelező a módosítás, amikor az hatályba lép, vagy amikor a jegyzőkönyv az adott állam tekintetében hatályba lép, a két időpont közül, amelyik később következik be.

---

(1)  Nem kerül kiadásra.

(2)  Nem kerül kiadásra.

2008. szeptember 24., szerdaAZ ATHÉNI EGYEZMÉNY MELLÉKLETE

IGAZOLÁS BIZTOSÍTÁSRÓL VAGY MÁS PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKRÓL AZ UTASOK HALÁLA VAGY SZEMÉLYI SÉRÜLÉSE ESETÉN FENNÁLLÓ FELELŐSSÉG VONATKOZÁSÁBAN KÖTÖTT

Kibocsátva a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének rendelkezéseivel összhangban

| A hajó neve | Azonosító-szám vagy betűjel | A hajó IMO-azonosító-száma | Lajstromozási kikötő | A szállítást ténylegesen teljesítő szállító neve és székhelyének teljes címe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

A hajó neve

Azonosító-szám vagy betűjel

A hajó IMO-azonosító-száma

Lajstromozási kikötő

A szállítást ténylegesen teljesítő szállító neve és székhelyének teljes címe

Ez az igazolás tanúsítja, hogy a fent megnevezett hajóra van érvényes biztosítási kötvény vagy más olyan pénzügyi biztosíték, amely kielégíti a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének előírásait.

A biztosíték típusa: ...

A biztosíték érvényességi ideje: ...

A biztosítótársaság(ok) és/vagy a garanciát nyújtó(k) neve és címe:...

Név: ...

Cím:...

Az igazolás érvényességi ideje:...

Kibocsátotta vagy tanúsította az alábbi állam kormánya: ...

(Az állam teljes megnevezése)

VAGY

A következő szöveg használandó, ha a részes állam a 4a. cikk (3) bekezdésével él:

Az igazolást a(z) ...(az állam teljes megnevezése) kormányának

megbízásából kibocsátotta a(z) ...(az intézmény vagy szervezet megnevezése).

Kibocsátás helye ... dátuma: ...

(hely)

(dátum)

...

(a kibocsátó vagy tanúsító tisztviselő aláírása és beosztása)

Magyarázatok:

| 1. | Ha kívánatos, az állam megnevezése tartalmazhat hivatkozást7 annak az országnak az illetékes közigazgatási hatóságára, ahol az igazolást kiállították. |
| --- | --- |

1.

Ha kívánatos, az állam megnevezése tartalmazhat hivatkozást7 annak az országnak az illetékes közigazgatási hatóságára, ahol az igazolást kiállították.

| 2. | Ha a biztosíték teljes összege több forrásból származik, akkor az összegeket külön-külön fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

2.

Ha a biztosíték teljes összege több forrásból származik, akkor az összegeket külön-külön fel kell tüntetni.

| 3. | Ha a biztosítékot többféle formában nyújtják, akkor ezeket tételesen fel kell sorolni. |
| --- | --- |

3.

Ha a biztosítékot többféle formában nyújtják, akkor ezeket tételesen fel kell sorolni.

| 4. | „A biztosíték érvényességi ideje” rovatban fel kell tüntetni a biztosíték érvénybelépésének időpontját. |
| --- | --- |

4.

„A biztosíték érvényességi ideje” rovatban fel kell tüntetni a biztosíték érvénybelépésének időpontját.

| 5. | A biztosítótársaság(ok), illetve a garanciát nyújtó(k) alatt a „Cím” rovatban a biztosítótársaság(ok), illetve garanciát nyújtó(k) üzleti székhelyét kell feltüntetni. Adott esetben azt a telephelyet kell feltüntetni, ahol a biztosítást kötötték vagy a biztosítékot létesítették. |
| --- | --- |

5.

A biztosítótársaság(ok), illetve a garanciát nyújtó(k) alatt a „Cím” rovatban a biztosítótársaság(ok), illetve garanciát nyújtó(k) üzleti székhelyét kell feltüntetni. Adott esetben azt a telephelyet kell feltüntetni, ahol a biztosítást kötötték vagy a biztosítékot létesítették.

2008. szeptember 24., szerdaII. MELLÉKLET

KIVONAT A NEMZETKÖZI TENGERÉSZETI SZERVEZET JOGI BIZOTTSÁGA ÁLTAL 2006. OKTÓBER 19- ÉN ELFOGADOTT, AZ ATHÉNI EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ IMO FENNTARTÁSBÓL ÉS IRÁNYMUTATÁSOKBÓL

AZ ATHÉNI EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ IMO FENNTARTÁS ÉS IRÁNYMUTATÁSOK

Fenntartás

| 1. | Az athéni egyezményt a következő fenntartással vagy azonos hatású nyilatkozattal kell megerősíteni:






  „[1.1.] | A tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény („az egyezmény”) megerősítésével kapcsolatos fenntartás ... kormánya részéről |
| --- | --- | --- |

1.

Az athéni egyezményt a következő fenntartással vagy azonos hatású nyilatkozattal kell megerősíteni:

„[1.1.]

A tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény („az egyezmény”) megerősítésével kapcsolatos fenntartás ... kormánya részéről

A szállítók felelősségének korlátozása stb.

| [1.2.] | ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy abban az esetben, ha az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.2. pontjában említett bármely kockázati tényező egy utas halálát vagy személyi sérülését okozza, az egyezmény 3. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében az alábbi összegek közül az alacsonyabbra korlátozza a felelősséget, ha az fennáll:






  — | 250 000 elszámolási egység utasonként és esetenként;
  vagy |
| --- | --- | --- |

[1.2.]

... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy abban az esetben, ha az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.2. pontjában említett bármely kockázati tényező egy utas halálát vagy személyi sérülését okozza, az egyezmény 3. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében az alábbi összegek közül az alacsonyabbra korlátozza a felelősséget, ha az fennáll:

—

250 000 elszámolási egység utasonként és esetenként;

vagy

| — | összesen 340 millió elszámolási egység hajónként és esetenként. |
| --- | --- |

—

összesen 340 millió elszámolási egység hajónként és esetenként.

| [1.3.] | Továbbá ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az ilyen felelősségekre értelemszerűen az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.1.1. és 2.2.2. pontját alkalmazza. |
| --- | --- |

[1.3.]

Továbbá ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az ilyen felelősségekre értelemszerűen az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.1.1. és 2.2.2. pontját alkalmazza.

| [1.4.] | Hasonlóképpen korlátozni kell a teljesítő szállítónak az egyezmény 4. cikke szerinti felelősségét, a szállító vagy a teljesítő szállító alkalmazottainak és megbízottainak az egyezmény 11. cikke szerinti felelősségét, valamint a 12. cikk szerinti behajtható halmozott kártérítési összegek felső határát. |
| --- | --- |

[1.4.]

Hasonlóképpen korlátozni kell a teljesítő szállítónak az egyezmény 4. cikke szerinti felelősségét, a szállító vagy a teljesítő szállító alkalmazottainak és megbízottainak az egyezmény 11. cikke szerinti felelősségét, valamint a 12. cikk szerinti behajtható halmozott kártérítési összegek felső határát.

| [1.5.] | Az 1.2. pontban említett fenntartás és kötelezettségvállalás a felelősségnek az egyezmény 3. cikkének (1) vagy (2) bekezdése szerinti alapjától függetlenül, és a 4. és 7. cikkben található, ettől eltérő rendelkezések ellenére alkalmazandó; ez a fenntartás és kötelezettségvállalás azonban nem érinti a 10. és 13. cikk érvényét. |
| --- | --- |

[1.5.]

Az 1.2. pontban említett fenntartás és kötelezettségvállalás a felelősségnek az egyezmény 3. cikkének (1) vagy (2) bekezdése szerinti alapjától függetlenül, és a 4. és 7. cikkben található, ettől eltérő rendelkezések ellenére alkalmazandó; ez a fenntartás és kötelezettségvállalás azonban nem érinti a 10. és 13. cikk érvényét.

Kötelező biztosítás és a biztosítók felelősségének korlátozása

| [1.6.] | ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az alábbi összegek közül az alacsonyabbra korlátozza a 4a. cikk (1) bekezdése szerinti követelményt, amely szerint biztosítással vagy más pénzügyi biztosítékkal kell rendelkezni arra vonatkozóan, ha az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.2. pontjában említett bármely kockázati tényező egy utas halálát vagy személyi sérülését okozza:






  — | 250 000 elszámolási egység utasonként és esetenként;
  vagy |
| --- | --- | --- |

[1.6.]

... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az alábbi összegek közül az alacsonyabbra korlátozza a 4a. cikk (1) bekezdése szerinti követelményt, amely szerint biztosítással vagy más pénzügyi biztosítékkal kell rendelkezni arra vonatkozóan, ha az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.2. pontjában említett bármely kockázati tényező egy utas halálát vagy személyi sérülését okozza:

—

250 000 elszámolási egység utasonként és esetenként;

vagy

| — | összesen 340 millió elszámolási egység hajónként és esetenként. |
| --- | --- |

—

összesen 340 millió elszámolási egység hajónként és esetenként.

| [1.7.] | ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy abban az esetben, ha az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.2. pontjában említett bármely kockázati tényező egy utas halálát vagy személyi sérülését okozza, a 4a. cikk (10) bekezdése szerinti biztosítótársaság vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó más személy felelősségét azon biztosítási összegnek vagy egyéb pénzügyi biztosítéknak a felső határára korlátozza, amellyel a szállítónak e fenntartás 1.6. pontja értelmében rendelkeznie kell. |
| --- | --- |

[1.7.]

... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy abban az esetben, ha az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások 2.2. pontjában említett bármely kockázati tényező egy utas halálát vagy személyi sérülését okozza, a 4a. cikk (10) bekezdése szerinti biztosítótársaság vagy a pénzügyi biztosítékot nyújtó más személy felelősségét azon biztosítási összegnek vagy egyéb pénzügyi biztosítéknak a felső határára korlátozza, amellyel a szállítónak e fenntartás 1.6. pontja értelmében rendelkeznie kell.

| [1.8.] | ... kormánya fenntartja magának továbbá a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó valamennyi kötelező biztosításra alkalmazza az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatásokat, beleértve az iránymutatások 2.1. és 2.2. pontjában említett záradékok alkalmazását is. |
| --- | --- |

[1.8.]

... kormánya fenntartja magának továbbá a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó valamennyi kötelező biztosításra alkalmazza az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatásokat, beleértve az iránymutatások 2.1. és 2.2. pontjában említett záradékok alkalmazását is.

| [1.9.] | ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy a 4a. cikk (1) bekezdése szerinti biztosítótársaságot vagy más pénzügyi biztosítékot nyújtó személyt mentesíti minden olyan felelősség alól, amelyért nem vállalt felelősséget. |
| --- | --- |

[1.9.]

... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy a 4a. cikk (1) bekezdése szerinti biztosítótársaságot vagy más pénzügyi biztosítékot nyújtó személyt mentesíti minden olyan felelősség alól, amelyért nem vállalt felelősséget.

Igazolások

| [1.10.] | ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az egyezmény 4a. cikkének (2) bekezdése szerinti biztosítási igazolásokat bocsát ki a következők céljából:






  — | hogy tükrözze az 1.2., 1.6., 1.7. és 1.9. pontban említett felelősségkorlátozást és a biztosítási fedezetre vonatkozó követelményeket; és |
| --- | --- | --- |

[1.10.]

... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy az egyezmény 4a. cikkének (2) bekezdése szerinti biztosítási igazolásokat bocsát ki a következők céljából:

—

hogy tükrözze az 1.2., 1.6., 1.7. és 1.9. pontban említett felelősségkorlátozást és a biztosítási fedezetre vonatkozó követelményeket; és

| — | rögzítse az olyan egyéb korlátozásokat, követelményeket és mentességeket, amelyekről úgy véli, hogy az igazolás kibocsátásakor a biztosítási piaci feltételek miatt szükségesek. |
| --- | --- |

—

rögzítse az olyan egyéb korlátozásokat, követelményeket és mentességeket, amelyekről úgy véli, hogy az igazolás kibocsátásakor a biztosítási piaci feltételek miatt szükségesek.

| [1.11.] | ... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy elfogadja azokat a biztosítási igazolásokat, amelyeket más részes államok hasonló fenntartás alapján kibocsátottak. |
| --- | --- |

[1.11.]

... kormánya fenntartja magának a jogot és kötelezettséget vállal arra, hogy elfogadja azokat a biztosítási igazolásokat, amelyeket más részes államok hasonló fenntartás alapján kibocsátottak.

| [1.12.] | Az egyezmény 4a. cikkének (2) bekezdése szerint kibocsátott vagy tanúsított igazolás egyértelműen tükrözi mindezeket a korlátozásokat, követelményeket és mentességeket. |
| --- | --- |

[1.12.]

Az egyezmény 4a. cikkének (2) bekezdése szerint kibocsátott vagy tanúsított igazolás egyértelműen tükrözi mindezeket a korlátozásokat, követelményeket és mentességeket.

Az ezen fenntartások és az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások közötti kapcsolat

| [1.13.] | Az e fenntartásokban foglalt jogokat az egységesség biztosítása céljából az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatásokra, illetve azok bármely módosítására kellő figyelmet fordítva kell gyakorolni. Ha a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet jogi bizottsága az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások – beleértve a korlátozások – módosítását célzó javaslatot hagy jóvá, a módosításokat a bizottság által meghatá rozott időponttól kell alkalmazni. Ez nem sérti az államok azon jogára vonatkozó nemzetközi jogi szabályokat, hogy fenntartásukat visszavonják vagy módosítsák.” |
| --- | --- |

[1.13.]

Az e fenntartásokban foglalt jogokat az egységesség biztosítása céljából az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatásokra, illetve azok bármely módosítására kellő figyelmet fordítva kell gyakorolni. Ha a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet jogi bizottsága az athéni egyezmény végrehajtására vonatkozó IMO-iránymutatások – beleértve a korlátozások – módosítását célzó javaslatot hagy jóvá, a módosításokat a bizottság által meghatá rozott időponttól kell alkalmazni. Ez nem sérti az államok azon jogára vonatkozó nemzetközi jogi szabályokat, hogy fenntartásukat visszavonják vagy módosítsák.”

Iránymutatások

| 2. | A biztosítási piac jelenlegi helyzetében a részes államoknak olyan formában kell biztosítási igazolásokat kiállítaniuk, hogy egy biztosító a háborús kockázatokra, egy másik biztosító pedig a nem háborús kockázatokra vállal kötelezettséget. Mindegyik biztosító a saját részéért felelős. A következő szabályokat kell alkalmazni (az említett záradékokat az A. függelék tartalmazza):






  2.1. | Mind a háborús, mind a nem háborús kockázatok elleni biztosításokban alkalmazhatók a következő záradékok:






  2.1.1. | Radioaktív szennyezés, valamint vegyi, biológiai, biokémiai és elektromágneses fegyverek által okozott károkat kizáró intézményi záradék (370. sz. intézményi záradék); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A biztosítási piac jelenlegi helyzetében a részes államoknak olyan formában kell biztosítási igazolásokat kiállítaniuk, hogy egy biztosító a háborús kockázatokra, egy másik biztosító pedig a nem háborús kockázatokra vállal kötelezettséget. Mindegyik biztosító a saját részéért felelős. A következő szabályokat kell alkalmazni (az említett záradékokat az A. függelék tartalmazza):

2.1.

Mind a háborús, mind a nem háborús kockázatok elleni biztosításokban alkalmazhatók a következő záradékok:

2.1.1.

Radioaktív szennyezés, valamint vegyi, biológiai, biokémiai és elektromágneses fegyverek által okozott károkat kizáró intézményi záradék (370. sz. intézményi záradék);

| 2.1.2. | Számítógépes támadás által okozott károkat kizáró intézményi záradék (380. sz. intézményi záradék); |
| --- | --- |

2.1.2.

Számítógépes támadás által okozott károkat kizáró intézményi záradék (380. sz. intézményi záradék);

| 2.1.3. | Az ezen iránymutatásokkal módosított egyezmény alapján nyújtott kötelező pénzügyi biztosíték nyújtójának védekezése és korlátozásai, különösen az utasonként és esetenként 250 000 elszámolási egységben megállapított felső határ; |
| --- | --- |

2.1.3.

Az ezen iránymutatásokkal módosított egyezmény alapján nyújtott kötelező pénzügyi biztosíték nyújtójának védekezése és korlátozásai, különösen az utasonként és esetenként 250 000 elszámolási egységben megállapított felső határ;

| 2.1.4. | Arra vonatkozó kikötés, hogy a biztosítás kizárólag az ezen iránymutatásokkal módosított egyezmény hatálya alá tartozó felelősséget fedezi; és |
| --- | --- |

2.1.4.

Arra vonatkozó kikötés, hogy a biztosítás kizárólag az ezen iránymutatásokkal módosított egyezmény hatálya alá tartozó felelősséget fedezi; és

| 2.1.5. | Arra vonatkozó kikötés, hogy az egyezmény értelmében rendezett összegek a szállítónak és/ vagy biztosítójának az egyezmény 4a. cikke alapján fennálló felelőssége csökkentésére szolgálnak akkor is, ha azokat nem az érintett, háborús vagy nem háborús kockázatokra kötelezettséget vállaló biztosító fizeti ki vagy nem attól követelik. |
| --- | --- |

2.1.5.

Arra vonatkozó kikötés, hogy az egyezmény értelmében rendezett összegek a szállítónak és/ vagy biztosítójának az egyezmény 4a. cikke alapján fennálló felelőssége csökkentésére szolgálnak akkor is, ha azokat nem az érintett, háborús vagy nem háborús kockázatokra kötelezettséget vállaló biztosító fizeti ki vagy nem attól követelik.

| 2.2. | A háborús kockázatok elleni biztosítás kiterjed az utas halála vagy személyi sérülése következtében keletkezett, az alábbiak által okozott károkkal kapcsolatos felelősségre:






  — | háború, polgárháború, forradalom, zendülés, felkelés vagy ezekből eredő polgári konfliktus, illetve bármilyen, hadviselő erő által vagy ellen elkövetett ellenséges cselekmény; |
| --- | --- | --- |

2.2.

A háborús kockázatok elleni biztosítás kiterjed az utas halála vagy személyi sérülése következtében keletkezett, az alábbiak által okozott károkkal kapcsolatos felelősségre:

—

háború, polgárháború, forradalom, zendülés, felkelés vagy ezekből eredő polgári konfliktus, illetve bármilyen, hadviselő erő által vagy ellen elkövetett ellenséges cselekmény;

| — | elfogás, lefoglalás, előállítás, korlátozás vagy fogva tartás és ezek következményei vagy ezekre irá nyuló kísérlet; |
| --- | --- |

—

elfogás, lefoglalás, előállítás, korlátozás vagy fogva tartás és ezek következményei vagy ezekre irá nyuló kísérlet;

| — | elhagyott aknák, torpedók, bombák vagy bármilyen más gazdátlan háborús fegyver; |
| --- | --- |

—

elhagyott aknák, torpedók, bombák vagy bármilyen más gazdátlan háborús fegyver;

| — | bármely terrorista vagy más, bűncselekmény szándékával vagy politikai indíttatással cselekvő személy cselekménye és az ilyen veszély megelőzésére vagy elhárítására irá nyuló intézkedés; |
| --- | --- |

—

bármely terrorista vagy más, bűncselekmény szándékával vagy politikai indíttatással cselekvő személy cselekménye és az ilyen veszély megelőzésére vagy elhárítására irá nyuló intézkedés;

| — | elkobzás és kisajátítás; |
| --- | --- |

—

elkobzás és kisajátítás;

és vonatkozhatnak rá a következő mentességek, korlátozások és követelmények:

| 2.2.1. | Háború esetén történő azonnali megszűnési és kizárási záradék; |
| --- | --- |

2.2.1.

Háború esetén történő azonnali megszűnési és kizárási záradék;

| 2.2.2. | Abban az esetben, ha az egyes utasok követelései összesítve meghaladják a hajónkénti és alkalmankénti 340 millió elszámolási egységet, a szállító jogosult élni felelősségének 340 millió elszámolási egységben való korlátozásával, feltéve hogy:






  — | ezt az összeget a kártérítést igénylők között megalapozott követeléseik arányában osztják el; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Abban az esetben, ha az egyes utasok követelései összesítve meghaladják a hajónkénti és alkalmankénti 340 millió elszámolási egységet, a szállító jogosult élni felelősségének 340 millió elszámolási egységben való korlátozásával, feltéve hogy:

—

ezt az összeget a kártérítést igénylők között megalapozott követeléseik arányában osztják el;

| — | ezen összeg elosztása az elosztás idején ismert kártérítés-igénylők között egy vagy több részletben történik; és |
| --- | --- |

—

ezen összeg elosztása az elosztás idején ismert kártérítés-igénylők között egy vagy több részletben történik; és

| — | az összeg elosztását a biztosító vagy a biztosító által megkeresett bíróság vagy más illetékes hatóság végzi bármely olyan részes államban, amelyben bírósági eljárás indult azon követelések tekintetében, amelyekre a biztosítás állítólag kiterjed; |
| --- | --- |

—

az összeg elosztását a biztosító vagy a biztosító által megkeresett bíróság vagy más illetékes hatóság végzi bármely olyan részes államban, amelyben bírósági eljárás indult azon követelések tekintetében, amelyekre a biztosítás állítólag kiterjed;

| 2.2.3. | a 2.2.1. pont hatálya alá nem tartozó esetekben 30 napos értesítési határidőre vonatkozó záradék; |
| --- | --- |

2.2.3.

a 2.2.1. pont hatálya alá nem tartozó esetekben 30 napos értesítési határidőre vonatkozó záradék;

| 2.3. | A nem háborús kockázatok elleni biztosítás kiterjed minden olyan, a 2.2. pontban felsorolt kockázatokon kívüli káreseményre, amelyekre kötelező biztosítást kötni, függetlenül attól, hogy vonatkoznak-e rájuk a 2.1. és 2.2. pontban foglalt mentességek, korlátozások és követelmények. |
| --- | --- |

2.3.

A nem háborús kockázatok elleni biztosítás kiterjed minden olyan, a 2.2. pontban felsorolt kockázatokon kívüli káreseményre, amelyekre kötelező biztosítást kötni, függetlenül attól, hogy vonatkoznak-e rájuk a 2.1. és 2.2. pontban foglalt mentességek, korlátozások és követelmények.

| 3. | A B. függelék az ezen iránymutatásoknak megfelelő biztosítási kötelezettségvállalásokra („kék kártyák”) valamint biztosítási igazolásra vonatkozó példát tartalmaz. |
| --- | --- |

3.

A B. függelék az ezen iránymutatásoknak megfelelő biztosítási kötelezettségvállalásokra („kék kártyák”) valamint biztosítási igazolásra vonatkozó példát tartalmaz.

2008. szeptember 24., szerdaA. FÜGGELÉK

AZ IRÁNYMUTATÁSOK 2.1.1., 2.1.2. ÉS 2.2.1. PONTJÁBAN EMLÍTETT ZÁRADÉKOK

Radioaktív szennyezés, valamint vegyi, biológiai, biokémiai és elektromágneses fegyverek által okozott károkat kizáró intézményi záradék (370. sz. záradék, 2003/11/10.)

Ez a záradék elsőbbséget élvez minden, ebben a biztosításban foglalt, e záradéknak ellentmondó rendelkezéssel szemben, és minden ilyen rendelkezést hatálytalanít

| 1. | Ez a biztosítás semmi esetre sem terjed ki az olyan veszteségre, károkra, felelősségre vagy költségekre, amelyeket közvetlenül vagy közvetve az alábbiak okoztak, vagy amelyek keletkezéséhez az alábbiak közvetlenül vagy közvetve hozzájárultak, vagy amelyek közvetlenül vagy közvetve az alábbiakból erednek:






  1.1. | nukleáris üzemanyagból, nukleáris hulladékból vagy nukleáris üzemanyag elégetéséből származó ionizáló sugárzás vagy radioaktív szennyezés; |
| --- | --- | --- |

1.

Ez a biztosítás semmi esetre sem terjed ki az olyan veszteségre, károkra, felelősségre vagy költségekre, amelyeket közvetlenül vagy közvetve az alábbiak okoztak, vagy amelyek keletkezéséhez az alábbiak közvetlenül vagy közvetve hozzájárultak, vagy amelyek közvetlenül vagy közvetve az alábbiakból erednek:

1.1.

nukleáris üzemanyagból, nukleáris hulladékból vagy nukleáris üzemanyag elégetéséből származó ionizáló sugárzás vagy radioaktív szennyezés;

| 1.2. | bármely nukleáris létesítmény, reaktor vagy más nukleáris berendezés – vagy ezek nukleáris alkotórészének – radioaktív, mérgező, robbanásveszélyes vagy más módon veszélyes vagy szennyező tulajdonsága; |
| --- | --- |

1.2.

bármely nukleáris létesítmény, reaktor vagy más nukleáris berendezés – vagy ezek nukleáris alkotórészének – radioaktív, mérgező, robbanásveszélyes vagy más módon veszélyes vagy szennyező tulajdonsága;

| 1.3. | minden atom- vagy maghasadás és/vagy -fúzió vagy más hasonló reakció elvén vagy radioaktív erővel vagy anyaggal működő fegyver vagy szerkezet; |
| --- | --- |

1.3.

minden atom- vagy maghasadás és/vagy -fúzió vagy más hasonló reakció elvén vagy radioaktív erővel vagy anyaggal működő fegyver vagy szerkezet;

| 1.4. | bármely radioaktív anyag radioaktív, mérgező, robbanásveszélyes vagy más módon veszélyes vagy szennyező tulajdonsága; az ezen alzáradékban foglalt kizárás nem terjed ki – a nukleáris üzemanyagok kivételével – a radioaktív izotópokra, amennyiben az említett izotópokat kereskedelmi, mezőgazdasági, orvosi, tudományos vagy egyéb hasonló, békés céllal készítik, szállítják, tárolják vagy használják fel; |
| --- | --- |

1.4.

bármely radioaktív anyag radioaktív, mérgező, robbanásveszélyes vagy más módon veszélyes vagy szennyező tulajdonsága; az ezen alzáradékban foglalt kizárás nem terjed ki – a nukleáris üzemanyagok kivételével – a radioaktív izotópokra, amennyiben az említett izotópokat kereskedelmi, mezőgazdasági, orvosi, tudományos vagy egyéb hasonló, békés céllal készítik, szállítják, tárolják vagy használják fel;

| 1.5. | minden vegyi, biológiai, biokémiai és elektromágneses fegyver. |
| --- | --- |

1.5.

minden vegyi, biológiai, biokémiai és elektromágneses fegyver.

Számítógépes támadás által okozott károkat kizáró intézményi záradék (380. sz. záradék, 2003/11/10.)

| 1. | Ez a biztosítás – kizárólag az alábbi 10.2. záradék fenntartásával – semmi esetre sem terjed ki az olyan veszteségre, károkra, felelősségre vagy költségekre, amelyeket közvetlenül vagy közvetve számítógép, számítógépes rendszer, számítógépes szoftver, program, kártékony kód, számítógépes vírus vagy folyamat, vagy bármely egyéb elektronikus rendszer okozott, vagy amelyek keletkezéséhez a fentiek közvetlenül vagy közvetve hozzájárultak, vagy amelyek közvetlenül vagy közvetve a fentiek használatából vagy működéséből erednek. |
| --- | --- |

1.

Ez a biztosítás – kizárólag az alábbi 10.2. záradék fenntartásával – semmi esetre sem terjed ki az olyan veszteségre, károkra, felelősségre vagy költségekre, amelyeket közvetlenül vagy közvetve számítógép, számítógépes rendszer, számítógépes szoftver, program, kártékony kód, számítógépes vírus vagy folyamat, vagy bármely egyéb elektronikus rendszer okozott, vagy amelyek keletkezéséhez a fentiek közvetlenül vagy közvetve hozzájárultak, vagy amelyek közvetlenül vagy közvetve a fentiek használatából vagy működéséből erednek.

| 2. | Amennyiben ezt a záradékot háború, polgárháború, forradalom, zendülés, felkelés vagy ezekből eredő polgári konfliktus, illetve bármilyen, hadviselő erő által vagy ellen elkövetett ellenséges cselekmény, továbbá terrorizmus vagy politikai indíttatású cselekmény kockázata elleni kötvényekben kötik ki, a 10.1. záradék nem alkalmazható az olyan (egyébként a biztosítási fedezet körébe tartozó) károk kizárására, amelyek bármely fegyver vagy lövedék indító- és/vagy irányítórendszeréhez és/vagy kilövő mechanizmusához tartozó számítógép, számítógépes rendszer, számítógépes szoftver, program vagy bármely egyéb elektronikus rendszer használatából erednek. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben ezt a záradékot háború, polgárháború, forradalom, zendülés, felkelés vagy ezekből eredő polgári konfliktus, illetve bármilyen, hadviselő erő által vagy ellen elkövetett ellenséges cselekmény, továbbá terrorizmus vagy politikai indíttatású cselekmény kockázata elleni kötvényekben kötik ki, a 10.1. záradék nem alkalmazható az olyan (egyébként a biztosítási fedezet körébe tartozó) károk kizárására, amelyek bármely fegyver vagy lövedék indító- és/vagy irányítórendszeréhez és/vagy kilövő mechanizmusához tartozó számítógép, számítógépes rendszer, számítógépes szoftver, program vagy bármely egyéb elektronikus rendszer használatából erednek.

Háború esetén történő azonnali megszűnési és kizárási záradék

1.1.   A biztosítási fedezet automatikus megszűnése

Függetlenül attól, hogy küldtek-e felmondási értesítést, a biztosítási fedezet AUTOMATIKUSAN MEGSZŰNIK

| 1.1.1. | ha háború tör ki (hadüzenettel vagy anélkül) a következő államok bármelyike között: Egyesült Királyság, Amerikai Egyesült Államok, Franciaország, Orosz Föderáció, Kínai Népköztársaság; |
| --- | --- |

1.1.1.

ha háború tör ki (hadüzenettel vagy anélkül) a következő államok bármelyike között: Egyesült Királyság, Amerikai Egyesült Államok, Franciaország, Orosz Föderáció, Kínai Népköztársaság;

| 1.1.2. | bármely olyan hajó vonatkozásában, amelyre kiterjed a biztosítási fedezet, a hajó tulajdon- vagy használati jog tekintetében történő hatósági igénybevétele esetén. |
| --- | --- |

1.1.2.

bármely olyan hajó vonatkozásában, amelyre kiterjed a biztosítási fedezet, a hajó tulajdon- vagy használati jog tekintetében történő hatósági igénybevétele esetén.

1.2.   Az öt nagyhatalom háborúja

Ez a biztosítás kizárja a következőket:

| 1.2.1. | az alábbiakból eredő veszteség, kár, felelősség vagy költségek: háború kitörése (hadüzenettel vagy anélkül) a következő államok bármelyike között: Egyesült Királyság, Amerikai Egyesült Államok, Franciaország, Orosz Föderáció, Kínai Népköztársaság; |
| --- | --- |

1.2.1.

az alábbiakból eredő veszteség, kár, felelősség vagy költségek: háború kitörése (hadüzenettel vagy anélkül) a következő államok bármelyike között: Egyesült Királyság, Amerikai Egyesült Államok, Franciaország, Orosz Föderáció, Kínai Népköztársaság;

| 1.2.2. | tulajdon- vagy használati jog tekintetében történő hatósági igénybevétel. |
| --- | --- |

1.2.2.

tulajdon- vagy használati jog tekintetében történő hatósági igénybevétel.

2008. szeptember 24., szerdaB. FÜGGELÉK

I.   Példák az iránymutatások 3. pontjában említett biztosítási kötelezettségvállalásokra („kék kártyák”)

Háborús kockázatokra kötelezettséget vállaló biztosító által kibocsátott kék kártya

A tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének rendelkezéseivel összhangban kötött biztosításról kibocsátott igazolás

A hajó neve: ...

A hajó IMO-azonosítószáma: ...

Lajstromozási kikötő: ...

A tulajdonos neve és címe: ...

Ez az igazolás tanúsítja, hogy a fent megnevezett, a fenti tulajdonban lévő hajóra van olyan érvényes biztosítási kötvény, amely kielégíti a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének előírásait, figyelemmel az egyezmény és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) jogi bizottsága által 2006 októberében elfogadott végrehajtási iránymutatások értelmében a háborús kockázatok elleni kötelező biztosítás tekintetében megengedett valamennyi kivételre és korlátozásra, beleértve különösen a következő záradékokat: [a kívánt mértékben beilleszthető az egyezmény és az iránymutatások, valamint a függelékek szövege]

A biztosítás időtartama: 2007. február 20-tól

2008. február 20-ig

Azzal a feltétellel, hogy a biztosító a fent említett hatóságnak küldött írásos értesítéssel, 30 napos határidővel visszavonhatja ezt az igazolást, aminek következtében a biztosító felelőssége az említett határidő lejártának időpontjától – kizárólag az azt követő biztosítási események tekintetében – megszűnik.

Kelt: ...

Az igazolást kibocsátotta:

...

A biztosító aláírása

War Risks, Inc.,

[cím]

a War Risks, Inc. kizárólagos ügynökeként

Nem háborús kockázatokra kötelezettséget vállaló biztosító által kibocsátott kék kártya

A tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének rendelkezéseivel összhangban kötött biztosításról kibocsátott igazolás

A hajó neve: ...

A hajó IMO-azonosítószáma: ...

Lajstromozási kikötő: ...

A tulajdonos neve és címe: ...

Ez az igazolás tanúsítja, hogy a fent megnevezett, a fenti tulajdonban lévő hajóra van olyan érvényes biztosítási kötvény, amely kielégíti a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének előírásait, figyelemmel az egyezmény és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) jogi bizottsága által 2006 októberében elfogadott végrehajtási iránymutatások értelmében a nem háborús kockázatok elleni biztosítás tekintetében megengedett valamennyi kivételre és korlátozásra, beleértve különösen a következő záradékokat: [a kívánt mértékben beilleszthető az egyezmény és az iránymutatások, valamint a függelékek szövege]

A biztosítás időtartama: 2007. február 20-tól

2008. február 20-ig

Azzal a feltétellel, hogy a biztosító a fent említett hatóságnak küldött írásos értesítéssel, három hónapos határidővel visszavonhatja ezt az igazolást, aminek következtében a biztosító felelőssége az említett határidő lejártának időpontjától – kizárólag az azt követő biztosítási események tekintetében – megszűnik.

Kelt: ...

Az igazolást kibocsátotta:

...

A biztosító aláírása

PANDI P&I

[Cím]

A PANDI P&I kizárólagos ügynökeként

II.   Az iránymutatások 3. pontjában említett biztosítási igazolásra vonatkozó minta

IGAZOLÁS AZ UTASOK HALÁLA VAGY SZEMÉLYI SÉRÜLÉSE ESETÉN FENNÁLLÓ FELELŐSSÉG VONATKOZÁSÁBAN KÖTÖTT BIZTOSÍTÁSRÓL VAGY MÁS PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉKRÓL

Kibocsátva a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének rendelkezéseivel összhangban

| A hajó neve | Azonosító-szám vagy betűjel | A hajó IMO-azonosító-száma | Lajstromozási kikötő | A szállítást ténylegesen teljesítő szállító neve és székhelyének teljes címe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

A hajó neve

Azonosító-szám vagy betűjel

A hajó IMO-azonosító-száma

Lajstromozási kikötő

A szállítást ténylegesen teljesítő szállító neve és székhelyének teljes címe

Ez az igazolás tanúsítja, hogy a fent megnevezett hajóra van érvényes biztosítási kötvény vagy más olyan pénzügyi biztosíték, amely kielégíti a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 2002. évi athéni egyezmény 4a. cikkének előírásait.

A biztosíték típusa: ...

A biztosíték érvényességi ideje: ...

A biztosítótársaság(ok) és/vagy a garanciát nyújtó(k) neve és címe:

Az ezen igazolással tanúsított biztosítási fedezet a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) jogi bizottsága által 2006 októberében elfogadott végrehajtási iránymutatások értelmében egy háborús kockázatok elleni és egy nem háborús kockázatok elleni részre oszlik. A biztosítási fedezet mindkét említett részére vonatkozik az egyezmény és a végrehajtási iránymutatások értelmében megengedett valamennyi kivétel és korlátozás. A biztosítók nem viselnek egyetemleges felelősséget. A biztosítók:

Háborús kockázatok tekintetében: War Risks, Inc., [cím]

Nem háborús kockázatok tekintetében: Pandi P&I, [cím]

Az igazolás érvényességi ideje: ...

Kibocsátotta vagy tanúsította az alábbi állam kormánya: ...

(Az állam teljes megnevezése)

VAGY

A következő szöveg használandó, ha a részes állam a 4a. cikk (3) bekezdésével él:

Az igazolást a(z) (az állam teljes megnevezése) kormányának megbízásából kibocsátotta a(z) (az intézmény vagy szervezet megnevezése).

Kibocsátás helye ... dátuma:...

(hely) (dátum)

...

(a kibocsátó vagy tanúsító tisztviselő aláírása és beosztása)

Magyarázatok:

| 1. | Ha kívánatos, az állam megnevezése tartalmazhat hivatkozást annak az országnak az illetékes közigazgatási hatóságára, ahol az igazolást kiállították. |
| --- | --- |

1.

Ha kívánatos, az állam megnevezése tartalmazhat hivatkozást annak az országnak az illetékes közigazgatási hatóságára, ahol az igazolást kiállították.

| 2. | Ha a biztosíték teljes összege több forrásból származik, akkor az összegeket külön-külön fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

2.

Ha a biztosíték teljes összege több forrásból származik, akkor az összegeket külön-külön fel kell tüntetni.

| 3. | Ha a biztosítékot többféle formában nyújtják, akkor ezeket tételesen fel kell sorolni. |
| --- | --- |

3.

Ha a biztosítékot többféle formában nyújtják, akkor ezeket tételesen fel kell sorolni.

| 4. | „A biztosíték érvényességi ideje” rovatban fel kell tüntetni a biztosíték érvénybelépésének időpontját. |
| --- | --- |

4.

„A biztosíték érvényességi ideje” rovatban fel kell tüntetni a biztosíték érvénybelépésének időpontját.

| 5. | A biztosítótársaság(ok), illetve a garancianyújtó(k) alatt a „Cím” rovatban a biztosítótársaság(ok), illetve garancianyújtó(k) üzleti székhelyét kell feltüntetni. Adott esetben azt a telephelyet kell feltüntetni, ahol a biztosítást kötötték vagy a biztosítékot létesítették. |
| --- | --- |

5.

A biztosítótársaság(ok), illetve a garancianyújtó(k) alatt a „Cím” rovatban a biztosítótársaság(ok), illetve garancianyújtó(k) üzleti székhelyét kell feltüntetni. Adott esetben azt a telephelyet kell feltüntetni, ahol a biztosítást kötötték vagy a biztosítékot létesítették.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/213 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/213

---

2008. szeptember 24., szerdaA kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés (átdolgozás) ***II

P6_TA(2008)0446

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (átdolgozás) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

2010/C 8 E/42

(Együttdöntési eljárás: második olvasat – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (5722/3/2008 – C6-0224/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2005)0588) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel a Bizottság javaslatához fűzött módosításokra (COM(2008)0208),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0335/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 184. E, 2008.7.22., 11. o.

(2)  HL C 74. E, 2008.3.20., 584. o.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC2-COD(2005)0238

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel

| (1) | A hajók kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéséről szóló, 1995. június 19-i 95/21/EK tanácsi irányelvet (4) többször jelentősen módosították. Mivel további módosításokra van szükség, az irányelvet az egyértelműség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A hajók kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéséről szóló, 1995. június 19-i 95/21/EK tanácsi irányelvet (4) többször jelentősen módosították. Mivel további módosításokra van szükség, az irányelvet az egyértelműség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | A Közösséget komolyan aggasztják a hajózási balesetek és a tagállamok tengereinek és tengerpartjainak szennyezése. |
| --- | --- |

(2)

A Közösséget komolyan aggasztják a hajózási balesetek és a tagállamok tengereinek és tengerpartjainak szennyezése.

| (3) | A Közösséget ugyanígy aggasztják a fedélzeti élet- és munkakörülmények. |
| --- | --- |

(3)

A Közösséget ugyanígy aggasztják a fedélzeti élet- és munkakörülmények.

| (4) | A hajók biztonsága, a szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények hatékonyan javíthatók a követelményeket nem kielégítő hajók számának a közösségi vizeken történő drasztikus csökkentése révén, az egyezmények, nemzetközi szabályzatok és állásfoglalások szigorú alkalmazásával. |
| --- | --- |

(4)

A hajók biztonsága, a szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények hatékonyan javíthatók a követelményeket nem kielégítő hajók számának a közösségi vizeken történő drasztikus csökkentése révén, az egyezmények, nemzetközi szabályzatok és állásfoglalások szigorú alkalmazásával.

| (5) | E célból a tagállamok igyekeznek megtenni a szükséges lépéseket, hogy megerősítsék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a tengerészeti munkáról szóló 2006. évi egyezményét, amely a 5.2.1. szabályában a kikötő szerint illetékes állam felelősségéhez kapcsolódó rendelkezéseket tartalmaz. |
| --- | --- |

(5)

E célból a tagállamok igyekeznek megtenni a szükséges lépéseket, hogy megerősítsék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a tengerészeti munkáról szóló 2006. évi egyezményét, amely a 5.2.1. szabályában a kikötő szerint illetékes állam felelősségéhez kapcsolódó rendelkezéseket tartalmaz.

| (6) | A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti jogukat összhangba hozzák a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, az 1996-os jegyzőkönyvvel módosított egyezményben (1996-os egyezmény) szereplő, a felelősség korlátozásával kapcsolatos rendelkezésekkel. Az Európai Közösségek Bírósága által a C-188/07 ügyben hozott ítélet (5) fényében világos, hogy a hulladékokról szóló 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv (6) és a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) értelmében a „szennyező fizet” elvből kifolyólag a szennyezés révén harmadik személyeknek okozott kárt meg kell téríteni, méghozzá a teljes okozott kárt, az egyezmények átültetésére szolgáló nemzeti rendelkezésektől függetlenül, ideértve azokat az eseteket is, amikor a károkat nem fedezi teljes mértékben a biztosítás. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti jogukat összhangba hozzák a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, az 1996-os jegyzőkönyvvel módosított egyezményben (1996-os egyezmény) szereplő, a felelősség korlátozásával kapcsolatos rendelkezésekkel. Az Európai Közösségek Bírósága által a C-188/07 ügyben hozott ítélet (5) fényében világos, hogy a hulladékokról szóló 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv (6) és a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) értelmében a „szennyező fizet” elvből kifolyólag a szennyezés révén harmadik személyeknek okozott kárt meg kell téríteni, méghozzá a teljes okozott kárt, az egyezmények átültetésére szolgáló nemzeti rendelkezésektől függetlenül, ideértve azokat az eseteket is, amikor a károkat nem fedezi teljes mértékben a biztosítás.

| (7) | A hajók biztonságának, a szennyezés megelőzésének és a fedélzeti élet- és munkakörülmények ellenőrzése elsődlegesen a lobogó szerinti állam feladata. A lobogó szerinti állam – megfelelően támaszkodva az elismert szervezetekre – teljes mértékben garantálja a megfelelő bizonyítványok kiadása céljából végzett ellenőrzések és szemlék teljességét és hatékonyságát. A szemlét követően a hajónak és felszerelésének az egyezmények adott hajóra vonatkozó követelményeinek megfelelő állapotban tartása a hajótársaság felelősségi körébe tartozik. Ugyanakkor számos lobogó szerinti állam súlyos mulasztásokat követett el a nemzetközi követelmények bevezetése és kikényszerítése terén. Ezért – a követelményeket nem kielégítő hajókkal szembeni második védelmi vonalként – a hajók biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi követelmények betartását a kikötő szerinti államnak is helyénvaló ellenőriznie, elismerve ugyanakkor, hogy a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés nem szemle, és a kapcsolódó ellenőrzési formanyomtatványok nem tengerállósági bizonyítványok. |
| --- | --- |

(7)

A hajók biztonságának, a szennyezés megelőzésének és a fedélzeti élet- és munkakörülmények ellenőrzése elsődlegesen a lobogó szerinti állam feladata. A lobogó szerinti állam – megfelelően támaszkodva az elismert szervezetekre – teljes mértékben garantálja a megfelelő bizonyítványok kiadása céljából végzett ellenőrzések és szemlék teljességét és hatékonyságát. A szemlét követően a hajónak és felszerelésének az egyezmények adott hajóra vonatkozó követelményeinek megfelelő állapotban tartása a hajótársaság felelősségi körébe tartozik. Ugyanakkor számos lobogó szerinti állam súlyos mulasztásokat követett el a nemzetközi követelmények bevezetése és kikényszerítése terén. Ezért – a követelményeket nem kielégítő hajókkal szembeni második védelmi vonalként – a hajók biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi követelmények betartását a kikötő szerinti államnak is helyénvaló ellenőriznie, elismerve ugyanakkor, hogy a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés nem szemle, és a kapcsolódó ellenőrzési formanyomtatványok nem tengerállósági bizonyítványok.

| (8) | A tagállamok felségvizein hajózó és a tagállamok kikötőit használó hajók vonatkozásában alkalmazandó nemzetközi követelmények hatékony kikényszerítésében összehangolt megközelítéssel kell elkerülni a verseny torzulását. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok felségvizein hajózó és a tagállamok kikötőit használó hajók vonatkozásában alkalmazandó nemzetközi követelmények hatékony kikényszerítésében összehangolt megközelítéssel kell elkerülni a verseny torzulását.

| (9) | A hajózás ki van téve a terrorizmus fenyegetésének. A közlekedés biztonságát szavatoló intézkedéseket hatékonyan végre kell hajtani, és a tagállamok feladata biztonsági ellenőrzések segítségével szorosan figyelemmel kísérni a biztonsági szabályok betartását. |
| --- | --- |

(9)

A hajózás ki van téve a terrorizmus fenyegetésének. A közlekedés biztonságát szavatoló intézkedéseket hatékonyan végre kell hajtani, és a tagállamok feladata biztonsági ellenőrzések segítségével szorosan figyelemmel kísérni a biztonsági szabályok betartását.

| (10) | A kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések tárgyában 1982. január 26-án Párizsban aláírt Párizsi Egyetértési Memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) alkalmazásából nyert tapasztalatokat fel kell használni. |
| --- | --- |

(10)

A kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések tárgyában 1982. január 26-án Párizsban aláírt Párizsi Egyetértési Memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) alkalmazásából nyert tapasztalatokat fel kell használni.

| (11) | A 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (a továbbiakban: az ügynökség) biztosítania kell a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés rendszerének egységes és hatékony végrehajtásához szükséges támogatást. Az ügynökségnek különösen hozzá kell járulnia az ezen irányelvvel összhangban létrehozott ellenőrzési adatbázis kialakításához és végrehajtásához, valamint a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző ellenőrök tagállami képzésére és szakértelmük felmérésére vonatkozó harmonizált közösségi rendszer kidolgozásához. |
| --- | --- |

(11)

A 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (a továbbiakban: az ügynökség) biztosítania kell a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés rendszerének egységes és hatékony végrehajtásához szükséges támogatást. Az ügynökségnek különösen hozzá kell járulnia az ezen irányelvvel összhangban létrehozott ellenőrzési adatbázis kialakításához és végrehajtásához, valamint a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző ellenőrök tagállami képzésére és szakértelmük felmérésére vonatkozó harmonizált közösségi rendszer kidolgozásához.

| (12) | Egy hatékonyan működő kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszernek az Európai Unión kikötőit felkereső összes hajó rendszeres ellenőrzését biztosítania kell. Az ellenőrzés során a követelményeket nem kielégítő hajókra kell összpontosítani; ugyanakkor a minőségi hajókat – vagyis azokat, amelyek jó ellenőrzési eredményekkel rendelkeznek vagy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) önkéntes tagállami hitelesítési rendszerének megfelelő tagállam lobogója alatt közelednek – ritkább ellenőrzésekkel kell jutalmazni. A kikötő szerinti állam általi ellenőrzések közösségi rendszerét ki kell egészíteni ilyen értelmű új ellenőrzési megoldásokkal, amint e rendszer különböző jellemzőit meghatározták, és ehhez olyan közös ellenőrzési tervet kell alapul venni, amelynek értelmében minden tagállam igazságos mértékben hozzájárul az átfogó ellenőrzési rendszer létrehozásának közösségi céljához. A tagállamok továbbá az egyes kikötők hajóforgalmát és a forgalom jellegét figyelembe véve gondoskodnak a kellő számú személyzet felvételéről és foglalkoztatásáról, beleértve a minősített ellenőröket is. |
| --- | --- |

(12)

Egy hatékonyan működő kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszernek az Európai Unión kikötőit felkereső összes hajó rendszeres ellenőrzését biztosítania kell. Az ellenőrzés során a követelményeket nem kielégítő hajókra kell összpontosítani; ugyanakkor a minőségi hajókat – vagyis azokat, amelyek jó ellenőrzési eredményekkel rendelkeznek vagy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) önkéntes tagállami hitelesítési rendszerének megfelelő tagállam lobogója alatt közelednek – ritkább ellenőrzésekkel kell jutalmazni. A kikötő szerinti állam általi ellenőrzések közösségi rendszerét ki kell egészíteni ilyen értelmű új ellenőrzési megoldásokkal, amint e rendszer különböző jellemzőit meghatározták, és ehhez olyan közös ellenőrzési tervet kell alapul venni, amelynek értelmében minden tagállam igazságos mértékben hozzájárul az átfogó ellenőrzési rendszer létrehozásának közösségi céljához. A tagállamok továbbá az egyes kikötők hajóforgalmát és a forgalom jellegét figyelembe véve gondoskodnak a kellő számú személyzet felvételéről és foglalkoztatásáról, beleértve a minősített ellenőröket is.

| (13) | Az ezen irányelv által létrehozott ellenőrzési rendszer figyelembe veszi a Párizsi Memorandum keretében végzett munkát. Mivel a Párizsi Memorandumból eredő továbbfejlesztésekről közösségi szintű megállapodásnak kell létrejönnie, mielőtt azok az EU-ban alkalmazandóvá válnának, a Közösség és a Párizsi Memorandum között szoros koordináció kialakítására és fenntartására van szükség a lehető legnagyobb fokú összhang lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Az ezen irányelv által létrehozott ellenőrzési rendszer figyelembe veszi a Párizsi Memorandum keretében végzett munkát. Mivel a Párizsi Memorandumból eredő továbbfejlesztésekről közösségi szintű megállapodásnak kell létrejönnie, mielőtt azok az EU-ban alkalmazandóvá válnának, a Közösség és a Párizsi Memorandum között szoros koordináció kialakítására és fenntartására van szükség a lehető legnagyobb fokú összhang lehetővé tétele érdekében.

| (14) | A Bizottság a Párizsi Memorandummal szoros együttműködésben kezeli és frissíti az ellenőrzési adatbázist. Az adatbázis a tagállamok és a Párizsi Memorandumot aláíró valamennyi részes fél ellenőrzési adatait tartalmazza. Mindaddig, amíg a SafeSeaNet közösségi tengeri információcsere-rendszer nem teljes mértékben működőképes, és nem teszi lehetővé a hajók befutásával kapcsolatos adatok automatikus rögzítését az ellenőrzési adatbázisban, a tagállamok biztosítják a Bizottság számára az ezen irányelv alkalmazása megfelelő nyomon követésének garantálásához szükséges információkat, különösen a hajók mozgására vonatkozóan. A Bizottság a tagállamok által szolgáltatott ellenőrzési adatok alapján lehívja az ellenőrzési adatbázisból a hajók kockázati profiljára, az ellenőrzések esedékességére, valamint a hajók mozgására vonatkozó adatokat, és meghatározza az egyes tagállamok által teljesítendő ellenőrzési kötelezettségeket. Az ellenőrzési adatbázisnak az egyéb közösségi tengeri biztonsági adatbázisokkal való együttműködésre is alkalmasnak kell lennie. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság a Párizsi Memorandummal szoros együttműködésben kezeli és frissíti az ellenőrzési adatbázist. Az adatbázis a tagállamok és a Párizsi Memorandumot aláíró valamennyi részes fél ellenőrzési adatait tartalmazza. Mindaddig, amíg a SafeSeaNet közösségi tengeri információcsere-rendszer nem teljes mértékben működőképes, és nem teszi lehetővé a hajók befutásával kapcsolatos adatok automatikus rögzítését az ellenőrzési adatbázisban, a tagállamok biztosítják a Bizottság számára az ezen irányelv alkalmazása megfelelő nyomon követésének garantálásához szükséges információkat, különösen a hajók mozgására vonatkozóan. A Bizottság a tagállamok által szolgáltatott ellenőrzési adatok alapján lehívja az ellenőrzési adatbázisból a hajók kockázati profiljára, az ellenőrzések esedékességére, valamint a hajók mozgására vonatkozó adatokat, és meghatározza az egyes tagállamok által teljesítendő ellenőrzési kötelezettségeket. Az ellenőrzési adatbázisnak az egyéb közösségi tengeri biztonsági adatbázisokkal való együttműködésre is alkalmasnak kell lennie.

| (15) | A tagállamoknak a Párizsi Memorandum keretében meg kell kísérelniük felülvizsgálni a lobogó szerinti államok fehér-, szürke- és feketelistájának elkészítésére alkalmazott módszert, hogy biztosítsák igazságosságát, különösen a kis flottával rendelkező lobogó szerinti államokkal szembeni elbánás tekintetében. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak a Párizsi Memorandum keretében meg kell kísérelniük felülvizsgálni a lobogó szerinti államok fehér-, szürke- és feketelistájának elkészítésére alkalmazott módszert, hogy biztosítsák igazságosságát, különösen a kis flottával rendelkező lobogó szerinti államokkal szembeni elbánás tekintetében.

| (16) | A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, beleértve a hajók visszatartásának kritériumait is, célszerű egységesíteni annak biztosítása érdekében, hogy alkalmazásuk az összes kikötőben következetes legyen, amely szintén drasztikusan csökkenti a megfelelő ellenőrzési hálózat elkerülése céljából bizonyos kikötők szelektív használatának lehetőségét. |
| --- | --- |

(16)

A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, beleértve a hajók visszatartásának kritériumait is, célszerű egységesíteni annak biztosítása érdekében, hogy alkalmazásuk az összes kikötőben következetes legyen, amely szintén drasztikusan csökkenti a megfelelő ellenőrzési hálózat elkerülése céljából bizonyos kikötők szelektív használatának lehetőségét.

| (17) | A rendszeres és kiegészítő jellegű ellenőrzésnek ki kell terjednie bizonyos, ami kiterjed bizonyos, az egyes hajókra előre meghatározott területek vizsgálatára is, amely területek hajótípusonként, ellenőrzéstípusonként és a korábbi, kikötő szerinti tagállam általi ellenőrzések eredményeinek függvényében változnak. Az ellenőrzési adatbázis jelzi, hogy mely elemek alapján azonosíthatóak azok a kockázati területek, amelyeket az egyes ellenőrzések során meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(17)

A rendszeres és kiegészítő jellegű ellenőrzésnek ki kell terjednie bizonyos, ami kiterjed bizonyos, az egyes hajókra előre meghatározott területek vizsgálatára is, amely területek hajótípusonként, ellenőrzéstípusonként és a korábbi, kikötő szerinti tagállam általi ellenőrzések eredményeinek függvényében változnak. Az ellenőrzési adatbázis jelzi, hogy mely elemek alapján azonosíthatóak azok a kockázati területek, amelyeket az egyes ellenőrzések során meg kell vizsgálni.

| (18) | Egyes hajókategóriák bizonyos élettartam elérése után komoly balesetveszélyt vagy környezeti veszélyt jelentenek, az ilyen hajókat ezért kiterjesztett ellenőrzésnek kell alávetni. Meg kell határozni az ilyen kiterjesztett ellenőrzésekkel kapcsolatos részleteket. |
| --- | --- |

(18)

Egyes hajókategóriák bizonyos élettartam elérése után komoly balesetveszélyt vagy környezeti veszélyt jelentenek, az ilyen hajókat ezért kiterjesztett ellenőrzésnek kell alávetni. Meg kell határozni az ilyen kiterjesztett ellenőrzésekkel kapcsolatos részleteket.

| (19) | Az ezen irányelv által létrehozott ellenőrzési rendszer szerint a hajók rendszeres ellenőrzései közötti időszak a hajók kockázati profiljától függ, amelyet bizonyos általános és ellenőrzéstörténeti paraméterek alapján határoznak meg. A nagy kockázatú hajók esetében ez az időszak nem haladhatja meg a hat hónapot.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Az ezen irányelv által létrehozott ellenőrzési rendszer szerint a hajók rendszeres ellenőrzései közötti időszak a hajók kockázati profiljától függ, amelyet bizonyos általános és ellenőrzéstörténeti paraméterek alapján határoznak meg. A nagy kockázatú hajók esetében ez az időszak nem haladhatja meg a hat hónapot.

▐

| (20) | Egyes hajók a hajózás biztonságára és a tengeri környezetre nézve kifejezetten veszélyt jelentenek rossz állapotuk, a lobogójuk szerinti állam teljesítménye és előtörténetük miatt.
  Meg kell akadályozni,
  hogy
  az említett
  hajók
  befussanak
  a Közösség kikötőibe
  és réveibe, kivéve, ha bizonyítható, hogy biztonságosan hajóznak a Közösség vizein. Célszerű iránymutatásokat megállapítani, amelyek meghatározzák az ilyen befutási tilalom elrendelése és feloldása esetén alkalmazandó eljárásokat.
  Az átláthatóság érdekében közzé kell tenni a
  Közösség kikötőiből és réveiből
  kitiltott hajók jegyzékét. |
| --- | --- |

(20)

Egyes hajók a hajózás biztonságára és a tengeri környezetre nézve kifejezetten veszélyt jelentenek rossz állapotuk, a lobogójuk szerinti állam teljesítménye és előtörténetük miatt.
  Meg kell akadályozni,
  hogy
  az említett
  hajók
  befussanak
  a Közösség kikötőibe
  és réveibe, kivéve, ha bizonyítható, hogy biztonságosan hajóznak a Közösség vizein. Célszerű iránymutatásokat megállapítani, amelyek meghatározzák az ilyen befutási tilalom elrendelése és feloldása esetén alkalmazandó eljárásokat.
  Az átláthatóság érdekében közzé kell tenni a
  Közösség kikötőiből és réveiből
  kitiltott hajók jegyzékét.

| (21) | Az ismétlődő ellenőrzésekből az egyes közigazgatási rendszerekre és vállalatokra háruló terhek csökkentése céljából a hajó kockázati profiljának, az ellenőrzések között eltelő időnek és az ellenőrzési kötelezettségek tagállamok általi teljesítésének kiszámításakor figyelembe kell venni a ro-ro komphajókon és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveken a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelv (9) alapján a nem a hajó lobogója szerinti fogadó állam által elvégzett olyan szemléket is, amelyek legalább a kiterjesztett ellenőrzés ellenőrzési tételeire kiterjednek. A Bizottságnak továbbá meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló-e a tagállamok kikötőibe tartó és azokból érkező ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének megerősítése céljából a jövőben az 1999/35/EK irányelvet módosítani. |
| --- | --- |

(21)

Az ismétlődő ellenőrzésekből az egyes közigazgatási rendszerekre és vállalatokra háruló terhek csökkentése céljából a hajó kockázati profiljának, az ellenőrzések között eltelő időnek és az ellenőrzési kötelezettségek tagállamok általi teljesítésének kiszámításakor figyelembe kell venni a ro-ro komphajókon és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveken a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelv (9) alapján a nem a hajó lobogója szerinti fogadó állam által elvégzett olyan szemléket is, amelyek legalább a kiterjesztett ellenőrzés ellenőrzési tételeire kiterjednek. A Bizottságnak továbbá meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló-e a tagállamok kikötőibe tartó és azokból érkező ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének megerősítése céljából a jövőben az 1999/35/EK irányelvet módosítani.

| (22) | A vonatkozó egyezmények rendelkezéseinek be nem tartásából eredő hiányosságokat orvosolni kell. Olyan esetekben, amikor az észlelt hiányosságok egyértelműen biztonsági, egészségügyi vagy környezeti kockázatot idéznek elő, a hajókon kiigazító intézkedéseket kell tenni és a hajókat vissza kell tartani mindaddig, amíg a hiányosságokat meg nem szüntetik. |
| --- | --- |

(22)

A vonatkozó egyezmények rendelkezéseinek be nem tartásából eredő hiányosságokat orvosolni kell. Olyan esetekben, amikor az észlelt hiányosságok egyértelműen biztonsági, egészségügyi vagy környezeti kockázatot idéznek elő, a hajókon kiigazító intézkedéseket kell tenni és a hajókat vissza kell tartani mindaddig, amíg a hiányosságokat meg nem szüntetik.

| (23) | Az illetékes hatóságok visszatartásra vonatkozó határozatai ellen fellebbezési jogosultságot kell biztosítani annak érdekében, hogy az indokolatlan visszatartást és késedelmet előidéző, megfelelően alá nem támasztott döntések megakadályozhatók legyenek. |
| --- | --- |

(23)

Az illetékes hatóságok visszatartásra vonatkozó határozatai ellen fellebbezési jogosultságot kell biztosítani annak érdekében, hogy az indokolatlan visszatartást és késedelmet előidéző, megfelelően alá nem támasztott döntések megakadályozhatók legyenek.

| (24) | A kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzési tevékenységekben részt vevő hatóságok és ellenőrök esetében nem állhat fenn összeférhetetlenség, sem az ellenőrzést végző kikötő, sem az ellenőrzött hajók és egyéb kapcsolódó érdekeltségek tekintetében. Az ellenőröket megfelelően kell képesíteni és képzésben kell részesíteni annak érdekében, hogy fennmaradjon és javuljon az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos szakmai hozzáértésük. A tagállamoknak együtt kell működniük az ellenőrök képzésére és szakértelmük felmérésére vonatkozó harmonizált közösségi rendszer kidolgozásában és előmozdításában. |
| --- | --- |

(24)

A kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzési tevékenységekben részt vevő hatóságok és ellenőrök esetében nem állhat fenn összeférhetetlenség, sem az ellenőrzést végző kikötő, sem az ellenőrzött hajók és egyéb kapcsolódó érdekeltségek tekintetében. Az ellenőröket megfelelően kell képesíteni és képzésben kell részesíteni annak érdekében, hogy fennmaradjon és javuljon az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos szakmai hozzáértésük. A tagállamoknak együtt kell működniük az ellenőrök képzésére és szakértelmük felmérésére vonatkozó harmonizált közösségi rendszer kidolgozásában és előmozdításában.

| (25) | A révkalauzok és kikötőhatóságok vagy kikötői szervek számára lehetővé kell tenni, hogy hasznos információkat szolgáltassanak a hajók fedélzetén észlelt látható rendellenességekről. |
| --- | --- |

(25)

A révkalauzok és kikötőhatóságok vagy kikötői szervek számára lehetővé kell tenni, hogy hasznos információkat szolgáltassanak a hajók fedélzetén észlelt látható rendellenességekről.

| (26) | A fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó
  , jogos érdeküket igazoló személyektől származó
  panaszokat ki kell vizsgálni. A panaszost értesíteni kell a panasz nyomán született intézkedésekről. |
| --- | --- |

(26)

A fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó
  , jogos érdeküket igazoló személyektől származó
  panaszokat ki kell vizsgálni. A panaszost értesíteni kell a panasz nyomán született intézkedésekről.

| (27) | A tagállamok illetékes hatóságai és egyéb hatóságok vagy szervezetek között együttműködésre van szükség annak biztosításához, hogy azok a hiányossággal rendelkező hajók, amelyek továbbhaladását engedélyezték, nyomon követhetők legyenek, és a kikötőben tartózkodó hajókkal kapcsolatos információcsere biztosítható legyen. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamok illetékes hatóságai és egyéb hatóságok vagy szervezetek között együttműködésre van szükség annak biztosításához, hogy azok a hiányossággal rendelkező hajók, amelyek továbbhaladását engedélyezték, nyomon követhetők legyenek, és a kikötőben tartózkodó hajókkal kapcsolatos információcsere biztosítható legyen.

| (28) | Mivel az ellenőrzési adatbázis a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzéseinek alapvető része, a tagállamoknak gondoskodniuk kell az adatbázis közösségi követelmények szerinti frissítéséről. |
| --- | --- |

(28)

Mivel az ellenőrzési adatbázis a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzéseinek alapvető része, a tagállamoknak gondoskodniuk kell az adatbázis közösségi követelmények szerinti frissítéséről.

| (29) | A nemzetközi biztonsági, egészségügyi és tengeri környezetvédelmi követelményeknek nem megfelelő hajókkal, azok üzemeltetőivel vagy társaságaival kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatala hatékony elrettentést jelenthet, amelynek következtében a szállítmányozók tartózkodnak ilyen hajók igénybevételétől, és ösztönzőleg hathat a hajótulajdonosokra a szükséges intézkedések meghozatala vonatkozásában. A megjelenítendő információk tekintetében a Bizottságnak szoros együttműködést kell kialakítania a Párizsi Memorandummal, és figyelembe kell vennie minden közzétett információt a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében. A tagállamoknak alapvetően csak egyszer kell rendelkezésre bocsátaniuk a kapcsolódó információkat. |
| --- | --- |

(29)

A nemzetközi biztonsági, egészségügyi és tengeri környezetvédelmi követelményeknek nem megfelelő hajókkal, azok üzemeltetőivel vagy társaságaival kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatala hatékony elrettentést jelenthet, amelynek következtében a szállítmányozók tartózkodnak ilyen hajók igénybevételétől, és ösztönzőleg hathat a hajótulajdonosokra a szükséges intézkedések meghozatala vonatkozásában. A megjelenítendő információk tekintetében a Bizottságnak szoros együttműködést kell kialakítania a Párizsi Memorandummal, és figyelembe kell vennie minden közzétett információt a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében. A tagállamoknak alapvetően csak egyszer kell rendelkezésre bocsátaniuk a kapcsolódó információkat.

| (30) | A visszatartott hajók ellenőrzésének és a kitiltó határozat visszavonásának teljes költségét a hajótulajdonosnak vagy a hajó üzemeltetőjének kell viselnie. |
| --- | --- |

(30)

A visszatartott hajók ellenőrzésének és a kitiltó határozat visszavonásának teljes költségét a hajótulajdonosnak vagy a hajó üzemeltetőjének kell viselnie.

| (31) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(31)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni.

| (32) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy módosítsa ezt az irányelvet az ahhoz kapcsolódó egyezmények, nemzetközi szabályzatok és határozatok későbbi módosításainak alkalmazása, valamint a 7. és 9. cikk rendelkezései végrehajtási szabályainak megállapítása érdekében. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy módosítsa ezt az irányelvet az ahhoz kapcsolódó egyezmények, nemzetközi szabályzatok és határozatok későbbi módosításainak alkalmazása, valamint a 7. és 9. cikk rendelkezései végrehajtási szabályainak megállapítása érdekében. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

| (33) | Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a tagállamok joghatósága alá tartozó vizeken a követelményeket nem kielégítő hajók számának csökkentését a tengerjáró hajókra vonatkozó közösségi ellenőrző rendszer javítása révén, valamint a tengerek szennyezése elleni megelőző fellépés módszerbeli javítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok nagyságrendje és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(33)

Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a tagállamok joghatósága alá tartozó vizeken a követelményeket nem kielégítő hajók számának csökkentését a tengerjáró hajókra vonatkozó közösségi ellenőrző rendszer javítása révén, valamint a tengerek szennyezése elleni megelőző fellépés módszerbeli javítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok nagyságrendje és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (34) | Az irányelvnek a nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokra a rendelkezésekre vonatkozik, amelyek a 95/21/EK irányelvhez képest jelentős változást jelentenek. A változatlan rendelkezések átültetésének kötelezettsége a korábbi irányelvből fakad. |
| --- | --- |

(34)

Az irányelvnek a nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokra a rendelkezésekre vonatkozik, amelyek a 95/21/EK irányelvhez képest jelentős változást jelentenek. A változatlan rendelkezések átültetésének kötelezettsége a korábbi irányelvből fakad.

| (35) | Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a XV. melléklet B. részében szereplő irányelvek nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(35)

Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a XV. melléklet B. részében szereplő irányelvek nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségeit.

| (36) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (11) 34. pontjával összhangban a tagállamokat arra ösztönzik, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést a lehető legteljesebb mértékben bemutató táblázataikat. |
| --- | --- |

(36)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (11) 34. pontjával összhangban a tagállamokat arra ösztönzik, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra az ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést a lehető legteljesebb mértékben bemutató táblázataikat.

| (37) | Annak érdekében, hogy a tengerparttal nem rendelkező tagállamokra ne nehezedjen aránytalan közigazgatási teher, egy de minimis-szabály keretében az ilyen tagállamok számára lehetővé kell tenni az ezen irányelv rendelkezéseitől való eltérést, ami azt jelenti, hogy ezen tagállamok számára – mindaddig, amíg megfelelnek bizonyos kritériumoknak – nem kötelező az irányelv átültetése. |
| --- | --- |

(37)

Annak érdekében, hogy a tengerparttal nem rendelkező tagállamokra ne nehezedjen aránytalan közigazgatási teher, egy de minimis-szabály keretében az ilyen tagállamok számára lehetővé kell tenni az ezen irányelv rendelkezéseitől való eltérést, ami azt jelenti, hogy ezen tagállamok számára – mindaddig, amíg megfelelnek bizonyos kritériumoknak – nem kötelező az irányelv átültetése.

| (38) | Azon tény figyelembevétele érdekében, hogy a francia tengerentúli megyék más földrajzi térséghez tartoznak, nagy mértékben tagjai egyéb, a Párizsi Memorandumtól eltérő kikötő szerinti állam általi ellenőrzésről szóló regionális memorandumoknak, és a kontinentális Európával bonyolított közlekedési forgalmuk igen korlátozott mértékű, az érintett tagállam számára engedélyezni kell e kikötők mentesítését a Közösségen belül alkalmazott kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszer alól, |
| --- | --- |

(38)

Azon tény figyelembevétele érdekében, hogy a francia tengerentúli megyék más földrajzi térséghez tartoznak, nagy mértékben tagjai egyéb, a Párizsi Memorandumtól eltérő kikötő szerinti állam általi ellenőrzésről szóló regionális memorandumoknak, és a kontinentális Európával bonyolított közlekedési forgalmuk igen korlátozott mértékű, az érintett tagállam számára engedélyezni kell e kikötők mentesítését a Közösségen belül alkalmazott kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszer alól,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Cél

Ezen irányelv célja az, hogy segítse a tagállamok felségvizein tartózkodó, a követelményeket nem kielégítő hajók számának drasztikus csökkentését a következő intézkedések végrehajtásával:

| a) | a tengerek biztonságával, a tengerhajózás védelmével, a környezetvédelemmel és a fedélzeti élet- és munkakörülményekkel kapcsolatos nemzetközi és vonatkozó közösségi jogszabályok nagyobb mértékű betartatása bármely ország lobogója alatt hajózó hajók által; |
| --- | --- |

a)

a tengerek biztonságával, a tengerhajózás védelmével, a környezetvédelemmel és a fedélzeti élet- és munkakörülményekkel kapcsolatos nemzetközi és vonatkozó közösségi jogszabályok nagyobb mértékű betartatása bármely ország lobogója alatt hajózó hajók által;

| b) | a kikötő szerinti állam hatósága által végzett hajóellenőrzések céljaira közös követelményrendszer kidolgozása, és a hajók ellenőrzésével és visszatartásával kapcsolatos eljárások egységesítése építve a Párizsi Memorandum keretében rendelkezésre álló szakértelemre és tapasztalatra; |
| --- | --- |

b)

a kikötő szerinti állam hatósága által végzett hajóellenőrzések céljaira közös követelményrendszer kidolgozása, és a hajók ellenőrzésével és visszatartásával kapcsolatos eljárások egységesítése építve a Párizsi Memorandum keretében rendelkezésre álló szakértelemre és tapasztalatra;

| c) | a Közösségen belül olyan kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszer bevezetése, amely a Közösségen és a Párizsi Memorandum régióján belül végzett ellenőrzéseken alapul, és célja, hogy a Közösség és a Párizsi Memorandum régiója kikötőibe befutó valamennyi hajó a kockázati profiljának megfelelő gyakorisággal ellenőrzésen essen át, és a nagyobb kockázatot jelentő hajókon alaposabb, nagyobb gyakoriságú ellenőrzést végezzenek. |
| --- | --- |

c)

a Közösségen belül olyan kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszer bevezetése, amely a Közösségen és a Párizsi Memorandum régióján belül végzett ellenőrzéseken alapul, és célja, hogy a Közösség és a Párizsi Memorandum régiója kikötőibe befutó valamennyi hajó a kockázati profiljának megfelelő gyakorisággal ellenőrzésen essen át, és a nagyobb kockázatot jelentő hajókon alaposabb, nagyobb gyakoriságú ellenőrzést végezzenek.

2. cikk

Meghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „Egyezmények”: az alábbi egyezmények, jegyzőkönyveik és módosításaik, és kötelező jellegű kapcsolódó szabályzataik naprakész változata:






  a) | a merülésvonalakra vonatkozó 1966. évi nemzetközi egyezmény (LL 66); |
| --- | --- | --- |

1.

„Egyezmények”: az alábbi egyezmények, jegyzőkönyveik és módosításaik, és kötelező jellegű kapcsolódó szabályzataik naprakész változata:

a)

a merülésvonalakra vonatkozó 1966. évi nemzetközi egyezmény (LL 66);

| b) | az életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS 74); |
| --- | --- |

b)

az életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS 74);

| c) | a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről szóló, 1973. évi nemzetközi egyezmény és az ahhoz csatolt 1978. évi jegyzőkönyv (MARPOL 73/78); |
| --- | --- |

c)

a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről szóló, 1973. évi nemzetközi egyezmény és az ahhoz csatolt 1978. évi jegyzőkönyv (MARPOL 73/78);

| d) | a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezmény (SCTW 78); |
| --- | --- |

d)

a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezmény (SCTW 78);

| e) | a tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályzatról szóló 1972. évi egyezmény (Colreg 72); |
| --- | --- |

e)

a tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályzatról szóló 1972. évi egyezmény (Colreg 72);

| f) | a hajók köbözéséről szóló 1969. évi nemzetközi egyezmény (ITC 69); |
| --- | --- |

f)

a hajók köbözéséről szóló 1969. évi nemzetközi egyezmény (ITC 69);

| g) | a kereskedelmi hajók minimumkövetelményeiről szóló 1976. évi egyezmény (ILO 147.); |
| --- | --- |

g)

a kereskedelmi hajók minimumkövetelményeiről szóló 1976. évi egyezmény (ILO 147.);

| h) | az olajszennyezésért való polgári kártérítési felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény (CLC 92). |
| --- | --- |

h)

az olajszennyezésért való polgári kártérítési felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény (CLC 92).

| 2. | „Párizsi Memorandum”: a kikötő szerint illetékes tagállam által végzett ellenőrzésről szóló, 1982. január 26-án Párizsban aláírt Egyetértési Memorandum naprakész változata. |
| --- | --- |

2.

„Párizsi Memorandum”: a kikötő szerint illetékes tagállam által végzett ellenőrzésről szóló, 1982. január 26-án Párizsban aláírt Egyetértési Memorandum naprakész változata.

| 3. | „az IMO önkéntes tagállami hitelesítési rendszerének keretrendszere és eljárásai”: IMO-közgyűlés A.974(24) határozata. |
| --- | --- |

3.

„az IMO önkéntes tagállami hitelesítési rendszerének keretrendszere és eljárásai”: IMO-közgyűlés A.974(24) határozata.

| 4. | „a Párizsi Memorandum régiója”: az a földrajzi terület, ahol a Párizsi Memorandum részes államai a Párizsi Memorandum keretében ellenőrzéseket hajtanak végre. |
| --- | --- |

4.

„a Párizsi Memorandum régiója”: az a földrajzi terület, ahol a Párizsi Memorandum részes államai a Párizsi Memorandum keretében ellenőrzéseket hajtanak végre.

| 5. | „Kikötő”: műtárgyakból és berendezésekből álló szárazföldi és vízi terület, amely – elsődlegesen – lehetővé teszi a hajók fogadását, megrakodásukat és lerakodásukat, az áruk raktározását, ezen áruk fogadását és leszállítását, valamint az utasok felszállását és leszállását; |
| --- | --- |

5.

„Kikötő”: műtárgyakból és berendezésekből álló szárazföldi és vízi terület, amely – elsődlegesen – lehetővé teszi a hajók fogadását, megrakodásukat és lerakodásukat, az áruk raktározását, ezen áruk fogadását és leszállítását, valamint az utasok felszállását és leszállását;

| 6. | „Hajó”: minden olyan tengerjáró hajó, amelyre egy vagy több egyezmény alkalmazandó, és amely nem a kikötő szerinti állam lobogója alatt hajózik. |
| --- | --- |

6.

„Hajó”: minden olyan tengerjáró hajó, amelyre egy vagy több egyezmény alkalmazandó, és amely nem a kikötő szerinti állam lobogója alatt hajózik.

| 7. | „Hajó-kikötő kapcsolat”: mindazon érintkezések, amelyekre akkor kerül sor, amikor egy hajót közvetlenül és azonnal érintenek a személyek vagy áruk hajóra vagy hajóról történő mozgatásával, vagy a hajóról vagy a hajó részére nyújtott kikötői szolgáltatásokkal összefüggő tevékenységek. |
| --- | --- |

7.

„Hajó-kikötő kapcsolat”: mindazon érintkezések, amelyekre akkor kerül sor, amikor egy hajót közvetlenül és azonnal érintenek a személyek vagy áruk hajóra vagy hajóról történő mozgatásával, vagy a hajóról vagy a hajó részére nyújtott kikötői szolgáltatásokkal összefüggő tevékenységek.

| 8. | „Horgonyzó hajó”: kikötőben vagy a kikötő joghatóságához tartozó egyéb területen tartózkodó, de ki nem kötött hajó, amely hajó-kikötő kapcsolatot valósít meg. |
| --- | --- |

8.

„Horgonyzó hajó”: kikötőben vagy a kikötő joghatóságához tartozó egyéb területen tartózkodó, de ki nem kötött hajó, amely hajó-kikötő kapcsolatot valósít meg.

| 9. | „Ellenőr”: olyan közalkalmazott vagy egyéb személy, akit a tagállam illetékes hatósága felhatalmazott az ellenőrzések végrehajtására és az illetékes hatóság előtt felelősséggel tartozik az ellenőrzések végrehajtásáért. |
| --- | --- |

9.

„Ellenőr”: olyan közalkalmazott vagy egyéb személy, akit a tagállam illetékes hatósága felhatalmazott az ellenőrzések végrehajtására és az illetékes hatóság előtt felelősséggel tartozik az ellenőrzések végrehajtásáért.

| 10. | „Illetékes hatóság”: a kikötő szerinti állam által ezzel az irányelvvel összhangban végzett ellenőrzésért felelős tengeri hatóság. |
| --- | --- |

10.

„Illetékes hatóság”: a kikötő szerinti állam által ezzel az irányelvvel összhangban végzett ellenőrzésért felelős tengeri hatóság.

| 11. | „Illetékes tengeri védelmi hatóság”: a 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12)
  2. cikke 7. pontjában meghatározott illetékes tengeri védelmi hatóság.
  ▐ |
| --- | --- |

11.

„Illetékes tengeri védelmi hatóság”: a 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12)
  2. cikke 7. pontjában meghatározott illetékes tengeri védelmi hatóság.

▐

| 12. | „Kezdeti ellenőrzés”: egy hajó felkeresése az ellenőr által annak megvizsgálása céljából, hogy az megfelel-e a vonatkozó egyezményeknek és szabályoknak, amely ellenőrzés tartalmazza legalább a 13. cikk (1) bekezdésében említett vizsgálatokat. |
| --- | --- |

12.

„Kezdeti ellenőrzés”: egy hajó felkeresése az ellenőr által annak megvizsgálása céljából, hogy az megfelel-e a vonatkozó egyezményeknek és szabályoknak, amely ellenőrzés tartalmazza legalább a 13. cikk (1) bekezdésében említett vizsgálatokat.

| 13. | „Részletesebb ellenőrzés”: olyan ellenőrzés, ahol a hajót, annak felszerelését és személyzetét egészben vagy részben, a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott körülmények között, a hajó szerkezetére, felszerelésére, személyzetére, az élet és munkakörülményekre, valamint a fedélzeti munkavégzéssel kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan vizsgálják. |
| --- | --- |

13.

„Részletesebb ellenőrzés”: olyan ellenőrzés, ahol a hajót, annak felszerelését és személyzetét egészben vagy részben, a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott körülmények között, a hajó szerkezetére, felszerelésére, személyzetére, az élet és munkakörülményekre, valamint a fedélzeti munkavégzéssel kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan vizsgálják.

| 14. | „Kiterjesztett ellenőrzés”: olyan ellenőrzés, amely kiterjed legalább a VII. mellékletben felsorolt elemekre. A kiterjesztett ellenőrzés magában foglalhat részletesebb ellenőrzést is, amennyiben az a 13. cikk (3) bekezdése szerint egyértelműen indokolt. |
| --- | --- |

14.

„Kiterjesztett ellenőrzés”: olyan ellenőrzés, amely kiterjed legalább a VII. mellékletben felsorolt elemekre. A kiterjesztett ellenőrzés magában foglalhat részletesebb ellenőrzést is, amennyiben az a 13. cikk (3) bekezdése szerint egyértelműen indokolt.

| 15. | „Panasz”: minden olyan információ vagy jelentés, amelyet bármely, a hajó biztonságában és ezen belül a személyzet biztonságában vagy egészségének veszélyeztetése megelőzésében, a fedélzeti élet-és munkakörülményekben és a környezetszennyezés megelőzésében jogosan érdekelt
  természetes vagy jogi
  személy nyújt be. |
| --- | --- |

15.

„Panasz”: minden olyan információ vagy jelentés, amelyet bármely, a hajó biztonságában és ezen belül a személyzet biztonságában vagy egészségének veszélyeztetése megelőzésében, a fedélzeti élet-és munkakörülményekben és a környezetszennyezés megelőzésében jogosan érdekelt
  természetes vagy jogi
  személy nyújt be.

| 16. | „Hajó visszatartása”: a hajó tengerre való kifutásának kifejezett tilalma az ellenőrzések során megállapított hiányosságok miatt, amelyek külön-külön vagy együttesen a hajót tengeri hajózásra alkalmatlanná teszik. |
| --- | --- |

16.

„Hajó visszatartása”: a hajó tengerre való kifutásának kifejezett tilalma az ellenőrzések során megállapított hiányosságok miatt, amelyek külön-külön vagy együttesen a hajót tengeri hajózásra alkalmatlanná teszik.

| 17. | „Kitiltó határozat”: a hajóparancsnok, a hajóért felelős társaság és a lobogó szerinti állam számára kiállított határozat arról, hogy a hajónak a Közösség kikötőibe
  és réveibe
  való belépését nem fogják engedélyezni. |
| --- | --- |

17.

„Kitiltó határozat”: a hajóparancsnok, a hajóért felelős társaság és a lobogó szerinti állam számára kiállított határozat arról, hogy a hajónak a Közösség kikötőibe
  és réveibe
  való belépését nem fogják engedélyezni.

| 18. | „Üzemeltetés leállítása”: a hajó további üzemeltetésének kifejezett tilalma az ellenőrzések során megállapított olyan hiányosságok miatt, amelyek külön-külön vagy együttesen a hajó további üzemeltetését kockázatossá teszik. |
| --- | --- |

18.

„Üzemeltetés leállítása”: a hajó további üzemeltetésének kifejezett tilalma az ellenőrzések során megállapított olyan hiányosságok miatt, amelyek külön-külön vagy együttesen a hajó további üzemeltetését kockázatossá teszik.

| 19. | „Társaság”: a hajó tulajdonosa vagy bármely más szervezet vagy személy, mint például az igazgató vagy a hajó személyzet nélküli bérlése esetén a bérlő, aki a hajó tulajdonosától átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és aki e felelősség átvállalásával a nemzetközi biztonságos üzemeltetési szabályzat (ISM) rendelkezései által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget átvállalja. |
| --- | --- |

19.

„Társaság”: a hajó tulajdonosa vagy bármely más szervezet vagy személy, mint például az igazgató vagy a hajó személyzet nélküli bérlése esetén a bérlő, aki a hajó tulajdonosától átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és aki e felelősség átvállalásával a nemzetközi biztonságos üzemeltetési szabályzat (ISM) rendelkezései által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget átvállalja.

| 20. | „Elismert szervezet”: hajóosztályozó társaság vagy más magánszerv, amely a lobogó szerinti állam hatóságai nevében hatósági feladatokat lát el. |
| --- | --- |

20.

„Elismert szervezet”: hajóosztályozó társaság vagy más magánszerv, amely a lobogó szerinti állam hatóságai nevében hatósági feladatokat lát el.

| 21. | „Hatósági bizonyítvány”: az egyezményeknek megfelelően a lobogó szerinti állam által vagy annak nevében kiállított bizonyítvány. |
| --- | --- |

21.

„Hatósági bizonyítvány”: az egyezményeknek megfelelően a lobogó szerinti állam által vagy annak nevében kiállított bizonyítvány.

| 22. | „Osztályozási bizonyítvány”: olyan okmány, amely igazolja a 1974. évi SOLAS-egyezmény II-1 fejezete A-1 része 3-1 szabályának való megfelelést. |
| --- | --- |

22.

„Osztályozási bizonyítvány”: olyan okmány, amely igazolja a 1974. évi SOLAS-egyezmény II-1 fejezete A-1 része 3-1 szabályának való megfelelést.

| 23. | „Ellenőrzési adatbázis”: a Közösségen ▐ belül végzett, kikötő szerinti állam általi ellenőrzések
  rendszerének végrehajtásához hozzájáruló és a Párizsi Memorandum régiójában végzett ellenőrzésekhez kapcsolódó adatokat tartalmazó
  információs rendszer. |
| --- | --- |

23.

„Ellenőrzési adatbázis”: a Közösségen ▐ belül végzett, kikötő szerinti állam általi ellenőrzések
  rendszerének végrehajtásához hozzájáruló és a Párizsi Memorandum régiójában végzett ellenőrzésekhez kapcsolódó adatokat tartalmazó
  információs rendszer.

| 24. | „1996. évi egyezmény”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet védnöksége alatt elfogadott, a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló 1976. évi egyezmény összefoglaló szövege az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított formában; |
| --- | --- |

24.

„1996. évi egyezmény”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet védnöksége alatt elfogadott, a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló 1976. évi egyezmény összefoglaló szövege az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított formában;

3. cikk

Hatály

(1)   Ezen irányelv hatálya az olyan hajóra és személyzetére terjed ki, amely egy tagállam kikötőjébe
  vagy révébe
  hajó-kikötő kapcsolat létesítése céljából fut be.

▐

Franciaország határozhat úgy, hogy a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésének hatálya alá tartozó tengerentúli megyékben található kikötők nem tartoznak az e bekezdésben említett kikötők közé.

Ha egy tagállam a
  felségvizein, de egy kikötőn kívül
  tartózkodó
  hajón ellenőrzést végez, az ilyen eljárást ezen
  irányelv alkalmazásában végzett ellenőrzésnek kell tekinteni.

E cikk rendelkezései nem befolyásolják a tagállamoknak a vonatkozó
  nemzetközi
  egyezményekben biztosított beavatkozási jogosultságait.

A
  tengeri
  kikötőkkel nem rendelkező
  tagállamok
  bizonyos feltételekkel
  eltérhetnek ezen irányelv
  alkalmazásától. A Bizottság a 31. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadja el az eltérési mechanizmus végrehajtását szolgáló intézkedéseket.

▐

(2)   Az 500 tonna bruttó űrtartalom alatti hajók esetében a tagállamok a hatályos vonatkozó egyezményben rögzített előírásokat alkalmazzák, valamint – ha egy egyezmény rendelkezései nem alkalmazandók – megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az érintett hajók ne jelentsenek nyilvánvaló veszélyt a biztonságra, az egészségre vagy a környezetre. E bekezdés alkalmazásakor a tagállamok a Párizsi Memorandum 1. mellékletében előírt rendelkezéseket tekintik irányadónak.

(3)   Az olyan állam lobogóját viselő hajó ellenőrzésekor, amely egy egyezményben nem részes fél, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ilyen hajóval és személyzetével szemben tanúsított bánásmód ne legyen kedvezőbb, mint az említett egyezményt aláíró államok valamelyikének lobogóját viselő hajóval szemben tanúsított bánásmód.

(4)   Ezen irányelv hatálya nem terjed ki halászhajókra, hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, kezdetleges építésű fahajókra, nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra és kedvtelési célú hajókra.

4. cikk

Ellenőrzési jogkörök

(1)   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy – a nemzetközi joggal összhangban – jogukban álljon külföldi hajók fedélzetén végrehajtani az ebben az irányelvben említett ellenőrzéseket.

(2)   A tagállamok
  a hajók ellenőrzésére megfelelő illetékes hatóságokat tartanak fenn, amelyekhez
  kellő számú személyzetet és – különösen – képzett ellenőröket
  osztanak be, többek között felvétel útján
  , és minden olyan szükséges intézkedést megtesznek, hogy az ellenőrök az ezen irányelvben megállapítottak szerint lássák el feladataikat, valamint különösen, hogy az ezen irányelv alapján szükséges ellenőrzések végrehajtása céljából rendelkezésre álljanak.

5. cikk

A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti jogukat összhangba hozzák az 1996. évi egyezményben szereplő, a felelősség korlátozásával kapcsolatos rendelkezésekkel.

A 75/442/EGK irányelv és a 2004/35/EK irányelv értelmében a „szennyező fizet” elvből kifolyólag a szennyezés révén harmadik személyeknek okozott kárt meg kell téríteni, méghozzá a teljes okozott kárt, az egyezmény átültetésére szolgáló nemzeti rendelkezésektől függetlenül, ideértve azokat az eseteket is, amikor a károkat nem fedezi teljes mértékben a biztosítás.

A tagállamok az e cikkben rögzítetteknél szigorúbb rendelkezéseket is fenntarthatnak vagy bevezethetnek.

6. cikk

Ellenőrzési rendszer és éves ellenőrzési kötelezettségvállalások

(1)   A tagállamok a 12. cikkben és az I. melléklet rendelkezéseiben leírt kiválasztási rendszerrel összhangban végzik az ellenőrzéseket.

(2)   Éves ellenőrzési kötelezettségének teljesítése érdekében minden tagállam

| a) | ellenőriz a kikötőibe vagy réveibe befutó minden, a 12. cikk a) pontjában említett I. prioritású hajót, és |
| --- | --- |

a)

ellenőriz a kikötőibe vagy réveibe befutó minden, a 12. cikk a) pontjában említett I. prioritású hajót, és

| b) | évente összesen legalább olyan számú ellenőrzést végez el a 12. cikk a) és b) pontjában említett I. és II. prioritású hajókon, amennyi a Közösségben és a Párizsi Memorandum régiójában évente összesen elvégzendő ellenőrzésekből való részesedése. Az egyes tagállamok részesedése az érintett tagállam kikötőibe
  és réveibe
  befutó hajók számának a Közösségen és a Párizsi Memorandum régióján belüli összes tagállam kikötőibe
  és réveibe
  befutó hajók összesített számához viszonyított arányán alapul. |
| --- | --- |

b)

évente összesen legalább olyan számú ellenőrzést végez el a 12. cikk a) és b) pontjában említett I. és II. prioritású hajókon, amennyi a Közösségben és a Párizsi Memorandum régiójában évente összesen elvégzendő ellenőrzésekből való részesedése. Az egyes tagállamok részesedése az érintett tagállam kikötőibe
  és réveibe
  befutó hajók számának a Közösségen és a Párizsi Memorandum régióján belüli összes tagállam kikötőibe
  és réveibe
  befutó hajók összesített számához viszonyított arányán alapul.

(3)   A Közösségen és a Párizsi Memorandum régióján belül évente végrehajtandó ellenőrzések (2) bekezdés b) pontjában említett számának kiszámítása céljából a horgonyzó hajókat nem kell figyelembe venni, kivéve, ha erről az érintett tagállam ettől eltérően rendelkezik.

7. cikk

A közösségi
  ellenőrzési
  rendszernek való megfelelés

Az 5. cikknek megfelelően a tagállamok kötelesek:

| a) | a 12. cikk a) pontja szerint ellenőrizni
  a kikötőikbe
  és réveikbe tartó összes
  I. prioritású
  hajót, és |
| --- | --- |

a)

a 12. cikk a) pontja szerint ellenőrizni
  a kikötőikbe
  és réveikbe tartó összes
  I. prioritású
  hajót, és

| b) | évente meghatározott számú ellenőrzést végrehajtani az
  I.
  és a II.
  prioritású
  hajókon, a 12. cikk a) és b) pontja értelmében, de legalább az éves ellenőrzési kötelezettségvállalásuknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

évente meghatározott számú ellenőrzést végrehajtani az
  I.
  és a II.
  prioritású
  hajókon, a 12. cikk a) és b) pontja értelmében, de legalább az éves ellenőrzési kötelezettségvállalásuknak megfelelően.

▐

8. cikk

Bizonyos hajók ellenőrzésétől
  való eltekintés
  körülményei

(1)   A tagállamok az alábbi körülmények fennállása esetén határozhatnak úgy, hogy elhalasztják valamely, I. prioritású hajó ellenőrzését:

| i. | ha az ellenőrzés elvégezhető a hajó ugyanazon tagállamba való következő befutása alkalmával, feltéve, hogy a hajó eközben nem fut be a Közösségben vagy a Párizsi Memorandum régiójában található semelyik más kikötőbe
  vagy révbe
  , és a halasztás időtartama nem haladja meg a 15 napot, vagy |
| --- | --- |

i.

ha az ellenőrzés elvégezhető a hajó ugyanazon tagállamba való következő befutása alkalmával, feltéve, hogy a hajó eközben nem fut be a Közösségben vagy a Párizsi Memorandum régiójában található semelyik más kikötőbe
  vagy révbe
  , és a halasztás időtartama nem haladja meg a 15 napot, vagy

| ii. | ha az ellenőrzés 15 napon belül elvégezhető a Közösségen vagy a Párizsi Memorandum régióján belül található valamely más kikötőben, feltéve, hogy az ezen kikötő szerinti állam előzetesen hozzájárult az ellenőrzés végrehajtásához. |
| --- | --- |

ii.

ha az ellenőrzés 15 napon belül elvégezhető a Közösségen vagy a Párizsi Memorandum régióján belül található valamely más kikötőben, feltéve, hogy az ezen kikötő szerinti állam előzetesen hozzájárult az ellenőrzés végrehajtásához.

Ha valamely ellenőrzést az
  i. vagy ii. alponttal
  összhangban elhalasztanak,
  de nem végeznek el,
  és
  nem
  rögzítenek az ellenőrzési adatbázisban, akkor
  azt
  nem kell az azt elhalasztó tagállamot terhelő elmaradt ellenőrzésnek minősíteni.

(2)   Az alábbi kivételes körülmények fennállása esetén nem kell elmaradt ellenőrzésként számításba venni az I. prioritású hajókon üzemeltetési okokból végre nem hajtott ellenőrzéseket, feltéve, hogy az ellenőrzés kihagyásának indokát rögzítik az ellenőrzési adatbázisban
  , és ha
  az illetékes hatóság megítélése szerint az ellenőrzés lefolytatása kockázattal járna az ellenőrök, a hajó, legénysége, a kikötő vagy a tengeri környezet biztonságára.

▐

(3)   Ha nem végzik el egy horgonyzó hajó ellenőrzését, azt nem kell elmaradt ellenőrzésnek tekinteni,
  feltéve, az ii. alpont alkalmazása esetén, hogy rögzítik az ellenőrzés kihagyásának indokát az ellenőrzési adatbázisban, és
  ha:

| i. | a hajót a II. melléklettel összhangban a Közösségen vagy a Párizsi Memorandum régióján belüli más kikötőben 15 napon belül ellenőrzik, vagy
  ▐ |
| --- | --- |

i.

a hajót a II. melléklettel összhangban a Közösségen vagy a Párizsi Memorandum régióján belüli más kikötőben 15 napon belül ellenőrzik, vagy

▐

| ii. | az illetékes hatóság megítélése szerint az ellenőrzés lefolytatása kockázattal járna az ellenőrök, a hajó, legénysége, a kikötő vagy a tengeri környezet biztonságára ▐. |
| --- | --- |

ii.

az illetékes hatóság megítélése szerint az ellenőrzés lefolytatása kockázattal járna az ellenőrök, a hajó, legénysége, a kikötő vagy a tengeri környezet biztonságára ▐.

(4)   Az e cikk végrehajtására vonatkozó szabályok tekintetében az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó intézkedéseket a 31. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

9. cikk

Értesítés a hajó érkezéséről

(1)   A valamely tagállam kikötőjébe
  vagy révébe
  tartó olyan hajó üzemeltetője, ügynöke vagy parancsnoka, amelyen a 14. cikkel összhangban kiterjesztett ellenőrzés végezhető, a III.
  melléklet rendelkezéseinek
  megfelelően köteles
  az első közösségi kikötőben vagy révben
  bejelenteni a hajó érkezését.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében és a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 4. cikkében említett értesítés vételekor
  az érintett
  kikötőhatóság továbbítja ezen információkat az illetékes hatósághoz
  , valamint a Közösségben érintett, egymást követő kikötők és révek illetékes hatóságaihoz is
  .

(3)   Az e cikkben előírt minden tájékoztatásnak ▐ elektronikus úton kell történnie.
  Egyéb eszközök kizárólag akkor használhatók, ha elektronikus eszközök nem állnak rendelkezésre.

(4)   A III. melléklet
  végrehajtására
  a tagállamok által kialakított eljárásoknak és formátumoknak meg kell felelniük a 2002/59/EK irányelvnek ▐.

10. cikk

A hajó kockázati profilja

(1)   Az ellenőrzési adatbázisban szereplő valamennyi,
  egy tagállami kikötőbe vagy révbe befutó
  hajóhoz kockázati profilt kell rendelni, amely jelzi prioritási szintjét az ellenőrzés szempontjából, az ellenőrzések között eltelő időtartamot, valamint az ellenőrzések alkalmazási körét.

(2)   A hajó kockázati profilját a következő – általános és ellenőrzéstörténeti – paraméterek kombinációja határozza meg:

| a) | Általános paraméterek
  Az általános paraméterek alapjául – az I. melléklet I. része 1. pontjának és a II. mellékletnek megfelelően – a hajó típusa, kora, lobogója, a hozzá kapcsolódó elismert szervezetek és a társaság teljesítménye szolgál. |
| --- | --- |

a)

Általános paraméterek

Az általános paraméterek alapjául – az I. melléklet I. része 1. pontjának és a II. mellékletnek megfelelően – a hajó típusa, kora, lobogója, a hozzá kapcsolódó elismert szervezetek és a társaság teljesítménye szolgál.

| b) | Ellenőrzéstörténeti paraméterek
  Az ellenőrzéstörténeti paraméterek alapjául – az I. melléklet I. része 2. pontjának és a II. mellékletnek megfelelően – az egy adott időszakban előfordult
  hibák
  és visszatartások száma szolgál. |
| --- | --- |

b)

Ellenőrzéstörténeti paraméterek

Az ellenőrzéstörténeti paraméterek alapjául – az I. melléklet I. része 2. pontjának és a II. mellékletnek megfelelően – az egy adott időszakban előfordult
  hibák
  és visszatartások száma szolgál.

(3)   
  A Bizottság a 31. cikk (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadja az
  e cikk
  végrehajtási szabályait, meghatározva különösen a következőket
  :

| — | az egyes kockázati paraméterekhez rendelt értékek, |
| --- | --- |

—

az egyes kockázati paraméterekhez rendelt értékek,

| — | az egyes kockázati profilokhoz rendelt kockázati paraméter-kombinációk, |
| --- | --- |

—

az egyes kockázati profilokhoz rendelt kockázati paraméter-kombinációk,

| — | az I. melléklet I. részének 1. c) pontja iii. alpontjában említett, a lobogó szerinti állam kritériumainak alkalmazási feltételeit, az alkalmazandó eszközöknek való megfelelés bizonyítását illetően |
| --- | --- |

—

az I. melléklet I. részének 1. c) pontja iii. alpontjában említett, a lobogó szerinti állam kritériumainak alkalmazási feltételeit, az alkalmazandó eszközöknek való megfelelés bizonyítását illetően

▐

11. cikk

Az ellenőrzések gyakorisága

A Közösség kikötőibe
  vagy réveibe
  befutó hajókat rendszeres ellenőrzésnek, továbbá kiegészítő ellenőrzésnek vetik alá az alábbiak szerint:

| a) | A hajókat az I. melléklet I. része szerinti kockázati profiljuktól függően előre meghatározott időközönként rendszeres ellenőrzésnek kell alávetni. A hajók rendszeres ellenőrzései között eltelő időtartam a
  nagy kockázatot jelentő hajók esetében nem haladhatja meg a hat hónapot
  . |
| --- | --- |

a)

A hajókat az I. melléklet I. része szerinti kockázati profiljuktól függően előre meghatározott időközönként rendszeres ellenőrzésnek kell alávetni. A hajók rendszeres ellenőrzései között eltelő időtartam a
  nagy kockázatot jelentő hajók esetében nem haladhatja meg a hat hónapot
  .

| b) | A hajókat a legutolsó rendszeres ellenőrzésük óta eltelt időtől függetlenül kiegészítő ellenőrzésnek kell alávetni az alábbiak szerint:






  — | Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy ellenőrizzék azokat a hajókat, amelyekre az I. melléklet II. részének 2A. pontjában felsorolt elsődlegességi szempontok vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

b)

A hajókat a legutolsó rendszeres ellenőrzésük óta eltelt időtől függetlenül kiegészítő ellenőrzésnek kell alávetni az alábbiak szerint:

—

Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy ellenőrizzék azokat a hajókat, amelyekre az I. melléklet II. részének 2A. pontjában felsorolt elsődlegességi szempontok vonatkoznak.

| — | Ellenőrizni lehet azokat a hajókat, amelyekre vonatkoznak az I. melléklet II. részének 2B. pontjában felsorolt rendhagyó tényezők. Az ilyen kiegészítő ellenőrzés végrehajtására vonatkozó döntés meghozatala az illetékes hatóság szakmai megítélésétől függ. |
| --- | --- |

—

Ellenőrizni lehet azokat a hajókat, amelyekre vonatkoznak az I. melléklet II. részének 2B. pontjában felsorolt rendhagyó tényezők. Az ilyen kiegészítő ellenőrzés végrehajtására vonatkozó döntés meghozatala az illetékes hatóság szakmai megítélésétől függ.

12. cikk

A hajók ellenőrzésre való kiválasztása

Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy a hajókat az I. melléklet I. részében leírt kockázati profiljuk alapján válasszák ki ellenőrzésre, valamint akkor, ha a II. melléklet II. részének 2A. és 2B. pontja szerinti elsődlegességi vagy rendhagyó tényezők merülnek fel.

Az illetékes hatóság a hajók ellenőrzése céljából:

| a) | az I. melléklet II. részének 3A. pontjában leírt kiválasztási rendszerrel összhangban kiválasztja azokat a hajókat, amelyeken kötelező ellenőrzést kell végezni, azaz az ún. „I. prioritású” hajókat. |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet II. részének 3A. pontjában leírt kiválasztási rendszerrel összhangban kiválasztja azokat a hajókat, amelyeken kötelező ellenőrzést kell végezni, azaz az ún. „I. prioritású” hajókat.

| b) | az I. melléklet II. részének 3B. pontjával összhangban kiválaszthat olyan hajókat, amelyek ellenőrzése esedékes, azaz ún. „II. prioritású” hajókat. |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet II. részének 3B. pontjával összhangban kiválaszthat olyan hajókat, amelyek ellenőrzése esedékes, azaz ún. „II. prioritású” hajókat.

13. cikk

Kezdeti és részletesebb ellenőrzések

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 11. cikknek megfelelően ellenőrzésre kiválasztott hajókon kezdeti vagy részletesebb ellenőrzést végezzenek, az alábbiak szerint:

| (1) | Az illetékes hatóság minden kezdeti ellenőrzés alkalmával gondoskodik arról, hogy az ellenőr legalább:






  a) | ellenőrizze a IV. mellékletben felsorolt, az egyezmények és a Közösség biztonságra és védelemre vonatkozó tengerészeti jogszabályai követelményeinek megfelelően a fedélzeten tartandó bizonyítványokat és dokumentumokat; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az illetékes hatóság minden kezdeti ellenőrzés alkalmával gondoskodik arról, hogy az ellenőr legalább:

a)

ellenőrizze a IV. mellékletben felsorolt, az egyezmények és a Közösség biztonságra és védelemre vonatkozó tengerészeti jogszabályai követelményeinek megfelelően a fedélzeten tartandó bizonyítványokat és dokumentumokat;

| b) | adott esetben győződjön meg arról, hogy az előző ellenőrzés során a valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam által feltárt fennmaradó hiányosságokat megszüntették; |
| --- | --- |

b)

adott esetben győződjön meg arról, hogy az előző ellenőrzés során a valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam által feltárt fennmaradó hiányosságokat megszüntették;

| c) | győződjön meg a hajó általános állapotáról, beleértve a higiéniát, a hajó gépterét és a lakótereket is. |
| --- | --- |

c)

győződjön meg a hajó általános állapotáról, beleértve a higiéniát, a hajó gépterét és a lakótereket is.

| (2) | Ha az (1) bekezdésben említett ellenőrzést követően az ellenőrzési adatbázisba a következő kikötőben helyrehozandó hiányosságok kerülnek, e következő kikötő illetékes hatósága határozhat úgy, hogy nem végzi el az (1) bekezdés a) és c) pontjában említett ellenőrző vizsgálatot. |
| --- | --- |

(2)

Ha az (1) bekezdésben említett ellenőrzést követően az ellenőrzési adatbázisba a következő kikötőben helyrehozandó hiányosságok kerülnek, e következő kikötő illetékes hatósága határozhat úgy, hogy nem végzi el az (1) bekezdés a) és c) pontjában említett ellenőrző vizsgálatot.

| (3) | Minden olyan esetben, amikor az (1) bekezdésben említett ellenőrzések végrehajtását követően egyértelmű bizonyítékok alapján feltételezhető, hogy a hajó, felszerelése vagy személyzete lényegileg nem elégíti ki egy egyezmény vonatkozó előírásait, részletesebb ellenőrzést kell végezni, beleértve az üzemeltetéssel kapcsolatos követelmények betartásának további ellenőrzését is. |
| --- | --- |

(3)

Minden olyan esetben, amikor az (1) bekezdésben említett ellenőrzések végrehajtását követően egyértelmű bizonyítékok alapján feltételezhető, hogy a hajó, felszerelése vagy személyzete lényegileg nem elégíti ki egy egyezmény vonatkozó előírásait, részletesebb ellenőrzést kell végezni, beleértve az üzemeltetéssel kapcsolatos követelmények betartásának további ellenőrzését is.

„Egyértelmű bizonyítékok” abban az esetben állnak fenn, amikor az ellenőr olyan jelenségeket talál, amelyek saját szakmai megítélése szerint a hajó, annak felszerelése vagy személyzete vonatkozásában részletesebb ellenőrzés végrehajtását igénylik.

Az „egyértelmű bizonyítékokra” példák az V. mellékletben találhatók.

14. cikk

Kiterjesztett ellenőrzések

(1)   Az alábbi hajókategóriáknál esedékes kiterjesztett ellenőrzés, az I. melléklet II. részének 3A. és 3B. pontjával összhangban:

| — | Nagy kockázati profilú hajók, |
| --- | --- |

—

Nagy kockázati profilú hajók,

| — | 12 évesnél idősebb személyszállító hajók, olajszállító tartályhajók, gáz- és vegyszerszállító hajók és ömlesztettáru-szállító hajók, |
| --- | --- |

—

12 évesnél idősebb személyszállító hajók, olajszállító tartályhajók, gáz- és vegyszerszállító hajók és ömlesztettáru-szállító hajók,

| — | Nagy kockázati profilú hajók vagy 12 évesnél idősebb személyszállító hajók, olajszállító tartályhajók, gáz- és vegyszerszállító hajók és ömlesztettáru-szállító hajók, elsődlegességi vagy rendhagyó tényezők esetében, |
| --- | --- |

—

Nagy kockázati profilú hajók vagy 12 évesnél idősebb személyszállító hajók, olajszállító tartályhajók, gáz- és vegyszerszállító hajók és ömlesztettáru-szállító hajók, elsődlegességi vagy rendhagyó tényezők esetében,

| — | A 16. cikkel összhangban kiadott kitiltó határozatot követően újbóli ellenőrzésnek alávetendő hajók. |
| --- | --- |

—

A 16. cikkel összhangban kiadott kitiltó határozatot követően újbóli ellenőrzésnek alávetendő hajók.

(2)   
  A hajó üzemeltetője vagy parancsnoka biztosítja, hogy a kiterjesztett ellenőrzés elvégzésére elegendő idő álljon rendelkezésre a hajó üzemeltetési tervében.

A védelmi célú ellenőrzési intézkedések sérelme nélkül az ilyen hajónak a kikötőben kell maradnia az ellenőrzés lezárásáig
  .

(3)
     
  A rendszeres kiterjesztett ellenőrzésre esedékes hajóktól kapott előzetes értesítés vételekor az illetékes hatóság tájékoztatja a hajót, ha nem kerül sor kiterjesztett ellenőrzésre.

(4)
     A kiterjesztett ellenőrzés alkalmazási körét – a kezelendő kockázati területeket is beleértve – a VIII. melléklet határozza meg. A Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárásokkal elfogadja a VII. melléklet végrehajtási intézkedéseit.

15. cikk

Biztonsági és védelmi iránymutatások és eljárások

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ellenőreik kövessék a VI. mellékletben meghatározott eljárásokat és iránymutatásokat.

(2)   A biztonsági ellenőrzések tekintetében a tagállamok a 725/2004/EK rendelet 3. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében említett, kikötőikbe befutó összes hajó ellenőrzésekor az ezen irányelv VI. mellékletében foglalt vonatkozó eljárásokat alkalmazzák, amennyiben azok nem az ellenőrzést végző kikötő szerinti állam lobogója alatt hajóznak.

(3)   Az ezen irányelv 14. cikkének kiterjesztett ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell az 1999/35/EK irányelv 2. cikkének a) és b) pontjában említett ro-ro komphajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre.

Amennyiben egy hajón olyan állam végez szemlét az 1999/35/EK irányelv 6. és 8. cikkének megfelelően, amely nem a hajó lobogója szerinti állam, ezen szemlét értelemszerűen részletesebb vagy kiterjesztett ellenőrzésként kell bejegyezni az ellenőrzési adatbázisba, és figyelembe kell venni ezen irányelv 10., 11. és 12. cikke alkalmazásában, valamint az egyes tagállamok ellenőrzési kötelezettségeinek teljesítése kíszámításakor, amennyiben az ellenőrzés a VIII. mellékletben említett valamennyi tételre kiterjedt.

A ro-ro komphajókra vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre az 1999/35/EK irányelv 10. cikkével összhangban kiadott üzemeltetési tilalom sérelme nélkül, ezen irányelvnek a hiányosságok kijavítására, a visszatartásra, a kitiltó határozatokra, valamint az ellenőrzések, visszatartás és kitiltó határozatok nyomon követésére vonatkozó rendelekzéseit értelemszerűen alkalmazni kell.

(4)   A Bizottság szükség esetén a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással elfogadja az e cikk (1) és (2) bekezdésének összehangolt végrehajtásához szükséges szabályokat.

16. cikk

Az egyes hajókat érintő kitiltó intézkedések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az e bekezdésben megállapított feltételeknek megfelelő
  hajók
  – a 21. cikk (6) bekezdésében megállapított esetek kivételével – ne futhassanak be a kikötőikbe és réveikbe, ha ezek a hajók:

| — | olyan állam lobogója alatt közlekednek, mely
  szerepel
  a Párizsi
  Memorandum által meghatározott,
  – az ellenőrzési adatbázisban rögzített információk alapján – a Bizottság által évente közzétett fekete-

  vagy szürkelistán
  , és
  ▐ |
| --- | --- |

—

olyan állam lobogója alatt közlekednek, mely
  szerepel
  a Párizsi
  Memorandum által meghatározott,
  – az ellenőrzési adatbázisban rögzített információk alapján – a Bizottság által évente közzétett fekete-

  vagy szürkelistán
  , és

▐

| — | az elmúlt 36 hónap során több mint két alkalommal a 1999/35/EK irányelv szerinti
  visszatartás vagy
  üzemeltetési tilalom tárgyát képezték valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam kikötőjében, |
| --- | --- |

—

az elmúlt 36 hónap során több mint két alkalommal a 1999/35/EK irányelv szerinti
  visszatartás vagy
  üzemeltetési tilalom tárgyát képezték valamely tagállam vagy a Párizsi Memorandumot aláíró állam kikötőjében,

E bekezdés alkalmazásában a Párizsi Memorandummal meghatározott lista minden év július 1-jén lép hatályba

A kitiltó határozat csak a határozat időpontjától számított három hónap leteltével szüntethető meg, ha a IX. melléklet (4)–(10) bekezdésében említett feltételek teljesülnek.

Ha a hajót másodszor is kitiltják, a várakozási időszak tizenkét hónapra nő. A Közösség valamely kikötőjéből történő bármely további visszatartás esetén a hajót véglegesen kitiltják a Közösség valamennyi kikötőjéből és révéből.

▐

(2)   Ezt a cikket a tagállamok a VIII. mellékletben megállapított eljárásoknak megfelelően alkalmazzák.

17. cikk

Az ellenőrzés jelentése a hajóparancsnoknak

Valamely ellenőrzés, részletesebb ellenőrzés vagy kiterjesztett ellenőrzés végeztével az ellenőr jelentést készít a IX. melléklettel összhangban. A vizsgálati jelentés egy példányát a hajóparancsnok rendelkezésére bocsátják.

18. cikk

Panaszok

Az illetékes hatóságnak
  minden
  panaszt gyors előzetes értékelésnek kell alávetnie. Ez az értékelés lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a panasz indokolt, konkrét esetre vonatkozó és megfelelően megalapozott-e.

Amennyiben igen, az illetékes hatóság megteszi a szükséges lépéseket a panasz kapcsán. Különösen azt biztosítja a kapitány, a hajótulajdonos és a panasz által közvetlenül érintett valamennyi személy – köztük a panasztevő – számára, hogy ismertethessék véleményüket.

Ha az illetékes hatóság a panaszt nyilvánvalóan alaptalannak ítéli, döntéséről és annak indokairól tájékoztatja a panaszost.

A panaszos kilétét nem szabad az érintett hajó parancsnoka vagy tulajdonosa előtt felfedni. Az ellenőr biztosítja a hajó személyzetével zajló meghallgatások bizalmasságát.

A nem nyilvánvalóan alaptalan panaszokról és a nyomukban született intézkedésekről a tagállamok tájékoztatják a lobogó szerinti állam hatóságait, valamint indokolt esetben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetet (ILO-t).

19. cikk

Hiányosságok orvoslása és a hajó visszatartása

(1)   Az illetékes hatóság meggyőződik róla, hogy az egyezményekkel összhangban kijavítanak-e az ellenőrzések által megerősített vagy feltárt minden hiányosságot.

(2)   A biztonságra, az egészségre vagy a környezetre nézve egyértelműen veszélyt jelentő hiányosságok esetében annak a kikötő szerinti államnak az illetékes hatósága, amelyben a hajó ellenőrzését végrehajtják, gondoskodik arról, hogy a hajót visszatartsák vagy azt az üzemmódot, amelynél a hiányosságokat feltárták, leállítsák. A hajó visszatartását elrendelő határozat vagy az üzemeltetés leállítása mindaddig nem oldható fel, amíg a veszély kockázatát meg nem szüntetik, vagy amíg az érintett hatóság meg nem állapítja, hogy a hajó a szükséges feltételek teljesülése esetén kifuthat a tengerre, vagy a hajó üzemeltetése folytatható az utasok vagy a személyzet biztonságának és egészségének vagy más hajók kockáztatása, vagy a tengeri környezet indokolatlan veszélyeztetése nélkül.

(3)   Az ellenőr szakmai véleményének kialakításakor azzal kapcsolatosan, hogy egy hajót vissza kell-e tartani vagy sem a X. mellékletben szereplő kritériumokat alkalmazza.

(4)   Ha az ellenőrzés felfedi, hogy a hajót nem szerelték fel üzemképes úti adatrögzítővel, amennyiben az ilyen adatrögzítő használata kötelező a 2002/59/EK irányelv értelmében, az illetékes hatóság biztosítja, hogy a hajót visszatartsák.

Ha az ilyen hiányosság nem igazítható ki azonnal a visszatartás szerinti kikötőben, az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a hajó folytassa útját a visszatartó kikötőhöz legközelebbi megfelelő hajójavító üzembe, ahol az azonnal kiigazítható, vagy előírhatja, hogy a hiányosságot legfeljebb 30 napon belül igazítsák ki, a Párizsi Memorandum által kialakított iránymutatások előírásai szerint. Ebből a célból a 20. cikkben megállapított eljárásokat kell alkalmazni.

(5)   Kivételes esetben, amikor egy hajó általános állapota nyilvánvalóan nem elégíti ki a követelményeket, az illetékes hatóság felfüggesztheti az ellenőrzést az ilyen hajón mindaddig, amíg a felelősök meg nem teszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hajó az egyezmények vonatkozó előírásait kielégítse.

(6)   Ha visszatartást rendelnek el, az illetékes hatóságok írásban a vizsgálati jelentés csatolásával haladéktalanul tájékoztatják a lobogó szerinti állam hatóságát, vagy ha ez nem lehetséges, az adott állam konzulját vagy ennek hiányában a legközelebbi diplomáciai képviseletét minden olyan körülményről, amely miatt a visszatartás szükségessé vált. Emellett, ahol indokolt, értesítik az osztályozási bizonyítványok, illetve az egyezményekkel összhangban kiadott kötelező bizonyítványok kibocsátásáért felelős, kinevezett ellenőröket vagy elismert szervezeteket is.

(7)   Ezen irányelv nem érinti az egyezményeknek a kikötő szerint illetékes állam hatósága általi ellenőrzésekkel kapcsolatos értesítésekre és jelentési eljárásokra vonatkozó külön előírásait.

(8)   Amikor egy kikötő szerint illetékes állam hatósága ezen irányelv hatálya alatt ellenőrzési jogosultságát gyakorolja, minden lehetséges módon arra törekszik, hogy elkerülje a hajó indokolatlan visszatartását vagy késleltetését. Ha egy hajót indokolatlanul tartanak vissza vagy késleltetnek, a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője jogosult az elszenvedett károk vagy veszteségek megtérítésének követelésére. Minden feltételezetten indokolatlan visszatartás vagy késedelem esetén a bizonyítás a hajó tulajdonosát vagy üzemeltetőjét terheli.

(9)   A kikötők túlzsúfoltságát elkerülendő az illetékes hatóság engedélyt adhat arra, hogy egy visszatartott hajót a kikötő másik részébe kormányozzanak, ha ez biztonságosan végrehajtható. A kikötők zsúfoltsága azonban nem lehet szempont a hajók visszatartásáról vagy a visszatartó rendelkezés feloldásáról szóló döntés meghozatalkor.

Az illetékes hatóság a lehető leghamarabb értesíti a kikötői hatóságokat vagy szerveket a kiadott visszatartási határozatról.

A visszatartott hajók elhelyezésének megkönnyítése érdekében a kikötőhatóságoknak vagy kikötői szerveknek együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal.

20. cikk

Fellebbezési jog

(1)   A hajótulajdonos vagy üzemeltető, illetve a tagállamban lévő képviselőjük jogosult fellebbezni az illetékes hatóság visszatartásra vagy kitiltásra irányuló döntése ellen. A fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.

(2)   A tagállamok e célra nemzeti jogszabályaiknak megfelelő eljárásokat dolgoznak ki és tartanak fenn
  , valamint együttműködnek különösen a fellebbezések kezelése ésszerű határidejének biztosítása érdekében.

(3)   Az illetékes hatóság az (1) bekezdésben említett hajó parancsnokát a fellebbezési jogáról
  és az azzal összefüggő gyakorlati szabályokról
  megfelelően tájékoztatja.

(4)   Ha valamely hajó tulajdonosának vagy üzemeltetőjének, vagy annak képviselőjének fellebbezése vagy kérvénye eredményeképpen a visszatartó vagy a kitiltó határozatot visszavonják vagy módosítják:

| a) | a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ellenőrzési adatbázis haladéktalanul módosuljon ennek megfelelően, |
| --- | --- |

a)

a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ellenőrzési adatbázis haladéktalanul módosuljon ennek megfelelően,

| b) | az a tagállam, amelynek területén a visszatartó vagy kitiltó határozatot kiadták, a határozatot követő 24 órán belül helyesbíti a 26. cikkel összhangban közzétett információt. |
| --- | --- |

b)

az a tagállam, amelynek területén a visszatartó vagy kitiltó határozatot kiadták, a határozatot követő 24 órán belül helyesbíti a 26. cikkel összhangban közzétett információt.

21. cikk

Az ellenőrzések és a visszatartások nyomon követése

(1)   Ha a 19. cikk (2) bekezdésében említett hiányosságok nem orvosolhatók abban a kikötőben, ahol az ellenőrzést végrehajtották, az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az érintett hajó számára, hogy
  közvetlenül
  a visszatartó kikötőhöz legközelebbi megfelelő hajójavító üzembe hajózzon, ahol sor kerülhet a megfelelő intézkedésre, és amelyet a hajó parancsnoka és az érintett hatóságok választanak ki, amennyiben a lobogó szerinti állam illetékes hatósága által meghatározott és az érintett tagállam által elfogadott feltételek teljesülnek. E feltételek biztosítják, hogy a hajó az utasok vagy a személyzet biztonságának és egészségének, továbbá más hajók veszélyeztetése nélkül, vagy a tengeri környezet feltételezhető veszélyeztetése nélkül teszi meg az utat.

(2)   Ha a hajót azért küldik a hajójavító üzembe, mert nem felel meg az IMO olajszállítók vizsgálata során a kiterjesztett ellenőrzési programra vonatkozó iránymutatásokról szóló A.744(18) határozatának, akár a hajó dokumentációja, akár szerkezeti hibái és hiányosságai tekintetében, az illetékes hatóság előírhatja a szükséges vastagságmérések elvégzését, mielőtt a hajó számára engedélyezi a kikötő elhagyását.

(3)   Az (1) bekezdésben említett esetben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelynek kikötőjében az ellenőrzést végrehajtották, tájékoztatja annak a tagállamnak az illetékes hatóságát, amelyben a hajójavító üzem található, valamint a 19. cikk (6) bekezdésében említett feleket és – adott esetben – a feltételek teljesítéséért felelős minden más hatóságot is a hajó útjáról.

Az ilyen tájékoztatásban részesülő tagállam illetékes hatósága értesítést küld a tájékoztatást nyújtó hatóság számára a meghozott intézkedésekről.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a közösségben található valamennyi kikötő
  és rév
  megtagadja a belépést az (1) bekezdésben említett, a tengerre kifutó azon hajó esetén:

| a) | amely nem elégíti ki annak a tagállamnak az illetékes hatósága által meghatározott feltételeket, amelynek a kikötőjében az ellenőrzést végrehajtották; vagy |
| --- | --- |

a)

amely nem elégíti ki annak a tagállamnak az illetékes hatósága által meghatározott feltételeket, amelynek a kikötőjében az ellenőrzést végrehajtották; vagy

| b) | mely azáltal, hogy nem keresi fel a kijelölt hajójavító üzemet, megtagadja az egyezmények vonatkozó előírásainak kielégítését. |
| --- | --- |

b)

mely azáltal, hogy nem keresi fel a kijelölt hajójavító üzemet, megtagadja az egyezmények vonatkozó előírásainak kielégítését.

A kitiltó határozat mindaddig érvényben marad, amíg a hajótulajdonos vagy a hajóüzemeltető annak a tagállamnak az illetékes hatósága számára, amelynek kikötőjében a hajón hiányosságot észleltek, kielégítő módon nem szolgáltat bizonyítékokat arról, hogy a hajó teljes mértékben eleget tesz az egyezmények vonatkozó előírásainak

(5)   A (4) bekezdés a) pontjában említett esetben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a hajón hiányosságot észleltek, haladéktalanul értesíti a többi tagállam illetékes hatóságait.

A (4) bekezdés b) pontjában említett esetben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a hajójavító üzem található, haladéktalanul értesíti a többi tagállam illetékes hatóságait.

A kikötőbe történő befutás elutasítását megelőzően a tagállam kérheti az érintett hajó lobogó szerinti hatóságával a konzultációk felvételét.

(6)   A (4)
  bekezdés rendelkezéseitől
  eltérve a kikötő szerinti állam illetékes hatósága engedélyezheti a hajó meghatározott kikötőbe
  vagy révbe
  történő befutását vis maior jellegű, vagy a biztonsági megfontolásokat hatálytalanító események bekövetkezése esetén, vagy a szennyezés kockázatának csökkentése vagy lehető legkisebb szinten tartása céljából, vagy a hiányosságok orvoslásának megtörténte miatt, feltéve hogy a hajótulajdonos, a hajó üzemeltetője vagy a hajóparancsnok a hajó biztonságos beérkezése biztosításához a tagállam illetékes hatóságának elvárásait kielégítő módon
  megtette
  a szükséges intézkedéseket.

22. cikk

Az ellenőrökre vonatkozó képzési követelmények

(1)   Ellenőrzések végrehajtására csak a XI. mellékletben előírt képesítési követelményeket teljesítő, és az illetékes hatóság által a kikötő szerinti állam ellenőrzéseinek végzésére felhatalmazott személyek jogosultak.

(2)   Ha a kikötő szerinti állam illetékes hatósága nem tud az ellenőrzés céljaira a kívánt szakismeretekkel rendelkező személyt biztosítani, az illetékes hatóság ellenőre számára bármely olyan személy segítséget nyújthat, aki rendelkezik a szükséges szakismeretekkel.

(3)   Az illetékes hatóság, a kikötő szerinti illetékes állam ellenőrzését végző személyek és a számukra segítséget nyújtó személyek gazdaságilag nem lehetnek érdekeltek sem abban a kikötőben, ahol az ellenőrzést végrehajtják, sem pedig az ellenőrzött hajóban, továbbá az ellenőrző személyek nem állhatnak olyan nem állami szervezetek szolgálatában, amelyek törvényben előírt okmányokat és osztályozási bizonyítványokat bocsátanak ki, vagy akik e bizonyítványok vagy osztályozási bizonyítványok kibocsátásához szükséges felügyeleti szemléket végeznek, és nem vállalhatják ilyen szervezetek nevében munkák elvégzését.

(4)   Minden ellenőr magánál tartja a kikötő szerinti illetékes állam általi ellenőrzéseket végrehajtó személyek igazolványa közös modelljének kidolgozásáról szóló, 1996. június 25-i 96/40/EK bizottsági irányelvvel (14) összhangban az illetékes hatóság által, az ellenőr nevére kiállított igazolványt.

(5)   A tagállamoknak kötelességük meggyőződni az ellenőrök szakértelméről, valamint a XI. mellékletben említett minimumfeltételeknek való megfelelésükről, mielőtt felhatalmazást kapnak az ellenőrzések végzésére. A vizsgát ezt követően a (7) bekezdésben említett képzési rendszer figyelembevételével rendszeresen meg kell ismételni.

(6)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell az ellenőrök megfelelő képzését az ebben az irányelvben vagy az egyezmények módosításaiban előírt, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzések
  Közösségben alkalmazott
  rendszerében bekövetkezett változásokkal kapcsolatban.

(7)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve összehangolt közösségi rendszert dolgoz ki a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző ellenőrök tagállami képzésére és szakértelmük felmérésére, és gondoskodik annak előmozdításáról.

23. cikk

Révkalauzok és kikötőhatóságok jelentései

(1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a hajók kikötőhelyhez történő irányításában vagy onnan történő kivezetésében, illetve egy tagállam egyik kikötője felé tartó vagy azon áthaladó hajó irányításában részt vevő révkalauzaik, ha szokásos feladataik teljesítése közben bármiféle olyan látható rendellenesség tudomásukra jut, amely veszélyezteti a hajó biztonságos útját, vagy amely a tengeri környezet veszélyeztetésével fenyeget, haladéktalanul tájékoztatják a kikötő szerinti állam vagy a parti állam illetékes hatóságait.

(2)   Ha a kikötőhatóság vagy kikötői szerv szokásos feladatainak teljesítése közben tudomást szerez arról, hogy a felügyelete alá tartozó kikötőben tartózkodó hajón olyan látható rendellenességek tapasztalhatók, amelyek veszélyeztethetik a hajó biztonságát vagy a tengeri környezet veszélyeztetésével fenyegetnek, a kikötőhatóság vagy kikötői szerv haladéktalanul tájékoztatja a kikötő szerinti állam illetékes hatóságát.

(3)   A tagállamok megkövetelik, hogy a révkalauzok és a kikötőhatóságok vagy kikötői szervek – amikor csak lehet, elektronikus formátumban – tegyenek jelentést legalább az alábbi információkról:

| — | a hajó adatai (név, IMO-azonosítószám, hívójel és lobogó), |
| --- | --- |

—

a hajó adatai (név, IMO-azonosítószám, hívójel és lobogó),

| — | hajózási adatok (legutóbbi befutás szerinti és rendeltetési hely szerinti kikötő), |
| --- | --- |

—

hajózási adatok (legutóbbi befutás szerinti és rendeltetési hely szerinti kikötő),

| — | a fedélzeten észlelt látható rendellenességek. |
| --- | --- |

—

a fedélzeten észlelt látható rendellenességek.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a révkalauzok és kikötőhatóságok vagy kikötői szervek által jelentett látható rendellenességek nyomán megfelelő intézkedés történjen, és a megtett intézkedéseket részletesen rögzítsék.

(5)   A Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban intézkedéseket fogadhat el e cikk végrehajtására, többek között egy egységesített elektronikus formátum kialakítása révén, valamint a látható rendellenességeknek a révkalauzok és a kikötőhatóságok vagy kikötői szervek általi bejelentését, valamint a tagállami intézkedések nyomon követési intézkedéseiről való jelentéstételt szabályozó eljárások kialakításával.

24. cikk

Ellenőrzési adatbázis

(1)   A Bizottság a Párizsi Memorandum szakértelmére és tapasztalatára építve kifejleszti, fenntartja és frissíti az ellenőrzési adatbázist.

Az ellenőrzési adatbázis tartalmazza az ezen irányelvvel létrehozott ellenőrzési rendszer végrehajtásához szükséges valamennyi információt, és rendelkezik a XII. mellékletben meghatározott funkcionális jellemzőkkel.

(2)
     
  A tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy a kikötőjükbe érkező vagy onnan távozó hajók pontos érkezési is indulási ideje a 2002/59/EK irányelv 25. cikke (4) bekezdésében említett nemzeti hajózási információkezelési rendszeren keresztül a hajó érkezését követő egy órán, illetve a hajó távozását követő három órán belül bekerüljön az ellenőrzési adatbázisba.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ezen irányelvvel összhangban végzett ellenőrzésekhez kapcsolódó információk bekerüljenek az ellenőrzési adatbázisba, amint az ellenőrzési jelentés elkészül, vagy feloldják a visszatartási utasítást.

A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzési adatbázisba bevitt információk közzétételi célokra való hitelesítésére 72 órán belül sor kerüljön.

(4)   A tagállamok által szolgáltatott ellenőrzési adatok alapján a Bizottság le tudja hívni az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos releváns adatokat, különösen a hajók kockázati profilját, az egyes hajók ellenőrzésének esedékességét, a hajók mozgásával kapcsolatos adatokat és az egyes tagállamok ellenőrzési kötelezettségeit illetően.

A tagállamok hozzáféréssel rendelkeznek az ellenőrzési adatbázisban rögzített valamennyi olyan adathoz, amely az ezen irányelvben foglalt ellenőrzési eljárások végrehajtásához kapcsolódik.

A tagállamok és a Párizsi Memorandumban részes harmadik országok számára biztosított a hozzáférés minden olyan adathoz, amelyet ezen államok maguk rögzítettek az adatbázisban, valamint az ezen államok lobogóját viselő hajókra vonatkozó adatokhoz.

25. cikk

Információcsere és együttműködés

Minden tagállam gondoskodik arról, hogy kikötőhatóságai vagy kikötői szervei és más illetékes hatóságok vagy szervek ellássák a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző illetékes hatóságot a birtokukban lévő, következő információkkal:

| — | a 9. cikkel és a III. melléklettel összhangban bejelentett információk; |
| --- | --- |

—

a 9. cikkel és a III. melléklettel összhangban bejelentett információk;

| — | tájékoztatás azokról a hajókról, amelyek nem tettek eleget az ebben az irányelvben előírt értesítési kötelezettségnek, valamint a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (15) és 2002/59/EK irányelvének, és adott esetben a 725/2004/EK rendeletnek; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás azokról a hajókról, amelyek nem tettek eleget az ebben az irányelvben előírt értesítési kötelezettségnek, valamint a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (15) és 2002/59/EK irányelvének, és adott esetben a 725/2004/EK rendeletnek;

| — | tájékoztatás azokról a hajókról, amelyek úgy hajóztak ki, hogy a 2000/59/EK irányelv 7. vagy 10. cikkének nem tettek eleget; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás azokról a hajókról, amelyek úgy hajóztak ki, hogy a 2000/59/EK irányelv 7. vagy 10. cikkének nem tettek eleget;

| — | tájékoztatás azokról a hajókról, amelyek számára megtagadták a belépést, vagy amelyeket kiutasítottak egy kikötőből biztonsági okok miatt; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás azokról a hajókról, amelyek számára megtagadták a belépést, vagy amelyeket kiutasítottak egy kikötőből biztonsági okok miatt;

| — | tájékoztatás a látható rendellenességekről a 23. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

tájékoztatás a látható rendellenességekről a 23. cikknek megfelelően.

26. cikk

Az információ közzététele

A Bizottság – építve a Párizsi Memorandum keretében rendelkezésre álló szakértelemre és tapasztalatra – a XIII. melléklettel összhangban hozzáférést biztosít az ellenőrzésekkel, visszatartásokkal és kitiltásokkal kapcsolatos információkhoz, és egy nyilvános weboldalon biztosítja azok elérhetőségét.

27. cikk

Az alacsony vagy nagyon alacsony teljesítményt nyújtó társaságok jegyzékének közzététele

A Bizottság rendszeresen összeállít és egy nyilvános weboldalon közzétesz egy tájékoztatót azokról a társaságokról, amelyek teljesítményét a II. melléklet I. részében említettek szerint meghatározott kockázati profilra figyelemmel egy háromhónapos vagy annál hosszabb időszak során alacsonynak vagy nagyon alacsonynak ítélték.

A Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással elfogadja e cikk végrehajtási szabályait
  , ügyelve arra, hogy vegyék figyelembe a társaságok által üzemeltetett flották méretét, valamint
  meghatározva különösen a közzététel módozatait.

28. cikk

Költségek megtérítése

(1)   Ha a 13. és 14. cikkben említett ellenőrzések egy egyezmény követelményeivel kapcsolatosan olyan hiányosságok meglétét tárják fel vagy állapítják meg, amelyek egy hajó visszatartását teszik szükségessé, bármely szokásos elszámolási időszak folyamán az ilyen ellenőrzésekkel kapcsolatosan felmerülő összes költséget a hajótulajdonosnak, a hajóüzemeltetőnek vagy a kikötő szerinti országban jelenlévő képviselőnek kell megtérítenie.

(2)   Egy tagállam illetékes hatósága által a 16. cikk és 21. cikk (4) bekezdésének rendelkezései szerint végrehajtott ellenőrzésekkel kapcsolatos összes költséget a hajótulajdonos vagy a hajó üzemeltetője viseli.

(3)   Ha egy hajót visszatartanak, a hajótulajdonos vagy üzemeltető viseli a kikötői visszatartással kapcsolatos összes költséget.

(4)   A hajó visszatartását mindaddig nem szabad feloldani, amíg a költségek teljes összegének befizetése meg nem történik, vagy kielégítő biztosítékot nem nyújtanak a költségek megtérítésére.

29. cikk

A végrehajtás nyomon követéséhez szükséges adatok

A tagállamok a XIV. mellékletben megállapított időközönként közlik a Bizottsággal az abban a mellékletben felsorolt információkat.

30. cikk

A tagállamok teljesítményének és az irányelvnek való megfelelésének ellenőrzése

Ezen irányelv hatékony végrehajtásának biztosítása céljából és az 1406/2002/EK rendelet 2. cikkének (b) pontja i) alpontjával összhangban a Közösségnek a kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszere általános működését ellenőrizendő, a Bizottság összegyűjti a szükséges információkat és tagállami látogatásokat tesz.

31. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 3. cikke által létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

32. cikk

Módosítási eljárás

A Bizottság:

| a) | az I. melléklet kivételével olyan módon kiigazítja a mellékleteket, hogy azok figyelembe vegyék a tengeri biztonságról és védelemről szóló közösségi jogszabályok már hatályba lépett módosításait, valamint az illetékes nemzetközi szervezetek egyezményeit, nemzetközi szabályzatait és határozatait, továbbá a Párizsi memorandumban bekövetkezett fejleményeket; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet kivételével olyan módon kiigazítja a mellékleteket, hogy azok figyelembe vegyék a tengeri biztonságról és védelemről szóló közösségi jogszabályok már hatályba lépett módosításait, valamint az illetékes nemzetközi szervezetek egyezményeit, nemzetközi szabályzatait és határozatait, továbbá a Párizsi memorandumban bekövetkezett fejleményeket;

| b) | módosítja azokat az egyezményekre, nemzetközi szabályzatokra és határozatokra, valamint a közösségi jogszabályokra vonatkozó meghatározásokat, amelyek kapcsolódnak ennek az irányelvnek a céljaihoz. |
| --- | --- |

b)

módosítja azokat az egyezményekre, nemzetközi szabályzatokra és határozatokra, valamint a közösségi jogszabályokra vonatkozó meghatározásokat, amelyek kapcsolódnak ennek az irányelvnek a céljaihoz.

Az ezen irányelv nem alapvető elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 31. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni

A 2. cikkben említett nemzetközi okmányok módosításai a 2099/2002/EK rendelet 5. cikke szerint kizárhatók ennek az irányelvnek a hatálya alól.

33. cikk

Végrehajtási szabályok

A 8. cikk (4) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében, a 14. cikk (3) bekezdésében, a 15. cikk (4) bekezdésében, a 23. cikk (5) bekezdésében és a 27. cikkben említett végrehajtási szabályok meghatározásakor a Bizottság a 31. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárással összhangban különös figyelmet fordít arra, hogy ezek a szabályok figyelembe vegyék a Közösség és a Párizsi Memorandum ellenőrzési rendszerének keretében kialakult szakértelmet és tapasztalatokat.

34. cikk

Szankciók

A tagállamok szankciók rendszerét alakítják ki arra az esetre, ha megsértik az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti jogszabályaikat, és meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy e szankciókat alkalmazzák. Az ilyen módon előírt szankciónak hatékonynak, arányosnak és visszatartó hatásúnak kell lennie.

35. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb ...-tól/-től (17) számított 18 hónapon belül felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását
  , különös tekintettel a közösségi ellenőrzési rendszer egységes alkalmazására
  . A felülvizsgálat során többek között ellenőrzik az 6. cikkben meghatározott teljes közösségi ellenőrzési kötelezettségvállalás teljesítését, az egyes tagállamokban a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző ellenőrök, illetve az elvégzett ellenőrzések számát, az éves ellenőrzési kötelezettségvállalások tagállamok általi teljesítését, valamint a 7. és 8. cikk végrehajtását.

A Bizottság közli a felülvizsgálat eredményeit az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, és a felülvizsgálat alapján meghatározza, hogy szükséges-e módosító irányelv vagy további jogszabályok beterjesztése ezen a területen.

36. cikk

Végrehajtás és tájékoztatás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek ezen
  irányelv [...] cikkeinek és a [...] melléklet [...] pontjainak, [az irányelv cikkeinek vagy szakaszainak, valamint a mellékletek azon pontjainak, amelyek a korábbi irányelvhez képest lényegileg módosultak,] a 38. cikkben szereplő időponttól számított 18 hónapon belül. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal azon rendelkezések szövegét, valamint a Bizottság számára megküldenek egy táblázatot az ezen irányelv és az elfogadott rendelkezések közötti megfelelésről.

(2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkoznak erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell olyan értelmű nyilatkozatot, hogy a hatályos törvényekben, rendeletekben és közigazgatási rendelkezésekben az ezzel az irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre tett hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és szövegét a tagállamok határozzák meg.

(3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.

(4)   Ezen túl a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ezen irányelv tagállamokon belüli végrehajtásának előrehaladásáról.

37. cikk

Hatályon kívül helyezés

A XV. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 95/21/EK irányelv ...-tól/-től (18) kezdődő hatállyal hatályát veszti a XV. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre vonatkozó hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a XVI. mellékletben található korrelációs táblázat szerint kell értelmezni.

38. cikk

Hatály

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A [...] cikkek és a mellékletek [...] pontjai [az irányelv cikkei és szakaszai, valamint a mellékletek olyan pontjai, amelyek az előző irányelvhez képest nem módosultak lényegileg] ...-tól/-től (19) alkalmazandók.

39. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║ ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. április 25-iálláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 584. o.), a Tanács 2008. június 6-i közös álláspontja (HL C 198. E, 2008.8.5., 1. o.) és az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

álláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 584. o.)

2008. június 6-i

(HL C 198. E, 2008.8.5., 1. o.)

2008. szeptember 24-i

(4)  HL L 157., 1995.7.7., 1. o. ║.

4

(5)  
  2008. június 24-én hozott ítélet (Mesquer önkormányzat), a HT-ben még nem tették közzé.

5

2008. június 24-én hozott ítélet (Mesquer önkormányzat), a HT-ben még nem tették közzé.

(6)  

  HL L 194., 1975.7.25., 39. o.

6

HL L 194., 1975.7.25., 39. o.

(7)  

  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

7

HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

(8)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o. ║.

8

(9)  HL L 138., 1999.6.1., 1. o. ║.

9

(10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

10

(11)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

11

(12)  HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

12

(13)  HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

13

(14)  HL L 196., 1996.8.7., 8. o.

14

(15)  HL L 332., 2000.12.28., 81. o.

15

(16)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o. ║.

16

(17)  A 36. cikk (1) bekezdésében említett dátum.

17

A 36. cikk (1) bekezdésében említett dátum.

(18)  ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

18

(19)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

19

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

2008. szeptember 24., szerdaI. MELLÉKLET

A KIKÖTŐ SZERINTI ÁLLAM ÁLTAL VÉGZETT ELLENŐRZÉSEK KÖZÖSSÉGI RENDSZERÉNEK ELEMEI

(az 6. cikkben említettek szerint)

A következő elemek tartoznak a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések közösségi rendszerébe:

I.   A hajó kockázati profilja

A hajó kockázati profilját a következő általános és ellenőrzéstörténeti paraméterek kombinációja alapján kell meghatározni:

1.   Általános paraméterek

| a) | A hajó típusa
  A személyszállító hajókat, az olaj- és vegyszerszállító tartályhajókat, a gázszállító hajókat és az ömlesztettáru-szállító hajókat úgy kell tekinteni, mint amelyek fokozottabb kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

a)

A hajó típusa

A személyszállító hajókat, az olaj- és vegyszerszállító tartályhajókat, a gázszállító hajókat és az ömlesztettáru-szállító hajókat úgy kell tekinteni, mint amelyek fokozottabb kockázatot jelentenek.

| b) | A hajó kora
  A 12 évesnél régebbi hajókat úgy kell tekinteni, mint amelyek fokozottabb kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

b)

A hajó kora

A 12 évesnél régebbi hajókat úgy kell tekinteni, mint amelyek fokozottabb kockázatot jelentenek.

| c) | A lobogó szerinti állam teljesítménye






  i. | Az olyan állam lobogója alatt közlekedő hajó, amely az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában magas visszatartási aránnyal rendelkezik, fokozottabb kockázatot jelent. |
| --- | --- | --- |

c)

A lobogó szerinti állam teljesítménye

i.

Az olyan állam lobogója alatt közlekedő hajó, amely az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában magas visszatartási aránnyal rendelkezik, fokozottabb kockázatot jelent.

| ii. | Az olyan állam lobogója alatt közlekedő hajó, amely az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában alacsony visszatartási aránnyal rendelkezik, kisebb kockázatot jelent. |
| --- | --- |

ii.

Az olyan állam lobogója alatt közlekedő hajó, amely az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában alacsony visszatartási aránnyal rendelkezik, kisebb kockázatot jelent.

| iii. | Az olyan állam lobogója alatt közlekedő hajó, amely hitelesítésen esett át, és amelyre adott esetben kiigazító intézkedési tervet nyújtottak be – mindkettőt az IMO tagállami hitelesítési rendszer keretrendszerének és eljárásainak megfelelően –, kisebb kockázatot jelent. Amint sor kerül a 10. cikk (3) bekezdésében említett intézkedések elfogadására, az ilyen hajó lobogója szerinti államnak igazoltan meg kell felelnie a kötelező érvényű IMO előírások végrehajtási szabályainak. |
| --- | --- |

iii.

Az olyan állam lobogója alatt közlekedő hajó, amely hitelesítésen esett át, és amelyre adott esetben kiigazító intézkedési tervet nyújtottak be – mindkettőt az IMO tagállami hitelesítési rendszer keretrendszerének és eljárásainak megfelelően –, kisebb kockázatot jelent. Amint sor kerül a 10. cikk (3) bekezdésében említett intézkedések elfogadására, az ilyen hajó lobogója szerinti államnak igazoltan meg kell felelnie a kötelező érvényű IMO előírások végrehajtási szabályainak.

| d) | Elismert szervezetek






  i. | Az olyan hajók, melyek bizonyítványait az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában visszatartási arányaik alapján alacsony vagy nagyon alacsony teljesítményű elismert szervezetek állították ki, fokozottabb kockázatot jelentenek. |
| --- | --- | --- |

d)

Elismert szervezetek

i.

Az olyan hajók, melyek bizonyítványait az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában visszatartási arányaik alapján alacsony vagy nagyon alacsony teljesítményű elismert szervezetek állították ki, fokozottabb kockázatot jelentenek.

| ii. | Az olyan hajók, melyek bizonyítványait az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában visszatartási arányaik alapján jó teljesítményű elismert szervezetek állították ki, kisebb kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

ii.

Az olyan hajók, melyek bizonyítványait az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában visszatartási arányaik alapján jó teljesítményű elismert szervezetek állították ki, kisebb kockázatot jelentenek.

| iii. | Azok a hajók, amelyek bizonyítványait a 94/57/EK tanácsi irányelv értelmében elismertnek minősülő szervezetek állították ki, kisebb kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

iii.

Azok a hajók, amelyek bizonyítványait a 94/57/EK tanácsi irányelv értelmében elismertnek minősülő szervezetek állították ki, kisebb kockázatot jelentenek.

| e) | A társaság teljesítménye






  i. | Az olyan társaságok hajói, amelyek teljesítménye az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában a tapasztalt hiányosságok és a visszatartási arány alapján alacsony vagy nagyon alacsony, fokozottabb kockázatot jelentenek. |
| --- | --- | --- |

e)

A társaság teljesítménye

i.

Az olyan társaságok hajói, amelyek teljesítménye az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában a tapasztalt hiányosságok és a visszatartási arány alapján alacsony vagy nagyon alacsony, fokozottabb kockázatot jelentenek.

| ii. | Az olyan társaságok hajói, amelyek teljesítménye az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában a tapasztalt hiányosságok és a visszatartási arány alapján jó, kisebb kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

ii.

Az olyan társaságok hajói, amelyek teljesítménye az EU-ban és a Párizsi Memorandum régiójában a tapasztalt hiányosságok és a visszatartási arány alapján jó, kisebb kockázatot jelentenek.

2.   Ellenőrzéstörténeti paraméterek

| i. | Ha egy hajót egynél többször tartottak vissza, azt fokozottabb kockázatot jelentő hajónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

i.

Ha egy hajót egynél többször tartottak vissza, azt fokozottabb kockázatot jelentő hajónak kell tekinteni.

| ii. | Az olyan hajókat, amelyeknél a II. mellékletben említett időszak során végrehajtott ellenőrzések alkalmával a II. mellékletben említett számúnál kevesebb hiányosságot regisztráltak, kisebb kockázatot jelentő hajóknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

ii.

Az olyan hajókat, amelyeknél a II. mellékletben említett időszak során végrehajtott ellenőrzések alkalmával a II. mellékletben említett számúnál kevesebb hiányosságot regisztráltak, kisebb kockázatot jelentő hajóknak kell tekinteni.

| iii. | Azokat a hajókat, amelyeket a II. mellékletben említett időszak során nem tartották vissza, kisebb kockázatot jelentő hajóknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

iii.

Azokat a hajókat, amelyeket a II. mellékletben említett időszak során nem tartották vissza, kisebb kockázatot jelentő hajóknak kell tekinteni.

A kockázati paraméterek kombinálásával – olyan súlyozást alkalmazva, amely türközi az egyes paramétereknek a hajó teljes kockázatának alakulására gyakorolt befolyását – a következő kockázati profilokat kell meghatározni:

| — | nagy kockázatú, |
| --- | --- |

—

nagy kockázatú,

| — | átlagos kockázatú, |
| --- | --- |

—

átlagos kockázatú,

| — | kis kockázatú. |
| --- | --- |

—

kis kockázatú.

A kockázati profilok meghatározásakor nagyobb hangsúlyt kell fektetni a következő paraméterekre: a hajó típusa, a lobogó szerinti állam teljesítménye, elismert szervezetekhez tartozás és a társaság teljesítménye.

II.   A hajók ellenőrzése

1.   Rendszeres ellenőrzések

A rendszeres ellenőrzésekre előre meghatározott időközönként kerül sor. Ezek gyakorisága a hajó kockázati profiljától függ. A nagy kockázatú hajók esetében ez az időköz nem haladhatja meg a 6 hónapot. Az egyéb kockázati profillal rendelkező hajók rendszeres ellenőrzéseinek időköze a kockázat mértékével fordított arányban növekszik.

A tagállamok rendszeres ellenőrzéseket hajtanak végre a következő hajókon:

| — | Az olyan nagy kockázatú hajókon, amelyek az elmúlt hat hónap során nem estek át ellenőrzésen az EU-hoz vagy a Párizsi Memorandum régiójához tartozó kikötőjében. A nagy kockázatú hajóknál az ötödik hónaptól válik esedékessé az ellenőrzés. |
| --- | --- |

—

Az olyan nagy kockázatú hajókon, amelyek az elmúlt hat hónap során nem estek át ellenőrzésen az EU-hoz vagy a Párizsi Memorandum régiójához tartozó kikötőjében. A nagy kockázatú hajóknál az ötödik hónaptól válik esedékessé az ellenőrzés.

| — | Az olyan átlagos kockázatú hajókon, amelyek az elmúlt 12 hónap során nem estek át ellenőrzésen az EU-hoz vagy a Párizsi Memorandum régiójához tartozó kikötőben. Az átlagos kockázatú hajóknál a 10. hónaptól válik esedékessé az ellenőrzés. |
| --- | --- |

—

Az olyan átlagos kockázatú hajókon, amelyek az elmúlt 12 hónap során nem estek át ellenőrzésen az EU-hoz vagy a Párizsi Memorandum régiójához tartozó kikötőben. Az átlagos kockázatú hajóknál a 10. hónaptól válik esedékessé az ellenőrzés.

| — | Az olyan kis kockázatú hajókon, amelyek az elmúlt
  30 hónap
  során nem estek át ellenőrzésen az Európai Unióhoz vagy a Párizsi Memorandum régiójához tartozó kikötőben. A kis kockázatú hajóknál a huszonnegyedik hónaptól válik esedékessé az ellenőrzés. |
| --- | --- |

—

Az olyan kis kockázatú hajókon, amelyek az elmúlt
  30 hónap
  során nem estek át ellenőrzésen az Európai Unióhoz vagy a Párizsi Memorandum régiójához tartozó kikötőben. A kis kockázatú hajóknál a huszonnegyedik hónaptól válik esedékessé az ellenőrzés.

2.   Kiegészítő ellenőrzések

Az utolsó rendszeres ellenőrzés időpontjára való tekintet nélkül ellenőrizni kell azokat a hajókat, amelyeknél az alábbi elsődlegességi vagy rendhagyó körülmények merülnek fel. A rendhagyó körülmények alapján történő kiegészítő ellenőrzés szükségessége tekintetében azonban az ellenőr szakmai ítélete a döntő.

2A.   Elsődlegességi tényezők

Az utolsó rendszeres ellenőrzés időpontjára való tekintet nélkül ellenőrizni kell azokat a hajókat, amelyeknél az alábbi elsődlegességi körülmények merülnek fel:

| — | Azokat a hajókat, amelyeket az Európai Unióban vagy a Párizsi Memorandum régióján belül elvégzett utolsó ellenőrzés óta biztonsági okok miatt felfüggesztettek vagy kivontak az osztályukból. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyeket az Európai Unióban vagy a Párizsi Memorandum régióján belül elvégzett utolsó ellenőrzés óta biztonsági okok miatt felfüggesztettek vagy kivontak az osztályukból.

| — | Azokat a hajókat, amelyekről egy másik tagállam részéről bejelentés vagy értesítés történt. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyekről egy másik tagállam részéről bejelentés vagy értesítés történt.

| — | Azokat a hajókat, amelyek nem azonosíthatóak az ellenőrzési adatbázisban |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyek nem azonosíthatóak az ellenőrzési adatbázisban

| — | Azokat a hajókat, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv 8. cikkében, a 2000/59/EK irányelvben, a 2002/59/EK irányelvben és adott esetben a 725/2004/EK rendeletben említett vonatkozó értesítési kötelezettségeket. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv 8. cikkében, a 2000/59/EK irányelvben, a 2002/59/EK irányelvben és adott esetben a 725/2004/EK rendeletben említett vonatkozó értesítési kötelezettségeket.

| — | Azokat a hajókat, amelyekkel kapcsolatban rendkívüli hiányosságokat jelentettek, kivéve azokat, amelyek esetében a hiányosságokat az indulást megelőzően kellett orvosolni. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyekkel kapcsolatban rendkívüli hiányosságokat jelentettek, kivéve azokat, amelyek esetében a hiányosságokat az indulást megelőzően kellett orvosolni.

| — | Azokat a hajókat, amelyek:






  — | a kikötő felé haladva ütköztek, zátonyra futottak vagy megfeneklettek; |
| --- | --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyek:

—

a kikötő felé haladva ütköztek, zátonyra futottak vagy megfeneklettek;

| — | ellen vádeljárás folyt vagy folyik a káros anyagok vagy szennyvizek kibocsátásával kapcsolatos rendelkezések megsértése miatt; |
| --- | --- |

—

ellen vádeljárás folyt vagy folyik a káros anyagok vagy szennyvizek kibocsátásával kapcsolatos rendelkezések megsértése miatt;

| — | szabálytalan vagy nem biztonságos manővereket hajtottak végre a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott útvonal-tervezési intézkedések, illetve a biztonságos hajózási gyakorlat és eljárások figyelmen kívül hagyásával. |
| --- | --- |

—

szabálytalan vagy nem biztonságos manővereket hajtottak végre a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott útvonal-tervezési intézkedések, illetve a biztonságos hajózási gyakorlat és eljárások figyelmen kívül hagyásával.

2B.   Rendhagyó tényezők

Az utolsó rendszeres ellenőrzés időpontjára való tekintet nélkül ellenőrizni lehet azokat a hajókat, amelyeknél az alábbi rendhagyó körülmények merülnek fel. Az ilyen kiegészítő ellenőrzés végrehajtására vonatkozó döntés meghozatala az illetékes hatóság szakmai megítélésétől függ.

| — | Azokat a hajókat, amelyek:






  — | üzemeltetésének módja személyek, tárgyak vagy a környezet veszélyeztetését idézte elő, vagy |
| --- | --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyek:

—

üzemeltetésének módja személyek, tárgyak vagy a környezet veszélyeztetését idézte elő, vagy

| — | nem tettek eleget a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) MSC.138(76) határozatának mellékleteiben a Balti-tengerre való behajózási útvonalakra vonatkozó ajánlásnak. |
| --- | --- |

—

nem tettek eleget a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) MSC.138(76) határozatának mellékleteiben a Balti-tengerre való behajózási útvonalakra vonatkozó ajánlásnak.

| — | Azokat a hajókat, melyek bizonyítványait olyan korábban elismert szervezet bocsátotta ki, melynek elismerését visszavonták az EU-ban vagy a Párizsi Memorandum régióján belül elvégzett utolsó ellenőrzés óta. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, melyek bizonyítványait olyan korábban elismert szervezet bocsátotta ki, melynek elismerését visszavonták az EU-ban vagy a Párizsi Memorandum régióján belül elvégzett utolsó ellenőrzés óta.

| — | Azokat a hajókat, amelyekről révkalauzok, kikötőhatóságok vagy kikötői szervek olyan látható rendellenességek meglétét jelentették, amelyek veszélyeztethetik azok biztonságos hajózását vagy ezen irányelv 23. cikkével összhangban veszélyt jelentenek a környezetre nézve. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyekről révkalauzok, kikötőhatóságok vagy kikötői szervek olyan látható rendellenességek meglétét jelentették, amelyek veszélyeztethetik azok biztonságos hajózását vagy ezen irányelv 23. cikkével összhangban veszélyt jelentenek a környezetre nézve.

| — | Azokat a hajókat, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv 9. cikkében, a 2000/59/EK irányelvben, a 2002/59/EK irányelvben és adott esetben a 725/2004/EK rendeletben említett vonatkozó értesítési kötelezettségeket. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv 9. cikkében, a 2000/59/EK irányelvben, a 2002/59/EK irányelvben és adott esetben a 725/2004/EK rendeletben említett vonatkozó értesítési kötelezettségeket.

| — | Azokat a hajókat, melyekről bejelentés vagy panasz érkezett a hajóparancsnok, a személyzet tagja vagy bármely olyan személy részéről, akinek jogos érdeke fűződik a hajó biztonságos működéséhez, a fedélzeti élet- és munkakörülményekhez, illetve a szennyezés megelőzéséhez, kivéve, ha az érintett tagállam úgy ítéli, hogy a bejelentés vagy a panasz nyilvánvalóan megalapozatlan. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, melyekről bejelentés vagy panasz érkezett a hajóparancsnok, a személyzet tagja vagy bármely olyan személy részéről, akinek jogos érdeke fűződik a hajó biztonságos működéséhez, a fedélzeti élet- és munkakörülményekhez, illetve a szennyezés megelőzéséhez, kivéve, ha az érintett tagállam úgy ítéli, hogy a bejelentés vagy a panasz nyilvánvalóan megalapozatlan.

| — | Azokat a hajókat, amelyeket több mint három hónappal korábban visszatartottak. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyeket több mint három hónappal korábban visszatartottak.

| — | Azokat a hajókat, amelyekkel kapcsolatban fennmaradó hiányosságokat jelentettek, kivéve azokat, amelyek hiányosságait az indulást követő 14 napon belül meg kellett szüntetni, valamint azokat a hiányosságokat, amelyeket még az indulás előtt meg kellett szüntetni. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyekkel kapcsolatban fennmaradó hiányosságokat jelentettek, kivéve azokat, amelyek hiányosságait az indulást követő 14 napon belül meg kellett szüntetni, valamint azokat a hiányosságokat, amelyeket még az indulás előtt meg kellett szüntetni.

| — | Azokat a hajókat, amelyek rakományával kapcsolatban, különösen, ha az káros vagy veszélyes anyag, problémákat jelentettek. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyek rakományával kapcsolatban, különösen, ha az káros vagy veszélyes anyag, problémákat jelentettek.

| — | Azokat a hajókat, melyek üzemeltetése személyek, tárgyak vagy a környezet veszélyeztetését idézte elő. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, melyek üzemeltetése személyek, tárgyak vagy a környezet veszélyeztetését idézte elő.

| — | Azokat a hajókat, amelyek esetében megbízható forrásból kiderült, hogy valós kockázati paramétereik eltérnek a rögzített kockázati paraméterektől, és ezáltal a kockázat magasabb szintű. |
| --- | --- |

—

Azokat a hajókat, amelyek esetében megbízható forrásból kiderült, hogy valós kockázati paramétereik eltérnek a rögzített kockázati paraméterektől, és ezáltal a kockázat magasabb szintű.

3.   Kiválasztási rendszer

| 3A. | Az I. prioritású hajókat az alábbiak szerint kell ellenőrizni:






  a) | Kiterjesztett ellenőrzést kell végezni:






  — | minden olyan, nagy kockázati profillal rendelkező hajón, amelyet az elmúlt 6 hónapban nem ellenőriztek, |
| --- | --- | --- | --- |

3A.

Az I. prioritású hajókat az alábbiak szerint kell ellenőrizni:

a)

Kiterjesztett ellenőrzést kell végezni:

—

minden olyan, nagy kockázati profillal rendelkező hajón, amelyet az elmúlt 6 hónapban nem ellenőriztek,

| — | minden olyan tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, amelyet az elmúlt tizenkét hónapban nem ellenőriztek. |
| --- | --- |

—

minden olyan tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, amelyet az elmúlt tizenkét hónapban nem ellenőriztek.

| b) | Kezdeti vagy adott esetben részletesebb ellenőrzést kell végezni:






  — | minden olyan hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, és amelyet az elmúlt tizenkét hónapban nem ellenőriztek. |
| --- | --- | --- |

b)

Kezdeti vagy adott esetben részletesebb ellenőrzést kell végezni:

—

minden olyan hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, és amelyet az elmúlt tizenkét hónapban nem ellenőriztek.

| c) | Elsődlegességi tényező esetén:






  — | az ellenőr szakmai megítélésétől függően részletesebb vagy kiterjesztett vizsgálatot kell végezni minden olyan hajón, amely nagy kockázati profillal rendelkezik, valamint minden tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, |
| --- | --- | --- |

c)

Elsődlegességi tényező esetén:

—

az ellenőr szakmai megítélésétől függően részletesebb vagy kiterjesztett vizsgálatot kell végezni minden olyan hajón, amely nagy kockázati profillal rendelkezik, valamint minden tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón,

| — | minden egyéb hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, részletesebb ellenőrzést kell végezni. |
| --- | --- |

—

minden egyéb hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, részletesebb ellenőrzést kell végezni.

| 3B. | Ha a hatóságok II. prioritású hajót ellenőriznek, az alábbi kiválasztási rendszert kell alkalmazni:







  a) | Kiterjesztett ellenőrzést
  kell
  végezni:






  — | minden olyan, nagy kockázati profillal rendelkező hajón, amelyet az elmúlt öt hónapban nem ellenőriztek, |
| --- | --- | --- | --- |

3B.

a)

Kiterjesztett ellenőrzést
  kell
  végezni:

—

minden olyan, nagy kockázati profillal rendelkező hajón, amelyet az elmúlt öt hónapban nem ellenőriztek,

| — | minden olyan tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, amelyet az elmúlt 10 hónapban nem ellenőriztek, és |
| --- | --- |

—

minden olyan tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, amelyet az elmúlt 10 hónapban nem ellenőriztek, és

| — | minden olyan tizenkét évesnél idősebb, kis kockázati profillal rendelkező személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, amelyet az elmúlt 24 hónapban nem ellenőriztek. |
| --- | --- |

—

minden olyan tizenkét évesnél idősebb, kis kockázati profillal rendelkező személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, amelyet az elmúlt 24 hónapban nem ellenőriztek.

| b) | Kezdeti vagy adott esetben részletesebb ellenőrzést
  kell
  végezni:






  — | minden olyan hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, és amelyet az elmúlt 10 hónapban nem ellenőriztek, és |
| --- | --- | --- |

b)

Kezdeti vagy adott esetben részletesebb ellenőrzést
  kell
  végezni:

—

minden olyan hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb, átlagos kockázati profillal rendelkező személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, és amelyet az elmúlt 10 hónapban nem ellenőriztek, és

| — | minden olyan kis kockázati profillal rendelkező hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajón, és amelyet az elmúlt 24 hónapban nem ellenőriztek. |
| --- | --- |

—

minden olyan kis kockázati profillal rendelkező hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajón, és amelyet az elmúlt 24 hónapban nem ellenőriztek.

| c) | Rendhagyó tényező esetén:






  — | az ellenőr szakmai megítélésétől függően részletesebb vagy kiterjesztett vizsgálatot
  kell
  végezni minden olyan hajón, amely nagy kockázati profillal rendelkezik, valamint minden tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón, |
| --- | --- | --- |

c)

Rendhagyó tényező esetén:

—

az ellenőr szakmai megítélésétől függően részletesebb vagy kiterjesztett vizsgálatot
  kell
  végezni minden olyan hajón, amely nagy kockázati profillal rendelkezik, valamint minden tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajón, olajszállító tartályhajón, gáz- vagy vegyszerszállító hajón és ömlesztettáru-szállító hajón,

| — | minden egyéb hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, részletesebb ellenőrzést
  kell
  végezni. |
| --- | --- |

—

minden egyéb hajón, amely nem tizenkét évesnél idősebb személyszállító hajó, olajszállító tartályhajó, gáz- vagy vegyszerszállító hajó vagy ömlesztettáru-szállító hajó, részletesebb ellenőrzést
  kell
  végezni.

2008. szeptember 24., szerdaII. MELLÉKLET

A HAJÓ KOCKÁZATI PROFILJÁNAK FELÉPÍTÉSE

(a 10. cikk (2) bekezdésében említettek szerint)

| | Profil |
| --- | --- |
| Nagy kockázatú hajó | Átlagos kockázatú hajó | Kis kockázatú hajó |
| Általános paraméterek | Kritériumok | Súlyozás | Kritériumok | Kritériumok |
| 1 | Hajótípus | Vegyszerszállító tartályhajó Gázszállító hajó Olajszállító tartályhajó Ömlesztettáru-szállító hajó Személyszállító hajó | 2 | sem nagy, sem kis kockázatú hajó | Minden típus |
| 2 | A hajó kora | minden típus >12 év | 1 | Minden korszint |
| 3a | Lobogó | fekete/szürke/fehér lista | Fekete – nagyon nagy kockázat, nagy kockázat, közepestől nagy kockázatig | 2 | Fehér |
| Fekete – közepes kockázat | 1 |
| 3b | IMO-hitelesítés | — | — | Igen |
| 4a | Elismert Szervezet | Teljesítmény | nagy | — | — | Nagy |
| közepes | — | — | — |
| kicsi | Kicsi | 1 | — |
| nagyon kicsi | Nagyon kicsi | — |
| 4b | EU által elismert | — | — | Igen |
| 5 | Társaság | Teljesítmény | nagy | — | — | Nagy |
| közepes | — | — | — |
| kicsi | Kicsi | 2 | — |
| nagyon kicsi | Nagyon kicsi | — |
| Ellenőrzéstörténeti paraméterek | | |
| 6 | Az elmúlt 36 hónapban ellenőrzésenként rögzített hiányosságok száma | Hiányosságok | Nem ellenőrizendő | — | ≤ 5 (és legalább egy ellenőrzés az elmúlt 36 hónapban történt) |
| 7 | Visszatartások száma az elmúlt 36 hónapban | Vissza-tartások | ≥ 2 visszatartás | 1 | Nem volt visszatartás |

Profil

Nagy kockázatú hajó

Átlagos kockázatú hajó

Kis kockázatú hajó

Általános paraméterek

Kritériumok

Súlyozás

Kritériumok

Kritériumok

1

Hajótípus

Vegyszerszállító tartályhajó Gázszállító hajó Olajszállító tartályhajó Ömlesztettáru-szállító hajó Személyszállító hajó

2

sem nagy, sem kis kockázatú hajó

Minden típus

2

A hajó kora

minden típus >12 év

1

Minden korszint

3a

Lobogó

fekete/szürke/fehér lista

Fekete – nagyon nagy kockázat, nagy kockázat, közepestől nagy kockázatig

2

Fehér

Fekete – közepes kockázat

1

3b

IMO-hitelesítés

—

—

Igen

4a

Elismert Szervezet

Teljesítmény

nagy

—

—

Nagy

közepes

—

—

—

kicsi

Kicsi

1

—

nagyon kicsi

Nagyon kicsi

—

4b

EU által elismert

—

—

Igen

5

Társaság

Teljesítmény

nagy

—

—

Nagy

közepes

—

—

—

kicsi

Kicsi

2

—

nagyon kicsi

Nagyon kicsi

—

Ellenőrzéstörténeti paraméterek

6

Az elmúlt 36 hónapban ellenőrzésenként rögzített hiányosságok száma

Hiányosságok

Nem ellenőrizendő

—

≤ 5 (és legalább egy ellenőrzés az elmúlt 36 hónapban történt)

7

Visszatartások száma az elmúlt 36 hónapban

Vissza-tartások

≥ 2 visszatartás

1

Nem volt visszatartás

Nagy kockázatúak azok a hajók, amelyek összesen 5 vagy annál több súlyozási pontig teljesítik a kritériumokat.

Kis kockázatúnak azok a hajók minősülnek, amelyek a kis kockázat kritériumainak mindegyikét teljesítik.

Átlagos kockázatúak azok a hajók, amelyek nem tartoznak sem a nagy, sem a kis kockázatú hajók közé.

2008. szeptember 24., szerdaIII. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(a 9. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

A 9. cikk (1) bekezdésével összhangban nyújtandó tájékoztatás:

A kikötőhatóság vagy kikötői szerv, vagy az erre a célra kijelölt hatóság vagy szerv számára legalább három nappal a kikötőbe
  vagy révbe
  való befutás várható időpontja előtt, vagy ha az út három napnál rövidebb időt vesz igénybe, az előző kikötő elhagyása előtt be kell nyújtani a következő információkat:

| a) | a hajó azonosítója (név, hívójel, IMO-azonosítószám vagy MMSI-szám); |
| --- | --- |

a)

a hajó azonosítója (név, hívójel, IMO-azonosítószám vagy MMSI-szám);

| b) | a kikötői tartózkodás tervezett időtartama
  és az ugyanazon út során egymást követően érintett közösségi kikötők listája
  ; |
| --- | --- |

b)

a kikötői tartózkodás tervezett időtartama
  és az ugyanazon út során egymást követően érintett közösségi kikötők listája
  ;

| c) | tartályhajók esetében:






  i. | építési mód: szimplafalú, szimplafalú elkülönített ballaszttartályokkal, duplafalú; |
| --- | --- | --- |

c)

tartályhajók esetében:

i.

építési mód: szimplafalú, szimplafalú elkülönített ballaszttartályokkal, duplafalú;

| ii. | a rakomány és a ballaszttartályok állapota: teli, üres, inert gázzal töltött; |
| --- | --- |

ii.

a rakomány és a ballaszttartályok állapota: teli, üres, inert gázzal töltött;

| iii. | a rakomány mennyisége és jellege; |
| --- | --- |

iii.

a rakomány mennyisége és jellege;

| d) | a rendeltetési kikötőben
  vagy révben
  tervezett műveletek (berakodás, kirakodás, egyéb); |
| --- | --- |

d)

a rendeltetési kikötőben
  vagy révben
  tervezett műveletek (berakodás, kirakodás, egyéb);

| e) | egyazon út alkalmával a Közösségben érintett, egymást követő kikötők és révek; |
| --- | --- |

e)

egyazon út alkalmával a Közösségben érintett, egymást követő kikötők és révek;

| f) | előírás szerinti szemlevizsgálatok, valamint jelentős karbantartási vagy javítási munkák, amelyeket a rendeltetési kikötőben
  vagy révben
  való tartózkodás ideje alatt kell elvégezni; |
| --- | --- |

f)

előírás szerinti szemlevizsgálatok, valamint jelentős karbantartási vagy javítási munkák, amelyeket a rendeltetési kikötőben
  vagy révben
  való tartózkodás ideje alatt kell elvégezni;

| g) | a Párizsi Memorandum régiójában történt utolsó kiterjesztett ellenőrzés időpontja. |
| --- | --- |

g)

a Párizsi Memorandum régiójában történt utolsó kiterjesztett ellenőrzés időpontja.

2008. szeptember 24., szerdaIV. MELLÉKLET

BIZONYÍTVÁNYOK ÉS DOKUMENTUMOK LISTÁJA

(a 13. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Nemzetközi köbözési bizonyítvány (1969). |
| --- | --- |

1.

Nemzetközi köbözési bizonyítvány (1969).

| 2. | — | személyhajó-biztonsági bizonyítvány, |
| --- | --- | --- |

2.

—

személyhajó-biztonsági bizonyítvány,

| — | teherhajószerkezet-biztonsági bizonyítvány, |
| --- | --- |

—

teherhajószerkezet-biztonsági bizonyítvány,

| — | teherhajó-biztonsági felszerelési bizonyítvány, |
| --- | --- |

—

teherhajó-biztonsági felszerelési bizonyítvány,

| — | teherhajó-biztonsági rádió-bizonyítvány, |
| --- | --- |

—

teherhajó-biztonsági rádió-bizonyítvány,

| — | felmentési bizonyítvány, benne szükség esetén a szállítmányok listája, |
| --- | --- |

—

felmentési bizonyítvány, benne szükség esetén a szállítmányok listája,

| — | teherhajó-biztonsági bizonyítvány. |
| --- | --- |

—

teherhajó-biztonsági bizonyítvány.

| 3. | Nemzetközi hajóvédelmi bizonyítvány (ISSC). |
| --- | --- |

3.

Nemzetközi hajóvédelmi bizonyítvány (ISSC).

| 4. | Folyamatos törzsadat-nyilvántartás. |
| --- | --- |

4.

Folyamatos törzsadat-nyilvántartás.

| 5. | Ömlesztett cseppfolyósított gáz szállítására vonatkozó nemzetközi alkalmassági bizonyítvány;
  Ömlesztett cseppfolyósított gáz szállítására vonatkozó alkalmassági bizonyítvány. |
| --- | --- |

5.

Ömlesztett cseppfolyósított gáz szállítására vonatkozó nemzetközi alkalmassági bizonyítvány;

Ömlesztett cseppfolyósított gáz szállítására vonatkozó alkalmassági bizonyítvány.

| 6. | Ömlesztett veszélyes vegyi anyagok szállítására vonatkozó nemzetközi alkalmassági bizonyítvány;
  Ömlesztett veszélyes vegyi anyagok szállítására vonatkozó alkalmassági bizonyítvány; |
| --- | --- |

6.

Ömlesztett veszélyes vegyi anyagok szállítására vonatkozó nemzetközi alkalmassági bizonyítvány;

Ömlesztett veszélyes vegyi anyagok szállítására vonatkozó alkalmassági bizonyítvány;

| 7. | Olajszennyezések megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány. |
| --- | --- |

7.

Olajszennyezések megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány.

| 8. | Szennyeződések megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány ömlesztett, káros, folyékony anyagok szállításához. |
| --- | --- |

8.

Szennyeződések megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány ömlesztett, káros, folyékony anyagok szállításához.

| 9. | Nemzetközi merülésvonal bizonyítvány (1966);
  Nemzetközi merülésvonal-felmentési bizonyítvány. |
| --- | --- |

9.

Nemzetközi merülésvonal bizonyítvány (1966);

Nemzetközi merülésvonal-felmentési bizonyítvány.

| 10. | Olajnapló, I. és II. rész. |
| --- | --- |

10.

Olajnapló, I. és II. rész.

| 11. | Rakomány-nyilvántartási könyv. |
| --- | --- |

11.

Rakomány-nyilvántartási könyv.

| 12. | Minimális biztonságos személyzet létszámát igazoló okmány. |
| --- | --- |

12.

Minimális biztonságos személyzet létszámát igazoló okmány.

| 13. | Az STCW egyezmény rendelkezéseinek megfelelően előírt bizonyítványok vagy más dokumentumok. |
| --- | --- |

13.

Az STCW egyezmény rendelkezéseinek megfelelően előírt bizonyítványok vagy más dokumentumok.

| 14. | Egészségügyi alkalmassági bizonyítványok (lásd a tengerészek egészségügyi vizsgálatáról szóló 73. számú ILO-egyezményt). |
| --- | --- |

14.

Egészségügyi alkalmassági bizonyítványok (lásd a tengerészek egészségügyi vizsgálatáról szóló 73. számú ILO-egyezményt).

| 15. | A fedélzeti munkarendet tartalmazó áttekintés (180. sz. ILO-egyezmény és STCW 95). |
| --- | --- |

15.

A fedélzeti munkarendet tartalmazó áttekintés (180. sz. ILO-egyezmény és STCW 95).

| 16. | A tengerészek munkaidejére és pihenőidejére vonatkozó nyilvántartások (180. sz. ILO-egyezmény). |
| --- | --- |

16.

A tengerészek munkaidejére és pihenőidejére vonatkozó nyilvántartások (180. sz. ILO-egyezmény).

| 17. | Stabilitási tájékoztató. |
| --- | --- |

17.

Stabilitási tájékoztató.

| 18. | A hajók biztonságos üzemeltetésének és a környezetszennyezés megelőzésének nemzetközi szabályzata szerint kiadott megfelelési okmány és biztonságos üzemeltetési bizonyítvány példánya (1974. évi SOLAS-egyezmény, IX. fejezet). |
| --- | --- |

18.

A hajók biztonságos üzemeltetésének és a környezetszennyezés megelőzésének nemzetközi szabályzata szerint kiadott megfelelési okmány és biztonságos üzemeltetési bizonyítvány példánya (1974. évi SOLAS-egyezmény, IX. fejezet).

| 19. | A hajótest szilárdságának és a gépi berendezéseknek az érintett elismert szervezet által kibocsátott bizonyítványa (csak akkor szükséges, ha a hajót egy elismert szervezet sorolja osztályba). |
| --- | --- |

19.

A hajótest szilárdságának és a gépi berendezéseknek az érintett elismert szervezet által kibocsátott bizonyítványa (csak akkor szükséges, ha a hajót egy elismert szervezet sorolja osztályba).

| 20. | Veszélyes árukat szállító hajókra vonatkozó különleges követelmények teljesüléséről szóló dokumentum. |
| --- | --- |

20.

Veszélyes árukat szállító hajókra vonatkozó különleges követelmények teljesüléséről szóló dokumentum.

| 21. | Gyorsjáratú vízi jármű biztonsági bizonyítványa és gyorsjáratú vízi jármű üzemeltetési engedélye. |
| --- | --- |

21.

Gyorsjáratú vízi jármű biztonsági bizonyítványa és gyorsjáratú vízi jármű üzemeltetési engedélye.

| 22. | Különleges jegyzék vagy nyilatkozat a veszélyes árukról, vagy részletes rakományelrendezési terv. |
| --- | --- |

22.

Különleges jegyzék vagy nyilatkozat a veszélyes árukról, vagy részletes rakományelrendezési terv.

| 23. | Hajónaplóadatok a próbákról és gyakorlatokról készült jelentésekkel – beleértve a védelmi gyakorlatokat – és az életmentő eszközök és berendezések, valamint a tűzoltó berendezések és tűzvédelmi intézkedések ellenőrzési és karbantartási naplója. |
| --- | --- |

23.

Hajónaplóadatok a próbákról és gyakorlatokról készült jelentésekkel – beleértve a védelmi gyakorlatokat – és az életmentő eszközök és berendezések, valamint a tűzoltó berendezések és tűzvédelmi intézkedések ellenőrzési és karbantartási naplója.

| 24. | Különleges rendeltetésű hajó biztonsági bizonyítványa. |
| --- | --- |

24.

Különleges rendeltetésű hajó biztonsági bizonyítványa.

| 25. | Mobil tengeri fúrótorony biztonsági bizonyítványa. |
| --- | --- |

25.

Mobil tengeri fúrótorony biztonsági bizonyítványa.

| 26. | Olajszállító tartályhajók esetén, az olajkibocsátás-figyelő és -ellenőrző rendszerről készült jelentés az utolsó ballasztban megtett útról. |
| --- | --- |

26.

Olajszállító tartályhajók esetén, az olajkibocsátás-figyelő és -ellenőrző rendszerről készült jelentés az utolsó ballasztban megtett útról.

| 27. | Riadóterv, tűzvédelmi terv, személyszállító hajók esetén kárelhárítási terv. |
| --- | --- |

27.

Riadóterv, tűzvédelmi terv, személyszállító hajók esetén kárelhárítási terv.

| 28. | Fedélzeti olajszennyezés vészhelyzeti terve. |
| --- | --- |

28.

Fedélzeti olajszennyezés vészhelyzeti terve.

| 29. | Felügyeleti ellenőrzési dokumentáció (ömlesztettáru- és olajszállító hajóknál). |
| --- | --- |

29.

Felügyeleti ellenőrzési dokumentáció (ömlesztettáru- és olajszállító hajóknál).

| 30. | Korábbi, a kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzésről készült jelentések. |
| --- | --- |

30.

Korábbi, a kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzésről készült jelentések.

| 31. | Ro-ro személyszállító hajók esetén információ az A/A maximum arányáról. |
| --- | --- |

31.

Ro-ro személyszállító hajók esetén információ az A/A maximum arányáról.

| 32. | Gabonaszállításra jogosító engedély. |
| --- | --- |

32.

Gabonaszállításra jogosító engedély.

| 33. | Rakományrögzítési kézikönyv. |
| --- | --- |

33.

Rakományrögzítési kézikönyv.

| 34. | Hulladékkezelési terv és hulladék-nyilvántartás. |
| --- | --- |

34.

Hulladékkezelési terv és hulladék-nyilvántartás.

| 35. | Döntéstámogató rendszer az utasszállító hajók parancsnokainak. |
| --- | --- |

35.

Döntéstámogató rendszer az utasszállító hajók parancsnokainak.

| 36. | Együttműködési terv a rögzített útvonalon közlekedő utasszállító hajók felkutatásáról és mentéséről (SAR). |
| --- | --- |

36.

Együttműködési terv a rögzített útvonalon közlekedő utasszállító hajók felkutatásáról és mentéséről (SAR).

| 37. | Üzemeltetési korlátozások listája személyszállító hajókra. |
| --- | --- |

37.

Üzemeltetési korlátozások listája személyszállító hajókra.

| 38. | Ömlesztettáru-szállító hajók kézikönyve. |
| --- | --- |

38.

Ömlesztettáru-szállító hajók kézikönyve.

| 39. | Be- és kirakodási terv ömlesztettáru-szállító hajókra. |
| --- | --- |

39.

Be- és kirakodási terv ömlesztettáru-szállító hajókra.

| 40. | Az olajszennyezés miatti polgári jogi felelősség esetére szóló biztosításról vagy egyéb pénzügyi biztosítékról szóló igazolás (az olajszennyezés polgári jogi kártérítéséről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény). |
| --- | --- |

40.

Az olajszennyezés miatti polgári jogi felelősség esetére szóló biztosításról vagy egyéb pénzügyi biztosítékról szóló igazolás (az olajszennyezés polgári jogi kártérítéséről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény).

| 41. | A hajótulajdonosok felelősségbiztosításával és pénzügyi kezességvállalásával foglalkozó 2008/XX/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében megkövetelt igazolás. |
| --- | --- |

41.

A hajótulajdonosok felelősségbiztosításával és pénzügyi kezességvállalásával foglalkozó 2008/XX/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében megkövetelt igazolás.

| 42. | A [közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról, valamint a hajótulajdonosok felelősségbiztosításáról és pénzügyi kezességvállalásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló] 2008/XX/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében megkövetelt igazolások. |
| --- | --- |

42.

A [közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról, valamint a hajótulajdonosok felelősségbiztosításáról és pénzügyi kezességvállalásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról szóló] 2008/XX/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében megkövetelt igazolások.

| 43. | A tengeren és a belvízi hajózási útvonalakon közlekedő személyszállítók balesetre vonatkozó felelősségbiztosításáról szóló XXXX/2008/EK rendelet értelmében megkövetelt igazolás. (1)] |
| --- | --- |

43.

A tengeren és a belvízi hajózási útvonalakon közlekedő személyszállítók balesetre vonatkozó felelősségbiztosításáról szóló XXXX/2008/EK rendelet értelmében megkövetelt igazolás. (1)]

| 44. | Levegőszennyezés megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány. |
| --- | --- |

44.

Levegőszennyezés megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány.

| 45. | Szennyvíz általi szennyezés megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány. |
| --- | --- |

45.

Szennyvíz általi szennyezés megelőzésére vonatkozó nemzetközi bizonyítvány.

---

(1)  A 41., 42. és 43. pont beillesztésére a harmadik tengeri biztonsági csomagban foglalt vonatkozó jogszabályok elfogadásának függvényében kerül sor.

2008. szeptember 24., szerdaV. MELLÉKLET

PÉLDÁK AZ „EGYÉRTELMŰ BIZONYÍTÉKOKRA”

(a 13. cikk (3) bekezdésében említettek szerint)

A.   Példák a részletesebb ellenőrzést alátámasztó egyértelmű bizonyítékokra

| 1. | A II. melléklet II. részének 2A. és 2B. pontjában szereplő hajók. |
| --- | --- |

1.

A II. melléklet II. részének 2A. és 2B. pontjában szereplő hajók.

| 2. | Az olaj-nyilvántartási könyvet nem vezetik az előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

2.

Az olaj-nyilvántartási könyvet nem vezetik az előírásoknak megfelelően.

| 3. | A bizonyítványok és egyéb dokumentumok vizsgálatakor pontatlanságokat tártak fel. |
| --- | --- |

3.

A bizonyítványok és egyéb dokumentumok vizsgálatakor pontatlanságokat tártak fel.

| 4. | Arra utaló körülmények, hogy a hajószemélyzet nem felel meg a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2001. április 4-i 2001/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) fedélzeti kommunikációra vonatkozó 17. cikk rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

4.

Arra utaló körülmények, hogy a hajószemélyzet nem felel meg a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2001. április 4-i 2001/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) fedélzeti kommunikációra vonatkozó 17. cikk rendelkezéseinek.

| 5. | Valamely bizonyítványt vagy igazolást csalással szereztek meg, vagy a bizonyítvány vagy igazolás felmutatója nem azonos azzal a személlyel, akinek részére a bizonyítványt eredetileg kiállították, |
| --- | --- |

5.

Valamely bizonyítványt vagy igazolást csalással szereztek meg, vagy a bizonyítvány vagy igazolás felmutatója nem azonos azzal a személlyel, akinek részére a bizonyítványt eredetileg kiállították,

| 6. | A hajó parancsnoka vagy tisztje olyan igazolvánnyal rendelkezik, vagy a hajó besorolását olyan bizonyítvány igazolja, amelyet az STCW egyezményt alá nem írt ország állított ki. |
| --- | --- |

6.

A hajó parancsnoka vagy tisztje olyan igazolvánnyal rendelkezik, vagy a hajó besorolását olyan bizonyítvány igazolja, amelyet az STCW egyezményt alá nem írt ország állított ki.

| 7. | Bizonyítékok vannak arra vonatkozóan, hogy a rakománnyal kapcsolatos és egyéb műveleteket nem biztonságosan, vagy az IMO iránymutatásokkal összhangban végzik, ilyen például, amikor a rakománytartályokhoz vezető semlegesgáz-fővezetékben az oxigéntartalom meghaladja az előírásokban engedélyezett maximális szintet. |
| --- | --- |

7.

Bizonyítékok vannak arra vonatkozóan, hogy a rakománnyal kapcsolatos és egyéb műveleteket nem biztonságosan, vagy az IMO iránymutatásokkal összhangban végzik, ilyen például, amikor a rakománytartályokhoz vezető semlegesgáz-fővezetékben az oxigéntartalom meghaladja az előírásokban engedélyezett maximális szintet.

| 8. | Olajszállító tartályhajó parancsnokának mulasztása a legutóbbi ballasztmenetben megtett úton az olajlefejtés megfigyelési és ellenőrző rendszere nyilvántartásának bemutatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

8.

Olajszállító tartályhajó parancsnokának mulasztása a legutóbbi ballasztmenetben megtett úton az olajlefejtés megfigyelési és ellenőrző rendszere nyilvántartásának bemutatásával kapcsolatban.

| 9. | Naprakész riadóterv hiánya, vagy ha a személyzet nem ismeri teendőit tűz keletkezése vagy a hajó elhagyására vonatkozó parancs esetén. |
| --- | --- |

9.

Naprakész riadóterv hiánya, vagy ha a személyzet nem ismeri teendőit tűz keletkezése vagy a hajó elhagyására vonatkozó parancs esetén.

| 10. | Téves vészjelzés leadása, melyet nem követ megfelelő visszavonási eljárás. |
| --- | --- |

10.

Téves vészjelzés leadása, melyet nem követ megfelelő visszavonási eljárás.

| 11. | Az egyezmények által megkövetelt fontosabb berendezések vagy intézkedési tervek hiánya. |
| --- | --- |

11.

Az egyezmények által megkövetelt fontosabb berendezések vagy intézkedési tervek hiánya.

| 12. | A higiéniai feltételek nagyfokú hiánya a hajó fedélzetén. |
| --- | --- |

12.

A higiéniai feltételek nagyfokú hiánya a hajó fedélzetén.

| 13. | Az ellenőr általános benyomásából és megfigyeléseiből származó bizonyíték arra nézve, hogy a hajótest vagy -szerkezet súlyos károsodása vagy hiányossága áll fenn, amely veszélyeztetheti a hajó szerkezeti integritását, illetve víz- és időjárás-állóságát. |
| --- | --- |

13.

Az ellenőr általános benyomásából és megfigyeléseiből származó bizonyíték arra nézve, hogy a hajótest vagy -szerkezet súlyos károsodása vagy hiányossága áll fenn, amely veszélyeztetheti a hajó szerkezeti integritását, illetve víz- és időjárás-állóságát.

| 14. | Információ vagy bizonyíték arra nézve, hogy a parancsnok vagy a személyzet nem ismeri jól a hajózás biztonságával vagy a környezetszennyezés megelőzésével kapcsolatos alapvető műveleteket, vagy ezeket nem hajtja végre. |
| --- | --- |

14.

Információ vagy bizonyíték arra nézve, hogy a parancsnok vagy a személyzet nem ismeri jól a hajózás biztonságával vagy a környezetszennyezés megelőzésével kapcsolatos alapvető műveleteket, vagy ezeket nem hajtja végre.

| 15. | A fedélzeti munkarendről, a tengerészek munka-és pihenőidejéről nincs nyilvántartás. |
| --- | --- |

15.

A fedélzeti munkarendről, a tengerészek munka-és pihenőidejéről nincs nyilvántartás.

B.   Példák a hajók védelmi szempontú ellenőrzését alátámasztó egyértelmű bizonyítékokra

| 1. | Az ellenőr a kezdeti ellenőrzés során a következő okok miatt tarthatja egyértelműen indokoltnak további védelmi ellenőrzések végzését:






  1.1. | A nemzetközi hajóvédelmi bizonyítvány (ISSC) nem érvényes vagy lejárt. |
| --- | --- | --- |

1.

Az ellenőr a kezdeti ellenőrzés során a következő okok miatt tarthatja egyértelműen indokoltnak további védelmi ellenőrzések végzését:

1.1.

A nemzetközi hajóvédelmi bizonyítvány (ISSC) nem érvényes vagy lejárt.

| 1.2. | A hajó védelmi szintje alacsonyabb, mint a kikötőé. |
| --- | --- |

1.2.

A hajó védelmi szintje alacsonyabb, mint a kikötőé.

| 1.3. | A hajó védelmével kapcsolatos gyakorlatokat nem tartották meg. |
| --- | --- |

1.3.

A hajó védelmével kapcsolatos gyakorlatokat nem tartották meg.

| 1.4. | Az utolsó tíz hajó-kikötő vagy hajó-hajó kapcsolat dokumentációja hiányos. |
| --- | --- |

1.4.

Az utolsó tíz hajó-kikötő vagy hajó-hajó kapcsolat dokumentációja hiányos.

| 1.5. | Bizonyíték vagy megfigyelés utal arra, hogy a hajó személyzetének legfontosabb tagjai nem tudnak egymással kommunikálni. |
| --- | --- |

1.5.

Bizonyíték vagy megfigyelés utal arra, hogy a hajó személyzetének legfontosabb tagjai nem tudnak egymással kommunikálni.

| 1.6. | Megfigyelés utal arra, hogy a védelmi intézkedések terén jelentős hiányosságok állnak fenn. |
| --- | --- |

1.6.

Megfigyelés utal arra, hogy a védelmi intézkedések terén jelentős hiányosságok állnak fenn.

| 1.7. | Harmadik féltől tájékoztatás (például jelentés, panasz) érkezett valamely, védelemmel kapcsolatos információról. |
| --- | --- |

1.7.

Harmadik féltől tájékoztatás (például jelentés, panasz) érkezett valamely, védelemmel kapcsolatos információról.

| 1.8. | A hajónak egymás után többször kiállított ideiglenes nemzetközi hajóvédelmi bizonyítványai (ISSC) vannak, és az ellenőr szakmai megítélése szerint a hajó vagy a társaság egyik célja az ideiglenes bizonyítvány kérésekor az volt, hogy az ideiglenes bizonyítvány érvényességén túl is elkerülhesse az 1974. évi SOLAS-egyezmény XI-2. fejezetének és az ISPS szabályzat A. részének való teljes körű megfelelést. Az ISPS szabályzat A. része rendelkezik arról, hogy milyen körülmények között állítható ki ideiglenes bizonyítvány. |
| --- | --- |

1.8.

A hajónak egymás után többször kiállított ideiglenes nemzetközi hajóvédelmi bizonyítványai (ISSC) vannak, és az ellenőr szakmai megítélése szerint a hajó vagy a társaság egyik célja az ideiglenes bizonyítvány kérésekor az volt, hogy az ideiglenes bizonyítvány érvényességén túl is elkerülhesse az 1974. évi SOLAS-egyezmény XI-2. fejezetének és az ISPS szabályzat A. részének való teljes körű megfelelést. Az ISPS szabályzat A. része rendelkezik arról, hogy milyen körülmények között állítható ki ideiglenes bizonyítvány.

| 2. | Ha az ellenőr megállapítja a fent említett egyértelmű bizonyítékok meglétét, erről haladéktalanul tájékoztatja az illetékes védelmi hatóságot (kivéve, ha az ellenőr egyben védelmi tiszt is). Az illetékes védelmi hatóság határoz arról, hogy a védelmi szint figyelembevételével az 1974. évi SOLAS-egyezmény XI. fejezetének 9. szabálya szerint milyen további ellenőrzési intézkedések szükségesek. |
| --- | --- |

2.

Ha az ellenőr megállapítja a fent említett egyértelmű bizonyítékok meglétét, erről haladéktalanul tájékoztatja az illetékes védelmi hatóságot (kivéve, ha az ellenőr egyben védelmi tiszt is). Az illetékes védelmi hatóság határoz arról, hogy a védelmi szint figyelembevételével az 1974. évi SOLAS-egyezmény XI. fejezetének 9. szabálya szerint milyen további ellenőrzési intézkedések szükségesek.

| 3. | A fent említettektől eltérő egyértelmű bizonyítékok a védelmi tiszt hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

3.

A fent említettektől eltérő egyértelmű bizonyítékok a védelmi tiszt hatáskörébe tartoznak.

---

(1)  HL L 136., 2001.5.18., 17. o. ║.

2008. szeptember 24., szerdaVI. MELLÉKLET

HAJÓ-ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSOK

(a 15. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

A Párizsi Memorandum „Kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzési eljárások” című I. melléklete, valamint a Párizsi Memorandum alábbi utasításainak naprakész változatai:

| — | Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (33/2000/02 utasítás: Üzemeltetési ellenőrzés a komphajókon és személyszállító hajókon), |
| --- | --- |

—

Instruction 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (33/2000/02 utasítás: Üzemeltetési ellenőrzés a komphajókon és személyszállító hajókon),

| — | Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (35/2002/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az elektronikus térképekhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (35/2002/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az elektronikus térképekhez),

| — | Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (36/2003/08 utasítás: Útmutatás a munka- és életkörülmények ellenőrzéséhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (36/2003/08 utasítás: Útmutatás a munka- és életkörülmények ellenőrzéséhez),

| — | Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (37/2004/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a módosított STCW 78/95 egyezményhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (37/2004/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a módosított STCW 78/95 egyezményhez),

| — | Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (37/2004/05 utasítás: Iránymutatások a munkaidő/pihenőidő ellenőrzéséhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (37/2004/05 utasítás: Iránymutatások a munkaidő/pihenőidő ellenőrzéséhez),

| — | Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (37/2004/10 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a védelmi szempontú ellenőrzéshez), |
| --- | --- |

—

Instruction 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (37/2004/10 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a védelmi szempontú ellenőrzéshez),

| — | Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (38/2005/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az úti adatrögzítő ellenőrzéséhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/02: Guidelines for PSCO's Checking a Voyage Data Recorder (VDR) (38/2005/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az úti adatrögzítő ellenőrzéséhez),

| — | 38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (38/2005/05 utasítás: Iránymutatások a MARPOL I. mellékletéhez), |
| --- | --- |

—

38/2005/05: Guidelines on MARPOL 73/78 Annex I (38/2005/05 utasítás: Iránymutatások a MARPOL I. mellékletéhez),

| — | Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (38/2005/07 utasítás: Iránymutatások az állapotminősítési rendszer (CAS) ellenőrzéséhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (38/2005/07 utasítás: Iránymutatások az állapotminősítési rendszer (CAS) ellenőrzéséhez),

| — | Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (39/2006/01 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az ISM-szabályzatra vonatkozóan), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (39/2006/01 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az ISM-szabályzatra vonatkozóan),

| — | Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (39/2006/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az Általános Tengeri Vészjelző- és Biztonsági Rendszer (GMDSS) ellenőrzéséhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (39/2006/02 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára az Általános Tengeri Vészjelző- és Biztonsági Rendszer (GMDSS) ellenőrzéséhez),

| — | Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (39/2006/03 utasítás: A tilalmi és értesítési jegyzék optimalizálása), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (39/2006/03 utasítás: A tilalmi és értesítési jegyzék optimalizálása),

| — | Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (39/2006/10 utasítás: Útmutatás a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a ballaszttartályok vizsgálatára és a fő áramforrás kiesésének szimulációjára vonatkozóan), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks and Main Power Failure Simulation (black-out test) (39/2006/10 utasítás: Útmutatás a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a ballaszttartályok vizsgálatára és a fő áramforrás kiesésének szimulációjára vonatkozóan),

| — | Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (39/2006/11 utasítás: Útmutatás az ömlesztettáru-szállító hajók felépítésének ellenőrzéséhez), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (39/2006/11 utasítás: Útmutatás az ömlesztettáru-szállító hajók felépítésének ellenőrzéséhez),

| — | Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (39/2006/12 utasítás: Bevált gyakorlatok szabályzata a kikötő szerinti állam ellenőrei számára), |
| --- | --- |

—

Instruction 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (39/2006/12 utasítás: Bevált gyakorlatok szabályzata a kikötő szerinti állam ellenőrei számára),

| — | Instruction 40/2007/04: Criteria for the Responsibility Assessment of Recognized Organisations (R/O) (40/2007/04 utasítás: Az elismert szervezetek felelősségértékelésének kritériumai), |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/04: Criteria for the Responsibility Assessment of Recognized Organisations (R/O) (40/2007/04 utasítás: Az elismert szervezetek felelősségértékelésének kritériumai),

| — | Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspectors for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (40/2007/09 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a MARPOL 73/78 VI. mellékletének való megfeleléshez). |
| --- | --- |

—

Instruction 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspectors for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (40/2007/09 utasítás: Iránymutatások a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a MARPOL 73/78 VI. mellékletének való megfeleléshez).

2008. szeptember 24., szerda
  VII. MELLÉKLET

A HAJÓK KITERJESZTETT ELLENŐRZÉSE

(a 14. cikkben említettek szerint)

A kiterjesztett ellenőrzés különösen az alábbi kockázati területek általános állapotára vonatkozik:

| — | Dokumentáció |
| --- | --- |

—

Dokumentáció

| — | Hajószerkezet állapota |
| --- | --- |

—

Hajószerkezet állapota

| — | Időjárásállóság |
| --- | --- |

—

Időjárásállóság

| — | Vészüzemi rendszerek |
| --- | --- |

—

Vészüzemi rendszerek

| — | Rádiós kommunikáció |
| --- | --- |

—

Rádiós kommunikáció

| — | Rakománykezelési műveletek |
| --- | --- |

—

Rakománykezelési műveletek

| — | Tűzvédelem |
| --- | --- |

—

Tűzvédelem

| — | Riasztóberendezések |
| --- | --- |

—

Riasztóberendezések

| — | Élet- és munkakörülmények |
| --- | --- |

—

Élet- és munkakörülmények

| — | Navigációs berendezések |
| --- | --- |

—

Navigációs berendezések

| — | Életmentő felszerelések |
| --- | --- |

—

Életmentő felszerelések

| — | Veszélyes áruk |
| --- | --- |

—

Veszélyes áruk

| — | Meghajtó- és segédgépek |
| --- | --- |

—

Meghajtó- és segédgépek

| — | Szennyezés-megelőzés |
| --- | --- |

—

Szennyezés-megelőzés

Továbbá a kiterjesztett ellenőrzés magában foglalja az ellenőrzött hajó típusától függően a kockázati terület bizonyos egyedi tételeinek ellenőrzését is a 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően, figyelemmel azok gyakorlati megvalósíthatóságára, valamint a személyek, hajó vagy a kikötő biztonságával kapcsolatos korlátozásokra.

2008. szeptember 24., szerdaVIII. MELLÉKLET

A KÖZÖSSÉGEN BELÜLI KIKÖTŐKBŐL TÖRTÉNŐ KITILTÁSSAL ÉS LEHORGONYZÁSSAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

(a 16. cikkben említettek szerint)

| 1. | Amennyiben teljesülnek a 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek, annak a kikötőnek az illetékes hatósága, ahol a hajót harmadik alkalommal visszatartják, a hajó parancsnokát írásban tájékozatja arról, hogy kitiltó határozat fog születni a hajó ellen, mely határozat azonnal hatályba lép, amint a hajó elhagyta a kikötőt. A kitiltó határozat közvetlenül azután lép hatályba, hogy a hajó elhagyta a kikötőt, miután kijavították a visszatartást indokló hiányosságokat. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben teljesülnek a 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek, annak a kikötőnek az illetékes hatósága, ahol a hajót harmadik alkalommal visszatartják, a hajó parancsnokát írásban tájékozatja arról, hogy kitiltó határozat fog születni a hajó ellen, mely határozat azonnal hatályba lép, amint a hajó elhagyta a kikötőt. A kitiltó határozat közvetlenül azután lép hatályba, hogy a hajó elhagyta a kikötőt, miután kijavították a visszatartást indokló hiányosságokat.

| 2. | Az illetékes hatóság megküldi a kitiltó határozat egy példányát a lobogó szerinti állam illetékes hatóságainak, az érintett hajóosztályozó társaságnak, a többi tagállamnak, a Párizsi Memorandumot aláíró többi államnak, a Bizottságnak és a Párizsi Memorandum titkárságának is. Az illetékes hatóság köteles a kitiltó határozatról szóló információval késedelem nélkül frissíteni az ellenőrzési adatbázist is. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóság megküldi a kitiltó határozat egy példányát a lobogó szerinti állam illetékes hatóságainak, az érintett hajóosztályozó társaságnak, a többi tagállamnak, a Párizsi Memorandumot aláíró többi államnak, a Bizottságnak és a Párizsi Memorandum titkárságának is. Az illetékes hatóság köteles a kitiltó határozatról szóló információval késedelem nélkül frissíteni az ellenőrzési adatbázist is.

| 3. | A kitiltó határozat visszavonása érdekében a hajó tulajdonosának vagy üzemeltetőjének hivatalos kérelmet kell benyújtania azon tagállam illetékes hatóságához, amely a kitiltó határozatot hozta. A kérelemhez csatolni kell a lobogó szerinti állam illetékes hatóságának nyilatkozatát, amelyet az általa felhatalmazott ellenőr fedélzeten tett látogatását követően állítottak ki, és igazolja, hogy a hajó teljes mértékben megfelel az egyezmények vonatkozó rendelkezéseinek. A lobogó szerinti állam hatósága bizonyítékot szolgáltat az illetékes hatóság számára arról, hogy a fedélzeti szemle megtörtént. |
| --- | --- |

3.

A kitiltó határozat visszavonása érdekében a hajó tulajdonosának vagy üzemeltetőjének hivatalos kérelmet kell benyújtania azon tagállam illetékes hatóságához, amely a kitiltó határozatot hozta. A kérelemhez csatolni kell a lobogó szerinti állam illetékes hatóságának nyilatkozatát, amelyet az általa felhatalmazott ellenőr fedélzeten tett látogatását követően állítottak ki, és igazolja, hogy a hajó teljes mértékben megfelel az egyezmények vonatkozó rendelkezéseinek. A lobogó szerinti állam hatósága bizonyítékot szolgáltat az illetékes hatóság számára arról, hogy a fedélzeti szemle megtörtént.

| 4. | A kitiltó határozat visszavonására irányuló kérelemhez adott esetben a hajóosztályozó társaság ellenőrének fedélzeti szemléjét követően csatolni kell a hajó osztályozását elvégző hajóosztályozó társaság nyilatkozatát is, amely igazolja, hogy a hajó megfelel az adott társaság által az arra az osztályra vonatkozóan előírt normáknak. A hajóosztályozó társaság bizonyítékot szolgáltat az illetékes hatóság számára arról, hogy a fedélzeti szemle megtörtént. |
| --- | --- |

4.

A kitiltó határozat visszavonására irányuló kérelemhez adott esetben a hajóosztályozó társaság ellenőrének fedélzeti szemléjét követően csatolni kell a hajó osztályozását elvégző hajóosztályozó társaság nyilatkozatát is, amely igazolja, hogy a hajó megfelel az adott társaság által az arra az osztályra vonatkozóan előírt normáknak. A hajóosztályozó társaság bizonyítékot szolgáltat az illetékes hatóság számára arról, hogy a fedélzeti szemle megtörtént.

| 5. | A kitiltó határozat visszavonása csak akkor lehetséges, ha eltelt az ezen irányelv 16. cikkében említett idő, és a hajót újból megvizsgálták a felek megállapodása szerinti kikötőben. Ha a megállapodás szerinti kikötő egy tagállam területén van, a tagállam illetékes hatósága a kitiltó határozatot kibocsátó illetékes hatóság kérésére engedélyezheti, hogy a hajó a megállapodás szerinti kikötőbe befusson az újbóli vizsgálat elvégzése céljából. Ilyen esetben a kitiltó határozat visszavonása előtt rakománykezelési műveleteket nem szabad végezni a kikötőben. |
| --- | --- |

5.

A kitiltó határozat visszavonása csak akkor lehetséges, ha eltelt az ezen irányelv 16. cikkében említett idő, és a hajót újból megvizsgálták a felek megállapodása szerinti kikötőben. Ha a megállapodás szerinti kikötő egy tagállam területén van, a tagállam illetékes hatósága a kitiltó határozatot kibocsátó illetékes hatóság kérésére engedélyezheti, hogy a hajó a megállapodás szerinti kikötőbe befusson az újbóli vizsgálat elvégzése céljából. Ilyen esetben a kitiltó határozat visszavonása előtt rakománykezelési műveleteket nem szabad végezni a kikötőben.

| 6. | Amennyiben a kitiltó határozat kibocsátásához vezető visszatartás okaként a hajó szerkezeti hibája is szerepelt, a kitiltó határozatot kibocsátó illetékes hatóság megkövetelheti, hogy a hajó egyes részeit, például a rakodótereket és tartályokat hozzáférhetővé és ellenőrizhetővé tegyék az újbóli vizsgálat céljára. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a kitiltó határozat kibocsátásához vezető visszatartás okaként a hajó szerkezeti hibája is szerepelt, a kitiltó határozatot kibocsátó illetékes hatóság megkövetelheti, hogy a hajó egyes részeit, például a rakodótereket és tartályokat hozzáférhetővé és ellenőrizhetővé tegyék az újbóli vizsgálat céljára.

| 7. | Az újbóli ellenőrzést a kitiltó határozatot kibocsátó tagállam illetékes hatósága, vagy a rendeltetési kikötő illetékes hatósága végzi a kitiltó határozatot kibocsátó tagállam illetékes hatóságának hozzájárulásával. Az illetékes hatóság megkövetelheti, hogy az újbóli ellenőrzés előtt 14 nappal értesítsék. E tagállam által elfogadott módon bizonyítani kell, hogy a hajó teljes mértékben megfelel az egyezmények vonatkozó rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

7.

Az újbóli ellenőrzést a kitiltó határozatot kibocsátó tagállam illetékes hatósága, vagy a rendeltetési kikötő illetékes hatósága végzi a kitiltó határozatot kibocsátó tagállam illetékes hatóságának hozzájárulásával. Az illetékes hatóság megkövetelheti, hogy az újbóli ellenőrzés előtt 14 nappal értesítsék. E tagállam által elfogadott módon bizonyítani kell, hogy a hajó teljes mértékben megfelel az egyezmények vonatkozó rendelkezéseinek.

| 8. | Az újbóli ellenőrzés kiterjesztett ellenőrzést jelent, amely kiterjed legalább a VII. mellékletben vonatkozó pontjaira. |
| --- | --- |

8.

Az újbóli ellenőrzés kiterjesztett ellenőrzést jelent, amely kiterjed legalább a VII. mellékletben vonatkozó pontjaira.

| 9. | A kiterjesztett ellenőrzés minden költsége a tulajdonost vagy az üzemeltetőt terheli. |
| --- | --- |

9.

A kiterjesztett ellenőrzés minden költsége a tulajdonost vagy az üzemeltetőt terheli.

| 10. | Ha a kiterjesztett ellenőrzés eredményei a tagállam megelégedésére összhangban vannak a VII. melléklettel, vissza kell vonni a kitiltó határozatot. Erről írásbeli tájékoztatást kap a hajótársaság. |
| --- | --- |

10.

Ha a kiterjesztett ellenőrzés eredményei a tagállam megelégedésére összhangban vannak a VII. melléklettel, vissza kell vonni a kitiltó határozatot. Erről írásbeli tájékoztatást kap a hajótársaság.

| 11. | Az illetékes hatóságnak erről a döntéséről írásban tájékoztatnia kell a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát, az érintett hajóosztályozó társaságot, a többi tagállamot, a Párizsi Memorandumot aláíró többi államot, a Bizottságot, és a Párizsi Memorandum titkárságát is. Az illetékes hatóság köteles a kitiltó határozatról szóló információval késedelem nélkül aktualizálni az ellenőrzési adatbázist is. |
| --- | --- |

11.

Az illetékes hatóságnak erről a döntéséről írásban tájékoztatnia kell a lobogó szerinti állam illetékes hatóságát, az érintett hajóosztályozó társaságot, a többi tagállamot, a Párizsi Memorandumot aláíró többi államot, a Bizottságot, és a Párizsi Memorandum titkárságát is. Az illetékes hatóság köteles a kitiltó határozatról szóló információval késedelem nélkül aktualizálni az ellenőrzési adatbázist is.

| 12. | Közösségen belüli kikötőkből kitiltott hajókkal kapcsolatos információkat hozzáférhetővé kell tenni az ellenőrzési adatbázisban, és közzé kell tenni azokat a 26. cikk és a XIII. melléklet rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

12.

Közösségen belüli kikötőkből kitiltott hajókkal kapcsolatos információkat hozzáférhetővé kell tenni az ellenőrzési adatbázisban, és közzé kell tenni azokat a 26. cikk és a XIII. melléklet rendelkezéseivel összhangban.

2008. szeptember 24., szerdaIX. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI JELENTÉS

(a 17. cikkben említettek szerint)

A vizsgálati jelentésnek legalább az alábbi pontokat tartalmaznia kell:

I.   Általános rész

| 1. | a jelentést összeállító illetékes hatóság, |
| --- | --- |

1.

a jelentést összeállító illetékes hatóság,

| 2. | az ellenőrzés helye és időpontja, |
| --- | --- |

2.

az ellenőrzés helye és időpontja,

| 3. | az ellenőrzött hajó neve, |
| --- | --- |

3.

az ellenőrzött hajó neve,

| 4. | lobogó, |
| --- | --- |

4.

lobogó,

| 5. | a hajó típusa (a biztonságos üzemeltetési bizonyítványban foglaltaknak megfelelően), |
| --- | --- |

5.

a hajó típusa (a biztonságos üzemeltetési bizonyítványban foglaltaknak megfelelően),

| 6. | IMO-azonosítószám, |
| --- | --- |

6.

IMO-azonosítószám,

| 7. | rádióhívójel, |
| --- | --- |

7.

rádióhívójel,

| 8. | bruttó űrtartalom (gt), |
| --- | --- |

8.

bruttó űrtartalom (gt),

| 9. | bruttó hordképesség (ahol indokolt), |
| --- | --- |

9.

bruttó hordképesség (ahol indokolt),

| 10. | a hajó építési ideje, amelyet a hajó biztonsági bizonyítványaiban feltüntetett dátum alapján határoznak meg, |
| --- | --- |

10.

a hajó építési ideje, amelyet a hajó biztonsági bizonyítványaiban feltüntetett dátum alapján határoznak meg,

| 11. | az a hajóosztályozó társaság (vagy hajóosztályozó társaságok), valamint bármely egyéb szervezet, amely e hajó esetében kibocsátotta az osztályozási bizonyítványt, |
| --- | --- |

11.

az a hajóosztályozó társaság (vagy hajóosztályozó társaságok), valamint bármely egyéb szervezet, amely e hajó esetében kibocsátotta az osztályozási bizonyítványt,

| 12. | az az elismert szervezet, illetve azok az elismert szervezetek és/vagy más részes államok, amelyek a hajóra a lobogó szerinti állam nevében a vonatkozó nemzetközi egyezmények szerinti hajóokmányokat kiállították, |
| --- | --- |

12.

az az elismert szervezet, illetve azok az elismert szervezetek és/vagy más részes államok, amelyek a hajóra a lobogó szerinti állam nevében a vonatkozó nemzetközi egyezmények szerinti hajóokmányokat kiállították,

| 13. | a hajótársaság vagy üzemeltető neve és címe, |
| --- | --- |

13.

a hajótársaság vagy üzemeltető neve és címe,

| 14. | a folyadékot vagy ömlesztett szilárd rakományt szállító hajók esetében a hajó kiválasztásáért felelős bérlő neve és a bérleti szerződés típusa, |
| --- | --- |

14.

a folyadékot vagy ömlesztett szilárd rakományt szállító hajók esetében a hajó kiválasztásáért felelős bérlő neve és a bérleti szerződés típusa,

| 15. | a vizsgálati jelentés kelte, |
| --- | --- |

15.

a vizsgálati jelentés kelte,

| 16. | annak jelzése, hogy az ellenőrzéssel vagy a visszatartással kapcsolatos részletes információkat közzé kell-e tenni. |
| --- | --- |

16.

annak jelzése, hogy az ellenőrzéssel vagy a visszatartással kapcsolatos részletes információkat közzé kell-e tenni.

II.   Az ellenőrzéssel kapcsolatos adatok

| 1. | a vonatkozó egyezmények alapján kiállított bizonyítványok, a szóban forgó bizonyítvány(oka)t kiállító hatóság vagy szervezet, ideértve annak kiállítási és lejárati dátumát, |
| --- | --- |

1.

a vonatkozó egyezmények alapján kiállított bizonyítványok, a szóban forgó bizonyítvány(oka)t kiállító hatóság vagy szervezet, ideértve annak kiállítási és lejárati dátumát,

| 2. | a hajó ellenőrzés alá vont részei vagy elemei (részletesebb vagy kiterjesztett ellenőrzés esetén), |
| --- | --- |

2.

a hajó ellenőrzés alá vont részei vagy elemei (részletesebb vagy kiterjesztett ellenőrzés esetén),

| 3. | az a kikötő, ahol a legutóbbi közbenső, éves vagy megújító szemlét végezték, a szemle időpontja és a szemlét végző szervezet neve, |
| --- | --- |

3.

az a kikötő, ahol a legutóbbi közbenső, éves vagy megújító szemlét végezték, a szemle időpontja és a szemlét végző szervezet neve,

| 4. | az ellenőrzés típusa (ellenőrzés, részletesebb ellenőrzés vagy kiterjesztett ellenőrzés), |
| --- | --- |

4.

az ellenőrzés típusa (ellenőrzés, részletesebb ellenőrzés vagy kiterjesztett ellenőrzés),

| 5. | a hiányosságok jellege, |
| --- | --- |

5.

a hiányosságok jellege,

| 6. | a megtett intézkedések. |
| --- | --- |

6.

a megtett intézkedések.

III.   További adatok visszatartás esetén

| 1. | a visszatartás elrendelésének kelte, |
| --- | --- |

1.

a visszatartás elrendelésének kelte,

| 2. | a visszatartás feloldásának időpontja, |
| --- | --- |

2.

a visszatartás feloldásának időpontja,

| 3. | a visszatartási utasítást indokoló hiányosságok jellege (adott esetben az egyezmények említésével), |
| --- | --- |

3.

a visszatartási utasítást indokoló hiányosságok jellege (adott esetben az egyezmények említésével),

| 4. | annak megjelölése, hogy az elismert szervezet vagy más, ellenőrzést végrehajtó magánszerv hatásköre kiterjedt-e azokra a hiányosságokra, amelyek önmagukban vagy egymással társítva a visszatartáshoz vezettek, |
| --- | --- |

4.

annak megjelölése, hogy az elismert szervezet vagy más, ellenőrzést végrehajtó magánszerv hatásköre kiterjedt-e azokra a hiányosságokra, amelyek önmagukban vagy egymással társítva a visszatartáshoz vezettek,

| 5. | a megtett intézkedések. |
| --- | --- |

5.

a megtett intézkedések.

2008. szeptember 24., szerdaX. MELLÉKLET

A HAJÓVISSZATARTÁS KRITÉRIUMAI

(a 19. cikk (3) bekezdésében említettek szerint)

BEVEZETÉS

Annak eldöntése előtt, hogy az érintett hajó ellenőrzése folyamán feltárt hiányosságok indokolják-e a hajó visszatartását, az ellenőr az alábbi 1. és 2. pontban előírt kritériumokat veszi figyelembe.

A 3. pont olyan hiányosságokra tartalmaz példákat, amelyek önmagukban indokolttá tehetik az érintett hajó visszatartását (lásd 19. cikk (4) bekezdés).

Amennyiben a visszatartás oka az, hogy a hajóban a kikötőbe tartó útja során véletlenül kár keletkezett, nem kell visszatartást elrendelni, feltéve, hogy:

| a) | az 1974. évi SOLAS-egyezmény I/11(c) szabályában előírt követelményeket kellően figyelembe vették a lobogó szerinti ország hatóságai, a kijelölt ellenőrző személy vagy a vonatkozó bizonyítvány kiadásáért felelős elismert szervezet értesítését illetően; |
| --- | --- |

a)

az 1974. évi SOLAS-egyezmény I/11(c) szabályában előírt követelményeket kellően figyelembe vették a lobogó szerinti ország hatóságai, a kijelölt ellenőrző személy vagy a vonatkozó bizonyítvány kiadásáért felelős elismert szervezet értesítését illetően;

| b) | a kikötőbe való belépést megelőzően a parancsnok vagy a hajótulajdonos részletes jelentést adott a kikötő szerinti illetékes állam ellenőrző hatóságának a kár keletkezésének körülményeiről és a károsodás mértékéről és információt a lobogó szerinti ország hatóságának előírt értesítéséről; |
| --- | --- |

b)

a kikötőbe való belépést megelőzően a parancsnok vagy a hajótulajdonos részletes jelentést adott a kikötő szerinti illetékes állam ellenőrző hatóságának a kár keletkezésének körülményeiről és a károsodás mértékéről és információt a lobogó szerinti ország hatóságának előírt értesítéséről;

| c) | a hajó a hatóságot kielégítő módon megtette a megfelelő helyreállítási intézkedéseket; és |
| --- | --- |

c)

a hajó a hatóságot kielégítő módon megtette a megfelelő helyreállítási intézkedéseket; és

| d) | a hatóság – miután értesült a helyreállítási intézkedések végrehajtásáról – megbizonyosodott arról, hogy a személyi és tárgyi biztonságot, illetve a környezetet veszélyeztető hiányosságok kijavításra kerültek. |
| --- | --- |

d)

a hatóság – miután értesült a helyreállítási intézkedések végrehajtásáról – megbizonyosodott arról, hogy a személyi és tárgyi biztonságot, illetve a környezetet veszélyeztető hiányosságok kijavításra kerültek.

1.   FŐ KRITÉRIUMOK

Amikor az ellenőr szakmai szempontok szerint azt határozza meg, hogy egy hajót vissza kell-e tartani vagy sem, az alábbi kritériumok szerint kell eljárnia:

Időzítés:

Azokat a hajókat, amelyeknek biztonsági állapota nem teszi lehetővé a tengerre való kifutást, vissza kell tartani a legelső ellenőrzés végrehajtásakor függetlenül attól, hogy a hajó mennyi időt tölt el a kikötőben.

Kritérium:

| | A hajó visszatartására akkor kerül sor, ha a feltárt hiányosságok olyan súlyosak, hogy az ellenőrnek a hajóhoz vissza kell térnie, hogy megállapítsa, hogy a hiányosságokat a hajó elindulásáig rendelkezésre álló idő alatt orvosolták-e. |
| --- | --- |

A hajó visszatartására akkor kerül sor, ha a feltárt hiányosságok olyan súlyosak, hogy az ellenőrnek a hajóhoz vissza kell térnie, hogy megállapítsa, hogy a hiányosságokat a hajó elindulásáig rendelkezésre álló idő alatt orvosolták-e.

| | A hiányosságok súlyosságát jelzi, ha az ellenőrnek a hajóra vissza kell térnie. Azonban ez nem minden esetben keletkeztet kötelezettséget. Azonban a hatóságnak valamilyen módon, lehetőség szerint egy újabb látogatás során ellenőriznie kell, hogy a hajó indulása előtt a feltárt hiányosságokat orvosolták-e. |
| --- | --- |

A hiányosságok súlyosságát jelzi, ha az ellenőrnek a hajóra vissza kell térnie. Azonban ez nem minden esetben keletkeztet kötelezettséget. Azonban a hatóságnak valamilyen módon, lehetőség szerint egy újabb látogatás során ellenőriznie kell, hogy a hajó indulása előtt a feltárt hiányosságokat orvosolták-e.

2.   A FŐ KRITÉRIUMOK ALKALMAZÁSA

Annak eldöntésére, hogy a hajón talált hiányosságok elég súlyosak-e ahhoz, hogy indokolttá tegyék a hajó visszatartását, az ellenőrnek fel kell mérnie, hogy:

| 1. | a hajó rendelkezik-e a szükséges, érvényes okmányokkal; |
| --- | --- |

1.

a hajó rendelkezik-e a szükséges, érvényes okmányokkal;

| 2. | a hajó rendelkezik-e a biztonsághoz szükséges összetételű és létszámú személyzetet igazoló okmányban előírt személyzettel. |
| --- | --- |

2.

a hajó rendelkezik-e a biztonsághoz szükséges összetételű és létszámú személyzetet igazoló okmányban előírt személyzettel.

Az ellenőrzés folyamán az ellenőr felméri továbbá, hogy a hajó és/vagy a hajószemélyzet az előttük álló út során képes-e:

| 3. | biztonságosan hajózni; |
| --- | --- |

3.

biztonságosan hajózni;

| 4. | biztonságosan kezelni, szállítani a rakományt, és figyelemmel kísérni annak állapotát; |
| --- | --- |

4.

biztonságosan kezelni, szállítani a rakományt, és figyelemmel kísérni annak állapotát;

| 5. | biztonságosan üzemeltetni a géptéri berendezéseket; |
| --- | --- |

5.

biztonságosan üzemeltetni a géptéri berendezéseket;

| 6. | biztonságosan fenntartani a megfelelő géperőt és kormányhatást; |
| --- | --- |

6.

biztonságosan fenntartani a megfelelő géperőt és kormányhatást;

| 7. | szükség esetén hatékonyan leküzdeni a hajó bármely részén keletkező tüzeket; |
| --- | --- |

7.

szükség esetén hatékonyan leküzdeni a hajó bármely részén keletkező tüzeket;

| 8. | szükség esetén a hajót biztonságosan és gyorsan elhagyni, és a mentési intézkedéseket megtenni; |
| --- | --- |

8.

szükség esetén a hajót biztonságosan és gyorsan elhagyni, és a mentési intézkedéseket megtenni;

| 9. | megakadályozni a környezet szennyezését; |
| --- | --- |

9.

megakadályozni a környezet szennyezését;

| 10. | fenntartani a hajó megfelelő stabilitását; |
| --- | --- |

10.

fenntartani a hajó megfelelő stabilitását;

| 11. | fenntartani a hajó megfelelő vízmentességét; |
| --- | --- |

11.

fenntartani a hajó megfelelő vízmentességét;

| 12. | szükség esetén vészhelyzetekben kommunikálni; |
| --- | --- |

12.

szükség esetén vészhelyzetekben kommunikálni;

| 13. | a fedélzeten biztonságos és egészséges körülményeket biztosítani és fenntartani; |
| --- | --- |

13.

a fedélzeten biztonságos és egészséges körülményeket biztosítani és fenntartani;

| 14. | baleset esetén maximális tájékoztatást biztosítani. |
| --- | --- |

14.

baleset esetén maximális tájékoztatást biztosítani.

Ha ezeknek a kérdéseknek bármelyikére a válasz nemleges, az összes feltárt hiányosság figyelembevételével nagyon alaposan meg kell fontolni, hogy a hajó visszatartása szükséges-e. Több, kevésbé súlyos természetű hiányosság megléte szintén indokolttá teheti a hajó visszatartását.

3.   Ezen iránymutatások alkalmazásában az ellenőrt az alábbi lista segíti, amely a vonatkozó egyezmények és/vagy szabályzatok szerint csoportosított olyan hiányosságok felsorolását tartalmazza, amelyek súlyosságuk miatt indokolttá tehetik az érintett hajó visszatartását. A felsorolás nem teljes.

3.1.   Általános rész

A vonatkozó egyezményekben előírt érvényes bizonyítványok és okmányok hiánya. Ugyanakkor az olyan államok lobogóját viselő hajók, amely államok egy vonatkozó egyezménynek nem aláíró felei, vagy nem hajtják végre másik vonatkozó megállapodás rendelkezéseit, nem jogosultak az egyezmény vagy másik vonatkozó megállapodás rendelkezéseiben előírt bizonyítványokat magukkal hordani. Ezért az előírások szerint szükséges bizonyítványok hiánya önmagában nem indokolhatja hajók visszatartásának a jogosságát; ugyanakkor a „kedvezőbb bánásmód tilalma” elvén alapuló záradék alkalmazásával a rendelkezések lényegi betartása elvárható mielőtt a hajó kifutását engedélyezik.

3.2.   Az 1974. évi SOLAS-egyezmény hatálya alá eső területek

| 1. | a meghajtó és egyéb lényeges gépi berendezések, valamint az elektromos berendezések megfelelő működésének a zavara; |
| --- | --- |

1.

a meghajtó és egyéb lényeges gépi berendezések, valamint az elektromos berendezések megfelelő működésének a zavara;

| 2. | a géptér nem megfelelő mértékű tisztasága, nagy mennyiségű olajos víz jelenléte a fenékárkokban, a géptéri csövek szigeteléseinek olajos elszennyeződése, a kipufogó csöveket is beleértve, a fenékvízszivattyúk nem kielégítő működése; |
| --- | --- |

2.

a géptér nem megfelelő mértékű tisztasága, nagy mennyiségű olajos víz jelenléte a fenékárkokban, a géptéri csövek szigeteléseinek olajos elszennyeződése, a kipufogó csöveket is beleértve, a fenékvízszivattyúk nem kielégítő működése;

| 3. | a vészhelyzeti generátor, világítás, akkumulátorok és kapcsolók nem kielégítő működése; |
| --- | --- |

3.

a vészhelyzeti generátor, világítás, akkumulátorok és kapcsolók nem kielégítő működése;

| 4. | a fő- és segédkormánygép nem kielégítő működése; |
| --- | --- |

4.

a fő- és segédkormánygép nem kielégítő működése;

| 5. | a személyi életmentő felszerelések, túlélési járművek és vízre bocsátó berendezések hiánya, nem kielégítő befogadóképessége vagy súlyos károsodása; |
| --- | --- |

5.

a személyi életmentő felszerelések, túlélési járművek és vízre bocsátó berendezések hiánya, nem kielégítő befogadóképessége vagy súlyos károsodása;

| 6. | a tűzjelző rendszer, tűzriasztók, tűzoltó berendezések, rögzített tűzoltó berendezések, szellőztető szelepek, tűzgátlók, gyorszáró berendezések hiánya, nem az előírásoknak megfelelő állapota vagy olyan súlyos mértékű károsodása, amely azokat használatra alkalmatlanná teszi; |
| --- | --- |

6.

a tűzjelző rendszer, tűzriasztók, tűzoltó berendezések, rögzített tűzoltó berendezések, szellőztető szelepek, tűzgátlók, gyorszáró berendezések hiánya, nem az előírásoknak megfelelő állapota vagy olyan súlyos mértékű károsodása, amely azokat használatra alkalmatlanná teszi;

| 7. | tartályhajókon a rakományfedélzeti terek tűzvédelmi berendezéseinek hiánya, súlyos károsodása vagy üzemzavara; |
| --- | --- |

7.

tartályhajókon a rakományfedélzeti terek tűzvédelmi berendezéseinek hiánya, súlyos károsodása vagy üzemzavara;

| 8. | világítótestek, jelzőtestek vagy hangjelző berendezések hiánya, nem előírásszerű állapota vagy súlyos károsodása; |
| --- | --- |

8.

világítótestek, jelzőtestek vagy hangjelző berendezések hiánya, nem előírásszerű állapota vagy súlyos károsodása;

| 9. | vészjelzés és biztonsági kapcsolattartás céljaira használt rádióberendezések hiánya vagy nem megfelelő működése; |
| --- | --- |

9.

vészjelzés és biztonsági kapcsolattartás céljaira használt rádióberendezések hiánya vagy nem megfelelő működése;

| 10. | navigációs berendezések hiánya vagy nem megfelelő működése az 1974. évi SOLAS-egyezmény V/16.2. szabálya rendelkezéseinek figyelembevételével; |
| --- | --- |

10.

navigációs berendezések hiánya vagy nem megfelelő működése az 1974. évi SOLAS-egyezmény V/16.2. szabálya rendelkezéseinek figyelembevételével;

| 11. | a tervezett útvonalhoz szükséges, a navigációt elősegítő kijavított térképek és/vagy egyéb hajózási kiadványok hiánya, figyelembe véve, hogy a papír térképek helyett használható hivatalos adatokkal működtetett, típusjóváhagyott elektronikus térképkijelző és információs rendszer (ECDIS) is; |
| --- | --- |

11.

a tervezett útvonalhoz szükséges, a navigációt elősegítő kijavított térképek és/vagy egyéb hajózási kiadványok hiánya, figyelembe véve, hogy a papír térképek helyett használható hivatalos adatokkal működtetett, típusjóváhagyott elektronikus térképkijelző és információs rendszer (ECDIS) is;

| 12. | szikramentes elszívó ventillátorok hiánya a rakományszivattyú terekben; |
| --- | --- |

12.

szikramentes elszívó ventillátorok hiánya a rakományszivattyú terekben;

| 13. | a Párizsi Memorandum I. mellékletének 5.5. szakaszában szereplő, üzemeltetési követelmények terén mutatkozó súlyos hiányosságok; |
| --- | --- |

13.

a Párizsi Memorandum I. mellékletének 5.5. szakaszában szereplő, üzemeltetési követelmények terén mutatkozó súlyos hiányosságok;

| 14. | a személyzet létszáma, összetétele vagy képesítése nem felel meg a biztonságos személyzetet igazoló okmány előírásainak; |
| --- | --- |

14.

a személyzet létszáma, összetétele vagy képesítése nem felel meg a biztonságos személyzetet igazoló okmány előírásainak;

| 15. | az 1974. évi SOLAS-egyezmény XI. fejezetének 2. szabálya szerinti kiterjesztett ellenőrző program végrehajtásának elmulasztása. |
| --- | --- |

15.

az 1974. évi SOLAS-egyezmény XI. fejezetének 2. szabálya szerinti kiterjesztett ellenőrző program végrehajtásának elmulasztása.

3.3.   Az IBC-kódex hatálya alá eső területek

| 1. | az alkalmassági bizonyítványban fel nem tüntetett anyag szállítása, vagy a rakományra vonatkozó információk hiánya; |
| --- | --- |

1.

az alkalmassági bizonyítványban fel nem tüntetett anyag szállítása, vagy a rakományra vonatkozó információk hiánya;

| 2. | magasnyomású biztonsági felszerelések hiánya vagy meghibásodása; |
| --- | --- |

2.

magasnyomású biztonsági felszerelések hiánya vagy meghibásodása;

| 3. | ténylegesen nem biztonságos vagy a szabályzat előírásainak nem megfelelő elektromos berendezések; |
| --- | --- |

3.

ténylegesen nem biztonságos vagy a szabályzat előírásainak nem megfelelő elektromos berendezések;

| 4. | robbanásveszélyes helyeken gyúlékony anyagok jelenléte; |
| --- | --- |

4.

robbanásveszélyes helyeken gyúlékony anyagok jelenléte;

| 5. | különleges elvárások megszegése; |
| --- | --- |

5.

különleges elvárások megszegése;

| 6. | a tartályonként engedélyezett maximális rakománymennyiség túllépése; |
| --- | --- |

6.

a tartályonként engedélyezett maximális rakománymennyiség túllépése;

| 7. | érzékeny áruk nem kielégítő mértékű hő elleni védelme; |
| --- | --- |

7.

érzékeny áruk nem kielégítő mértékű hő elleni védelme;

3.4.   Az IGC-kódex hatálya alá eső területek

| 1. | az alkalmassági bizonyítványban fel nem tüntetett anyag szállítása vagy a rakományra vonatkozó információk hiánya; |
| --- | --- |

1.

az alkalmassági bizonyítványban fel nem tüntetett anyag szállítása vagy a rakományra vonatkozó információk hiánya;

| 2. | a lakóterek vagy szolgálati helyiségek zárására szolgáló felszerelések hiánya; |
| --- | --- |

2.

a lakóterek vagy szolgálati helyiségek zárására szolgáló felszerelések hiánya;

| 3. | nem gázmentes válaszfalak; |
| --- | --- |

3.

nem gázmentes válaszfalak;

| 4. | meghibásodott légzsilipek; |
| --- | --- |

4.

meghibásodott légzsilipek;

| 5. | hiányzó vagy meghibásodott gyorszáró szelepek; |
| --- | --- |

5.

hiányzó vagy meghibásodott gyorszáró szelepek;

| 6. | hiányzó vagy meghibásodott biztonsági szelepek; |
| --- | --- |

6.

hiányzó vagy meghibásodott biztonsági szelepek;

| 7. | ténylegesen nem biztonságos, vagy a kódex előírásait nem kielégítő elektromos berendezések; |
| --- | --- |

7.

ténylegesen nem biztonságos, vagy a kódex előírásait nem kielégítő elektromos berendezések;

| 8. | a rakománytér szellőzői nem működnek; |
| --- | --- |

8.

a rakománytér szellőzői nem működnek;

| 9. | a rakománytartályok nyomásérték riasztói nem működnek; |
| --- | --- |

9.

a rakománytartályok nyomásérték riasztói nem működnek;

| 10. | a gázfelderítő és/vagy mérgező gáz felderítő felszerelés meghibásodott; |
| --- | --- |

10.

a gázfelderítő és/vagy mérgező gáz felderítő felszerelés meghibásodott;

| 11. | tilalom alatt álló anyagok szállítása érvényes inhibitor bizonyítványa nélkül. |
| --- | --- |

11.

tilalom alatt álló anyagok szállítása érvényes inhibitor bizonyítványa nélkül.

3.5.   A merülésvonal egyezmény hatálya alá eső területek

| 1. | a fedélzet és a hajótest jelentős mértékű károsodása vagy korróziója, a lemezelés pontszerű korrodálása és ennek folyamán merevvé válása, amely a tengerállóságot vagy a helyi terhelések elviseléséhez szükséges szilárdságot befolyásolja, kivéve, ha megfelelő ideiglenes javítást végeztek ahhoz, hogy a hajó eljusson egy olyan kikötőbe, ahol a végleges javítás elvégezhető; |
| --- | --- |

1.

a fedélzet és a hajótest jelentős mértékű károsodása vagy korróziója, a lemezelés pontszerű korrodálása és ennek folyamán merevvé válása, amely a tengerállóságot vagy a helyi terhelések elviseléséhez szükséges szilárdságot befolyásolja, kivéve, ha megfelelő ideiglenes javítást végeztek ahhoz, hogy a hajó eljusson egy olyan kikötőbe, ahol a végleges javítás elvégezhető;

| 2. | nem kielégítő mértékű stabilitás megállapított esete; |
| --- | --- |

2.

nem kielégítő mértékű stabilitás megállapított esete;

| 3. | elegendő és megbízható információ hiánya egy megfelelő formában, amelynek segítségével a hajóparancsnok gyorsan és egyszerű eszközökkel intézkedhet a hajó rakományának és ballasztjának olyan elosztásáról, hogy az út folyamán adódó változó körülmények között és az út minden szakaszában a megfelelő stabilitás biztosított legyen és a hajótest szerkezete ne legyen kitéve túlzott mértékű terhelésnek; |
| --- | --- |

3.

elegendő és megbízható információ hiánya egy megfelelő formában, amelynek segítségével a hajóparancsnok gyorsan és egyszerű eszközökkel intézkedhet a hajó rakományának és ballasztjának olyan elosztásáról, hogy az út folyamán adódó változó körülmények között és az út minden szakaszában a megfelelő stabilitás biztosított legyen és a hajótest szerkezete ne legyen kitéve túlzott mértékű terhelésnek;

| 4. | záró eszközök, nyílászáró szerelvények és vízzáró ajtók hiánya, súlyos károsodása vagy meghibásodása; |
| --- | --- |

4.

záró eszközök, nyílászáró szerelvények és vízzáró ajtók hiánya, súlyos károsodása vagy meghibásodása;

| 5. | túlterhelés; |
| --- | --- |

5.

túlterhelés;

| 6. | merülési jelek hiánya vagy olvashatatlansága. |
| --- | --- |

6.

merülési jelek hiánya vagy olvashatatlansága.

3.6.   A MARPOL egyezmény I. mellékletének hatálya alá eső területek

| 1. | az olajosvízszűrő-berendezés, az olajtöltést figyelő és szabályzó rendszer vagy a 15 ppm riasztóberendezés hiánya, súlyos károsodása vagy meghibásodása; |
| --- | --- |

1.

az olajosvízszűrő-berendezés, az olajtöltést figyelő és szabályzó rendszer vagy a 15 ppm riasztóberendezés hiánya, súlyos károsodása vagy meghibásodása;

| 2. | a fáradt olaj és/vagy olajsár maradvány tartály nem elég nagy a tervezett útvonalra; |
| --- | --- |

2.

a fáradt olaj és/vagy olajsár maradvány tartály nem elég nagy a tervezett útvonalra;

| 3. | olajnapló hiánya; |
| --- | --- |

3.

olajnapló hiánya;

| 4. | nem engedélyezett olajelvezető csatornák kialakítása; |
| --- | --- |

4.

nem engedélyezett olajelvezető csatornák kialakítása;

| 5. | hiányzó vagy a MARPOL 73/78 egyezmény 13G (3) b) szabályának meg nem felelő vizsgálati jelentés. |
| --- | --- |

5.

hiányzó vagy a MARPOL 73/78 egyezmény 13G (3) b) szabályának meg nem felelő vizsgálati jelentés.

3.7.   A MARPOL 73/78 egyezmény II. mellékletének hatálya alá eső területek

| 1. | P & A kézikönyv hiánya; |
| --- | --- |

1.

P & A kézikönyv hiánya;

| 2. | a rakomány nem osztályozott; |
| --- | --- |

2.

a rakomány nem osztályozott;

| 3. | rakomány nyilvántartó könyv hiánya; |
| --- | --- |

3.

rakomány nyilvántartó könyv hiánya;

| 4. | olajszerű anyagok szállítása az előírásoknak nem megfelelő módon vagy megfelelően módosított bizonyítvány nélkül; |
| --- | --- |

4.

olajszerű anyagok szállítása az előírásoknak nem megfelelő módon vagy megfelelően módosított bizonyítvány nélkül;

| 5. | nem engedélyezett olajelvezető csatornák kialakítása. |
| --- | --- |

5.

nem engedélyezett olajelvezető csatornák kialakítása.

3.8.   A MARPOL 73/78 egyezmény V. mellékletének hatálya alá eső területek

| 1. | hulladékkezelési terv hiánya; |
| --- | --- |

1.

hulladékkezelési terv hiánya;

| 2. | hulladéknyilvántartási könyv hiánya; |
| --- | --- |

2.

hulladéknyilvántartási könyv hiánya;

| 3. | a hajó személyzete nem ismeri a hulladékkezelési terv hulladékártalmatlanítási követelményeit. |
| --- | --- |

3.

a hajó személyzete nem ismeri a hulladékkezelési terv hulladékártalmatlanítási követelményeit.

3.9.   Az STCW egyezmény hatálya alá eső területek és a 2001/25/EK irányelv hatálya alá eső területek

| 1. | a tengerészek nem rendelkeznek bizonyítvánnyal, nem rendelkeznek megfelelő bizonyítvánnyal, nem rendelkeznek érvényes felmentéssel, illetve nem tudják okmánnyal igazolni, hogy jóváhagyási kérelmet nyújtottak be a lobogó szerinti ország hatóságaihoz; |
| --- | --- |

1.

a tengerészek nem rendelkeznek bizonyítvánnyal, nem rendelkeznek megfelelő bizonyítvánnyal, nem rendelkeznek érvényes felmentéssel, illetve nem tudják okmánnyal igazolni, hogy jóváhagyási kérelmet nyújtottak be a lobogó szerinti ország hatóságaihoz;

| 2. | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy valamely bizonyítványt vagy igazolást csalással szereztek meg, vagy a bizonyítvány vagy igazolás felmutatója nem azonos azzal a személlyel, akinek részére a bizonyítványt eredetileg kiállították; |
| --- | --- |

2.

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy valamely bizonyítványt vagy igazolást csalással szereztek meg, vagy a bizonyítvány vagy igazolás felmutatója nem azonos azzal a személlyel, akinek részére a bizonyítványt eredetileg kiállították;

| 3. | nem teljesülnek a lobogó szerinti ország hatóságának a biztonsághoz szükséges összetételű és létszámú személyzetre vonatkozó követelményei; |
| --- | --- |

3.

nem teljesülnek a lobogó szerinti ország hatóságának a biztonsághoz szükséges összetételű és létszámú személyzetre vonatkozó követelményei;

| 4. | a navigációs, illetve géptéri őrszolgálatra vonatkozó intézkedések nem felelnek meg a lobogó szerinti ország hatósága által a hajóra előírt hatályos feltételeknek; |
| --- | --- |

4.

a navigációs, illetve géptéri őrszolgálatra vonatkozó intézkedések nem felelnek meg a lobogó szerinti ország hatósága által a hajóra előírt hatályos feltételeknek;

| 5. | az őrszolgálatban nincs megfelelő képesítéssel rendelkező személy a biztonságos navigáláshoz, a biztonsági rádióhírközléshez, illetve a tengerszennyezés megelőzéséhez szükséges berendezések működtetéséhez; |
| --- | --- |

5.

az őrszolgálatban nincs megfelelő képesítéssel rendelkező személy a biztonságos navigáláshoz, a biztonsági rádióhírközléshez, illetve a tengerszennyezés megelőzéséhez szükséges berendezések működtetéséhez;

| 6. | nem tudnak bizonyságot tenni arról a szakmai hozzáértésről, amely a hajó biztonsága és a környezetszennyezés megelőzése érdekében a tengerészek feladatainak részét képezi; |
| --- | --- |

6.

nem tudnak bizonyságot tenni arról a szakmai hozzáértésről, amely a hajó biztonsága és a környezetszennyezés megelőzése érdekében a tengerészek feladatainak részét képezi;

| 7. | nincs elegendő, az út kezdetén az első őrszolgálat és az ezt követő váltások ellátásához szükséges, kellően kipihent és az őrszolgálatra egyéb szempontok szerint is alkalmas személy. |
| --- | --- |

7.

nincs elegendő, az út kezdetén az első őrszolgálat és az ezt követő váltások ellátásához szükséges, kellően kipihent és az őrszolgálatra egyéb szempontok szerint is alkalmas személy.

3.10.   Az ILO-egyezmények hatálya alá eső területek

| 1. | a következő kikötő eléréséig megteendő útra nincs elegendő élelmiszer; |
| --- | --- |

1.

a következő kikötő eléréséig megteendő útra nincs elegendő élelmiszer;

| 2. | a következő kikötő eléréséig megteendő útra nincs elegendő mennyiségű ivóvíz; |
| --- | --- |

2.

a következő kikötő eléréséig megteendő útra nincs elegendő mennyiségű ivóvíz;

| 3. | higiéniai feltételek nagyfokú hiánya; |
| --- | --- |

3.

higiéniai feltételek nagyfokú hiánya;

| 4. | az alacsony hőmérsékletű területeken közlekedő hajó lakóterében a fűtés hiánya; |
| --- | --- |

4.

az alacsony hőmérsékletű területeken közlekedő hajó lakóterében a fűtés hiánya;

| 5. | elégtelen szellőztetés a hajó lakóterében |
| --- | --- |

5.

elégtelen szellőztetés a hajó lakóterében

| 6. | a folyosókon/lakóterekben túlzott mennyiségű hulladék, felszerelésekből vagy rakományból álló torlaszok vagy egyéb, a biztonságot veszélyeztető állapot; |
| --- | --- |

6.

a folyosókon/lakóterekben túlzott mennyiségű hulladék, felszerelésekből vagy rakományból álló torlaszok vagy egyéb, a biztonságot veszélyeztető állapot;

| 7. | egyértelmű bizonyíték arra nézve, hogy az őrség és más, az első őrszolgálatért felelős személyzet, illetve a következő őrszolgálati váltások személyzete túl kimerült. |
| --- | --- |

7.

egyértelmű bizonyíték arra nézve, hogy az őrség és más, az első őrszolgálatért felelős személyzet, illetve a következő őrszolgálati váltások személyzete túl kimerült.

3.11.   Olyan területek, amelyek nem indokolják a hajó visszatartását, de például indokolhatják a rakománykezelési műveletek felfüggesztését

Az inert gázrendszer, rakománnyal kapcsolatos felszerelés vagy gépi berendezés megfelelő működésének zavara vagy karbantartásának hiánya, amely alapot szolgáltathat a rakománykezelő műveletek leállításához.

2008. szeptember 24., szerdaXI. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRÖKKEL SZEMBEN TÁMASZTOTT MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

(a 22. cikk (1) és (5) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Az ellenőröknek megfelelő elméleti tudással és gyakorlati tapasztalattal kell rendelkezniük a hajókkal és azok működésével kapcsolatban. Jártasnak kell lenniük az egyezmények követelményeinek, valamint a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárások követelményeinek végrehajtásában. Ezt a szaktudást és a nemzetközi és közösségi követelmények végrehajtásában való jártasságot dokumentált képzések során kell megszerezniük. |
| --- | --- |

1.

Az ellenőröknek megfelelő elméleti tudással és gyakorlati tapasztalattal kell rendelkezniük a hajókkal és azok működésével kapcsolatban. Jártasnak kell lenniük az egyezmények követelményeinek, valamint a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárások követelményeinek végrehajtásában. Ezt a szaktudást és a nemzetközi és közösségi követelmények végrehajtásában való jártasságot dokumentált képzések során kell megszerezniük.

| 2. | Az ellenőr legalább:






  a) | megfelelő képesítéssel bír egy tengeri vagy hajózási intézménytől, rendelkezik tengeren töltött hajóstiszti tapasztalattal és van vagy volt STCW II/2-es vagy III/2-es bizonyítványa, amelyre nem vonatkozik korlátozás a működési terület, a főgépteljesítmény vagy a raksúly alapján; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Az ellenőr legalább:

a)

megfelelő képesítéssel bír egy tengeri vagy hajózási intézménytől, rendelkezik tengeren töltött hajóstiszti tapasztalattal és van vagy volt STCW II/2-es vagy III/2-es bizonyítványa, amelyre nem vonatkozik korlátozás a működési terület, a főgépteljesítmény vagy a raksúly alapján; vagy

| b) | rendelkezik az illetékes hatóság által elismert hajóépítőmérnöki, gépészmérnöki vagy a hajózás terén mérnöki vizsgával és ilyen minőségben legalább ötéves szakmai tapasztalattal, vagy |
| --- | --- |

b)

rendelkezik az illetékes hatóság által elismert hajóépítőmérnöki, gépészmérnöki vagy a hajózás terén mérnöki vizsgával és ilyen minőségben legalább ötéves szakmai tapasztalattal, vagy

| c) | endelkezik a megfelelő egyetemi vagy azzal egyenértékű oklevéllel, valamint megfelelő módon részt vett és megfelelő képesítést szerzett egy hajóbiztonsági ellenőr-képzésen. |
| --- | --- |

c)

endelkezik a megfelelő egyetemi vagy azzal egyenértékű oklevéllel, valamint megfelelő módon részt vett és megfelelő képesítést szerzett egy hajóbiztonsági ellenőr-képzésen.

| 3. | Az ellenőrnek:






  — | legalább egyéves szolgálati idővel kell rendelkeznie vagy egy lobogó szerinti államnak az egyezmények rendelkezései szerinti felügyeleti tevékenységével és bizonyítványok kiadásával megbízott ellenőreként, vagy hatósági feladatokkal megbízott elismert szervezetek tevékenységeinek felügyeletében való részvétele révén, vagy |
| --- | --- | --- |

3.

Az ellenőrnek:

—

legalább egyéves szolgálati idővel kell rendelkeznie vagy egy lobogó szerinti államnak az egyezmények rendelkezései szerinti felügyeleti tevékenységével és bizonyítványok kiadásával megbízott ellenőreként, vagy hatósági feladatokkal megbízott elismert szervezetek tevékenységeinek felügyeletében való részvétele révén, vagy

| — | legalább egyéves kihelyezett gyakorlati képzés keretében a kikötő szerint illetékes állam tapasztalt ellenőreinek irányítása alatt a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzésein való részvétel révén megszerzett, ezzel egyenértékű tapasztalattal kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

—

legalább egyéves kihelyezett gyakorlati képzés keretében a kikötő szerint illetékes állam tapasztalt ellenőreinek irányítása alatt a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzésein való részvétel révén megszerzett, ezzel egyenértékű tapasztalattal kell rendelkeznie.

| 4. | A fenti 2a) pontban említett ellenőrnek legalább 5 éves, fedélzeti vagy gépüzemi tengerésztiszti szolgálati időszakot, avagy egy lobogó szerinti állam ellenőreként vagy a kikötő szerint illetékes állam segédellenőreként letöltött szolgálati időszakokat is magában foglaló tengerhajózási tapasztalattal kell rendelkeznie. E tapasztalatnak legalább kétévnyi fedélzeti vagy gépüzemi tengerésztisztként letöltött tengerhajózási tapasztalatot kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

4.

A fenti 2a) pontban említett ellenőrnek legalább 5 éves, fedélzeti vagy gépüzemi tengerésztiszti szolgálati időszakot, avagy egy lobogó szerinti állam ellenőreként vagy a kikötő szerint illetékes állam segédellenőreként letöltött szolgálati időszakokat is magában foglaló tengerhajózási tapasztalattal kell rendelkeznie. E tapasztalatnak legalább kétévnyi fedélzeti vagy gépüzemi tengerésztisztként letöltött tengerhajózási tapasztalatot kell tartalmaznia.

| 5. | Az ellenőr mind szóban, mind írásban meg tudja értetni magát a tengerészekkel a tengeren leggyakrabban használt nyelven. |
| --- | --- |

5.

Az ellenőr mind szóban, mind írásban meg tudja értetni magát a tengerészekkel a tengeren leggyakrabban használt nyelven.

| 6. | A fenti kritériumoknak meg nem felelő ellenőrök abban az esetben végezhetnek ellenőrzést, ha a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés elvégzéséért felelős tagállam illetékes hatósága ezen irányelv elfogadásának időpontját megelőzően az ilyen személyt már foglalkoztatta. |
| --- | --- |

6.

A fenti kritériumoknak meg nem felelő ellenőrök abban az esetben végezhetnek ellenőrzést, ha a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés elvégzéséért felelős tagállam illetékes hatósága ezen irányelv elfogadásának időpontját megelőzően az ilyen személyt már foglalkoztatta.

| 7. | Amennyiben egy tagállamban a 15. cikk (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket a kikötő szerint illetékes állam ellenőrei végzik, az ellenőröknek megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük, amely igazolja a szükséges elméleti és gyakorlati tengerhajózás-védelmi tapasztalatot. Ebbe általában beletartozik:






  a) | a tengerhajózás védelmének, és a vizsgált műveletekre vonatkozó alkalmazásának alapos ismerete; |
| --- | --- | --- |

7.

Amennyiben egy tagállamban a 15. cikk (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket a kikötő szerint illetékes állam ellenőrei végzik, az ellenőröknek megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük, amely igazolja a szükséges elméleti és gyakorlati tengerhajózás-védelmi tapasztalatot. Ebbe általában beletartozik:

a)

a tengerhajózás védelmének, és a vizsgált műveletekre vonatkozó alkalmazásának alapos ismerete;

| b) | a védelmi technológiák és technikák alapos gyakorlati ismerete; |
| --- | --- |

b)

a védelmi technológiák és technikák alapos gyakorlati ismerete;

| c) | az ellenőrzési elvek, eljárások és technikák ismerete; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzési elvek, eljárások és technikák ismerete;

| d) | a vizsgálandó műveletekről szerzett munkatapasztalat. |
| --- | --- |

d)

a vizsgálandó műveletekről szerzett munkatapasztalat.

2008. szeptember 24., szerdaXII. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÉSI ADATBÁZIS FUNKCIONÁLIS JELLEMZŐI

(a 24. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

| 1. | Az ellenőrzési adatbázisnak rendelkeznie kell legalább a következő funkcionális jellemzőkkel:






  — | tartalmazza a tagállamok és a Párizsi Memorandumban részes valamennyi állam ellenőrzési adatait; |
| --- | --- | --- |

1.

Az ellenőrzési adatbázisnak rendelkeznie kell legalább a következő funkcionális jellemzőkkel:

—

tartalmazza a tagállamok és a Párizsi Memorandumban részes valamennyi állam ellenőrzési adatait;

| — | adatokat nyújt a hajók kockázati profiljáról és az ellenőrzések esedékességéről; |
| --- | --- |

—

adatokat nyújt a hajók kockázati profiljáról és az ellenőrzések esedékességéről;

| — | kiszámítja az ellenőrzési kötelezettségeket az egyes tagállamok számára; |
| --- | --- |

—

kiszámítja az ellenőrzési kötelezettségeket az egyes tagállamok számára;

| — | összeállítja a lobogó szerinti államok 16. cikk (1) bekezdésében említett fehér-, szürke- és feketelistáját; |
| --- | --- |

—

összeállítja a lobogó szerinti államok 16. cikk (1) bekezdésében említett fehér-, szürke- és feketelistáját;

| — | adatokat szolgáltat a társaságok teljesítményéről; |
| --- | --- |

—

adatokat szolgáltat a társaságok teljesítményéről;

| — | meghatározza a kockázati területek azon tételeit, amelyeket az egyes ellenőrzések alkalmával ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

—

meghatározza a kockázati területek azon tételeit, amelyeket az egyes ellenőrzések alkalmával ellenőrizni kell.

| 2. | Az ellenőrzési adatbázisnak alkalmasnak kell lennie a jövőbeni fejleményekhez való alkalmazkodásra és a tengeri biztonsággal kapcsolatos egyéb közösségi adatbázisokkal– többek között a SafeSeaNet-tel, amely a hajók tagállami kikötőkbe történt tényleges befutásairól szolgáltat adatokat –, valamint adott esetben a megfelelő nemzeti információs rendszerekkel való együttműködésre. |
| --- | --- |

2.

Az ellenőrzési adatbázisnak alkalmasnak kell lennie a jövőbeni fejleményekhez való alkalmazkodásra és a tengeri biztonsággal kapcsolatos egyéb közösségi adatbázisokkal– többek között a SafeSeaNet-tel, amely a hajók tagállami kikötőkbe történt tényleges befutásairól szolgáltat adatokat –, valamint adott esetben a megfelelő nemzeti információs rendszerekkel való együttműködésre.

| 3. | Mélykapcsolással hiperhivatkozást kell biztosítani az ellenőrzési adatbázisból az Equasis információs rendszerbe. A tagállamoknak ösztönözniük kell a hajóellenőrzésekkel kapcsolatos, az Equasis-on keresztül hozzáférhető nyilvános és magánadatbázisok ellenőrök általi igénybevételét. |
| --- | --- |

3.

Mélykapcsolással hiperhivatkozást kell biztosítani az ellenőrzési adatbázisból az Equasis információs rendszerbe. A tagállamoknak ösztönözniük kell a hajóellenőrzésekkel kapcsolatos, az Equasis-on keresztül hozzáférhető nyilvános és magánadatbázisok ellenőrök általi igénybevételét.

2008. szeptember 24., szerdaXIII. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMOK KIKÖTŐIBEN TÖRTÉNŐ ELLENŐRZÉSEKKEL, VISSZATARTÁSOKKAL ÉS A BELÉPÉS MEGTAGADÁSÁVAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK KÖZZÉTÉTELE

(a 26. cikkben említettek szerint)

| 1. | A 26. cikkel összhangban közzétett információnak az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a hajó neve, |
| --- | --- | --- |

1.

A 26. cikkel összhangban közzétett információnak az alábbiakat kell tartalmaznia:

a)

a hajó neve,

| b) | IMO-azonosítószám, |
| --- | --- |

b)

IMO-azonosítószám,

| c) | a hajó típusa, |
| --- | --- |

c)

a hajó típusa,

| d) | bruttó űrtartalom (gt), |
| --- | --- |

d)

bruttó űrtartalom (gt),

| e) | a hajó építési ideje, amelyet a hajó biztonsági bizonyítványaiban feltüntetett dátum alapján határoznak meg, |
| --- | --- |

e)

a hajó építési ideje, amelyet a hajó biztonsági bizonyítványaiban feltüntetett dátum alapján határoznak meg,

| f) | a hajótársaság neve és címe, |
| --- | --- |

f)

a hajótársaság neve és címe,

| g) | a folyadékot vagy ömlesztett szilárd rakományt szállító hajók esetében a hajó kiválasztásáért felelős bérlő neve és a bérleti szerződés típusa, |
| --- | --- |

g)

a folyadékot vagy ömlesztett szilárd rakományt szállító hajók esetében a hajó kiválasztásáért felelős bérlő neve és a bérleti szerződés típusa,

| h) | a lobogó szerinti állam, |
| --- | --- |

h)

a lobogó szerinti állam,

| i) | a vonatkozó egyezmények alapján kiállított osztályozási bizonyítványok és hatósági bizonyítványok, a szóban forgó bizonyítvány(oka)t kiállító hatóság vagy szervezet, és a bizonyítvány(ok) kiállítási és lejárati dátuma, |
| --- | --- |

i)

a vonatkozó egyezmények alapján kiállított osztályozási bizonyítványok és hatósági bizonyítványok, a szóban forgó bizonyítvány(oka)t kiállító hatóság vagy szervezet, és a bizonyítvány(ok) kiállítási és lejárati dátuma,

| j) | a legutóbbi közbenső vagy éves szemle kikötője és időpontja a fenti i) pontban említett bizonyítványokat illetően, valamint az ellenőrzést végző hatóság vagy szervezet neve, |
| --- | --- |

j)

a legutóbbi közbenső vagy éves szemle kikötője és időpontja a fenti i) pontban említett bizonyítványokat illetően, valamint az ellenőrzést végző hatóság vagy szervezet neve,

| k) | a visszatartás időpontja, a visszatartó állam és kikötő. |
| --- | --- |

k)

a visszatartás időpontja, a visszatartó állam és kikötő.

| 2. | A visszatartott hajókról a 26. cikkel összhangban közétett információnak a fentieken túl az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | megelőző 36 hónap alatti visszatartások száma, |
| --- | --- | --- |

2.

A visszatartott hajókról a 26. cikkel összhangban közétett információnak a fentieken túl az alábbiakat kell tartalmaznia:

a)

megelőző 36 hónap alatti visszatartások száma,

| b) | visszatartás feloldásának időpontja, |
| --- | --- |

b)

visszatartás feloldásának időpontja,

| c) | a visszatartás időtartama napokban, |
| --- | --- |

c)

a visszatartás időtartama napokban,

| d) | visszatartás indoklása világos és szabatos fogalmazással, |
| --- | --- |

d)

visszatartás indoklása világos és szabatos fogalmazással,

| e) | annak megjelölése, hogy az ellenőrzést végrehajtó elismert szervezet hatásköre kiterjedt-e azokra a hiányosságokra, amelyek önmagukban vagy egymással társítva a visszatartáshoz vezettek, |
| --- | --- |

e)

annak megjelölése, hogy az ellenőrzést végrehajtó elismert szervezet hatásköre kiterjedt-e azokra a hiányosságokra, amelyek önmagukban vagy egymással társítva a visszatartáshoz vezettek,

| f) | az intézkedések leírása olyan hajó esetében, amely engedélyt kapott, hogy továbbhaladjon a legközelebbi megfelelő javítóműhelyig, |
| --- | --- |

f)

az intézkedések leírása olyan hajó esetében, amely engedélyt kapott, hogy továbbhaladjon a legközelebbi megfelelő javítóműhelyig,

| g) | amennyiben a hajót a Közösség valamely kikötőjéből kitiltották, az ilyen intézkedés indoklása világos és szabatos fogalmazással. |
| --- | --- |

g)

amennyiben a hajót a Közösség valamely kikötőjéből kitiltották, az ilyen intézkedés indoklása világos és szabatos fogalmazással.

2008. szeptember 24., szerdaXIV. MELLÉKLET

A VÉGREHAJTÁS FELÜGYELETÉRE VONATKOZÓ ADATOK

(a 29. cikkben említettek szerint)

| 1. | A tagállamok minden évben legkésőbb április 1-jéig közlik az alábbi adatokat a Bizottsággal az előző évre vonatkozóan:






  1.1. | A kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzések keretében eljáró ellenőrök száma.
  Ezt az információt a tagállamok alábbi minta szerint közlik a Bizottsággal (1)
   (2)










  Kikötő/övezet | A főállású ellenőrök száma (A) | A részmunkaidőben foglalkoztatott ellenőrök száma (B) | A (B) átszámítása főállásúra (C) | Összesen (A+C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X kikötő vagy X övezet .... | | | | |
| Y kikötő vagy Y övezet .... | | | | |
| ÖSSZESEN | | | | |

1.

A tagállamok minden évben legkésőbb április 1-jéig közlik az alábbi adatokat a Bizottsággal az előző évre vonatkozóan:

1.1.

A kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzések keretében eljáró ellenőrök száma.

Ezt az információt a tagállamok alábbi minta szerint közlik a Bizottsággal (1)
   (2)

Kikötő/övezet

A főállású ellenőrök száma (A)

A részmunkaidőben foglalkoztatott ellenőrök száma (B)

A (B) átszámítása főállásúra (C)

Összesen (A+C)

X kikötő vagy X övezet ....

Y kikötő vagy Y övezet ....

ÖSSZESEN

| 1.2. | A tagállam kikötőjébe befutó hajók száma. Ez a szám az ezen irányelv hatálya alá tartozó és a tagállam kikötőibe befutott hajók számának felel meg, a hajókat nemzeti szinten csak egyszer kell számolni. |
| --- | --- |

1.2.

A tagállam kikötőjébe befutó hajók száma. Ez a szám az ezen irányelv hatálya alá tartozó és a tagállam kikötőibe befutott hajók számának felel meg, a hajókat nemzeti szinten csak egyszer kell számolni.

| 2. | A tagállamok:






  a) | hathavonta közlik a Bizottsággal – a rendszeres személy- és áruszállító kompjáratok kivételével – a kikötőikbe befutó egyes hajók, vagy a kikötőhatóságnak vagy kikötői szervnek révbe érkezésükről értesítést küldő hajók befutásaira vonatkozó kimutatást, amely tartalmazza a hajó minden mozgásánál annak IMO-azonosítószámát és az érkezés napját, valamint a kikötőt. Ezt a kimutatást olyan táblázatkezelő programban kell megadni, amely lehetővé teszi a fent említett adatok automatikus lehívását és feldolgozását. A kimutatást az adatok tárgyidőszaka végétől számított négy hónapon belül kell hozzáférhetővé tenni,
  valamint |
| --- | --- | --- |

2.

A tagállamok:

a)

hathavonta közlik a Bizottsággal – a rendszeres személy- és áruszállító kompjáratok kivételével – a kikötőikbe befutó egyes hajók, vagy a kikötőhatóságnak vagy kikötői szervnek révbe érkezésükről értesítést küldő hajók befutásaira vonatkozó kimutatást, amely tartalmazza a hajó minden mozgásánál annak IMO-azonosítószámát és az érkezés napját, valamint a kikötőt. Ezt a kimutatást olyan táblázatkezelő programban kell megadni, amely lehetővé teszi a fent említett adatok automatikus lehívását és feldolgozását. A kimutatást az adatok tárgyidőszaka végétől számított négy hónapon belül kell hozzáférhetővé tenni,

valamint

| b) | az ezen irányelv végrehajtásától számított legfeljebb hat hónapon belül kötelesek megadni a Bizottságnak az a) pontban említett rendszeres személy- és áruszállító kompjáratok külön jegyzékeit, majd azt követően minden változást, amely e járatokkal kapcsolatban bekövetkezik. A jegyzékek minden hajó esetében tartalmazzák az IMO-azonosítószámot, a hajó nevét és a megtett útvonalat. A jegyzéket olyan táblázatkezelő programban kell megadni, amely lehetővé teszi a fent említett adatok automatikus lehívását és feldolgozását. |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelv végrehajtásától számított legfeljebb hat hónapon belül kötelesek megadni a Bizottságnak az a) pontban említett rendszeres személy- és áruszállító kompjáratok külön jegyzékeit, majd azt követően minden változást, amely e járatokkal kapcsolatban bekövetkezik. A jegyzékek minden hajó esetében tartalmazzák az IMO-azonosítószámot, a hajó nevét és a megtett útvonalat. A jegyzéket olyan táblázatkezelő programban kell megadni, amely lehetővé teszi a fent említett adatok automatikus lehívását és feldolgozását.

---

(1)  Azon ellenőrök számát, akik csak részmunkaidőben végeznek ellenőrzéseket, át kell számítani főállású ellenőrre. Amennyiben egy ellenőr több kikötőben vagy földrajzi övezetben dolgozik, minden kikötőben a megfelelő részmunkaidőt kell figyelembe venni.

(2)  Ezt az információt nemzeti szinten és az érintett tagállam minden egyes kikötőjére vonatkozóan kell megadni. E melléklet alkalmazásában a kikötő egy adott kikötőt jelent, vagy egy ellenőr vagy ellenőrcsoport által ellenőrzött földrajzi övezetet, amely adott esetben több kikötőt foglal magában..

2008. szeptember 24., szerdaXV. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A HATÁLYÁT VESZTETT IRÁNYELV ÉS ANNAK EGYMÁST KÖVETŐ MÓDOSÍTÁSAI

(a 37. cikkben említettek szerint)

| 95/21/EK tanácsi irányelv | (HL L 157., 1995.7.7., 1. o.) |
| --- | --- |
| 98/25/EK tanácsi irányelv | (HL L 133., 1998.5.7., 19. o.) |
| 98/42/EK bizottsági irányelv | (HL L 184., 1998.6.27., 40. o.) |
| 1999/97/EK bizottsági irányelv | (HL L 331., 1999.12.23., 67. o.) |
| 2001/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv | (HL L 19., 2002.1.22., 17. o.) |
| 2002/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv | (HL L 324., 2002 11.29., 53. o.)
  (csak a 4. cikk) |

95/21/EK tanácsi irányelv

(HL L 157., 1995.7.7., 1. o.)

98/25/EK tanácsi irányelv

(HL L 133., 1998.5.7., 19. o.)

98/42/EK bizottsági irányelv

(HL L 184., 1998.6.27., 40. o.)

1999/97/EK bizottsági irányelv

(HL L 331., 1999.12.23., 67. o.)

2001/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 19., 2002.1.22., 17. o.)

2002/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 324., 2002 11.29., 53. o.)

(csak a 4. cikk)

B. RÉSZ

A NEMZETI JOGBA TÖRTÉNŐ ÁTÜLTETÉSRE VONATKOZÓ HATÁRIDŐK FELSOROLÁSA

(a 37. cikkben említettek szerint)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 95/21/EK irányelv | 1996. június 30. |
| 98/25/EK irányelv | 1998. június 30. |
| 98/42/EK irányelv | 1998. szeptember 30. |
| 1999/97/EK irányelv | 2000. december 13. |
| 2001/106/EK irányelv | 2003. július 22. |
| 2002/84/EK irányelv | 2003. november 23. |

Irányelv

Átültetés határideje

95/21/EK irányelv

1996. június 30.

98/25/EK irányelv

1998. június 30.

98/42/EK irányelv

1998. szeptember 30.

1999/97/EK irányelv

2000. december 13.

2001/106/EK irányelv

2003. július 22.

2002/84/EK irányelv

2003. november 23.

2008. szeptember 24., szerdaXVI. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

(a 37. cikkben említettek szerint)

| 95/21/EK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk, bevezető | 1. cikk, bevezető |
| 1. cikk, első francia bekezdés | 1. cikk, a) pont |
| 1. cikk, második francia bekezdés | 1. cikk, b) pont |
| – | 1. cikk, c) pont |
| 2. cikk, bevezető | 2. cikk, bevezető |
| 2. cikk, (1) bekezdés, bevezető | 2. cikk, (1) bekezdés, bevezető |
| 2. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, negyedik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, d) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, ötödik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, hatodik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, f) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, hetedik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, g) pont |
| – | 2. cikk, (1) bekezdés, h) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, utolsó mondat | – |
| 2. cikk, (2) bekezdés | 2. cikk, (2) bekezdés |
| – | 2. cikk, (3) bekezdés |
| – | 2. cikk, (4) bekezdés |
| – | 2. cikk, (5) bekezdés |
| 2. cikk, (3) bekezdés | 2. cikk, (6) bekezdés |
| 2. cikk, (4) bekezdés | – |
| – | 2. cikk, (7) bekezdés |
| – | 2. cikk, (8) bekezdés |
| 2. cikk, (5) bekezdés | 2. cikk, (9) bekezdés |
| – | 2. cikk, (10) bekezdés |
| – | 2. cikk, (11) bekezdés |
| 2. cikk, (6) bekezdés | 2. cikk, (12) bekezdés |
| 2. cikk, (7) bekezdés | 2. cikk, (13) bekezdés |
| 2. cikk, (8) bekezdés | 2. cikk, (14) bekezdés |
| – | 2. cikk, (15) bekezdés |
| 2. cikk, (9) bekezdés | 2. cikk, (16) bekezdés |
| – | 2. cikk, (17) bekezdés |
| 2. cikk, (10) bekezdés | 2. cikk, (18) bekezdés |
| – | 2. cikk, (19) bekezdés |
| – | 2. cikk, (20) bekezdés |
| – | 2. cikk, (21) bekezdés |
| – | 2. cikk, (22) bekezdés |
| – | 2. cikk, (23) bekezdés |
| – | 2. cikk, (24) bekezdés |
| 3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés | 3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, francia bekezdés | 3. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| – | 3. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 3. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés | 3. cikk, (1) bekezdés, negyedik albekezdés |
| – | 3. cikk, (1) bekezdés, ötödik albekezdés |
| 3. cikk, (2)–(4) bekezdés | 3. cikk, (2)–(4) bekezdés |
| – | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk | 4. cikk, (2) bekezdés |
| 5. cikk | – |
| – | 6. cikk |
| – | 7. cikk |
| – | 8. cikk |
| – | 9. cikk |
| – | 10. cikk |
| – | 11. cikk |
| – | 12. cikk |
| 6. cikk, (1) bekezdés, bevezető | – |
| – | 13. cikk, (1) bekezdés, bevezető |
| 6. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 13. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| – | 13. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 6. cikk, (1) bekezdés, (b) pont | 13. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| 6. cikk, (2) bekezdés | – |
| – | 13. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk, (3) bekezdés | 13. cikk, (3) bekezdés |
| 6. cikk, (4) bekezdés | – |
| 7. cikk | – |
| 7a. cikk | – |
| 7b. cikk | – |
| – | 14. cikk |
| – | 15. cikk |
| – | 16. cikk |
| 8. cikk | 17. cikk |
| – | 18. cikk |
| 9. cikk, (1) és (2) bekezdés | 19. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 9. cikk, (3) bekezdés, első mondat | 19. cikk, (3) bekezdés |
| 9. cikk, (3) bekezdés, második, harmadik és negyedik mondat | 19. cikk, (4) bekezdés |
| 9. cikk, (4)–(7) bekezdés | 19. cikk, (5)–(8) bekezdés |
| – | 19. cikk, (9) bekezdés |
| 9a. cikk | – |
| 10. cikk, (1)–(3) bekezdés | 20. cikk, (1)–(3) bekezdés |
| – | 20. cikk, (4) bekezdés |
| 11. cikk, (1) bekezdés | 21. cikk, (1) bekezdés |
| – | 21. cikk, (2) bekezdés |
| 11. cikk, (2) bekezdés | 21. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés |
| 11. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés | – |
| 11. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés | 21. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés |
| 11. cikk, (4)–(6) bekezdés | 21. cikk, (4)–(6) bekezdés |
| 12. cikk, (1)–(3) bekezdés | 22. cikk, (1)–(3) bekezdés |
| 12. cikk, (4) bekezdés | 22. cikk, (4) bekezdés |
| – | 22. cikk, (5)–(7) bekezdés |
| 13. cikk, (1) és (2) bekezdés | 23. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| – | 23. cikk, (3)–(5) bekezdés |
| 14. cikk | – |
| 15. cikk | – |
| – | 24. cikk |
| – | 25. cikk |
| – | 26. cikk |
| – | 27. cikk |
| 16. cikk, (1) és (2) bekezdés | 28. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 16. cikk, (2a) bekezdés | 28. cikk, (3) bekezdés |
| 16. cikk, (3) bekezdés | 28. cikk, (4) bekezdés |
| 17. cikk | 29. cikk |
| – | 30. cikk |
| 18. cikk | 31. cikk |
| 19. cikk | 32. cikk |
| – | 33. cikk |
| 19a cikk | 34. cikk |
| – | 35. cikk |
| 20. cikk | 36. cikk |
| – | 37. cikk |
| 21. cikk | 38. cikk |
| 22. cikk | 39. cikk |
| I. melléklet | – |
| – | I. melléklet |
| – | II. melléklet |
| – | III. melléklet |
| II. melléklet | IV. melléklet |
| III. melléklet | V. melléklet |
| IV. melléklet | VI. melléklet |
| V. melléklet | VII. melléklet |
| VI. melléklet | X. melléklet |
| VII. melléklet | XI. melléklet |
| – | XII. melléklet |
| VIII. melléklet | XIII. melléklet |
| IX. melléklet | IX. melléklet |
| X. melléklet | XIV. melléklet |
| XI. melléklet | VIII. melléklet |
| XII. melléklet | – |
| – | XV. melléklet |
| – | XVI. melléklet |

95/21/EK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk, bevezető

1. cikk, bevezető

1. cikk, első francia bekezdés

1. cikk, a) pont

1. cikk, második francia bekezdés

1. cikk, b) pont

–

1. cikk, c) pont

2. cikk, bevezető

2. cikk, bevezető

2. cikk, (1) bekezdés, bevezető

2. cikk, (1) bekezdés, bevezető

2. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont

2. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, b) pont

2. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, c) pont

2. cikk, (1) bekezdés, negyedik francia bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, d) pont

2. cikk, (1) bekezdés, ötödik francia bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, e) pont

2. cikk, (1) bekezdés, hatodik francia bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, f) pont

2. cikk, (1) bekezdés, hetedik francia bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, g) pont

–

2. cikk, (1) bekezdés, h) pont

2. cikk, (1) bekezdés, utolsó mondat

–

2. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

–

2. cikk, (3) bekezdés

–

2. cikk, (4) bekezdés

–

2. cikk, (5) bekezdés

2. cikk, (3) bekezdés

2. cikk, (6) bekezdés

2. cikk, (4) bekezdés

–

–

2. cikk, (7) bekezdés

–

2. cikk, (8) bekezdés

2. cikk, (5) bekezdés

2. cikk, (9) bekezdés

–

2. cikk, (10) bekezdés

–

2. cikk, (11) bekezdés

2. cikk, (6) bekezdés

2. cikk, (12) bekezdés

2. cikk, (7) bekezdés

2. cikk, (13) bekezdés

2. cikk, (8) bekezdés

2. cikk, (14) bekezdés

–

2. cikk, (15) bekezdés

2. cikk, (9) bekezdés

2. cikk, (16) bekezdés

–

2. cikk, (17) bekezdés

2. cikk, (10) bekezdés

2. cikk, (18) bekezdés

–

2. cikk, (19) bekezdés

–

2. cikk, (20) bekezdés

–

2. cikk, (21) bekezdés

–

2. cikk, (22) bekezdés

–

2. cikk, (23) bekezdés

–

2. cikk, (24) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, francia bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

–

3. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, negyedik albekezdés

–

3. cikk, (1) bekezdés, ötödik albekezdés

3. cikk, (2)–(4) bekezdés

3. cikk, (2)–(4) bekezdés

–

4. cikk, (1) bekezdés

4. cikk

4. cikk, (2) bekezdés

5. cikk

–

–

6. cikk

–

7. cikk

–

8. cikk

–

9. cikk

–

10. cikk

–

11. cikk

–

12. cikk

6. cikk, (1) bekezdés, bevezető

–

–

13. cikk, (1) bekezdés, bevezető

6. cikk, (1) bekezdés, a) pont

13. cikk, (1) bekezdés, a) pont

–

13. cikk, (1) bekezdés, b) pont

6. cikk, (1) bekezdés, (b) pont

13. cikk, (1) bekezdés, c) pont

6. cikk, (2) bekezdés

–

–

13. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (3) bekezdés

13. cikk, (3) bekezdés

6. cikk, (4) bekezdés

–

7. cikk

–

7a. cikk

–

7b. cikk

–

–

14. cikk

–

15. cikk

–

16. cikk

8. cikk

17. cikk

–

18. cikk

9. cikk, (1) és (2) bekezdés

19. cikk, (1) és (2) bekezdés

9. cikk, (3) bekezdés, első mondat

19. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (3) bekezdés, második, harmadik és negyedik mondat

19. cikk, (4) bekezdés

9. cikk, (4)–(7) bekezdés

19. cikk, (5)–(8) bekezdés

–

19. cikk, (9) bekezdés

9a. cikk

–

10. cikk, (1)–(3) bekezdés

20. cikk, (1)–(3) bekezdés

–

20. cikk, (4) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés

21. cikk, (1) bekezdés

–

21. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

21. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

11. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

–

11. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

21. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

11. cikk, (4)–(6) bekezdés

21. cikk, (4)–(6) bekezdés

12. cikk, (1)–(3) bekezdés

22. cikk, (1)–(3) bekezdés

12. cikk, (4) bekezdés

22. cikk, (4) bekezdés

–

22. cikk, (5)–(7) bekezdés

13. cikk, (1) és (2) bekezdés

23. cikk, (1) és (2) bekezdés

–

23. cikk, (3)–(5) bekezdés

14. cikk

–

15. cikk

–

–

24. cikk

–

25. cikk

–

26. cikk

–

27. cikk

16. cikk, (1) és (2) bekezdés

28. cikk, (1) és (2) bekezdés

16. cikk, (2a) bekezdés

28. cikk, (3) bekezdés

16. cikk, (3) bekezdés

28. cikk, (4) bekezdés

17. cikk

29. cikk

–

30. cikk

18. cikk

31. cikk

19. cikk

32. cikk

–

33. cikk

19a cikk

34. cikk

–

35. cikk

20. cikk

36. cikk

–

37. cikk

21. cikk

38. cikk

22. cikk

39. cikk

I. melléklet

–

–

I. melléklet

–

II. melléklet

–

III. melléklet

II. melléklet

IV. melléklet

III. melléklet

V. melléklet

IV. melléklet

VI. melléklet

V. melléklet

VII. melléklet

VI. melléklet

X. melléklet

VII. melléklet

XI. melléklet

–

XII. melléklet

VIII. melléklet

XIII. melléklet

IX. melléklet

IX. melléklet

X. melléklet

XIV. melléklet

XI. melléklet

VIII. melléklet

XII. melléklet

–

–

XV. melléklet

–

XVI. melléklet

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/261

---

2008. szeptember 24., szerdaHajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek (átdolgozott változat) ***II

P6_TA(2008)0447

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontja a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

2010/C 8 E/43

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (5724/2/2008 – C6-0222/2008) (1),

tekintettel az első olvasatban elfogadott álláspontjára (2) a Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott bizottsági javaslattal (COM(2005)0587) kapcsolatban,

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0331/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 184. E, 2008.7.22., 11. o.

(2)  HL C 74. E, 2008.3.20., 632. o.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC2-COD(2005)0237A

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 80. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Ahajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelvet (4) számos alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokra van szükség, az átláthatóság érdekében az irányelvet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Ahajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelvet (4) számos alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokra van szükség, az átláthatóság érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

| (2) | Tekintettel a 94/57/EK irányelv rendelkezéseinek jellegére, helyénvalónak tűnik, hogy annak rendelkezéseit két különböző közösségi jogi eszközzel dolgozzák át, nevezetesen egy irányelvvel és egy rendelettel. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a 94/57/EK irányelv rendelkezéseinek jellegére, helyénvalónak tűnik, hogy annak rendelkezéseit két különböző közösségi jogi eszközzel dolgozzák át, nevezetesen egy irányelvvel és egy rendelettel.

| (3) | ATanács 1993. június 8-i, a tengerek biztonságára vonatkozó közös politikáról szóló állásfoglalásában
   (5) célul tűzte ki a szabványoknak nem megfelelő hajók kiutasítását a Közösség vizeiről, és elsőbbséget biztosított egy olyan közösségi fellépés megvalósításának, amelynek célja, hogy közös szabványok előírásával biztosítsa a nemzetközi szabályok hatékony és egységes alkalmazását a
  hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetekként meghatározott
  hajóosztályozó társaságok
  (a továbbiakban „elismert szervezetek”)
  számára. |
| --- | --- |

(3)

ATanács 1993. június 8-i, a tengerek biztonságára vonatkozó közös politikáról szóló állásfoglalásában
   (5) célul tűzte ki a szabványoknak nem megfelelő hajók kiutasítását a Közösség vizeiről, és elsőbbséget biztosított egy olyan közösségi fellépés megvalósításának, amelynek célja, hogy közös szabványok előírásával biztosítsa a nemzetközi szabályok hatékony és egységes alkalmazását a
  hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetekként meghatározott
  hajóosztályozó társaságok
  (a továbbiakban „elismert szervezetek”)
  számára.

| (4) | Anemzetközi egyezmények, szabályozások és határozatok szigorú alkalmazása hatékonyan elősegíti a tengerek biztonságát és a tengerek szennyezésének megakadályozását, ugyanakkor előmozdítja a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatosan meghatározott célokat. |
| --- | --- |

(4)

Anemzetközi egyezmények, szabályozások és határozatok szigorú alkalmazása hatékonyan elősegíti a tengerek biztonságát és a tengerek szennyezésének megakadályozását, ugyanakkor előmozdítja a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatosan meghatározott célokat.

| (5) | Atengerek biztonságával és a tengerszennyezés megakadályozásával kapcsolatos előírások betartásának ellenőrzése a lobogó szerinti és kikötő szerinti államok feladata. |
| --- | --- |

(5)

Atengerek biztonságával és a tengerszennyezés megakadályozásával kapcsolatos előírások betartásának ellenőrzése a lobogó szerinti és kikötő szerinti államok feladata.

| (6) | Az életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. november 1-jei nemzetközi egyezményben (SOLAS 74), az 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról és az 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről (MARPOL) által előírt biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési bizonyítványok kibocsátása és ezen egyezmények végrehajtása a tagállamok feladata. |
| --- | --- |

(6)

Az életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. november 1-jei nemzetközi egyezményben (SOLAS 74), az 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról és az 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről (MARPOL) által előírt biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési bizonyítványok kibocsátása és ezen egyezmények végrehajtása a tagállamok feladata.

| (7) | Azemlített egyezmények rendelkezéseivel összhangban a tagállamok különféle mértékben felhatalmazást adhatnak elismert szervezetek számára az egyezmények betartásának ellenőrzésére, és átruházhatják a vonatkozó biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési bizonyítványok kibocsátásának jogát. |
| --- | --- |

(7)

Azemlített egyezmények rendelkezéseivel összhangban a tagállamok különféle mértékben felhatalmazást adhatnak elismert szervezetek számára az egyezmények betartásának ellenőrzésére, és átruházhatják a vonatkozó biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési bizonyítványok kibocsátásának jogát.

| (8) | Világszerte megfigyelhető, hogy a már meglévő
  elismert szervezetek
  nem gondoskodnak sem a kellő előírások kielégítő betartásáról, sem
  a
  megbízhatóság eléréséről olyan esetekben, amikor nemzeti szakhatóságok nevében járnak el, mivel nem rendelkeznek ▐ megfelelő szervezettel és szakmai ismeretekkel, amelyek lehetővé tennék, hogy feladataikat magas szakmai színvonalon lássák el. |
| --- | --- |

(8)

Világszerte megfigyelhető, hogy a már meglévő
  elismert szervezetek
  nem gondoskodnak sem a kellő előírások kielégítő betartásáról, sem
  a
  megbízhatóság eléréséről olyan esetekben, amikor nemzeti szakhatóságok nevében járnak el, mivel nem rendelkeznek ▐ megfelelő szervezettel és szakmai ismeretekkel, amelyek lehetővé tennék, hogy feladataikat magas szakmai színvonalon lássák el.

| (9) | Továbbá
  ezek
  az elismert szervezetek
  a hajók tervezésére, megépítésére, karbantartására és vizsgálatára vonatkozó szabályokat alkotnak és hajtanak végre, valamint felelősek a hajók lobogó szerinti államai nevében történő ellenőrzéséért és annak tanúsításáért, hogy azok megfelelnek a vonatkozó bizonyítványok kiállításáról szóló nemzetközi egyezmények előírásainak. Annak érdekében, hogy ezt a feladatot megfelelően végre tudják hajtani, szigorúan függetlennek kell lenniük, valamint nagyfokú műszaki hozzáértéssel és szigorú minőségirányítási rendszerrel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(9)

Továbbá
  ezek
  az elismert szervezetek
  a hajók tervezésére, megépítésére, karbantartására és vizsgálatára vonatkozó szabályokat alkotnak és hajtanak végre, valamint felelősek a hajók lobogó szerinti államai nevében történő ellenőrzéséért és annak tanúsításáért, hogy azok megfelelnek a vonatkozó bizonyítványok kiállításáról szóló nemzetközi egyezmények előírásainak. Annak érdekében, hogy ezt a feladatot megfelelően végre tudják hajtani, szigorúan függetlennek kell lenniük, valamint nagyfokú műszaki hozzáértéssel és szigorú minőségirányítási rendszerrel kell rendelkezniük.

| (10) | A
  elismert szervezeteknek
  képesnek kell lenniük szolgáltatásaiknak a Közösség egészében való nyújtására, és az egymással való versengésre, a biztonság és a környezet védelme egyenlő szintjének biztosítása mellett. Atevékenységükhöz szükséges szakmai szabványokat ezért egységesen kell megalkotni, és a Közösség egészében kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

A
  elismert szervezeteknek
  képesnek kell lenniük szolgáltatásaiknak a Közösség egészében való nyújtására, és az egymással való versengésre, a biztonság és a környezet védelme egyenlő szintjének biztosítása mellett. Atevékenységükhöz szükséges szakmai szabványokat ezért egységesen kell megalkotni, és a Közösség egészében kell alkalmazni.

| (11) | Ateherhajó-biztonsági rádió-bizonyítvány kibocsátásának jogosultsága megfelelő szakismeretekkel és képesített személyzettel rendelkező magánszervezetekre átruházható. |
| --- | --- |

(11)

Ateherhajó-biztonsági rádió-bizonyítvány kibocsátásának jogosultsága megfelelő szakismeretekkel és képesített személyzettel rendelkező magánszervezetekre átruházható.

| (12) | Atagállam tárgyilagos és áttekinthető indokok alapján szükségleteinek megfelelő mértékben korlátozhatja a felhatalmazott elismert szervezetek számát, amelyek felett a Bizottság bizottsági eljárás keretében ellenőrzést gyakorol. |
| --- | --- |

(12)

Atagállam tárgyilagos és áttekinthető indokok alapján szükségleteinek megfelelő mértékben korlátozhatja a felhatalmazott elismert szervezetek számát, amelyek felett a Bizottság bizottsági eljárás keretében ellenőrzést gyakorol.

| (13) | Ez az irányelv biztosítja a szolgáltatásnyújtás szabadságát a Közösségen belül, ennek megfelelően a
  Bizottság
  jogosult arra, hogy tárgyaljon azokkal a harmadik országokkal, ahol az elismert szervezet székhellyel rendelkezik, a Közösségben
  székhellyel rendelkező
  , elismert szervezetekkel való egyenlő bánásmódról. |
| --- | --- |

(13)

Ez az irányelv biztosítja a szolgáltatásnyújtás szabadságát a Közösségen belül, ennek megfelelően a
  Bizottság
  jogosult arra, hogy tárgyaljon azokkal a harmadik országokkal, ahol az elismert szervezet székhellyel rendelkezik, a Közösségben
  székhellyel rendelkező
  , elismert szervezetekkel való egyenlő bánásmódról.

| (14) | Anemzetközi biztonsági előírások teljes körű betartásának biztosítása érdekében a nemzeti szakhatóságok szoros bevonása szükséges mind a hajóellenőrzések végrehajtásába, mind a vonatkozó bizonyítványok kibocsátásába még abban az esetben is, ha a tagállamok olyan elismert szervezetekre támaszkodnak a jogszabályban előírt feladataik ellátásában, amelyek nem tartoznak szakhatóságaik közé. Ezért indokolt a szakhatóságok és az általuk felhatalmazott elismert szervezetek között szoros munkakapcsolat kialakítása, amihez szükséges, hogy az elismert szervezetek rendelkezzenek helyi képviselettel annak a tagállamnak a területén, amelynek nevében feladataikat ellátják. |
| --- | --- |

(14)

Anemzetközi biztonsági előírások teljes körű betartásának biztosítása érdekében a nemzeti szakhatóságok szoros bevonása szükséges mind a hajóellenőrzések végrehajtásába, mind a vonatkozó bizonyítványok kibocsátásába még abban az esetben is, ha a tagállamok olyan elismert szervezetekre támaszkodnak a jogszabályban előírt feladataik ellátásában, amelyek nem tartoznak szakhatóságaik közé. Ezért indokolt a szakhatóságok és az általuk felhatalmazott elismert szervezetek között szoros munkakapcsolat kialakítása, amihez szükséges, hogy az elismert szervezetek rendelkezzenek helyi képviselettel annak a tagállamnak a területén, amelynek nevében feladataikat ellátják.

| (15) | Atagállamok nevében eljáró elismert szervezetek pénzügyi felelőssége
  szabályozása közötti különbözőség
  hátráltatná az ezen irányelv megfelelő végrehajtását. Aprobléma megoldása érdekében helyénvaló közösségi szinten bizonyos fokú harmonizációt elérni valamely elismert szervezet által okozott bármilyen
  káreseményhez
  kapcsolódó felelősséggel kapcsolatban, amelyet bíróság, köztük választottbíróság megállapított. |
| --- | --- |

(15)

Atagállamok nevében eljáró elismert szervezetek pénzügyi felelőssége
  szabályozása közötti különbözőség
  hátráltatná az ezen irányelv megfelelő végrehajtását. Aprobléma megoldása érdekében helyénvaló közösségi szinten bizonyos fokú harmonizációt elérni valamely elismert szervezet által okozott bármilyen
  káreseményhez
  kapcsolódó felelősséggel kapcsolatban, amelyet bíróság, köztük választottbíróság megállapított.

| (16) | Azezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (6) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(16)

Azezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (6) megfelelően kell elfogadni.

| (17) | ABizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzetközi egyezmények, jegyzőkönyvek, kódexek és a kapcsolódó határozatok későbbi módosításainak átvezetése érdekében ezt az irányelvet módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(17)

ABizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzetközi egyezmények, jegyzőkönyvek, kódexek és a kapcsolódó határozatok későbbi módosításainak átvezetése érdekében ezt az irányelvet módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással kell elfogadni.

| (18) | Atagállamoknak mindazonáltal lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy
  a biztonság vagy a környezet súlyos veszélyeztetése esetén
  felfüggesszék ▐ egy elismert szervezet felhatalmazását
  . ABizottságnak gyorsan
  kell
  határozatot hoznia bizottsági eljárásban arról
  ,
  hogy szükséges-e egy ilyen nemzeti szintű intézkedés felülbírálata vagy sem
  . |
| --- | --- |

(18)

Atagállamoknak mindazonáltal lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy
  a biztonság vagy a környezet súlyos veszélyeztetése esetén
  felfüggesszék ▐ egy elismert szervezet felhatalmazását
  . ABizottságnak gyorsan
  kell
  határozatot hoznia bizottsági eljárásban arról
  ,
  hogy szükséges-e egy ilyen nemzeti szintű intézkedés felülbírálata vagy sem
  .

| (19) | Atagállamok rendszeresen értékelik a nevében tevékenykedő elismert szervezetek teljesítményeit, és a megállapított teljesítményekről a Bizottság és a többi tagállam számára tájékoztatást nyújtanak. |
| --- | --- |

(19)

Atagállamok rendszeresen értékelik a nevében tevékenykedő elismert szervezetek teljesítményeit, és a megállapított teljesítményekről a Bizottság és a többi tagállam számára tájékoztatást nyújtanak.

| (20) | Kikötőhatósági minőségükben a tagállamok olyan hajók ellenőrzésének biztosítva az elsőbbséget, amelyek a közös minimumkövetelményeket nem kielégítő szervezetek által kibocsátott bizonyítványokkal rendelkeznek, javítják a biztonság és környezetszennyezések elleni védekezés színvonalát, ezzel biztosítva, hogy harmadik államok lobogóit viselő hajók ne részesülhessenek kedvezőbb bánásmódban. |
| --- | --- |

(20)

Kikötőhatósági minőségükben a tagállamok olyan hajók ellenőrzésének biztosítva az elsőbbséget, amelyek a közös minimumkövetelményeket nem kielégítő szervezetek által kibocsátott bizonyítványokkal rendelkeznek, javítják a biztonság és környezetszennyezések elleni védekezés színvonalát, ezzel biztosítva, hogy harmadik államok lobogóit viselő hajók ne részesülhessenek kedvezőbb bánásmódban.

| (21) | Jelenleg nincsenek olyan egységes nemzetközi szabványok, amelyeknek akár építésük, akár teljes élettartamuk folyamán a hajóknak meg kell felelniük a hajótest, a gépi berendezések, elektromos és vezérlő berendezések vonatkozásában. Azilyen szabványok rögzíthetők az elismert szervezetek szabályai, vagy a nemzeti szakhatóságok által a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) szabályozott eljárásnak megfelelően kiválasztott egyenértékű követelmények szerint, |
| --- | --- |

(21)

Jelenleg nincsenek olyan egységes nemzetközi szabványok, amelyeknek akár építésük, akár teljes élettartamuk folyamán a hajóknak meg kell felelniük a hajótest, a gépi berendezések, elektromos és vezérlő berendezések vonatkozásában. Azilyen szabványok rögzíthetők az elismert szervezetek szabályai, vagy a nemzeti szakhatóságok által a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) szabályozott eljárásnak megfelelően kiválasztott egyenértékű követelmények szerint,

| (22) | Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a tagállamok azon szervezetekkel való kapcsolatai során végrehajtandó intézkedések megállapítását, amelyek a Közösségben hajók ellenőrzéséért, felügyeletéért, valamint a rendelkezések betartását igazoló bizonyítványok kiállításáért felelősek – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a fellépés léptéke miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Aze cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a tagállamok azon szervezetekkel való kapcsolatai során végrehajtandó intézkedések megállapítását, amelyek a Közösségben hajók ellenőrzéséért, felügyeletéért, valamint a rendelkezések betartását igazoló bizonyítványok kiállításáért felelősek – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a fellépés léptéke miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Aze cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (23) | Ezen irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére irányuló kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalmán a 94/57/EK irányelvhez képest jelentős mértékben változtattak. Aváltozatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség azon irányelv értelmében merül fel. |
| --- | --- |

(23)

Ezen irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére irányuló kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalmán a 94/57/EK irányelvhez képest jelentős mértékben változtattak. Aváltozatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség azon irányelv értelmében merül fel.

| (24) | Ez az irányelv nem sértheti az I. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(24)

Ez az irányelv nem sértheti az I. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

| (25) | Ajogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (8) 34.pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(25)

Ajogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (8) 34.pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (26) | A
  elismert szervezetek
  által követendő intézkedéseket [a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló] a ...-i .../.../EK (9) európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) határozza meg, |
| --- | --- |

(26)

A
  elismert szervezetek
  által követendő intézkedéseket [a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló] a ...-i .../.../EK (9) európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) határozza meg,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az irányelv célja, hogy:

| a) | garantálja, hogy a nemzetközi egyezményeknek megfelelően a tagállamok hatékonyan és következetesen teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket; |
| --- | --- |

a)

garantálja, hogy a nemzetközi egyezményeknek megfelelően a tagállamok hatékonyan és következetesen teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket;

| b) | megállapítsa
  a tagállamok azon
  elismert
  szervezetekkel való kapcsolatai során végrehajtandó intézkedéseket, amely
  szervezeteket
  a tengerek biztonságáról és a tengerek szennyezésének megakadályozásáról szóló nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek betartása céljából a hajók
  ellenőrzésével, felügyeletével
  , valamint a rendelkezések betartását igazoló bizonyítványok
  kiállításával a tagállamok bíztak meg
  , ugyanakkor
  előmozdítsa
  a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósítására irányuló célok elérését.
  Ez
  a
  folyamat magában foglalja a
  nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó hajók hajótestével, gépi berendezéseivel, elektromos
  , rádió-
  és vezérlőberendezéseivel szemben támasztott biztonsági követelmények
  kidolgozását és megvalósítását
  . |
| --- | --- |

b)

megállapítsa
  a tagállamok azon
  elismert
  szervezetekkel való kapcsolatai során végrehajtandó intézkedéseket, amely
  szervezeteket
  a tengerek biztonságáról és a tengerek szennyezésének megakadályozásáról szóló nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek betartása céljából a hajók
  ellenőrzésével, felügyeletével
  , valamint a rendelkezések betartását igazoló bizonyítványok
  kiállításával a tagállamok bíztak meg
  , ugyanakkor
  előmozdítsa
  a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósítására irányuló célok elérését.
  Ez
  a
  folyamat magában foglalja a
  nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó hajók hajótestével, gépi berendezéseivel, elektromos
  , rádió-
  és vezérlőberendezéseivel szemben támasztott biztonsági követelmények
  kidolgozását és megvalósítását
  .

2. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározások alkalmazandók:

| a) | „hajó”: a nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó hajó; |
| --- | --- |

a)

„hajó”: a nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó hajó;

| b) | „egy tagállam lobogóját viselő hajó”: olyan hajó, amelyet egy tagállam jogszabályai szerint abban a tagállamban lajstromoztak és amely annak a tagállamnak a lobogóját viseli. Aze meghatározásnak nem megfelelő hajók harmadik ország lobogóját viselő hajóknak minősülnek; |
| --- | --- |

b)

„egy tagállam lobogóját viselő hajó”: olyan hajó, amelyet egy tagállam jogszabályai szerint abban a tagállamban lajstromoztak és amely annak a tagállamnak a lobogóját viseli. Aze meghatározásnak nem megfelelő hajók harmadik ország lobogóját viselő hajóknak minősülnek;

| c) | „ellenőrzés és felügyeleti szemle”: olyan ellenőrzések és
  vizsgálatok,
  amelyek a nemzetközi egyezmények
  , ezen irányelv és a tengeri biztonságról szóló egyéb közösségi normák
  alapján kötelezőek; |
| --- | --- |

c)

„ellenőrzés és felügyeleti szemle”: olyan ellenőrzések és
  vizsgálatok,
  amelyek a nemzetközi egyezmények
  , ezen irányelv és a tengeri biztonságról szóló egyéb közösségi normák
  alapján kötelezőek;

| d) | „nemzetközi egyezmények”: az 1974. november 1-jei Életbiztonság a tengeren tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS 74)▐, az 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról, valamint az 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről (MARPOL),
  az 1969. évi módosított egyezmény a hajók köbözéséről (Tonnage 69), az 1978. évi nemzetközi egyezmény a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról (STCW 1978), az 1972. évi egyezmény a tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályzatról (Colreg 72),

  azok jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, valamint a tagállamok mindegyikében alkalmazott kötelező, frissített változatú vonatkozó szabályzatok; |
| --- | --- |

d)

„nemzetközi egyezmények”: az 1974. november 1-jei Életbiztonság a tengeren tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS 74)▐, az 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról, valamint az 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről (MARPOL),
  az 1969. évi módosított egyezmény a hajók köbözéséről (Tonnage 69), az 1978. évi nemzetközi egyezmény a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról (STCW 1978), az 1972. évi egyezmény a tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályzatról (Colreg 72),

  azok jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, valamint a tagállamok mindegyikében alkalmazott kötelező, frissített változatú vonatkozó szabályzatok;

| e) | „lobogó szerinti államok szabályzata”: a kötelező IMO-jogeszközök alkalmazásáról szóló, az IMO 2007. november 29-i A.996(25) közgyűlési határozatával elfogadott szabályzat mindenkori hatályos változatának 1. és 2. része; |
| --- | --- |

e)

„lobogó szerinti államok szabályzata”: a kötelező IMO-jogeszközök alkalmazásáról szóló, az IMO 2007. november 29-i A.996(25) közgyűlési határozatával elfogadott szabályzat mindenkori hatályos változatának 1. és 2. része;

| f) | „hatóságok”: az adott hajó lobogó szerinti tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságai, köztük minisztériumok, ügynökségek, szervezetek, amelyek feladata az IMO-egyezmények lobogó szerinti állammal kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtása; |
| --- | --- |

f)

„hatóságok”: az adott hajó lobogó szerinti tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságai, köztük minisztériumok, ügynökségek, szervezetek, amelyek feladata az IMO-egyezmények lobogó szerinti állammal kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtása;

| g) | „szervezet”: jogalany és annak leányvállalatai, valamint bármilyen más, ellenőrzése alatt álló csoport, amelyek együttesen vagy külön-külön végzik az ezen irányelv hatálya alá tartozó feladatokat; |
| --- | --- |

g)

„szervezet”: jogalany és annak leányvállalatai, valamint bármilyen más, ellenőrzése alatt álló csoport, amelyek együttesen vagy külön-külön végzik az ezen irányelv hatálya alá tartozó feladatokat;

| h) | „ellenőrzés”: a g) pont alkalmazásában jogok, szerződések és bármilyen más, jogi vagy gyakorlati eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen lehetőséget adnak egy jogalany feletti meghatározó befolyás gyakorlására, vagy lehetővé teszik a jogalany számára az ezen irányelv hatálya alá tartozó feladatok elvégzését. |
| --- | --- |

h)

„ellenőrzés”: a g) pont alkalmazásában jogok, szerződések és bármilyen más, jogi vagy gyakorlati eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen lehetőséget adnak egy jogalany feletti meghatározó befolyás gyakorlására, vagy lehetővé teszik a jogalany számára az ezen irányelv hatálya alá tartozó feladatok elvégzését.

| i) | „elismert szervezet”: [a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK (11) rendelettel összhangban elismert szervezet; |
| --- | --- |

i)

„elismert szervezet”: [a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK (11) rendelettel összhangban elismert szervezet;

| j) | „felhatalmazás”: olyan intézkedés, melynek során egy tagállam egy elismert szervezet számára felhatalmazást ad vagy hatáskört ruház át; |
| --- | --- |

j)

„felhatalmazás”: olyan intézkedés, melynek során egy tagállam egy elismert szervezet számára felhatalmazást ad vagy hatáskört ruház át;

| k) | „jogszabályban előírt bizonyítvány”: egy lobogó szerinti állam által vagy nevében a nemzetközi egyezményekkel összhangban kibocsátott bizonyítvány; |
| --- | --- |

k)

„jogszabályban előírt bizonyítvány”: egy lobogó szerinti állam által vagy nevében a nemzetközi egyezményekkel összhangban kibocsátott bizonyítvány;

| l) | „szabályok és eljárások”: egy elismert szervezet követelményei a hajók tervezése, megépítése, felszerelése, karbantartása és ellenőrzése vonatkozásában. |
| --- | --- |

l)

„szabályok és eljárások”: egy elismert szervezet követelményei a hajók tervezése, megépítése, felszerelése, karbantartása és ellenőrzése vonatkozásában.

| m) | „osztályozási bizonyítvány”: egy elismert szervezet által kibocsátott olyan okmány, amely igazolja, hogy a hajó adottságai a hajó meghatározott célú használatához vagy meghatározott működési területre vonatkozóan az elismert szervezet által összeállított és nyilvánosságra hozott szabályokkal és
  szabályzatokkal
  összhangban megfelelőek; |
| --- | --- |

m)

„osztályozási bizonyítvány”: egy elismert szervezet által kibocsátott olyan okmány, amely igazolja, hogy a hajó adottságai a hajó meghatározott célú használatához vagy meghatározott működési területre vonatkozóan az elismert szervezet által összeállított és nyilvánosságra hozott szabályokkal és
  szabályzatokkal
  összhangban megfelelőek;

| n) | „teherhajó-biztonsági rádióbizonyítvány”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott, a SOLAS-t módosító1988-as Jegyzőkönyvvel bevezetett bizonyítvány; |
| --- | --- |

n)

„teherhajó-biztonsági rádióbizonyítvány”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott, a SOLAS-t módosító1988-as Jegyzőkönyvvel bevezetett bizonyítvány;

3. cikk

(1)   Atagállamok a nemzetközi egyezmények hatálya alatt vállalt felelősségeik és kötelezettségeik keretében gondoskodnak arról, hogy illetékes hatóságaik biztosítsák azok rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását,
  a (2)–(4) bekezdéssel összhangban
  .

(2)
     
  Atagállamok a lobogó szerinti államok szabályzatának rendelkezéseit alkalmazzák.

(3)
     
  Atagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy hatóságaiknál legalább ötévente sor kerüljön független auditálásra az IMO-közgyűlés által 2005. december 1-jén elfogadott A.974(24) határozat rendelkezéseivel összhangban. Azaudit megállapításai alapján gondoskodnak róla, hogy adott esetben ama határozat melléklete II. részének 8. szakaszával összhangban átfogó korrekciós terv kerüljön kidolgozásra, és ez a terv időben és hatékonyan végrehajtásra kerüljön.

(4)
     
  Atagállamok a hajók ellenőrzése és felügyeleti szemléje, valamint a jogszabályban előírt bizonyítványok és felmentési bizonyítványok kibocsátása vonatkozásában megteszik a szükséges lépéseket, a nemzetközi egyezmények által előírtaknak megfelelően.

(5)   Olyan esetekben, amikor az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásában egy tagállam úgy határoz, hogy a lobogóját viselő hajók vonatkozásában:

| i. | szervezetek számára ad felhatalmazást a jogszabályban előírt bizonyítványokkal kapcsolatos ellenőrzési és felügyeleti hatáskörök gyakorlására, beleértve a 15. cikk (2) bekezdése rendelkezései betartására vonatkozó részleges vagy teljes ellenőrzést, és adott esetben a vonatkozó bizonyítványok kibocsátását vagy megújítását is; vagy |
| --- | --- |

i.

szervezetek számára ad felhatalmazást a jogszabályban előírt bizonyítványokkal kapcsolatos ellenőrzési és felügyeleti hatáskörök gyakorlására, beleértve a 15. cikk (2) bekezdése rendelkezései betartására vonatkozó részleges vagy teljes ellenőrzést, és adott esetben a vonatkozó bizonyítványok kibocsátását vagy megújítását is; vagy

| ii. | az i.
  alpontban
  említett ellenőrzési és felügyeleti feladatokat részben vagy egészben
  elismert
  szervezetekkel végezteti
  ; |
| --- | --- |

ii.

az i.
  alpontban
  említett ellenőrzési és felügyeleti feladatokat részben vagy egészben
  elismert
  szervezetekkel végezteti
  ;

e feladatok ellátását kizárólag elismert szervezetekre bízza.

A felmentési bizonyítványok első kibocsátásához minden egyes esetben be kell szerezni az illetékes szakhatóság hozzájárulását.

A teherhajó-biztonsági rádió-bizonyítvány esetében azonban e feladatok ellátására megbízás adható egy illetékes szakhatóság által elismert és a nevében eljáró, a hajók rádiókommunikációs berendezései biztonsági ellenőrzésének végrehajtásához megfelelő szakismeretekkel rendelkező és képzett személyzetet foglalkoztató magánszervezet részére is.

(6)   E cikk rendelkezései nem érintik sajátos tengerészeti berendezések hitelesítését.

4. cikk

A lobogó szerinti állammal szembeni követelmények

(1)
     
  Atagállam, amely megadta a jogot egy hajónak a lobogója alatt való közlekedésre, a hajó működésének engedélyezését megelőzően megteszi a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy az érintett hajó megfelel az alkalmazandó nemzetközi szabályoknak és előírásoknak. Különösen a hajó korábbi működésének biztonságosságát ellenőrzi bármilyen ésszerű módon. Amennyiben szükséges, konzultál annak az államnak a hatóságaival, amelynek lobogója alatt a hajó korábban hajózott, annak megállapítása érdekében, hogy az ezen hatóságok által felfedezett hiányosságokat vagy biztonsági problémákat orvosolták-e.

(2)
     
  Ha a hajó lobogója szerinti állam tájékoztatást kér a hajóról attól a tagállamtól, amelynek lobogója alatt a hajó korábban közlekedett, a felkért tagállam késedelem nélkül részletesen közli, hogy mikor milyen hiányosságok merültek fel, és megad minden egyéb, biztonsággal kapcsolatos lényeges tájékoztatást az azt kérő államnak.

(3)
     
  Ha a hatóságok arról értesülnek, hogy az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajót tartóztat fel kikötő szerinti állam, felügyelniük kell azokat a megfelelő korrekciós intézkedéseket, amelyek célja, hogy a hajó megfeleljen a vonatkozó jogszabályoknak és IMO-egyezményeknek. Erre a célra az említett hatóságok kidolgozzák az alkalmazandó eljárásokat.

5. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy egy állami hatóság közvetlen ellenőrzése alatt álljanak – és a hatóság számára a megfelelő informatikai eszközökkel mindenkor hozzáférhetők legyenek – a lobogójuk alatt közlekedő hajókat illetően legalább az alábbi információk:

| a) | a hajó alapadatai (név, IMO-szám stb.); |
| --- | --- |

a)

a hajó alapadatai (név, IMO-szám stb.);

| b) | a felmérések és az auditálások időpontja, beleértve az esetleges járulékos és kiegészítő felmérésekét is; |
| --- | --- |

b)

a felmérések és az auditálások időpontja, beleértve az esetleges járulékos és kiegészítő felmérésekét is;

| c) | a hajó minősítésében és osztályozásában részt vevő elismert szervezetek azonosítása; |
| --- | --- |

c)

a hajó minősítésében és osztályozásában részt vevő elismert szervezetek azonosítása;

| d) | a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés keretében elrendelt vizsgálatokat végző szervezetek azonosítása és a vizsgálatok időpontja; |
| --- | --- |

d)

a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés keretében elrendelt vizsgálatokat végző szervezetek azonosítása és a vizsgálatok időpontja;

| e) | a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés vizsgálatainak kimenetele (voltak-e hiányosságok, a hajót feltartóztatták-e); |
| --- | --- |

e)

a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés vizsgálatainak kimenetele (voltak-e hiányosságok, a hajót feltartóztatták-e);

| f) | káreseményekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

f)

káreseményekre vonatkozó információk;

| g) | azon hajók megnevezése, amelyek az elmúlt 12 hónap során megszűntek az érintett tagállam lobogója alatt közlekedni. |
| --- | --- |

g)

azon hajók megnevezése, amelyek az elmúlt 12 hónap során megszűntek az érintett tagállam lobogója alatt közlekedni.

A tagállamok kérésre benyújtják a Bizottságnak a fent említett adatokat.

6. cikk

(1)
     
  Minőségirányítási rendszerének keretén belül valamennyi tagállam folyamatosan értékeli és felülvizsgálja lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményét. Ezek a [36] hónapos időszakot felölelő értékelések a hatóságok működési területeire vonatkozó minőségirányítási rendszer valamennyi vonatkozására kiterjednek.

Az értékelésnek tartalmaznia kell legalább az alábbi teljesítménymutatókat:

| — | a kikötő szerinti államok általi ellenőrzések során történt feltartóztatások aránya, |
| --- | --- |

—

a kikötő szerinti államok általi ellenőrzések során történt feltartóztatások aránya,

| — | a lobogó szerinti állam által végzett vizsgálatok eredményei, és |
| --- | --- |

—

a lobogó szerinti állam által végzett vizsgálatok eredményei, és

| — | teljesítménymutatók annak megállapítására, hogy az adott személyzettel, erőforrásokkal és közigazgatási eljárásokkal teljesíthetők-e a lobogó szerinti állam kötelezettségei. |
| --- | --- |

—

teljesítménymutatók annak megállapítására, hogy az adott személyzettel, erőforrásokkal és közigazgatási eljárásokkal teljesíthetők-e a lobogó szerinti állam kötelezettségei.

(2)
     
  Azok a tagállamok, amelyek az (1)bekezdés második albekezésének megfelelően elvégezték az értékeléseket és a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi egyetértési memorandum éves jelentésében foglalt fekete [vagy szürke] listán szerepelnek az értékelés lezárulásának évében július1-én, legkésőbb az értékelés lezárulásának évében november 1-jén jelentenek a Bizottságnak lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményükről.

A jelentés megállapítja és elemzi a nem megfelelő teljesítmény okait; tartalmaz továbbá egy tervet a hiányosságok orvoslására irányuló és korrekciós intézkedésekről, beleértve szükség esetén olyan kiegészítő felméréseket is, amelyeket az első adódó alkalommal el kell végezni.

(3)
     
  Aminőségirányítási rendszert ...-ig (12) létre kell hozni és igazolni kell.

7. cikk

A Bizottság a [2010.] év végéig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a lobogó szerinti államok ellenőrzési kötelezettségeiről szóló egyetértési memorandum létrehozásának megvalósíthatóságáról, melynek célja, hogy egyenlő feltételek legyenek biztosítva azon lobogó szerinti államok számára, amelyek kötelezettséget vállalnak arra, hogy megfelelnek a lobogó szerinti államok szabályzatának, és beleegyeznek, hogy az IMO 2005. december 1-jei közgyűlésén elfogadott A.974(24) határozat rendelkezései szerint auditálják őket.

8. cikk

Az elismert szervezetekkel való kapcsolat

(1)   A 3. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok elvben nem utasíthatják el az elismert szervezetek vonatkozásában, hogy ezen cikk (2) bekezdése, valamint a 9. és 13. cikk rendelkezéseire figyelemmel, számukra e feladatok ellátásához a felhatalmazást megadják. Ugyanakkor a tagállamok jogosultak az általuk felhatalmazott szervezetek számát szükségleteiknek megfelelő módon korlátozni, feltéve, hogy az ilyen korlátozás alkalmazását áttekinthető és tárgyilagos indokokkal alá tudják támasztani.

Egy tagállam kérésére a Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott szabályozási eljárásnak megfelelően megteszi a megfelelő intézkedéseket.

(2)   Ahhoz, hogy egy tagállam elfogadja, hogy a
  nevében a
  3. cikkben említett feladatokat vagy azok egy részét egy harmadik államban letelepedett, elismert szervezet lássa el, az érintett tagállam megkövetelheti, hogy az adott harmadik állam kölcsönösségi alapon ugyanilyen bánásmódot biztosítson a Közösségben letelepedett, elismert szervezeteknek.

Továbbá, a Közösség felkérheti azt a harmadik államot, ahol az elismert szervezet székhelye van, hogy a Közösségen belül székhellyel rendelkező, elismert szervezetek számára ugyanilyen bánásmódot biztosítson.

9. cikk

(1)   Azok a tagállamok, amelyek a 3. cikk (5) bekezdésében ismertetett döntést hoznak, illetékes szakhatóságuk és a nevükben eljáró szervezetek között megfelelő munkakapcsolatot alakítanak ki.

(2)   A munkakapcsolat szabályozásáról az érintett szervezetek által vállalt feladatokat és hatásköröket rögzítő írásos és hátrányos megkülönböztetésektől mentes megállapodás megkötésével, vagy azzal egyenértékű jogi szabályozással kell gondoskodni, amely legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az A.739 (18) IMO-határozat II. mellékletében megállapított rendelkezéseket a szakhatóság nevében eljáró szervezetek felhatalmazásának iránymutatásairól, amelynél az igazgatás nevében eljáró elismert szervezet felhatalmazási megállapodás mintáról szóló IMO MSC/710. és az MEPC/304 körlevél mellékleteit, függelékeit és csatolt anyagait figyelembe kell venni;


  Következésképp egyforma jogi biztosítékok és jogvédelem illeti meg az elismert szervezeteket, ellenőreiket és műszaki személyzetét, amikor a hatóság nevében kötelező bizonyítványt adnak ki, ideértve minden olyan védelmi intézkedést is, amelyet a hatóságok és tagjaik a fenti bizonyítványok kiadása keretében igénybe vehetnek, ha a fenti bizonyítványokat maguk állították ki
  . |
| --- | --- |

a)

az A.739 (18) IMO-határozat II. mellékletében megállapított rendelkezéseket a szakhatóság nevében eljáró szervezetek felhatalmazásának iránymutatásairól, amelynél az igazgatás nevében eljáró elismert szervezet felhatalmazási megállapodás mintáról szóló IMO MSC/710. és az MEPC/304 körlevél mellékleteit, függelékeit és csatolt anyagait figyelembe kell venni;

Következésképp egyforma jogi biztosítékok és jogvédelem illeti meg az elismert szervezeteket, ellenőreiket és műszaki személyzetét, amikor a hatóság nevében kötelező bizonyítványt adnak ki, ideértve minden olyan védelmi intézkedést is, amelyet a hatóságok és tagjaik a fenti bizonyítványok kiadása keretében igénybe vehetnek, ha a fenti bizonyítványokat maguk állították ki
  .

| b) | a következő, pénzügyi felelősségre vonatkozó rendelkezések:






  i. | amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választottbírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen tengeri balesetből eredően azzal, hogy kártalanítani kell a sértett feleket vagyoni kár, személyi sérülés vagy haláleset miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy azt az elismert szervezet, annak testületeinek, alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek szándékos cselekedete vagy mulasztása vagy súlyos gondatlansága okozta, az igazgatás pénzügyi kártérítésre jogosult az elismert szervezettől az említett veszteség, kár, sérülés, vagy haláleset miatt, olyan mértékben, amennyire a bíróság döntése szerint ezért az elismert szervezet felelős; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő, pénzügyi felelősségre vonatkozó rendelkezések:

i.

amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választottbírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen tengeri balesetből eredően azzal, hogy kártalanítani kell a sértett feleket vagyoni kár, személyi sérülés vagy haláleset miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy azt az elismert szervezet, annak testületeinek, alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek szándékos cselekedete vagy mulasztása vagy súlyos gondatlansága okozta, az igazgatás pénzügyi kártérítésre jogosult az elismert szervezettől az említett veszteség, kár, sérülés, vagy haláleset miatt, olyan mértékben, amennyire a bíróság döntése szerint ezért az elismert szervezet felelős;

| ii. | amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választottbírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen
  káreseményből
  eredően, hogy kártalanítani kell a sértett feleket
  nem halálos kimenetelű
  személyi sérülés vagy haláleset miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy azt az elismert szervezet, annak alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek gondatlansága vagy hanyagsága vagy mulasztása okozta, a hatóság jogosult pénzügyi
  kártérítést követelni
  az elismert szervezettől az
  említett nem halálos kimenetelű
  sérülés ▐ miatt, olyan mértékben, amennyire a bíróság döntése szerint ezért az elismert szervezet felelős; a tagállamok korlátozhatják az elismert szervezet által fizetendő legnagyobb összeget, amely azonban nem lehet kevesebb mint 4 millió EUR
  , kivéve, ha az ítéletben vagy a vitarendezési döntésben meghatározott összeg kevesebb, amikor is ez utóbbi pénzösszeg alkalmazandó
  ; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választottbírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen
  káreseményből
  eredően, hogy kártalanítani kell a sértett feleket
  nem halálos kimenetelű
  személyi sérülés vagy haláleset miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy azt az elismert szervezet, annak alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek gondatlansága vagy hanyagsága vagy mulasztása okozta, a hatóság jogosult pénzügyi
  kártérítést követelni
  az elismert szervezettől az
  említett nem halálos kimenetelű
  sérülés ▐ miatt, olyan mértékben, amennyire a bíróság döntése szerint ezért az elismert szervezet felelős; a tagállamok korlátozhatják az elismert szervezet által fizetendő legnagyobb összeget, amely azonban nem lehet kevesebb mint 4 millió EUR
  , kivéve, ha az ítéletben vagy a vitarendezési döntésben meghatározott összeg kevesebb, amikor is ez utóbbi pénzösszeg alkalmazandó
  ;

| iii. | amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választottbírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen
  káreseményből
  eredően, hogy kártalanítani kell a sértett feleket vagyoni kár, vagy veszteség miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy az elismert szervezet, annak alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek gondatlansága, hanyagsága vagy mulasztása okozta, a hatóság jogosult pénzügyi
  kártérítést követelni
  az elismert szervezettől az említett veszteség, vagy kár miatt, olyan mértékben, amennyire ezért a bíróság döntése szerint az elismert szervezet felelős; a tagállamok korlátozhatják az elismert szervezet által fizetendő legnagyobb összeget, amely azonban nem lehet kevesebb mint 2 millió EUR,

  kivéve, ha az ítéletben vagy a vitarendezési döntésben meghatározott összeg kevesebb, amikor is ez utóbbi pénzösszeg alkalmazandó
  ; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben egy bíróság jogerősen vagy egy jogvitát lezáró választottbírósági eljárás a szakhatóság pénzügyi felelősségét állapítja meg bármilyen
  káreseményből
  eredően, hogy kártalanítani kell a sértett feleket vagyoni kár, vagy veszteség miatt, amelyről a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy az elismert szervezet, annak alkalmazottainak, képviselőinek vagy a szervezet nevében eljáró egyéb személyeknek gondatlansága, hanyagsága vagy mulasztása okozta, a hatóság jogosult pénzügyi
  kártérítést követelni
  az elismert szervezettől az említett veszteség, vagy kár miatt, olyan mértékben, amennyire ezért a bíróság döntése szerint az elismert szervezet felelős; a tagállamok korlátozhatják az elismert szervezet által fizetendő legnagyobb összeget, amely azonban nem lehet kevesebb mint 2 millió EUR,

  kivéve, ha az ítéletben vagy a vitarendezési döntésben meghatározott összeg kevesebb, amikor is ez utóbbi pénzösszeg alkalmazandó
  ;

| c) | a szakhatóság nevében eljáró szervezetek feladatainak a szakhatóság vagy a szakhatóság által kijelölt pártatlan, külső szerv általi időszakos ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a szakhatóság nevében eljáró szervezetek feladatainak a szakhatóság vagy a szakhatóság által kijelölt pártatlan, külső szerv általi időszakos ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket a 13. cikk (1) bekezdésének megfelelően;

| d) | a hajók véletlenszerű kiválasztás alapján végrehajtott és részletes ellenőrzéseinek lehetőségét; |
| --- | --- |

d)

a hajók véletlenszerű kiválasztás alapján végrehajtott és részletes ellenőrzéseinek lehetőségét;

| e) | kötelező jelentéstétel
  , a szervezetek által osztályozott flotta lényeges információira
  vonatkozóan,

  illetve rendelkezések a hajóosztályban bekövetkezett változásokra, felfüggesztésre

  ,
  a hajók osztályozásának megvonására vonatkozóan. |
| --- | --- |

e)

kötelező jelentéstétel
  , a szervezetek által osztályozott flotta lényeges információira
  vonatkozóan,

  illetve rendelkezések a hajóosztályban bekövetkezett változásokra, felfüggesztésre

  ,
  a hajók osztályozásának megvonására vonatkozóan.

(3)   Amegállapodás vagy azzal egyenértékű jogi egyezség előírhat olyan követelményt, amely szerint az elismert szervezetnek helyi képviselettel kell rendelkeznie annak a tagállamnak a területén, amelyben a 3. cikkben említett feladatait ellátja. E követelmény kielégítéséhez elegendő, ha a helyi képviselet az érintett tagállam jogszabályai szerint jogi személyiséggel bír és az érintett tagállam nemzeti bíróságainak joghatósága alá tartozik.

(4)   Minden tagállam a Bizottság számára az e cikk rendelkezései szerinti kialakított munkakapcsolatra vonatkozóan pontos tájékoztatást nyújt. ABizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot.

10. cikk

(1)   ABizottságot a 2099/2002/EK rendelettel (13) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2)   Aze bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni,figyelemmel (8)bekezdésének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(3)   Aze bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4)bekezdése és 7. cikke alkalmazandó, figyelemmel (8)bekezdésének rendelkezéseire is.

11. cikk

(1)   Az irányelv hatáskörének kiterjesztése nélkül módosítható annak érdekében, hogy

| a) | a 2. cikk d) pontjában, a 3. cikk (1) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében említett vonatkozó nemzetközi egyezmények, azok jegyzőkönyvei, valamint a szabályzatok és a határozatok jövőbeni módosításai, amelyek hatályba léptek az ezen irányelvbe átvezetésre kerüljenek, |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk d) pontjában, a 3. cikk (1) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében említett vonatkozó nemzetközi egyezmények, azok jegyzőkönyvei, valamint a szabályzatok és a határozatok jövőbeni módosításai, amelyek hatályba léptek az ezen irányelvbe átvezetésre kerüljenek,

| b) | a 9. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározott összegek módosítva legyenek. |
| --- | --- |

b)

a 9. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározott összegek módosítva legyenek.

Ezen intézkedéseket, melyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására szolgálnak, a 10. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

(2)   A 2. cikk d) pontjában említett nemzetközi megállapodások új egyezményeinek vagy jegyzőkönyveinek az elfogadását követően a Tanács a Bizottság javaslatára a tagállamok parlamenti eljárásainak és az IMO vonatkozó eljárásainak figyelembevételével határozatot hoz az ilyen új egyezmények vagy jegyzőkönyvek ratifikációjának részleteiről és gondoskodik arról, hogy azokat a tagállamok egységesen és egyidejűleg alkalmazzák.

A 2. cikk d) pontjában és a 9. cikkben említett nemzetközi okmányok módosításai a 2099/2002/EK rendelet 5. cikke szerint kizárhatók ennek az irányelvnek a hatálya alól.

12. cikk

A [hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK (14) rendelet mellékletében meghatározott
  feltételek
  ellenére, amennyiben egy tagállamnak az a meggyőződése, hogy az elismert szervezet a továbbiakban nem hatalmazható fel arra, hogy nevében a 3. cikkben meghatározott feladatokat elvégezze, felfüggesztheti ezt a felhatalmazást
  a következő eljárás alapján:

| a) | a tagállam késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a döntéséről és annak megalapozott indokairól; |
| --- | --- |

a)

a tagállam késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a döntéséről és annak megalapozott indokairól;

| b) | a Bizottság a biztonság és a környezetszennyezés megelőzése szempontjából köteles kiértékelni a tagállam által az elismert szervezet felhatalmazása felfüggesztésének vonatkozásában előterjesztett indokokat; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság a biztonság és a környezetszennyezés megelőzése szempontjából köteles kiértékelni a tagállam által az elismert szervezet felhatalmazása felfüggesztésének vonatkozásában előterjesztett indokokat;

| c) | a Bizottság a 10. cikk (2)bekezdésében hivatkozott szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamot arról, hogy a biztonság vagy a környezet súlyos veszélyeztetése miatt a felhatalmazás felfüggesztése kellően indokolt-e vagy sem. Ha a határozat nem indokolt, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy vonja vissza a felfüggesztő határozatot. Ha a határozat indokolt, és a tagállam a 8. cikk (1)bekezdése alapján korlátozta a nevében eljáró elismert szervezetek számát, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot arra, hogy adjon új felhatalmazást egy másik elismert szervezetnek a felfüggesztett szervezet helyett. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság a 10. cikk (2)bekezdésében hivatkozott szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamot arról, hogy a biztonság vagy a környezet súlyos veszélyeztetése miatt a felhatalmazás felfüggesztése kellően indokolt-e vagy sem. Ha a határozat nem indokolt, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy vonja vissza a felfüggesztő határozatot. Ha a határozat indokolt, és a tagállam a 8. cikk (1)bekezdése alapján korlátozta a nevében eljáró elismert szervezetek számát, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot arra, hogy adjon új felhatalmazást egy másik elismert szervezetnek a felfüggesztett szervezet helyett.

13. cikk

(1)   Minden tagállam
  ellenőrzi
  , hogy a 3. cikk (5)bekezdése alapján a nevében eljáró elismert szervezetek az illetékes szakhatóság megelégedésére és hatékonyan látják el az abban a cikkben említett feladataikat.

(2)   Minden tagállam legalább kétévenként
  ellenőrzi a nevében eljáró elismert szervezetek mindegyikét
  és
  ennek eredményeiről
  az ellenőrzés ▐ évét követő év március 31-ig a Bizottságot és a többi tagállamot jelentésben tájékoztatja.

14. cikk

A kikötő szerinti állam jogainak ellátása és kötelezettségeinek gyakorlása során a tagállam jelentésben számol be a Bizottságnak és a többi tagállamnak, továbbá tájékoztatja az érintett lobogó szerinti államot, amennyiben egy lobogó szerinti állam nevében eljáró elismert szervezet a nemzetközi egyezmények vonatkozó követelményeit nem kielégítő hajó részére állított ki érvényes jogszabályban előírt bizonyítványt, illetve egy érvényes osztályozási bizonyítvánnyal rendelkező hajó bármilyen, olyan területen előforduló hiányosságairól, amely területre a bizonyítvány vonatkozik. E cikk alkalmazásában csak a biztonságra és a környezetre súlyos fenyegetést jelentő, vagy az elismert szervezetek különösen gondatlan tevékenységét bizonyító hajókat kell bejelenteni. Azilletékes elismert szervezetet az első vizsgálatkor tájékoztatni kell az esetről, hogy azonnal meghozhassa a megfelelő utólagos intézkedéseket.

15. cikk

(1)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a lobogóját viselő hajók tervezése, építése, felszerelése és üzemben tartása a hajótestre, a gépi berendezésekre, elektromos és vezérlőberendezésekre vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban egy elismert szervezet által előírt követelmények kielégítésével történjen.

(2)   Atagállamok csak azzal a feltétellel határozhatnak úgy, hogy egy elismert szervezet által előírt szabályokkal és eljárásokkal egyenértékű előírásokat alkalmaznak, hogy erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a 98/34/EK irányelvben hivatkozott eljárásnak megfelelően, és ha azokkal kapcsolatosan a többi tagállam vagy Bizottság részéről ellenvetés nem érkezik, illetve azokról nem állapítják meg az ezen irányelv 10. cikke (2) bekezdésében hivatkozott szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően, hogy a vonatkozó előírások nem egyenértékűek.

(3)   Atagállamoknak együtt kell működniük az általuk felhatalmazott elismert szervezetekkel azok szabályainak és eljárásainak kidolgozásában. Tárgyalásokat kell folytatniuk az elismert szervezetekkel azzal a céllal, hogy megvalósuljon a nemzetközi egyezmények következetes értelmezése.

16. cikk

Záró rendelkezések

A Bizottság kétévente tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot ezen irányelv tagállami végrehajtásának eredményeiről.

17. cikk

(1)   Atagállamok ...-ig (15) hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy
  a [...] cikknek és az I. melléklet [...] pontjainak [cikkek vagy azok szakaszai, az I. melléklet pontjai, amelyek a 94/57/EK irányelvvel összevetve lényegesen módosultak]
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét
  , valamint e rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot
  haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. Arendelkezésekben egy olyan nyilatkozatot is fel kell tüntetniük, amely szerint a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásait az ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni. Azilyen hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   Atagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

18. cikk

Az I. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 94/57/EK irányelv hatályát veszti ...-i (16) hatállyal, az I. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozások erre az irányelvre való hivatkozásnak tekintendők, és a II. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.

19. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

20. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║ ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. április 25-iálláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 632. o.) és a Tanács 2008. június 6-i közös álláspontja (HL C 184. E, 2008.7.22., 11. o.) és az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

álláspontja

2008. június 6-i

(HL C 184. E, 2008.7.22., 11. o.)

2008. szeptember 24-i

(4)  HL L 319., 1994.12.12., 20. o. ║.

4

(5)  

  HL C 271., 1993.10.7., 1. o.

5

HL C 271., 1993.10.7., 1. o.

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

6

(7)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o. ║.

7

(8)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

8

(9)  HL L ...

9

(10)  HL L ...

10

(11)  HL L ...

11

(12)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után három éven belül.

12

Ezen irányelv hatálybalépése után három éven belül.

(13)  Európai Parlament és a Tanács 2099/2002/EK rendelete a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról (HL L 324., 2002.11.29., 1. o.). ║.

13

(14)  HL ...

14

(15)  Ezen irányelv
  hatálybalépése után 18 hónappal
  .

15

hatálybalépése után 18 hónappal

(16)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

16

Ezen

2008. szeptember 24., szerdaI. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A HATÁLYÁT VESZTETT IRÁNYELV ÉS ANNAK EGYMÁST KÖVETŐ MÓDOSÍTÁSAI

(hivatkozás a 18. cikkben)

| a Tanács 94/57/EK irányelve | HL L 319., 1994.12.12., 20. o. |
| --- | --- |
| a Bizottság 97/58/EK irányelve | HL L 274., 1997.10.7., 8. o. |
| az Európai Parlament és a Tanács 2001/105/EK irányelve | HL L 19., 2002.1.22., 9. o. |
| az Európai Parlament és a Tanács 2002/84/EK irányelve | HL L 324., 2002.11.29., 53. o. |

a Tanács 94/57/EK irányelve

HL L 319., 1994.12.12., 20. o.

a Bizottság 97/58/EK irányelve

HL L 274., 1997.10.7., 8. o.

az Európai Parlament és a Tanács 2001/105/EK irányelve

HL L 19., 2002.1.22., 9. o.

az Európai Parlament és a Tanács 2002/84/EK irányelve

HL L 324., 2002.11.29., 53. o.

B.   RÉSZ

A NEMZETI JOGBA TÖRTÉNŐ ÁTÜLTETÉSRE VONATKOZÓ HATÁRIDŐK JEGYZÉKE

(hivatkozás a 18. cikkben)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 94/57/EK | 1995. december 31. |
| 97/58/EK | 1998. szeptember 30. |
| 2001/105/EK | 2003. július 22. |
| 2002/84/EK | 2003. november 23. |

Irányelv

Átültetés határideje

94/57/EK

1995. december 31.

97/58/EK

1998. szeptember 30.

2001/105/EK

2003. július 22.

2002/84/EK

2003. november 23.

2008. szeptember 24., szerdaII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| A 94/57/EK irányelv | Ez az irányelv | A [hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK (1) rendelet |
| --- | --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, a) pont | 2. cikk, a) pont | 2. cikk, a) pont |
| 2. cikk, b) pont | 2. cikk, b) pont | — |
| 2. cikk, c) pont | 2. cikk, c) pont | — |
| 2. cikk, d) pont | 2. cikk, d) pont | 2. cikk, b) pont |
| 2. cikk, e) pont | 2. cikk, g) pont | 2. cikk, c) pont |
| — | 2. cikk, h) pont | 2. cikk, d) pont |
| 2. cikk, f) pont | 2. cikk, i) pont | 2. cikk, e) pont |
| 2. cikk, g) pont | 2. cikk, j) pont | 2. cikk, f) pont |
| 2. cikk, h) pont | 2. cikk, k) pont | 2. cikk, g) pont |
| 2. cikk, i) pont | 2. cikk, m) pont | 2. cikk, i) pont |
| — | 2. cikk, l) pont | 2. cikk, h) pont |
| 2. cikk, j) pont | 2. cikk, n) pont | — |
| 2. cikk, k) pont | — | 2. cikk, j) pont |
| 3. cikk | 3. cikk | — |
| 4. cikk, (1) bekezdés, első mondat | — | 3. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés, második mondat | — | 3. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés, harmadik mondat | — | — |
| 4. cikk, (1) bekezdés, negyedik mondat | — | 4. cikk, (1) bekezdés |
| — | — | 3. cikk, (3) bekezdés |
| — | — | 4. cikk, (2), (3), (4) bekezdések |
| — | — | 5. cikk |
| — | — | 6. cikk |
| — | — | 7. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés | — |
| 5. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés | — |
| 6. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések | 9. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések | — |
| 6. cikk, (5) bekezdés | — | — |
| 7. cikk | 10. cikk | 12. cikk |
| 8. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés | — |
| 8. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés | — | 13. cikk, (1) bekezdés |
| 8. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés, b) pont, első albekezdés | — |
| — | 11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 13. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés | — |
| 8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | — | 13. cikk, (2) bekezdés |
| 9. cikk, (1) bekezdés | — | — |
| 9. cikk, (2) bekezdés | — | — |
| 10. cikk, (1) bekezdés, bevezető | 12. cikk | — |
| 10. cikk, (1) bekezdés, a), b), c) pontok, (2), (3), (4) bekezdések | — | — |
| 11. cikk, (1), (2) bekezdések | 13. cikk, (1), (2) bekezdések | — |
| 11. cikk, (3), (4) bekezdések | — | 8. cikk, (1), (2) bekezdések |
| 12. cikk | 14. cikk | — |
| 13. cikk | — | — |
| 14. cikk | 15. cikk, (1), (2) bekezdések | — |
| — | 15. cikk, (3) bekezdés | — |
| — | 16. cikk | — |
| — | — | 9. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | — | — |
| — | — | 10. cikk, (1), (2) bekezdések |
| 15. cikk, (2) bekezdés | — | 10. cikk, (3) bekezdés |
| 15. cikk, (3) bekezdés | — | 10. cikk, (4) bekezdés |
| 15. cikk, (4) bekezdés | — | 10. cikk, (5) bekezdés |
| 15. cikk, (5) bekezdés | — | 10. cikk, (6) bekezdés, első, második, harmadik, ötödik albekezdések |
| — | — | 10. cikk, (6) bekezdés, negyedik albekezdés |
| 16. cikk | 17. cikk | — |
| 17. cikk | 20. cikk | — |
| — | 18. cikk | — |
| — | 19. cikk | — |
| — | — | 11. cikk |
| — | — | 14. cikk |
| — | — | 15. cikk |
| — | — | 16. cikk |
| — | — | 17. cikk |
| — | — | 18. cikk |
| — | — | 19. cikk |
| Melléklet | — | I. melléklet |
| — | I. melléklet | — |
| — | II. melléklet | II. melléklet |

A 94/57/EK irányelv

Ez az irányelv

A [hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK (1) rendelet

1. cikk

1. cikk

1. cikk

2. cikk, a) pont

2. cikk, a) pont

2. cikk, a) pont

2. cikk, b) pont

2. cikk, b) pont

—

2. cikk, c) pont

2. cikk, c) pont

—

2. cikk, d) pont

2. cikk, d) pont

2. cikk, b) pont

2. cikk, e) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, c) pont

—

2. cikk, h) pont

2. cikk, d) pont

2. cikk, f) pont

2. cikk, i) pont

2. cikk, e) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, j) pont

2. cikk, f) pont

2. cikk, h) pont

2. cikk, k) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, i) pont

2. cikk, m) pont

2. cikk, i) pont

—

2. cikk, l) pont

2. cikk, h) pont

2. cikk, j) pont

2. cikk, n) pont

—

2. cikk, k) pont

—

2. cikk, j) pont

3. cikk

3. cikk

—

4. cikk, (1) bekezdés, első mondat

—

3. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, második mondat

—

3. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, harmadik mondat

—

—

4. cikk, (1) bekezdés, negyedik mondat

—

4. cikk, (1) bekezdés

—

—

3. cikk, (3) bekezdés

—

—

4. cikk, (2), (3), (4) bekezdések

—

—

5. cikk

—

—

6. cikk

—

—

7. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés

—

5. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

—

6. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések

9. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések

—

6. cikk, (5) bekezdés

—

—

7. cikk

10. cikk

12. cikk

8. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés

—

8. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés

—

13. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés, b) pont, első albekezdés

—

—

11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

13. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

—

8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

—

13. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

—

—

9. cikk, (2) bekezdés

—

—

10. cikk, (1) bekezdés, bevezető

12. cikk

—

10. cikk, (1) bekezdés, a), b), c) pontok, (2), (3), (4) bekezdések

—

—

11. cikk, (1), (2) bekezdések

13. cikk, (1), (2) bekezdések

—

11. cikk, (3), (4) bekezdések

—

8. cikk, (1), (2) bekezdések

12. cikk

14. cikk

—

13. cikk

—

—

14. cikk

15. cikk, (1), (2) bekezdések

—

—

15. cikk, (3) bekezdés

—

—

16. cikk

—

—

—

9. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

—

—

—

—

10. cikk, (1), (2) bekezdések

15. cikk, (2) bekezdés

—

10. cikk, (3) bekezdés

15. cikk, (3) bekezdés

—

10. cikk, (4) bekezdés

15. cikk, (4) bekezdés

—

10. cikk, (5) bekezdés

15. cikk, (5) bekezdés

—

10. cikk, (6) bekezdés, első, második, harmadik, ötödik albekezdések

—

—

10. cikk, (6) bekezdés, negyedik albekezdés

16. cikk

17. cikk

—

17. cikk

20. cikk

—

—

18. cikk

—

—

19. cikk

—

—

—

11. cikk

—

—

14. cikk

—

—

15. cikk

—

—

16. cikk

—

—

17. cikk

—

—

18. cikk

—

—

19. cikk

Melléklet

—

I. melléklet

—

I. melléklet

—

—

II. melléklet

II. melléklet

---

(1)  HL ....

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/275 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/275

---

2008. szeptember 24., szerdaHajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályai és szabványai (átdolgozás) ***II

P6_TA(2008)0448

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

2010/C 8 E/44

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (5726/2/2008 – C6-0223/2008) (1),

tekintettel az első olvasatban elfogadott álláspontjára (2) a Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott bizottsági javaslattal (COM(2005)0587) kapcsolatban,

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0330/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 190. E, 2008.7.29., 1. o.

(2)  HL C 74. E, 2008.3.20., 632. o.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC2-COD(2005)0237B

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozott változat)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen ║ 80. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelvet (4) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokat kell tenni, az érthetőség érdekében azt át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelvet (4) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokat kell tenni, az érthetőség érdekében azt át kell dolgozni.

| (2) | Figyelemmel a 94/57/EK irányelv rendelkezéseinek jellegére, helyénvalónak tűnik, hogy annak rendelkezéseit két különböző közösségi jogi eszközzel dolgozzák át, nevezetesen egy irányelvvel és egy rendelettel.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel a 94/57/EK irányelv rendelkezéseinek jellegére, helyénvalónak tűnik, hogy annak rendelkezéseit két különböző közösségi jogi eszközzel dolgozzák át, nevezetesen egy irányelvvel és egy rendelettel.

▐

| (3) | A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezeteknek képesnek kell lenniük szolgáltatásaiknak a Közösség egészében való nyújtására, és az egymással való versengésre, a biztonság és a környezet védelme egyenlő szintjének biztosítása mellett. A tevékenységükhöz szükséges szakmai szabványokat ezért egységesen kell megalkotni, és a Közösség egészében kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezeteknek képesnek kell lenniük szolgáltatásaiknak a Közösség egészében való nyújtására, és az egymással való versengésre, a biztonság és a környezet védelme egyenlő szintjének biztosítása mellett. A tevékenységükhöz szükséges szakmai szabványokat ezért egységesen kell megalkotni, és a Közösség egészében kell alkalmazni.

| (4) | Ezt a célt olyan intézkedések révén kell elérni, amelyek kellő módon kapcsolódnak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) munkájához és

  tevékenységeihez
  , és adott esetben
  azokra
  épülnek, illetve kiegészítik
  azokat
  . |
| --- | --- |

(4)

Ezt a célt olyan intézkedések révén kell elérni, amelyek kellő módon kapcsolódnak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) munkájához és

  tevékenységeihez
  , és adott esetben
  azokra
  épülnek, illetve kiegészítik
  azokat
  .

| (5) | A szervezetek elismerésére vonatkozóan minimumkövetelményeket kell megállapítani a hajók biztonságának növelése és a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzése érdekében A 94/57/EK irányelvben megállapított minimumkövetelményeket ezért erősíteni kell. |
| --- | --- |

(5)

A szervezetek elismerésére vonatkozóan minimumkövetelményeket kell megállapítani a hajók biztonságának növelése és a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzése érdekében A 94/57/EK irányelvben megállapított minimumkövetelményeket ezért erősíteni kell.

| (6) | Annak érdekében, hogy a legelső elismerést megadják az olyan szervezetek számára, amelyek a tagállamok nevében történő tevékenységre kívánnak felhatalmazást kapni, a Bizottság az elismerést kérelmező tagállamokkal együtt összehangolt és központosított módon hatékonyabban tudja megítélni, hogy a szervezet az ebben a rendeletben meghatározott minimumkövetelményeket kielégíti-e. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a legelső elismerést megadják az olyan szervezetek számára, amelyek a tagállamok nevében történő tevékenységre kívánnak felhatalmazást kapni, a Bizottság az elismerést kérelmező tagállamokkal együtt összehangolt és központosított módon hatékonyabban tudja megítélni, hogy a szervezet az ebben a rendeletben meghatározott minimumkövetelményeket kielégíti-e.

| (7) | Az elismerés csak a
  szóban forgó
  szervezet minőséggel és biztonsággal kapcsolatos teljesítménye alapján adható meg. Biztosítani kell, hogy az elismerés hatálya mindenkor összhangban legyen a szervezet tényleges teljesítményével. Az elismerés megadásakor továbbá tekintetbe kell venni az elismert szervezetek eltérő jogi formáját és szervezeti felépítését, miközben továbbra is biztosítani kell
  a fent említett
  minimumkövetelmények egységes alkalmazását és a közösségi ellenőrzések hatékonyságát. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Az elismerés csak a
  szóban forgó
  szervezet minőséggel és biztonsággal kapcsolatos teljesítménye alapján adható meg. Biztosítani kell, hogy az elismerés hatálya mindenkor összhangban legyen a szervezet tényleges teljesítményével. Az elismerés megadásakor továbbá tekintetbe kell venni az elismert szervezetek eltérő jogi formáját és szervezeti felépítését, miközben továbbra is biztosítani kell
  a fent említett
  minimumkövetelmények egységes alkalmazását és a közösségi ellenőrzések hatékonyságát. ▐

| (8) | Az ezen rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (5) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

Az ezen rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (5) megfelelően kell elfogadni.

| (9) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzetközi egyezmények, jegyzőkönyvek, kódexek és a kapcsolódó határozatok módosításainak átvezetése, az I. mellékletben előírt követelmények naprakésszé tétele, valamint a szabályok és eljárások hatékonyságának és az elismert szervezetek osztályozott hajói biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményének méréséhez kapcsolódó követelmények elfogadása érdekében ezt a rendeletet módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással ║ kell elfogadni. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzetközi egyezmények, jegyzőkönyvek, kódexek és a kapcsolódó határozatok módosításainak átvezetése, az I. mellékletben előírt követelmények naprakésszé tétele, valamint a szabályok és eljárások hatékonyságának és az elismert szervezetek osztályozott hajói biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményének méréséhez kapcsolódó követelmények elfogadása érdekében ezt a rendeletet módosítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással ║ kell elfogadni.

| (10) | Rendkívül fontos az, hogy gyorsan, hatékonyan és arányosan foglalkozzanak azzal, ha egy elismert szervezet nem tesz eleget kötelezettségeinek. Az elsődleges cél bárminemű hiányosság helyrehozatala, a biztonságot vagy a környezetet fenyegető bárminemű lehetséges veszély korai kiküszöbölése céljából. A Bizottságnak ezért meg kell adni a szükséges felhatalmazást ahhoz, hogy az elismert szervezettől megkövetelje a szükséges megelőző és helyreállító intézkedések meghozatalát, és hogy kényszerítő intézkedésként pénzbírságot vagy időszakos kényszerítő bírságot szabjon ki. E hatásköreinek gyakorlása során a Bizottságnak tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, és biztosítania kell, hogy a szervezetek álláspontjukat az eljárás bármely szakaszában kifejthessék. |
| --- | --- |

(10)

Rendkívül fontos az, hogy gyorsan, hatékonyan és arányosan foglalkozzanak azzal, ha egy elismert szervezet nem tesz eleget kötelezettségeinek. Az elsődleges cél bárminemű hiányosság helyrehozatala, a biztonságot vagy a környezetet fenyegető bárminemű lehetséges veszély korai kiküszöbölése céljából. A Bizottságnak ezért meg kell adni a szükséges felhatalmazást ahhoz, hogy az elismert szervezettől megkövetelje a szükséges megelőző és helyreállító intézkedések meghozatalát, és hogy kényszerítő intézkedésként pénzbírságot vagy időszakos kényszerítő bírságot szabjon ki. E hatásköreinek gyakorlása során a Bizottságnak tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat, és biztosítania kell, hogy a szervezetek álláspontjukat az eljárás bármely szakaszában kifejthessék.

| (11) | A közösségi szintű megközelítésnek megfelelően egy olyan szervezet elismerését visszavonó határozatot, amely nem tesz eleget a rendeletben megállapított kötelezettségeknek, vagy azért, mert a fent említett intézkedések nem bizonyultak hatékonynak, vagy mert a szervezet egyébként a biztonságra és a környezetre nézve elfogadhatatlan veszélyt jelent a Bizottságnak közösségi szinten, a felállított bizottság eljárása alapján kell meghoznia. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi szintű megközelítésnek megfelelően egy olyan szervezet elismerését visszavonó határozatot, amely nem tesz eleget a rendeletben megállapított kötelezettségeknek, vagy azért, mert a fent említett intézkedések nem bizonyultak hatékonynak, vagy mert a szervezet egyébként a biztonságra és a környezetre nézve elfogadhatatlan veszélyt jelent a Bizottságnak közösségi szinten, a felállított bizottság eljárása alapján kell meghoznia.

| (12) | Az elismert szervezetek folyamatos utólagos ellenőrzésénél az összehangolt és központosított eljárásmód hatékonyabb annak megítélésére, hogy e szervezetek mennyiben tesznek eleget e rendeletnek. Ezért helyénvaló, hogy a Bizottságot az elismerést kérelmező tagállammal együtt bízzák meg ezzel a feladattal a Közösség nevében. |
| --- | --- |

(12)

Az elismert szervezetek folyamatos utólagos ellenőrzésénél az összehangolt és központosított eljárásmód hatékonyabb annak megítélésére, hogy e szervezetek mennyiben tesznek eleget e rendeletnek. Ezért helyénvaló, hogy a Bizottságot az elismerést kérelmező tagállammal együtt bízzák meg ezzel a feladattal a Közösség nevében.

| (13) | Az elismert szervezetek működésének ellenőrzése részeként elengedhetetlen, hogy a Bizottság ellenőrei a hajó lobogójára való tekintet nélkül hozzáférésük legyen a hajókhoz és a hajózási dokumentumokhoz annak megállapítása érdekében, hogy az elismert szervezetek eleget tesznek-e az e rendeletben megállapított minimális követelményeknek az osztályaikba tartozó valamennyi hajó tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

Az elismert szervezetek működésének ellenőrzése részeként elengedhetetlen, hogy a Bizottság ellenőrei a hajó lobogójára való tekintet nélkül hozzáférésük legyen a hajókhoz és a hajózási dokumentumokhoz annak megállapítása érdekében, hogy az elismert szervezetek eleget tesznek-e az e rendeletben megállapított minimális követelményeknek az osztályaikba tartozó valamennyi hajó tekintetében.

| (14) | Az elismert szervezetek azon képessége, hogy gyorsan felismerjék és helyrehozzák a szabályaikban, eljárásaikban és belső ellenőrzéseikben meglévő hibákat, nélkülözhetetlen az általuk ellenőrzött és bizonyítvánnyal ellátott hajók biztonsága szempontjából. Ezt a képességet egy
  független,
  önállóan eljáró értékelő
  bizottságnak
  kell megerősítenie ▐ annak érdekében, hogy ▐ fellépést javasoljon valamennyi elismert szervezet tartós fejlesztése és a Bizottsággal való gyümölcsöző
  interakció
  biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(14)

Az elismert szervezetek azon képessége, hogy gyorsan felismerjék és helyrehozzák a szabályaikban, eljárásaikban és belső ellenőrzéseikben meglévő hibákat, nélkülözhetetlen az általuk ellenőrzött és bizonyítvánnyal ellátott hajók biztonsága szempontjából. Ezt a képességet egy
  független,
  önállóan eljáró értékelő
  bizottságnak
  kell megerősítenie ▐ annak érdekében, hogy ▐ fellépést javasoljon valamennyi elismert szervezet tartós fejlesztése és a Bizottsággal való gyümölcsöző
  interakció
  biztosítása céljából.

| (15) | Az elismert szervezetek szabályai és eljárásai kulcstényezői a biztonság növelésének és a baleset- és környezetszennyezés-megelőzésnek. E szervezetek elindították szabályaik és rendelkezéseik harmonizálásának folyamatát. A közösségi jogszabályoknak ösztönözniük és támogatniuk kell ezt a folyamatot, tekintve, hogy az kedvező hatással lehet a tengeri biztonságra és ugyanakkor az európai hajóépítő ipar versenyképességére is.
  ▐ |
| --- | --- |

(15)

Az elismert szervezetek szabályai és eljárásai kulcstényezői a biztonság növelésének és a baleset- és környezetszennyezés-megelőzésnek. E szervezetek elindították szabályaik és rendelkezéseik harmonizálásának folyamatát. A közösségi jogszabályoknak ösztönözniük és támogatniuk kell ezt a folyamatot, tekintve, hogy az kedvező hatással lehet a tengeri biztonságra és ugyanakkor az európai hajóépítő ipar versenyképességére is.

▐

| (16) | Az elismert szervezeteket kötelezni kell műszaki szabványaik aktualizálására és azok következetes hatályba léptetésére, a biztonsági szabályok harmonizálása és a nemzetközi szabályok közösségen belüli egységes végrehajtásának biztosítása érdekében. Amennyiben az elismert szervezetek műszaki szabványai azonosak vagy nagyon hasonlók, fontolóra kell venni a bizonyítványok kölcsönös elismerését a megfelelő esetekben, referenciaként a legnagyobb követelményeket állító és legszigorúbb bizonyítványokat alapul véve.
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Az elismert szervezeteket kötelezni kell műszaki szabványaik aktualizálására és azok következetes hatályba léptetésére, a biztonsági szabályok harmonizálása és a nemzetközi szabályok közösségen belüli egységes végrehajtásának biztosítása érdekében. Amennyiben az elismert szervezetek műszaki szabványai azonosak vagy nagyon hasonlók, fontolóra kell venni a bizonyítványok kölcsönös elismerését a megfelelő esetekben, referenciaként a legnagyobb követelményeket állító és legszigorúbb bizonyítványokat alapul véve.

▐

| (17) | Mivel az átláthatóság és az érdekelt felek közötti információcsere, valamint a nyilvánosságnak az információhoz való hozzáférésének joga a tengeri balesetek megelőzésének alapvető eszközei, az elismert szervezeteknek minden vonatkozó jogszabály által meghatározott információt meg kell adniuk az osztályukba tartozó hajók állapotára vonatkozóan a kikötő szerinti állam ellenőrző hatóságainak, és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük. |
| --- | --- |

(17)

Mivel az átláthatóság és az érdekelt felek közötti információcsere, valamint a nyilvánosságnak az információhoz való hozzáférésének joga a tengeri balesetek megelőzésének alapvető eszközei, az elismert szervezeteknek minden vonatkozó jogszabály által meghatározott információt meg kell adniuk az osztályukba tartozó hajók állapotára vonatkozóan a kikötő szerinti állam ellenőrző hatóságainak, és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük.

| (18) | Annak megakadályozására, hogy a hajók
  az elismert szervezet által folytatott vizsgálat során kért
  javítások elkerülése céljából más osztályba lépjenek,
  előre gondoskodni kell arról, hogy
  az elismert
  szervezetek
  egymás között
  megosszanak
  minden, az osztályt
  váltani kívánó
  hajók állapotára vonatkozó információt, bevonva szükség esetén a lobogó szerinti államot is.
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Annak megakadályozására, hogy a hajók
  az elismert szervezet által folytatott vizsgálat során kért
  javítások elkerülése céljából más osztályba lépjenek,
  előre gondoskodni kell arról, hogy
  az elismert
  szervezetek
  egymás között
  megosszanak
  minden, az osztályt
  váltani kívánó
  hajók állapotára vonatkozó információt, bevonva szükség esetén a lobogó szerinti államot is.

▐

| (19) | Az 1406/2002/EK rendelet (6) által létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (EMSA) támogatást kell nyújtania e rendelet alkalmazásának biztosításához. |
| --- | --- |

(19)

Az 1406/2002/EK rendelet (6) által létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek (EMSA) támogatást kell nyújtania e rendelet alkalmazásának biztosításához.

| (20) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az azon szervezetek által végrehajtandó intézkedések meghatározását, amelyek a Közösségben hajók ellenőrzéséért, felügyeletéért, valamint a rendelkezések betartását igazoló bizonyítványok kiállításáért felelősek, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, illetve a fellépés nagyságrendje és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az azon szervezetek által végrehajtandó intézkedések meghatározását, amelyek a Közösségben hajók ellenőrzéséért, felügyeletéért, valamint a rendelkezések betartását igazoló bizonyítványok kiállításáért felelősek, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, illetve a fellépés nagyságrendje és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetekkel kapcsolatosan a tagállamok által követendő intézkedéseket [a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7)
   (8) határozza meg, |
| --- | --- |

(21)

A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetekkel kapcsolatosan a tagállamok által követendő intézkedéseket [a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7)
   (8) határozza meg,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Ez a rendelet állapítja meg az azon szervezetek által végrehajtandó intézkedéseket, amely szervezetek a tengerek biztonságáról és a tengerek szennyezésének megakadályozásáról szóló nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek betartása céljából a hajók ellenőrzéséért, felügyeletéért, valamint a rendelkezések betartását igazoló bizonyítványok kiállításáért felelősek, ugyanakkor előmozdítja a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósítására irányuló célok elérését. Ez magában foglalja a nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó hajók hajótestével, gépi berendezéseivel, elektromos és vezérlőberendezéseivel szemben támasztott biztonsági követelmények kidolgozását és megvalósítását is.

2. cikk

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

| a) | „hajó”: a nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó hajó; |
| --- | --- |

a)

„hajó”: a nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó hajó;

| b) | „nemzetközi egyezmények”: az 1974. november 1-jei Életbiztonság a tengeren tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS 74) kivéve a melléklet XI-2 fejezetét, az 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról, valamint az 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről (Marpol), annak jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, valamint a tagállamok mindegyikében alkalmazott kötelező, frissített változatú vonatkozó szabályzatok; |
| --- | --- |

b)

„nemzetközi egyezmények”: az 1974. november 1-jei Életbiztonság a tengeren tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS 74) kivéve a melléklet XI-2 fejezetét, az 1966. április 5-i nemzetközi egyezmény a merülésvonalakról, valamint az 1973. november 2-i nemzetközi egyezmény a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről (Marpol), annak jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, valamint a tagállamok mindegyikében alkalmazott kötelező, frissített változatú vonatkozó szabályzatok;

| c) | „szervezet”: jogalany és annak leányvállalatai, valamint bármilyen más, ellenőrzése alatt álló csoport, amelyek együttesen vagy külön-külön végzik az e rendelet hatálya alá tartozó feladatokat; |
| --- | --- |

c)

„szervezet”: jogalany és annak leányvállalatai, valamint bármilyen más, ellenőrzése alatt álló csoport, amelyek együttesen vagy külön-külön végzik az e rendelet hatálya alá tartozó feladatokat;

| d) | „ellenőrzés”: a c) pont alkalmazásában jogok, szerződések és bármilyen más, jogi vagy gyakorlati eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen lehetőséget adnak egy jogalany feletti meghatározó befolyás gyakorlására, vagy lehetővé teszik e jogalany számára az e rendelet hatálya alá tartozó feladatok elvégzését; |
| --- | --- |

d)

„ellenőrzés”: a c) pont alkalmazásában jogok, szerződések és bármilyen más, jogi vagy gyakorlati eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen lehetőséget adnak egy jogalany feletti meghatározó befolyás gyakorlására, vagy lehetővé teszik e jogalany számára az e rendelet hatálya alá tartozó feladatok elvégzését;

| e) | „elismert szervezet”: e rendelettel összhangban elismert szervezet; |
| --- | --- |

e)

„elismert szervezet”: e rendelettel összhangban elismert szervezet;

| f) | „felhatalmazás”: olyan intézkedés, melynek során egy tagállam egy elismert szervezet számára felhatalmazást ad vagy hatáskört ruház át; |
| --- | --- |

f)

„felhatalmazás”: olyan intézkedés, melynek során egy tagállam egy elismert szervezet számára felhatalmazást ad vagy hatáskört ruház át;

| g) | „jogszabályban előírt bizonyítvány”: egy lobogó szerinti állam által vagy nevében a nemzetközi egyezményekkel összhangban kibocsátott bizonyítvány; |
| --- | --- |

g)

„jogszabályban előírt bizonyítvány”: egy lobogó szerinti állam által vagy nevében a nemzetközi egyezményekkel összhangban kibocsátott bizonyítvány;

| h) | „szabályok és eljárások”: egy elismert szervezet követelményei a hajók tervezése, megépítése, felszerelése, karbantartása és ellenőrzése vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

„szabályok és eljárások”: egy elismert szervezet követelményei a hajók tervezése, megépítése, felszerelése, karbantartása és ellenőrzése vonatkozásában;

| i) | „osztályozási bizonyítvány”: egy elismert szervezet által kibocsátott olyan okmány, amely igazolja, hogy a hajó adottságai a hajó meghatározott célú használatához vagy meghatározott működési területre vonatkozóan az elismert szervezet által összeállított és nyilvánosságra hozott szabályoknak és
  rendelkezéseknek
  megfelelőek; |
| --- | --- |

i)

„osztályozási bizonyítvány”: egy elismert szervezet által kibocsátott olyan okmány, amely igazolja, hogy a hajó adottságai a hajó meghatározott célú használatához vagy meghatározott működési területre vonatkozóan az elismert szervezet által összeállított és nyilvánosságra hozott szabályoknak és
  rendelkezéseknek
  megfelelőek;

| j) | „letelepedés
  szerinti ország
  ”:
  az az állam
  , ahol egy
  elismert
  szervezet létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységeinek fő helye található. |
| --- | --- |

j)

„letelepedés
  szerinti ország
  ”:
  az az állam
  , ahol egy
  elismert
  szervezet létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységeinek fő helye található.

3. cikk

(1)   Amennyiben egy tagállam felhatalmazást kíván adni egy még el nem ismert szervezetnek, elismerési kérelmet kell benyújtania a Bizottságnak részletes adatokkal és bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy a szervezet megfelel az I. mellékletben meghatározott minimumfeltételeknek, valamint arról a követelményről és kötelezettségvállalásáról, hogy a szervezet teljesíteni fogja a 8. cikk (4) bekezdésében, valamint a 9., a 10. és a 11. cikkben meghatározott rendelkezéseket.

(2)   A Bizottság a kérelmet benyújtó tagállammal együtt értékeli azokat a szervezeteket, amelyeknek az elismerési kérelmét megkapták, azért, hogy igazolják, hogy a szervezetek felvállalják az (1) bekezdésben említett követelményeket és megfelelnek azoknak.

(3)   A Bizottság– összhangban a 12. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással – elutasítja azon szervezetek elismerését, amelyek nem tesznek eleget az e cikk (1) bekezdésében említett követelményeknek, vagy amelyek teljesítményét a biztonságot vagy a környezetet fenyegető elfogadhatatlan veszélynek tekintik, a 14. cikkel összhangban meghatározott feltételek alapján.

4. cikk

(1)   Az elismerést a Bizottság a 12. cikk (3) bekezdésében hivatkozott szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően adja meg.

▐

(2)   Az elismerést az érintett jogalanynak, azaz az elismert szervezetet alkotó valamennyi jogalany közül az anyaszervezetnek kell megadni. Az elismerésnek vonatkoznia kell valamennyi olyan jogalanyra, amely hozzájárul annak biztosításához, hogy ez a jogalany világszerte támogassa szolgáltatásaikat.

(3)   A Bizottság az elismerést a 12. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban eljárva korlátozhatja bizonyos típusú vagy méretű hajók, bizonyos kereskedelmi formák vagy ezek kombinációja vonatkozásában, az érintett szervezet elismert képességeivel és szakértelmével összhangban. Ebben az esetben a Bizottság közli a korlátozás indokait és azokat a feltételeket, amelyek mellett a korlátozást fel lehet oldani vagy ki lehet terjeszteni. Ez a korlátozás bármikor felülvizsgálható.

(4)   A Bizottság az e cikkel összhangban elismert szervezetekről jegyzéket készít, és azt rendszeresen frissíti. A jegyzéket az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

5. cikk

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy elismert szervezet nem tett eleget a melléklet minimumkövetelményeinek vagy az e rendelet értelmében előírt kötelezettségeinek, vagy amennyiben egy elismert szervezet teljesítménye a biztonság és a környezetszennyezés megelőzése terén jelentős mértékben romlott, anélkül azonban, hogy az elfogadhatatlan mértékben veszélyeztetné a biztonságot és a környezetet, felkéri az érintett elismert szervezetet a szükséges megelőző és helyreállító intézkedésnek meghatározott határidőn belüli meghozatalára annak érdekében, hogy ezeknek a kötelezettségeknek és minimumkövetelményeknek eleget tegyen, és különösen, hogy kiküszöböljön bárminemű, a biztonságot vagy a környezetet fenyegető potenciális veszélyt, vagy hogy más módon foglalkozzon a romló teljesítmény okaival.

A megelőző vagy helyreállító intézkedés magában foglalhat ideiglenes védintézkedéseket, ha a biztonságot vagy a környezetet fenyegető potenciális veszély küszöbönálló.

A Bizottságnak mindazonáltal a tervezett intézkedésekről – és azok haladéktalan végrehajtásának sérelme nélkül – előzetesen értesítenie kell mindazon tagállamokat, amelyek az érintett elismert szervezetnek felhatalmazást adtak.

6. cikk

(1)   Az 5. cikk értelmében meghozott intézkedések mellett a Bizottság – a 12. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően – pénzbírságot szabhat ki azon elismert szervezettel szemben:

| a) | amelynek esetében az I. mellékletben előírt minimumkövetelmények, vagy a 8. cikk (4) bekezdése, a 9., 10. és a 11. cikk alapján fennálló kötelezettségei teljesítésének súlyos vagy ismételt elmulasztása, vagy amelynek romló teljesítménye a struktúrájában, rendszereiben, eljárásaiban vagy belső ellenőrzéseiben meglévő komoly hiányosságokra utal, vagy |
| --- | --- |

a)

amelynek esetében az I. mellékletben előírt minimumkövetelmények, vagy a 8. cikk (4) bekezdése, a 9., 10. és a 11. cikk alapján fennálló kötelezettségei teljesítésének súlyos vagy ismételt elmulasztása, vagy amelynek romló teljesítménye a struktúrájában, rendszereiben, eljárásaiban vagy belső ellenőrzéseiben meglévő komoly hiányosságokra utal, vagy

| b) | amely szándékosan helytelen, hiányos vagy félrevezető információt bocsátott a Bizottság rendelkezésére a 8. cikk (1) bekezdése értelmében folytatott értékelése során, vagy más módon akadályozta az értékelést. |
| --- | --- |

b)

amely szándékosan helytelen, hiányos vagy félrevezető információt bocsátott a Bizottság rendelkezésére a 8. cikk (1) bekezdése értelmében folytatott értékelése során, vagy más módon akadályozta az értékelést.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben egy elismert szervezet elmulasztja a Bizottság által megkövetelt megelőző vagy helyreállító intézkedések vállalását, vagy indokolatlan késedelmeket okoz, a Bizottság időszakos kényszerítő bírságot szabhat ki ezzel a szervezettel szemben mindaddig, amíg az a szükséges intézkedést meg nem teszi.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett pénzbírságoknak és időszakos kényszerítő bírságoknak visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük mind az eset súlyosságával, mind pedig az érintett elismert szervezet gazdasági kapacitásával, figyelembe véve különösen azt, hogy milyen mértékben érte veszély a biztonságot vagy a környezet védelmét.

Ezek csak azt követően szabhatók ki, hogy az érintett elismert szervezett és tagállamok lehetőséget kaptak észrevételeik benyújtására.

A pénzbírságok és a kiszabott időszakos kényszerítő bírságok együttes összege nem haladhatja meg az elismert szervezetnek az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek tekintetében az előző három üzleti évben elért teljes átlagforgalma 5 %-át.

▐

7. cikk

(1)   A Bizottság visszavonja azon szervezet elismerését, amelynek:

| a) | az I. mellékletben meghatározott minimumkövetelmények teljesítésével, illetve az e rendelet értelmében előírt kötelezettségeikkel kapcsolatos ismételt és súlyos mulasztása elfogadhatatlan mértékű veszélyt jelent a biztonságra vagy a környezetre; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben meghatározott minimumkövetelmények teljesítésével, illetve az e rendelet értelmében előírt kötelezettségeikkel kapcsolatos ismételt és súlyos mulasztása elfogadhatatlan mértékű veszélyt jelent a biztonságra vagy a környezetre;

| b) | biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítménye terén ismételt és súlyos hiányosságok mutatkoznak, és ez elfogadhatatlan mértékű veszélyt jelent a biztonságra vagy a környezetre nézve; |
| --- | --- |

b)

biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítménye terén ismételt és súlyos hiányosságok mutatkoznak, és ez elfogadhatatlan mértékű veszélyt jelent a biztonságra vagy a környezetre nézve;

| c) | amely megakadályozza vagy ismételten gátolja a Bizottság általi értékelést; vagy |
| --- | --- |

c)

amely megakadályozza vagy ismételten gátolja a Bizottság általi értékelést; vagy

| d) | amely nem fizeti meg a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében említett pénzbírságokat és/vagy időszakos kényszerítő bírságokat; |
| --- | --- |

d)

amely nem fizeti meg a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében említett pénzbírságokat és/vagy időszakos kényszerítő bírságokat;

▐

(2)   Az (1) bekezdés a) és b) pontja alkalmazásában a Bizottság határoz többek között az alábbi rendelkezésre álló információ alapján:

| a) | a 8. cikk (1) bekezdése értelmében az érintett elismert szervezet vonatkozásában végzett saját értékelésének eredményei; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (1) bekezdése értelmében az érintett elismert szervezet vonatkozásában végzett saját értékelésének eredményei;

| b) | a tagállamok által [a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK irányelv (9)
  14. cikke értelmében benyújtott jelentések; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által [a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK irányelv (9)
  14. cikke értelmében benyújtott jelentések;

| c) | az elismert szervezet által osztályozott hajókat is érintő balesetek elemzései; |
| --- | --- |

c)

az elismert szervezet által osztályozott hajókat is érintő balesetek elemzései;

| d) | a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett hiányosságok bárminemű újbóli előfordulása; |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett hiányosságok bárminemű újbóli előfordulása;

| e) | az elismert szervezet osztályozásában szereplő flotta érintettségének a mértéke; és |
| --- | --- |

e)

az elismert szervezet osztályozásában szereplő flotta érintettségének a mértéke; és

| f) | a 6. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések eredménytelensége. |
| --- | --- |

f)

a 6. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések eredménytelensége.

(3)   Az elismerés visszavonásáról a 12. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére a Bizottság határoz az után, hogy az érintett elismert szervezet lehetőséget kapott észrevételeinek előterjesztésére.

8. cikk

(1)   Minden elismert szervezetet rendszeresen és legalább kétévenként a Bizottság értékel, azzal a tagállammal közösen, amely beterjesztette az elismerésre vonatkozó kérelmet, azt vizsgálva, hogy eleget tettek-e az e rendelet értelmében meglévő kötelezettségeknek, és hogy az I. mellékletben meghatározott minimumfeltételek teljesülnek-e. Az értékelésnek az elismert szervezetek azon tevékenységeire kell korlátozódnia, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak.

(2)   Az értékelésre kerülő elismert szervezet kiválasztásakor a Bizottság kiemelt figyelmet fordít a szervezet biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményére, valamint a balesetekre vonatkozó jelentésekre és a tagállamok által a [a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK irányelv (10)
  14. cikke szerint készített jelentésekre.

(3)   Az értékelés részét képezheti az elismert szervezet regionális képviseleteinél tett látogatás, valamint az üzemben lévő és építés alatt lévő hajók szúrópróbaszerű vizsgálata az elismert szervezet teljesítményének átvilágítása érdekében. Ebben az esetben a Bizottság, ha szükséges, értesíti azt a tagállamot, amelyben a regionális képviselet található. Az értékelés eredményéről a Bizottság jelentésben tájékoztatja a tagállamokat.

(4)   Minden elismert szervezet évente a 12. cikk (1) bekezdésében említett bizottság rendelkezésére bocsátja a minőségbiztosítási rendszerére vonatkozó vizsgálat eredményét.

9. cikk

(1)   
  Egy
  elismert
  szervezet harmadik féllel kötött szerződésének vagy egy lobogó szerinti állammal kötött felhatalmazási megállapodásának egyetlen feltételére sem lehet hivatkozni annak érdekében
  , hogy
  korlátozzák
  a
  Bizottságot
  a 8. cikk (1) bekezdésében említett értékeléshez szükséges
  információhoz való hozzáférésben
  .

(2)   Az elismert szervezetek a
  harmadik felekkel
  kötött, a jogszabályban előírt vagy osztályozási bizonyítványok hajóknak való kiadásáról szóló szerződéseikben biztosítják, hogy a bizonyítványok kiadásának feltétele, hogy az említett felek nem akadályozzák a
  közösségi
  ellenőröknek a hajó fedélzetére jutását a 8. cikk (1) bekezdése alkalmazásában.

10. cikk

(1)   Az elismert szervezetek szabályaik és
  rendelkezéseik
  egyenértékűségének megőrzése, azok összehangolása és alkalmazása érdekében rendszeresen konzultálnak egymással. A nemzetközi egyezmények következetes értelmezése érdekében együtt kell működniük egymással, a lobogó szerinti államok hatáskörének sérelme nélkül. Az elismert szervezeteknek a megfelelő esetekben meg kell egyezniük azokban a műszaki és eljárási feltételekben, amelyek szerint egyenértékű szabványok alapján kölcsönösen elismerik
  egymás osztályozási bizonyítványait
  , referenciaként a legnagyobb követelményeket állító és legszigorúbb
  példákat
  alapul véve
  , figyelembe véve különösen a tengerészeti felszerelésekről szóló 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi irányelv (11) értelmében jelöléssel ellátott tengerészeti felszereléseket.

▐

Az elismert szervezeteknek – osztályozási célból – el kell ismerniük a 96/98/EK ║ irányelv ║ értelmében megfelelőségi jelöléssel ellátott tengerészeti felszerelésekre vonatkozó bizonyítványokat.

A szabványok és a z anyagokra, berendezésekre és alkatrészekre vonatkozó bizonyítványok kölcsönös elismerése vonatkozásában elért jelentős előrehaladásról a Bizottság és a tagállamok számára rendszeresen jelentéseket készítenek.

(2)   A Bizottság ...-ig (12) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  egy,
  a szabályok és
  rendelkezések harmonizálása
  valamint
  a
  kölcsönös
  elismerés
  terén elért eredményekről készített független tanulmány alapján.
  Ha az elismert szervezetek nem tartják be a (10) bekezdés rendelkezéseit, a Bizottság javaslatot tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szükséges intézkedésekről.

(3)   Az elismert szervezetek a kikötő szerinti állam hatóságaival együttműködnek az általuk osztályozott hajókkal kapcsolatosan, különösen a feltárt hiányosságok és rendellenességek megszüntetése vonatkozásában.

(4)   Az elismert szervezet minden tagállam szakhatóságának, amelyek a [a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK irányelv (13) 3. cikkében előírt felhatalmazások egyikét biztosították, valamint a Bizottságnak minden vonatkozó tájékoztatást megad az általa osztályozott flotta, a szervezet cseréje, a hajóosztályban bekövetkezett változások, felfüggesztés vagy a hajók osztályozásának visszavonása tekintetében, függetlenül attól, hogy a hajók milyen lobogó alatt hajóznak.

A szervezet cseréjéről, a hajóosztályban bekövetkezett változásokról, felfüggesztésről vagy a hajók osztályozásának visszavonásáról szóló tájékoztatást, beleértve az esedékes szemlékről, az esedékes ajánlásokról, az osztályba sorolás feltételeiről, üzemeltetési feltételekről vagy az osztályba sorolt hajóikra vonatkozó üzemeltetési korlátozásokról való tájékoztatást – függetlenül a hajók által viselt lobogótól – elektronikus formában továbbítani kell az [a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK irányelv+ végrehajtásához használt közös ellenőrzési adatbázisba az elismert szervezet rendszereiben való rögzítéssel egyidejűleg, és legkésőbb 72 órával az információ közlését indokoló esetet követően. Ezt az információt, a nem időszerű ajánlások és osztályba sorolási feltételek kivételével közzé kell tenni ezeknek az elismert szervezeteknek az internetes honlapján.

(5)   Az elismert szervezet addig nem adhat ki jogszabályban előírt bizonyítványt egy olyan hajó számára, függetlenül annak lobogójától, amelyet biztonsági okok miatt osztályától megfosztottak, vagy amelyiket éppen most sorolnak át, anélkül hogy lehetőséget adnának a lobogó szerinti állam illetékes hatóságának arra, hogy elfogadható időn belül véleményt nyilvánítson arról, hogy szükséges-e a teljes felülvizsgálat.

(6)   Ha egy hajót az egyik elismert szervezettől egy másikhoz helyeznek át, az átadó szervezetnek indokolatlan késedelem nélkül át kell adnia az átvevő szervezet részére a hajóra vonatkozó összes okmányt, és különösen tájékoztatnia kell azt:

| a) | minden esedékes szemléről; |
| --- | --- |

a)

minden esedékes szemléről;

| b) | minden esedékes ajánlásról és osztályba sorolási feltételekről; |
| --- | --- |

b)

minden esedékes ajánlásról és osztályba sorolási feltételekről;

| c) | a hajóra vonatkozó üzemeltetési feltételekről; és |
| --- | --- |

c)

a hajóra vonatkozó üzemeltetési feltételekről; és

| d) | az adott hajóra vonatkozó üzemeltetési korlátozásokról. |
| --- | --- |

d)

az adott hajóra vonatkozó üzemeltetési korlátozásokról.

A hajóról az átvevő szervezet csak akkor állíthat ki új bizonyítványt, amennyiben minden esedékes vizsgálatot megfelelően elvégeztek, és minden, a hajó vonatkozásában korábban kiadott esedékes ajánlásnak vagy osztályba sorolási feltételnek a teljesítése az átadó szervezet által szolgáltatott adatoknak megfelelően történt.

Az új
  bizonyítványok
  kiállítása
  előtt az átvevő szervezet tájékoztatja az átadó szervezetet
  azok
  kiadásának dátumáról, és megerősíti ▐ az egyes esedékes vizsgálatok, esedékes ajánlások, és a hiányzó osztályba sorolási feltételek ▐ érdekében
  tett intézkedést, meghatározva az intézkedés megkezdésének, továbbá megfelelő teljesítésének helyszínét és időpontját
  .

Az elismert szervezetek megfelelő közös követelményeket alkotnak és hajtanak végre a más osztályba sorolás azon eseteire, ahol különleges óvintézkedések szükségesek. Ezekben az esetekben sor kell hogy kerüljön a legalább tizenöt éves vagy annál régebbi hajók más osztályba sorolására és egy nem elismert szervezetből egy elismert szervezetbe való áthelyezésre.

Az elismert szervezetek együttműködnek egymással az e bekezdés rendelkezéseinek megfelelő teljesítése érdekében.

11. cikk

(1)   
  A tagállamok az
  elismert
  szervezetekkel együtt,
  ...-ig (14)

  az EN 45012 minőségi szabványnak megfelelően
  létrehoznak
  egy értékelő bizottságot.
  A hajóiparban tevékenykedő érintett szakmai szövetségek tanácsadói minőségben vehetnek részt
  e bizottságban
  .

(2)   Az
  értékelő bizottság az
  alábbi feladatokat végzi:

| a) | az ISO 9001 szabványnak megfelelően az elismert szervezetek minőségirányítási rendszerének
  szabályozása és folyamatos
  értékelése; |
| --- | --- |

a)

az ISO 9001 szabványnak megfelelően az elismert szervezetek minőségirányítási rendszerének
  szabályozása és folyamatos
  értékelése;

| b) | az elismert szervezetek minőségbiztosítási rendszerének hitelesítése ▐; |
| --- | --- |

b)

az elismert szervezetek minőségbiztosítási rendszerének hitelesítése ▐;

| c) | a nemzetközileg elismert minőségirányítási szabványok
  kötelező erejű
  értelmezésének közzététele, különösen annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az elismert szervezetek jellege és kötelezettségei sajátos jellemzőit
  ,
  valamint |
| --- | --- |

c)

a nemzetközileg elismert minőségirányítási szabványok
  kötelező erejű
  értelmezésének közzététele, különösen annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az elismert szervezetek jellege és kötelezettségei sajátos jellemzőit
  ,
  valamint

| d) | egyéni és kollektív ajánlások
  elfogadása
  az elismert szervezetek
  szabályai,
  eljárásai és belső ellenőrzési mechanizmusai javítása céljából. |
| --- | --- |

d)

egyéni és kollektív ajánlások
  elfogadása
  az elismert szervezetek
  szabályai,
  eljárásai és belső ellenőrzési mechanizmusai javítása céljából.

(3)   
  Az értékelő bizottság független, és
  rendelkeznie kell az ahhoz szükséges ▐ hatáskörökkel, hogy az elismert
  szervezetek tekintetében önállóan
  működhessen,
  továbbá
  rendelkeznie kell a szükséges eszközökkel feladatai hatékony és a legmagasabb szakmai színvonalon történő elvégzéséhez.
  Az értékelő bizottság

  határozza meg saját munkamódszereit és eljárási szabályait.

▐

(4)   Az
  értékelő bizottságnak az
  érdekeltek, köztük a ▐ Bizottság rendelkezésére kell bocsátania a munkatervéhez, valamint a megállapításaihoz és ajánlásaihoz kapcsolódó valamennyi információt, különös tekintettel azokra a helyzetekre, ahol a biztonságot veszély fenyegethette.

(5)   
  Az értékelő bizottságot
  a Bizottság rendszeres időközönként
  ellenőrzi, ami a 12. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási eljárásnak megfelelően szükségessé teheti, hogy az értékelő bizottság meghozza a Bizottság által az (1) bekezdésnek való teljes megfeleléshez szükségesnek ítélt intézkedéseket.

(6)   A Bizottság jelentést tesz a tagállamoknak értékelése eredményeiről és nyomon követéséről.

12. cikk

(1)   A Bizottságot a 2099/2002/EK rendelettel (15) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)   Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdése és 7. cikke alkalmazandó, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

13. cikk

(1)   A rendelet
  ,
  hatályának kiterjesztése nélkül
  , a 12. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással
  módosítható annak érdekében, hogy az I. mellékletben előírt, különösen a vonatkozó IMO-határozatokkal kapcsolatos minimumkövetelmények időszerű frissítései megtörténjenek.

Ezen intézkedéseket, amelyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, a 12. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással ║ kell elfogadni.

(2)   A 2. cikk b) pontjában említett nemzetközi egyezmények módosításai a 2099/2002/EK rendelet 5. cikke szerint kizárhatók ennek az irányelvnek a hatálya alól.

14. cikk

(1)   A Bizottság elfogadja és közzéteszi:

| a) | a szabályok és eljárások hatékonyságának és az elismert szervezetek osztályozott hajói biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményének méréséhez kapcsolódó követelményeket, különös tekintettel a kikötő szerinti államok ellenőrzéséről szóló párizsi egyetértési memorandum vagy hasonló szabályozások adataira; valamint |
| --- | --- |

a)

a szabályok és eljárások hatékonyságának és az elismert szervezetek osztályozott hajói biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményének méréséhez kapcsolódó követelményeket, különös tekintettel a kikötő szerinti államok ellenőrzéséről szóló párizsi egyetértési memorandum vagy hasonló szabályozások adataira; valamint

| b) | azokat a követelményeket, amelyek alapján a teljesítményt a biztonságra vagy a környezetre nézve elfogadhatatlan mértékben veszélyesnek lehet tekinteni, amelyek tekintetbe vehetik a kis vagy nagymértékben szakosodott szervezeteket érintő különleges körülményeket. |
| --- | --- |

b)

azokat a követelményeket, amelyek alapján a teljesítményt a biztonságra vagy a környezetre nézve elfogadhatatlan mértékben veszélyesnek lehet tekinteni, amelyek tekintetbe vehetik a kis vagy nagymértékben szakosodott szervezeteket érintő különleges körülményeket.

Ezen intézkedéseket, amelyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 12. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással ║ kell elfogadni.

(2)   A 6. és adott esetben a 7. cikk végrehajtásával kapcsolatos azon intézkedéseket, amelyek e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 12. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A mellékletben foglalt követelmények haladéktalan alkalmazásának sérelme nélkül, a Bizottság a 12. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően szabályokat fogadhat el azok értelmezésére vonatkozóan, és mérlegelheti célok megállapítását az I. melléklet A. rész 3. pontjában szereplő általános minimumkövetelmények vonatkozásában.

15. cikk

(1)   Azok a szervezetek, amelyeket az e rendelet hatálybalépésekor a 94/57/EK irányelv értelmében elismertek, a (2) bekezdés rendelkezéseire figyelemmel megtartják elismerésüket.

(2)   Az 5. és a 7. cikk sérelme nélkül a Bizottság az e rendelet 4. cikkének (2) bekezdése fényében újból megvizsgál valamennyi, a 94/57/EK irányelv értelmében adott korlátozott elismerést ...-ig (16) azzal a céllal, hogy a 12. cikk (3) bekezdésében hivatkozott szabályozási bizottsági eljárással ║ eldöntse, szükség van-e a korlátozások eltávolítására vagy másokkal való helyettesítésére. A korlátozások a Bizottság határozatának meghozataláig alkalmazásban maradnak.

16. cikk

A 8. cikk (1) bekezdése értelmében folytatott értékelés során a Bizottság ellenőrzi, hogy az elismerés jogosultja a szervezeten belüli azon érintett jogalany-e, amelyre e rendelet rendelkezései alkalmazandók. Amennyiben nem ez a helyzet, a Bizottság határozatot hoz az elismerés módosítására.

Ha a Bizottság módosítja az elismerést, a tagállamok a módosításra való tekintettel kiigazítják az elismert szervezettel fennálló megállapodásaikat.

17. cikk

A Bizottság kétévente tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot e rendelet alkalmazásáról.

18. cikk

A közösségi és a nemzeti jogban a 94/57/EK irányelvre való hivatkozásokat adott esetben az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni és azokat a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.

19. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║ ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. április 25-iálláspontja (HL C 74. E, 2008.3.20., 632. o.), a Tanács 2008. június 6-i közös álláspontja (HL C 190. E, 2008.7.29., 1. o.), és az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

álláspontja

2008. június 6-i

(HL C 190. E, 2008.7.29., 1. o.)

2008. szeptember 24-i

(4)  HL L 319., 1994.12.12., 20. o. ║.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

5

(6)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o. ║.

6

(7)  HL ... ║.

7

(8)  HL L ...

8

(9)  HL ...

9

(10)  HL ....

10

(11)  HL L 46., 1997.2.17., 25. o.

11

(12)  
  Három évvel
  a jelen rendelet hatálybalépését követően.

12

Három évvel

(13)  HL ...

13

(14)  
  Tizennyolc
  hónappal a jelen rendelet hatálybalépését követően.

14

Tizennyolc

(15)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o. ║.

15

(16)  ║ E rendelet hatálybalépését követő tizenkét hónap.

16

2008. szeptember 24., szerdaI. MELLÉKLET

A SZERVEZETEKKEL SZEMBEN TÁMASZTOTT MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

(A 3. CIKKBEN EMLÍTETTEK SZERINT)

A.   ÁLTALÁNOS MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

| 1. | Ahhoz, hogy egy
  elismert
  szervezet jogosult legyen a közösségi elismerés megszerzésére vagy megtartására,
  jogi személyiséggel kell rendelkeznie a letelepedés államában. Könyvelését független könyvvizsgálók hitelesítik. |
| --- | --- |

1.

Ahhoz, hogy egy
  elismert
  szervezet jogosult legyen a közösségi elismerés megszerzésére vagy megtartására,
  jogi személyiséggel kell rendelkeznie a letelepedés államában. Könyvelését független könyvvizsgálók hitelesítik.

| 2. | Az elismert szervezet dokumentumokkal igazolja a kereskedelmi hajók tervezésére és építésére vonatkozó széles körű értékelési tapasztalatát. |
| --- | --- |

2.

Az elismert szervezet dokumentumokkal igazolja a kereskedelmi hajók tervezésére és építésére vonatkozó széles körű értékelési tapasztalatát.

| 3. | Az elismert szervezetnek az osztályába tartozó hajók számához, felépítéséhez és a hajók megépítésében és átalakításában való részvételéhez elegendő, megfelelő képzettségű igazgatási, műszaki, támogató és kutató személyzettel kell mindenkor rendelkeznie. Az elismert szervezet, amikor és ahogyan szükséges, képes az általános 6. és 7. pont szerinti minimumkövetelménnyel és a B. rész szerinti különleges minimumkövetelménnyel összhangban elvégzendő feladatokhoz elegendő eszközt és személyzetet bármilyen munkahelyre kijelölni. |
| --- | --- |

3.

Az elismert szervezetnek az osztályába tartozó hajók számához, felépítéséhez és a hajók megépítésében és átalakításában való részvételéhez elegendő, megfelelő képzettségű igazgatási, műszaki, támogató és kutató személyzettel kell mindenkor rendelkeznie. Az elismert szervezet, amikor és ahogyan szükséges, képes az általános 6. és 7. pont szerinti minimumkövetelménnyel és a B. rész szerinti különleges minimumkövetelménnyel összhangban elvégzendő feladatokhoz elegendő eszközt és személyzetet bármilyen munkahelyre kijelölni.

| 4. | Az elismert szervezet a kereskedelmi hajók tervezésének, építésének és rendszeres szemléinek saját átfogó szabályait és eljárásait dolgozta ki és alkalmazza, amelyek kielégítik a nemzetközileg elismert szabványok minőségi követelményeit, vagy erre bizonyítottan képes. Ezeket nyilvánosságra hozza, folyamatosan bővíti, valamint kutatási és fejlesztési programokon keresztül folyamatosan javítja. |
| --- | --- |

4.

Az elismert szervezet a kereskedelmi hajók tervezésének, építésének és rendszeres szemléinek saját átfogó szabályait és eljárásait dolgozta ki és alkalmazza, amelyek kielégítik a nemzetközileg elismert szabványok minőségi követelményeit, vagy erre bizonyítottan képes. Ezeket nyilvánosságra hozza, folyamatosan bővíti, valamint kutatási és fejlesztési programokon keresztül folyamatosan javítja.

| 5. | Az elismert szervezet a hajók jegyzékét évente megjelenteti, vagy a közönség számára hozzáférhető adatbázisban nyilvántartja. |
| --- | --- |

5.

Az elismert szervezet a hajók jegyzékét évente megjelenteti, vagy a közönség számára hozzáférhető adatbázisban nyilvántartja.

| 6. | Az elismert szervezet működése felett nem gyakorolnak ellenőrzést hajótulajdonosok, hajóépítők, illetve a hajók gyártásában, felszerelésében, javításában vagy üzemeltetésében kereskedelmi érdekeltséggel rendelkező más személyek. Az elismert szervezet bevételei nem függnek kizárólag egyetlen kereskedelmi társaságtól. Az elismert szervezet nem végez osztályozó vagy jogszabályban előírt tevékenységet, amennyiben azonos a hajó tulajdonosával vagy üzemeltetőjével, vagy ha azokkal üzleti, személyes, vagy családi kapcsolatban áll. Az ilyen összeférhetetlenség az elismert szervezet által alkalmazott felügyelőkre is érvényes. |
| --- | --- |

6.

Az elismert szervezet működése felett nem gyakorolnak ellenőrzést hajótulajdonosok, hajóépítők, illetve a hajók gyártásában, felszerelésében, javításában vagy üzemeltetésében kereskedelmi érdekeltséggel rendelkező más személyek. Az elismert szervezet bevételei nem függnek kizárólag egyetlen kereskedelmi társaságtól. Az elismert szervezet nem végez osztályozó vagy jogszabályban előírt tevékenységet, amennyiben azonos a hajó tulajdonosával vagy üzemeltetőjével, vagy ha azokkal üzleti, személyes, vagy családi kapcsolatban áll. Az ilyen összeférhetetlenség az elismert szervezet által alkalmazott felügyelőkre is érvényes.

| 7. | Az elismert szervezet működése megfelel a szakhatóságok nevében eljáró elismert szervezetek szemlézési és hitelesítési feladatainak részletezéséről szóló IMO A.789 (19) határozat mellékletében meghatározott rendelkezéseknek, amennyiben azok az e rendelet hatályába tartozó kérdésekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

7.

Az elismert szervezet működése megfelel a szakhatóságok nevében eljáró elismert szervezetek szemlézési és hitelesítési feladatainak részletezéséről szóló IMO A.789 (19) határozat mellékletében meghatározott rendelkezéseknek, amennyiben azok az e rendelet hatályába tartozó kérdésekre vonatkoznak.

B.   KÜLÖNÖS MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

| 1. | Az elismert szervezet világszerte rendelkezésre áll saját főállású
  műszaki személyzettel
  , vagy ▐ megfelelően indokolt esetekben más ▐ szervezetek saját főállású
  műszaki személyzetével
  . |
| --- | --- |

1.

Az elismert szervezet világszerte rendelkezésre áll saját főállású
  műszaki személyzettel
  , vagy ▐ megfelelően indokolt esetekben más ▐ szervezetek saját főállású
  műszaki személyzetével
  .

| 2. | Az elismert szervezet etikai kódex alapján működik. |
| --- | --- |

2.

Az elismert szervezet etikai kódex alapján működik.

| 3. | Az elismert szervezet irányítását és ügyvitelét olyan módon kell végezni, hogy az biztosítsa a szakhatóságok által megkövetelt információk bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

3.

Az elismert szervezet irányítását és ügyvitelét olyan módon kell végezni, hogy az biztosítsa a szakhatóságok által megkövetelt információk bizalmas kezelését.

| 4. | Az elismert szervezet szükséges információkat bocsát a szakhatóság, a Bizottság és az érdekelt felek rendelkezésére. |
| --- | --- |

4.

Az elismert szervezet szükséges információkat bocsát a szakhatóság, a Bizottság és az érdekelt felek rendelkezésére.

| 5. | Az elismert szervezet, annak hajóvizsgálati és műszaki személyzete a hajógyárak, a berendezések beszállítói és a hajótulajdonosok szellemi tulajdonjogainak – beleértve a szabadalmakat, használati engedélyeket, know-how-t vagy egyéb olyan ismereteket is, amelyek használata közösségi vagy nemzeti szinten jogi oltalom alatt áll – bármilyen sérelme nélkül teljesítik feladataikat. Az elismert szervezet, illetve az általa alkalmazott hajóvizsgálati és műszaki személyzete semmilyen körülmények között – a tagállamok és a Bizottság értékelési jogkörének sérelme nélkül, és különösen a 9. cikk szerint – nem továbbíthatnak vagy adhatnak át olyan, üzleti szempontból értékes információt, amelyhez a hajók építésére vagy javítására vonatkozó vizsgálati, ellenőrzési vagy felügyeleti feladatok ellátása során jutottak. |
| --- | --- |

5.

Az elismert szervezet, annak hajóvizsgálati és műszaki személyzete a hajógyárak, a berendezések beszállítói és a hajótulajdonosok szellemi tulajdonjogainak – beleértve a szabadalmakat, használati engedélyeket, know-how-t vagy egyéb olyan ismereteket is, amelyek használata közösségi vagy nemzeti szinten jogi oltalom alatt áll – bármilyen sérelme nélkül teljesítik feladataikat. Az elismert szervezet, illetve az általa alkalmazott hajóvizsgálati és műszaki személyzete semmilyen körülmények között – a tagállamok és a Bizottság értékelési jogkörének sérelme nélkül, és különösen a 9. cikk szerint – nem továbbíthatnak vagy adhatnak át olyan, üzleti szempontból értékes információt, amelyhez a hajók építésére vagy javítására vonatkozó vizsgálati, ellenőrzési vagy felügyeleti feladatok ellátása során jutottak.

| 6. | Az elismert szervezet igazgatásának rendelkeznie kell meghatározott és írásban rögzített minőségbiztosítási eljárásokkal, célokkal és elkötelezettséggel, és gondoskodik arról, hogy ezeket az eljárásokat az elismert szervezet egészében ismerjék, alkalmazzák és érvényesítsék. Az elismert szervezet politikája kapcsolódik a biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményi célokhoz és mutatókhoz. |
| --- | --- |

6.

Az elismert szervezet igazgatásának rendelkeznie kell meghatározott és írásban rögzített minőségbiztosítási eljárásokkal, célokkal és elkötelezettséggel, és gondoskodik arról, hogy ezeket az eljárásokat az elismert szervezet egészében ismerjék, alkalmazzák és érvényesítsék. Az elismert szervezet politikája kapcsolódik a biztonsági és környezetszennyezés-megelőzési teljesítményi célokhoz és mutatókhoz.

| 7. | Az elismert szervezetnek biztosítania kell, hogy:






  a) | szabályainak és eljárásainak kidolgozása és fejlesztése szisztematikus módon történjék; |
| --- | --- | --- |

7.

Az elismert szervezetnek biztosítania kell, hogy:

a)

szabályainak és eljárásainak kidolgozása és fejlesztése szisztematikus módon történjék;

| b) | betartják szabályait és eljárásait, és kialakítanak egy belső rendszert a szolgáltatás minőségének mérésére e szabályok és eljárások vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

betartják szabályait és eljárásait, és kialakítanak egy belső rendszert a szolgáltatás minőségének mérésére e szabályok és eljárások vonatkozásában;

| c) | betartják az olyan jogszabályban előírt feladatok ellátásával szemben támasztott követelményeket, amelyek ellátására az elismert szervezet felhatalmazást kapott, és kialakítanak egy belső rendszert a szolgáltatás minőségének mérésére a nemzetközi egyezményeknek való megfelelés vonatkozásában; |
| --- | --- |

c)

betartják az olyan jogszabályban előírt feladatok ellátásával szemben támasztott követelményeket, amelyek ellátására az elismert szervezet felhatalmazást kapott, és kialakítanak egy belső rendszert a szolgáltatás minőségének mérésére a nemzetközi egyezményeknek való megfelelés vonatkozásában;

| d) | az elismert szervezet által nyújtott szolgáltatások minőségét befolyásoló munkakört ellátó személyzet munkaköri leírásának, hatáskörének és együttműködésnek jól meghatározottaknak és írásba foglaltnak kell lenniük; |
| --- | --- |

d)

az elismert szervezet által nyújtott szolgáltatások minőségét befolyásoló munkakört ellátó személyzet munkaköri leírásának, hatáskörének és együttműködésnek jól meghatározottaknak és írásba foglaltnak kell lenniük;

| e) | minden munkát ellenőrzött feltételek mellett kell végezni; |
| --- | --- |

e)

minden munkát ellenőrzött feltételek mellett kell végezni;

| f) | az elismert szervezet rendelkezik az általa felügyelői, műszaki vagy ügyviteli munkakörben foglalkoztatott személyzet tevékenységei és munkája folyamatos ellenőrzésére alkalmas felügyeleti rendszerrel; |
| --- | --- |

f)

az elismert szervezet rendelkezik az általa felügyelői, műszaki vagy ügyviteli munkakörben foglalkoztatott személyzet tevékenységei és munkája folyamatos ellenőrzésére alkalmas felügyeleti rendszerrel;

| g) | a felügyelő széles körű ismeretekkel rendelkezik annak a hajónak a típusával kapcsolatban, amelyen a feladatát végzi, ha ez az elvégzendő szemle szempontjából fontos, továbbá ismeri a vonatkozó előírásokat; |
| --- | --- |

g)

a felügyelő széles körű ismeretekkel rendelkezik annak a hajónak a típusával kapcsolatban, amelyen a feladatát végzi, ha ez az elvégzendő szemle szempontjából fontos, továbbá ismeri a vonatkozó előírásokat;

| h) | a szervezet rendelkezik az általa foglalkoztatott felügyelők képesítéséhez és szakismereteik folyamatos bővítéséhez szükséges rendszerrel; |
| --- | --- |

h)

a szervezet rendelkezik az általa foglalkoztatott felügyelők képesítéséhez és szakismereteik folyamatos bővítéséhez szükséges rendszerrel;

| i) | a szervezetnek a nyújtott szolgáltatások által lefedett területeken megkövetelt követelmények betartását, valamint az alkalmazott minőségbiztosítási rendszer hatékony működését bizonyító nyilvántartásokat kell vezetnie; |
| --- | --- |

i)

a szervezetnek a nyújtott szolgáltatások által lefedett területeken megkövetelt követelmények betartását, valamint az alkalmazott minőségbiztosítási rendszer hatékony működését bizonyító nyilvántartásokat kell vezetnie;

| j) | a szervezetnek rendelkeznie kell az összes helyszínen végzett, a minőségbiztosítási tevékenység ellenőrzéséhez egy átfogó, tervszerű, megfelelően dokumentált belső ellenőrzési rendszerrel; |
| --- | --- |

j)

a szervezetnek rendelkeznie kell az összes helyszínen végzett, a minőségbiztosítási tevékenység ellenőrzéséhez egy átfogó, tervszerű, megfelelően dokumentált belső ellenőrzési rendszerrel;

| k) | a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere által előírt, jogszabályban meghatározott szemlék és vizsgálatok, amelyek elvégzésére az elismert szervezet felhatalmazással bír, a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszerének keretében végzett, a szemlékre vonatkozó iránymutatásokról szóló A.948(23) IMO-határozat mellékletében és függelékében meghatározott rendelkezések alapján történik; |
| --- | --- |

k)

a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere által előírt, jogszabályban meghatározott szemlék és vizsgálatok, amelyek elvégzésére az elismert szervezet felhatalmazással bír, a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszerének keretében végzett, a szemlékre vonatkozó iránymutatásokról szóló A.948(23) IMO-határozat mellékletében és függelékében meghatározott rendelkezések alapján történik;

| l) | egyértelmű és közvetlen felelősségi és ellenőrzési kapcsolat áll fenn az elismert szervezet központi és regionális irodái, valamint az elismert szervezet és felügyelői között. |
| --- | --- |

l)

egyértelmű és közvetlen felelősségi és ellenőrzési kapcsolat áll fenn az elismert szervezet központi és regionális irodái, valamint az elismert szervezet és felügyelői között.

| 8. | A
  szervezet a nemzetközileg elismert szabványok megfelelő részein alapuló és az EN ISO/IEC 17020:2004 (ellenőrző testületek), valamint a 11. cikk (1) bekezdésében említett
  értékelő bizottság
  által meghatározott és hitelesített EN ISO 9001:2000 szabványnak megfelelő, hatékony belső minőségbiztosítási rendszert dolgozott ki, hajtott végre és alkalmaz.


  Az értékelő bizottság függetlenül jár el, és e célból valamennyi, a megfelelő működéséhez, valamint az alapos és folyamatos munkavégzéshez szükséges eszközzel rendelkezik. Olyan sajátos és magas szintű műszaki ismeretekkel illetve magatartási szabályzattal rendelkezik, amely biztosítja a vizsgálóbiztosok függetlenségét feladataik ellátása során. |
| --- | --- |

8.

A
  szervezet a nemzetközileg elismert szabványok megfelelő részein alapuló és az EN ISO/IEC 17020:2004 (ellenőrző testületek), valamint a 11. cikk (1) bekezdésében említett
  értékelő bizottság
  által meghatározott és hitelesített EN ISO 9001:2000 szabványnak megfelelő, hatékony belső minőségbiztosítási rendszert dolgozott ki, hajtott végre és alkalmaz.

Az értékelő bizottság függetlenül jár el, és e célból valamennyi, a megfelelő működéséhez, valamint az alapos és folyamatos munkavégzéshez szükséges eszközzel rendelkezik. Olyan sajátos és magas szintű műszaki ismeretekkel illetve magatartási szabályzattal rendelkezik, amely biztosítja a vizsgálóbiztosok függetlenségét feladataik ellátása során.

| 9. | A
  szervezet szabályait és
  rendelkezéseit
  úgy alkalmazzák, hogy a szervezet továbbra is képes saját közvetlen ismeretei és értelmezése alapján megbízható és objektív nyilatkozatot kiállítani a vonatkozó hajók biztonságáról osztályozási bizonyítványok formájában, amelyek alapján a jogszabályban előírt bizonyítványok kiállíthatók. |
| --- | --- |

9.

A
  szervezet szabályait és
  rendelkezéseit
  úgy alkalmazzák, hogy a szervezet továbbra is képes saját közvetlen ismeretei és értelmezése alapján megbízható és objektív nyilatkozatot kiállítani a vonatkozó hajók biztonságáról osztályozási bizonyítványok formájában, amelyek alapján a jogszabályban előírt bizonyítványok kiállíthatók.

| 10. | Az elismert szervezet – szakmailag képzett személyzet bevonásával és a biztonságos hajózás nemzetközi szabályzata (ISM) végrehajtására vonatkozó iránymutatásokról szóló A.913 (22) IMO-határozat mellékletében meghatározott rendelkezések értelmében – rendelkezik azon parti és hajófedélzeteken működtetett biztonsági rendszerek alkalmazásával és karbantartásával kapcsolatos értékeléshez szükséges eszközökkel, amelyekre vonatkozóan a bizonyítványt kívánják kiállítani. |
| --- | --- |

10.

Az elismert szervezet – szakmailag képzett személyzet bevonásával és a biztonságos hajózás nemzetközi szabályzata (ISM) végrehajtására vonatkozó iránymutatásokról szóló A.913 (22) IMO-határozat mellékletében meghatározott rendelkezések értelmében – rendelkezik azon parti és hajófedélzeteken működtetett biztonsági rendszerek alkalmazásával és karbantartásával kapcsolatos értékeléshez szükséges eszközökkel, amelyekre vonatkozóan a bizonyítványt kívánják kiállítani.

| 11. | Az elismert szervezet engedélyezi, hogy szabályainak és eljárásainak kidolgozásában az illetékes szakhatóságok, vagy egyéb érintett felek részt vehessenek. |
| --- | --- |

11.

Az elismert szervezet engedélyezi, hogy szabályainak és eljárásainak kidolgozásában az illetékes szakhatóságok, vagy egyéb érintett felek részt vehessenek.

2008. szeptember 24., szerdaII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| A 94/57/EK irányelv | A [lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK (1) irányelv | E rendelet |
| --- | --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, a) pont | 2. cikk, a) pont | 2. cikk, a) pont |
| 2. cikk, b) pont | 2. cikk, b) pont | – |
| – | 2. cikk, c) pont | 2. cikk, c) pont |
| – | 2. cikk, d) pont | 2. cikk, d) pont |
| 2. cikk, b) pont | 2. cikk, e) pont | 2. cikk, g) pont |
| 2. cikk, c) pont | – | 2. cikk, h) pont |
| 2. cikk, d) pont | 2. cikk, f) pont | 2. cikk, i) pont |
| 2. cikk, e) pont | 2. cikk, g) pont | 2. cikk, j) pont |
| 2. cikk, f) pont | 2. cikk, h) pont | 2. cikk, k) pont |
| 2. cikk, g) pont | 2. cikk, i) pont | 2. cikk, m) pont |
| 2. cikk, i) pont | – | 2. cikk, j) pont |
| 2. cikk, h) pont | 2. cikk, j) pont | 2. cikk, n) pont |
| – | 2. cikk, k) pont | – |
| 2. cikk, j) pont | 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk, (1) bekezdés, első mondat | – | 3. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés, második mondat | – | 3. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés, harmadik mondat | – | – |
| 4. cikk, (1) bekezdés, negyedik mondat | – | 4. cikk, (1) bekezdés |
| – | – | 3. cikk, (3) bekezdés |
| – | – | 4. cikk, (2), (3), (4) bekezdések |
| – | – | 5. cikk |
| – | – | 6. cikk |
| – | – | 7. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés | – |
| 5. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés | – |
| 6. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések | 9. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések | – |
| 6. cikk, (5) bekezdés | – | – |
| 7. cikk | 10. cikk | 12. cikk |
| 8. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés | – |
| 8. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés | – | 13. cikk, (1) bekezdés |
| 8. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés, b) pont, első albekezdés | – |
| – | 11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | 13. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés | – |
| 8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | – | 13. cikk, (2) bekezdés |
| 9. cikk, (1) bekezdés | – | – |
| 9. cikk, (2) bekezdés | – | – |
| 10. cikk, (1) bekezdés, bevezető | 12. cikk | – |
| 10. cikk, (1) bekezdés, a), b), c) pont, (2), (3), és (4) bekezdés | – | – |
| 11. cikk, (1), (2) bekezdés | 13. cikk, (1), (2) bekezdés | – |
| 11. cikk, (3), (4) bekezdés | – | 8. cikk, (1), (2) bekezdések |
| 12. cikk | 14. cikk | – |
| 13. cikk | – | – |
| 14. cikk | 15. cikk, (1), (2) bekezdések | – |
| – | 15. cikk, (3) bekezdés | – |
| – | 16. cikk | – |
| – | | 9. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | | |
| | | 10. cikk, (1), (2) bekezdések |
| 15. cikk, (2) bekezdés | | 10. cikk, (3) bekezdés |
| 15. cikk, (3) bekezdés | – | 10. cikk, (4) bekezdés |
| 15. cikk, (4) bekezdés | | 10. cikk, (5) bekezdés |
| 15. cikk, (5) bekezdés | | 10. cikk, (6) bekezdés, első, második, harmadik, ötödik albekezdés |
| – | | 10. cikk, (6) bekezdés, negyedik albekezdés |
| 16. cikk | 17. cikk | – |
| 17. cikk | 20. cikk | – |
| – | 18. cikk | – |
| – | 19. cikk | – |
| | | 11. cikk |
| | | 14. cikk |
| | | 15. cikk |
| | | 16. cikk |
| | | 17. cikk |
| | | 18. cikk |
| | | 19. cikk |
| Melléklet | | I. melléklet |
| | I. melléklet | |
| | II. melléklet | II. melléklet |

A 94/57/EK irányelv

A [lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló] .../.../EK (1) irányelv

E rendelet

1. cikk

1. cikk

1. cikk

2. cikk, a) pont

2. cikk, a) pont

2. cikk, a) pont

2. cikk, b) pont

2. cikk, b) pont

–

–

2. cikk, c) pont

2. cikk, c) pont

–

2. cikk, d) pont

2. cikk, d) pont

2. cikk, b) pont

2. cikk, e) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, c) pont

–

2. cikk, h) pont

2. cikk, d) pont

2. cikk, f) pont

2. cikk, i) pont

2. cikk, e) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, j) pont

2. cikk, f) pont

2. cikk, h) pont

2. cikk, k) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, i) pont

2. cikk, m) pont

2. cikk, i) pont

–

2. cikk, j) pont

2. cikk, h) pont

2. cikk, j) pont

2. cikk, n) pont

–

2. cikk, k) pont

–

2. cikk, j) pont

3. cikk

3. cikk

4. cikk, (1) bekezdés, első mondat

–

3. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, második mondat

–

3. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, harmadik mondat

–

–

4. cikk, (1) bekezdés, negyedik mondat

–

4. cikk, (1) bekezdés

–

–

3. cikk, (3) bekezdés

–

–

4. cikk, (2), (3), (4) bekezdések

–

–

5. cikk

–

–

6. cikk

–

–

7. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés

–

5. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

–

6. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések

9. cikk, (1), (2), (3), (4) bekezdések

–

6. cikk, (5) bekezdés

–

–

7. cikk

10. cikk

12. cikk

8. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés

–

8. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés

–

13. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés, b) pont, első albekezdés

–

–

11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

13. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

–

8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

–

13. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

–

–

9. cikk, (2) bekezdés

–

–

10. cikk, (1) bekezdés, bevezető

12. cikk

–

10. cikk, (1) bekezdés, a), b), c) pont, (2), (3), és (4) bekezdés

–

–

11. cikk, (1), (2) bekezdés

13. cikk, (1), (2) bekezdés

–

11. cikk, (3), (4) bekezdés

–

8. cikk, (1), (2) bekezdések

12. cikk

14. cikk

–

13. cikk

–

–

14. cikk

15. cikk, (1), (2) bekezdések

–

–

15. cikk, (3) bekezdés

–

–

16. cikk

–

–

9. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (1), (2) bekezdések

15. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (3) bekezdés

15. cikk, (3) bekezdés

–

10. cikk, (4) bekezdés

15. cikk, (4) bekezdés

10. cikk, (5) bekezdés

15. cikk, (5) bekezdés

10. cikk, (6) bekezdés, első, második, harmadik, ötödik albekezdés

–

10. cikk, (6) bekezdés, negyedik albekezdés

16. cikk

17. cikk

–

17. cikk

20. cikk

–

–

18. cikk

–

–

19. cikk

–

11. cikk

14. cikk

15. cikk

16. cikk

17. cikk

18. cikk

19. cikk

Melléklet

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

---

(1)  HL ...

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/291 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/291

---

2008. szeptember 24., szerdaElektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***I

P6_TA(2008)0449

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

2010/C 8 E/45

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0697),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0427/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0321/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC1-COD(2007)0247

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, (1)

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére, (2)

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, (3)

mivel:

| (1) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások hatályos keretszabályozását alkotó öt irányelv – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló,2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (keretirányelv), az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (hozzáférési irányelv), az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) (engedélyezési irányelv), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) (egyetemes szolgáltatási irányelv), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (a továbbiakban együtt: „a keretirányelv és az egyedi irányelvek”) – működését a Bizottság köteles rendszeresen felülvizsgálni annak meghatározása céljából, hogy a technológiai változások és a piaci fejlemények tükrében igényelnek-e módosítást. |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások hatályos keretszabályozását alkotó öt irányelv – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló,2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (keretirányelv), az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (hozzáférési irányelv), az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) (engedélyezési irányelv), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) (egyetemes szolgáltatási irányelv), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (a továbbiakban együtt: „a keretirányelv és az egyedi irányelvek”) – működését a Bizottság köteles rendszeresen felülvizsgálni annak meghatározása céljából, hogy a technológiai változások és a piaci fejlemények tükrében igényelnek-e módosítást.

| (2) | A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvet (9) („az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv”) 2007-ben felülvizsgálták az európai uniós információs technológiák, médiaágazatok és -szolgáltatások versenyképességéhez és jogbiztonságához szükséges optimális feltételek, illetve a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletben tartásának biztosítása érdekében. Ebben az értelemben az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások tisztességes és kiegyensúlyozott keretszabályozása az európai uniós audiovizuális ágazat fontos alappillére. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvet (9) („az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv”) 2007-ben felülvizsgálták az európai uniós információs technológiák, médiaágazatok és -szolgáltatások versenyképességéhez és jogbiztonságához szükséges optimális feltételek, illetve a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletben tartásának biztosítása érdekében. Ebben az értelemben az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások tisztességes és kiegyensúlyozott keretszabályozása az európai uniós audiovizuális ágazat fontos alappillére.

| (3) | Ebben a tekintetben a Bizottság az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról 2006. június 29-én elfogadott, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményében bemutatta előzetes megállapításait. Ezen előzetes megállapítások alapján a Bizottság nyilvános konzultációt szervezett, amelyből kiderült, hogy elsősorban az elektronikus hírközlés belső piacának továbbra is meglévő hiányosságaival kell foglalkozni. A konzultáció résztvevői megállapították különösen, hogy a szabályozás széttagoltsága és a nemzeti szabályozó hatóságok tevékenységében meglévő következetlenségek nemcsak az ágazat versenyképességét veszélyeztetik, hanem a fogyasztók oldalán a határokon átnyúló versenytől remélhető alapvető előnyöket is. |
| --- | --- |

(3)

Ebben a tekintetben a Bizottság az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról 2006. június 29-én elfogadott, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményében bemutatta előzetes megállapításait. Ezen előzetes megállapítások alapján a Bizottság nyilvános konzultációt szervezett, amelyből kiderült, hogy elsősorban az elektronikus hírközlés belső piacának továbbra is meglévő hiányosságaival kell foglalkozni. A konzultáció résztvevői megállapították különösen, hogy a szabályozás széttagoltsága és a nemzeti szabályozó hatóságok tevékenységében meglévő következetlenségek nemcsak az ágazat versenyképességét veszélyeztetik, hanem a fogyasztók oldalán a határokon átnyúló versenytől remélhető alapvető előnyöket is.

| (4) | Az elektronikus hírközlés belső piacának kiteljesítéséhez ennek megfelelően meg kell reformálni az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások európai uniós keretszabályozását, ennek érdekében, a hatékony verseny biztosítása céljából meg kell erősíteni a kulcsfontosságú piacokon jelentős piaci erővel rendelkező piaci szereplők szabályozására vonatkozó közösségi mechanizmust. ▐ A reform tartalmazza továbbá az egységes európai információs tér megvalósítása érdekében egy hatékony
  és összehangolt
  spektrumgazdálkodási stratégia meghatározását, valamint a minden felhasználó előtt nyitott információs társadalom megvalósítása érdekében a fogyatékkal élő felhasználókra vonatkozó rendelkezések megerősítését. |
| --- | --- |

(4)

Az elektronikus hírközlés belső piacának kiteljesítéséhez ennek megfelelően meg kell reformálni az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások európai uniós keretszabályozását, ennek érdekében, a hatékony verseny biztosítása céljából meg kell erősíteni a kulcsfontosságú piacokon jelentős piaci erővel rendelkező piaci szereplők szabályozására vonatkozó közösségi mechanizmust. ▐ A reform tartalmazza továbbá az egységes európai információs tér megvalósítása érdekében egy hatékony
  és összehangolt
  spektrumgazdálkodási stratégia meghatározását, valamint a minden felhasználó előtt nyitott információs társadalom megvalósítása érdekében a fogyatékkal élő felhasználókra vonatkozó rendelkezések megerősítését.

| (5) | Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás elsődleges célkitűzése az elektronikus hírközlés fenntartható ökoszisztémájának létrehozása, amely a kereslet és kínálat elvein alapul, előbbi a hatékony és versenyképes infrastruktúra- és szolgáltatáspiacok, utóbbi pedig az információs társadalom fejlesztése révén. |
| --- | --- |

(5)

Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás elsődleges célkitűzése az elektronikus hírközlés fenntartható ökoszisztémájának létrehozása, amely a kereslet és kínálat elvein alapul, előbbi a hatékony és versenyképes infrastruktúra- és szolgáltatáspiacok, utóbbi pedig az információs társadalom fejlesztése révén.

| (6) | Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás további célkitűzése az előzetes ágazatspecifikus szabályok fokozatos csökkentése az elektronikus hírközlési piaci verseny fokozódásával, végül pedig az elektronikus hírközlés versenyjog általi kizárólagos szabályozása. Míg az elektronikus hírközlés piacai erős versenydinamikát tanúsítottak az elmúlt években, fontos, hogy az előzetes szabályozási kötelezettségeket csak olyan esetben alkalmazzák, ha nincs hatékony és fenntartható verseny. Az előzetes szabályozás folytatásának szükségességét ezen irányelv átültetésétől számított legkésőbb három éven belül felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(6)

Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás további célkitűzése az előzetes ágazatspecifikus szabályok fokozatos csökkentése az elektronikus hírközlési piaci verseny fokozódásával, végül pedig az elektronikus hírközlés versenyjog általi kizárólagos szabályozása. Míg az elektronikus hírközlés piacai erős versenydinamikát tanúsítottak az elmúlt években, fontos, hogy az előzetes szabályozási kötelezettségeket csak olyan esetben alkalmazzák, ha nincs hatékony és fenntartható verseny. Az előzetes szabályozás folytatásának szükségességét ezen irányelv átültetésétől számított legkésőbb három éven belül felül kell vizsgálni.

| (7) | Az eltérő versenyfeltételekhez való arányos és megfelelő hozzáállás érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak képeseknek kell lenniük a piacok szubnacionális alapú meghatározására és a szabályozási kötelezettségek eltörlésére azokon a piacokon és/vagy földrajzi területeken, ahol tényleges infrastrukturális verseny tapasztalható. Ez érvényes akkor is, ha e földrajzi területeket nem tekintik különálló piacoknak. |
| --- | --- |

(7)

Az eltérő versenyfeltételekhez való arányos és megfelelő hozzáállás érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak képeseknek kell lenniük a piacok szubnacionális alapú meghatározására és a szabályozási kötelezettségek eltörlésére azokon a piacokon és/vagy földrajzi területeken, ahol tényleges infrastrukturális verseny tapasztalható. Ez érvényes akkor is, ha e földrajzi területeket nem tekintik különálló piacoknak.

| (8) | A lisszaboni menetrendben kitűzött célok elérése érdekében megfelelő ösztönzőket kell biztosítani a tartalomban gazdag internetes szolgáltatások innovációját támogató, nagy sebességű hálózatokra irányuló befektetések számára, valamint meg kell erősíteni az Európai Unió nemzetközi versenyképességét. E hálózatokban hatalmas lehetőség rejlik a tekintetben, hogy előnyöket biztosíthatnak a fogyasztók és a vállalkozások számára Európai Unió-szerte. Éppen ezért alapvető fontosságú, hogy előmozdítsák a fenntartható beruházásokat ezen új hálózatok fejlesztésében, és közben a szabályozás előre jelezhetősége és egységessége révén biztosítsák a versenyt és a fogyasztók választási lehetőségei is fokozódjanak. |
| --- | --- |

(8)

A lisszaboni menetrendben kitűzött célok elérése érdekében megfelelő ösztönzőket kell biztosítani a tartalomban gazdag internetes szolgáltatások innovációját támogató, nagy sebességű hálózatokra irányuló befektetések számára, valamint meg kell erősíteni az Európai Unió nemzetközi versenyképességét. E hálózatokban hatalmas lehetőség rejlik a tekintetben, hogy előnyöket biztosíthatnak a fogyasztók és a vállalkozások számára Európai Unió-szerte. Éppen ezért alapvető fontosságú, hogy előmozdítsák a fenntartható beruházásokat ezen új hálózatok fejlesztésében, és közben a szabályozás előre jelezhetősége és egységessége révén biztosítsák a versenyt és a fogyasztók választási lehetőségei is fokozódjanak.

| (9) | 2006. március 20-i, „A szélessávú szakadék áthidalása” című közleményében

   (10)

  a Bizottság elismerte, hogy az Európai Unióban területi különbségek vannak a nagy sebességű, szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében. A szélessávú kapcsolat általános növekedése ellenére a hozzáférés korlátozott a különféle régiókban, a kis népsűrűség és a távolság okozta magas költségek következtében. Ezeken a területeken a szélessávú technológia telepítése terén végrehajtott beruházások kereskedelmi ösztönzői sokszor elégtelennek bizonyulnak. Mindazonáltal a műszaki innováció csökkenti a telepítés költségeit. A szélessávú szolgáltatásokba és új technológiákba történő beruházások biztosítása érdekében a fejletlen területeken az irányelveknek összhangban kell állniuk más politikákkal, így az állami támogatások politikájával, a strukturális alapokkal és a tág értelemben vett iparpolitika céljaival. |
| --- | --- |

(9)

2006. március 20-i, „A szélessávú szakadék áthidalása” című közleményében

   (10)

  a Bizottság elismerte, hogy az Európai Unióban területi különbségek vannak a nagy sebességű, szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében. A szélessávú kapcsolat általános növekedése ellenére a hozzáférés korlátozott a különféle régiókban, a kis népsűrűség és a távolság okozta magas költségek következtében. Ezeken a területeken a szélessávú technológia telepítése terén végrehajtott beruházások kereskedelmi ösztönzői sokszor elégtelennek bizonyulnak. Mindazonáltal a műszaki innováció csökkenti a telepítés költségeit. A szélessávú szolgáltatásokba és új technológiákba történő beruházások biztosítása érdekében a fejletlen területeken az irányelveknek összhangban kell állniuk más politikákkal, így az állami támogatások politikájával, a strukturális alapokkal és a tág értelemben vett iparpolitika céljaival.

| (10) | A kutatásfejlesztésbe történő befektetés létfontosságú a következő generációs optikai üvegszálas hálózatok, valamint a rugalmas és hatékony rádió-hozzáférés szempontjából, amely kedvez a fokozott versenynek és az innovatív alkalmazásoknak, illetve a fogyasztók számára előnyös szolgáltatásoknak. A kihívást az elektronikus hírközlés, az információs technológia és a média szolgálatában álló, mindenütt jelen lévő és elérhető hálózat és szolgáltatási infrastruktúra következő generációjának létrehozása jelenti. |
| --- | --- |

(10)

A kutatásfejlesztésbe történő befektetés létfontosságú a következő generációs optikai üvegszálas hálózatok, valamint a rugalmas és hatékony rádió-hozzáférés szempontjából, amely kedvez a fokozott versenynek és az innovatív alkalmazásoknak, illetve a fogyasztók számára előnyös szolgáltatásoknak. A kihívást az elektronikus hírközlés, az információs technológia és a média szolgálatában álló, mindenütt jelen lévő és elérhető hálózat és szolgáltatási infrastruktúra következő generációjának létrehozása jelenti.

| (11) | Az elektronikus hírközlési piac hatékony működésének kiegészítésekor a közérdeknek is szerepet kell játszania mind a kínálat, mind a kereslet oldalán abban a körforgásban, amelyben a jobb tartalom és szolgáltatások kialakítása az infrastruktúra fejlesztéséből következik és fordítva. Az állami beavatkozásnak arányosnak kell lennie, és nem zavarhatja a versenyt, nem gátolhatja a magánbefektetéseket, és fokoznia kell a befektetési ösztönzőket, valamint csökkentenie kell a belépési korlátokat. E tekintetben az állami hatóságok támogathatják a nagy kapacitású, a jövő követelményeinek megfelelő infrastruktúrák fejlesztését. Ennek során az állami támogatásoknak olyan nyílt, átlátható és versenyalapú eljárások formáját kell ölteni, amelyek nem kedveznek eleve bizonyos technológiáknak, illetve diszkriminációmentes hozzáférést biztosítanak az infrastruktúrához. |
| --- | --- |

(11)

Az elektronikus hírközlési piac hatékony működésének kiegészítésekor a közérdeknek is szerepet kell játszania mind a kínálat, mind a kereslet oldalán abban a körforgásban, amelyben a jobb tartalom és szolgáltatások kialakítása az infrastruktúra fejlesztéséből következik és fordítva. Az állami beavatkozásnak arányosnak kell lennie, és nem zavarhatja a versenyt, nem gátolhatja a magánbefektetéseket, és fokoznia kell a befektetési ösztönzőket, valamint csökkentenie kell a belépési korlátokat. E tekintetben az állami hatóságok támogathatják a nagy kapacitású, a jövő követelményeinek megfelelő infrastruktúrák fejlesztését. Ennek során az állami támogatásoknak olyan nyílt, átlátható és versenyalapú eljárások formáját kell ölteni, amelyek nem kedveznek eleve bizonyos technológiáknak, illetve diszkriminációmentes hozzáférést biztosítanak az infrastruktúrához.

| (12) | Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozásnak elő kell segítenie a fogyasztók védelmét az elektronikus távközlési ágazatban, így a valamennyi lehetséges módon nyújtott pontos és átfogó tájékoztatás, valamint a díjak átláthatósága és a magas színvonalú szolgáltatásnyújtás biztosítása révén. El kell továbbá ismernie a fogyasztói szervezetek nyilvános konzultációban betöltött szerepét és biztosítania kell, hogy az illetékes hatóságok a spekulációk megakadályozásához megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek és a megfelelő hatékonysággal léphessenek fel bármilyen fokú korrupció esetén. |
| --- | --- |

(12)

Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozásnak elő kell segítenie a fogyasztók védelmét az elektronikus távközlési ágazatban, így a valamennyi lehetséges módon nyújtott pontos és átfogó tájékoztatás, valamint a díjak átláthatósága és a magas színvonalú szolgáltatásnyújtás biztosítása révén. El kell továbbá ismernie a fogyasztói szervezetek nyilvános konzultációban betöltött szerepét és biztosítania kell, hogy az illetékes hatóságok a spekulációk megakadályozásához megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek és a megfelelő hatékonysággal léphessenek fel bármilyen fokú korrupció esetén.

| (13) | A Bizottságnak figyelembe kell vennie a nemzeti szabályozó hatóságok és az iparág érdekelt felei véleményét az ezen irányelv alapján – az átláthatóság és az arányosság érdekében hatékony konzultációt követően – alkalmazott intézkedések során. A Bizottságnak részletes konzultációs dokumentumokat kell közzétennie, amelyekben kifejti a cselekvés többféle lehetséges módját, és az érdekelt feleknek elegendő időt ad a válaszadásra. A konzultációt követően és a válaszok megfontolása után a Bizottságnak közleményben kell indokolnia döntését, amelyben le kell írnia, hogy a válaszadók véleményét hogyan vették figyelembe. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak figyelembe kell vennie a nemzeti szabályozó hatóságok és az iparág érdekelt felei véleményét az ezen irányelv alapján – az átláthatóság és az arányosság érdekében hatékony konzultációt követően – alkalmazott intézkedések során. A Bizottságnak részletes konzultációs dokumentumokat kell közzétennie, amelyekben kifejti a cselekvés többféle lehetséges módját, és az érdekelt feleknek elegendő időt ad a válaszadásra. A konzultációt követően és a válaszok megfontolása után a Bizottságnak közleményben kell indokolnia döntését, amelyben le kell írnia, hogy a válaszadók véleményét hogyan vették figyelembe.

| (14) | Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – különösen a végberendezéstől végberendezésig érvényesülő műszaki átjárhatóság tekintetében – teljesíthessék a keretirányelvben és a különös irányelvekben kitűzött célokat, a keretirányelv hatályát ki kell terjeszteni a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) értelmében vett rádióberendezésekre és távközlő végberendezésekre, valamint a digitális televíziózás céljára használt fogyasztói berendezésekre. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – különösen a végberendezéstől végberendezésig érvényesülő műszaki átjárhatóság tekintetében – teljesíthessék a keretirányelvben és a különös irányelvekben kitűzött célokat, a keretirányelv hatályát ki kell terjeszteni a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) értelmében vett rádióberendezésekre és távközlő végberendezésekre, valamint a digitális televíziózás céljára használt fogyasztói berendezésekre.

| (15) | Az 1999/5/EK irányelv sérelme nélkül tisztázni kell a fogyatékkal élő végfelhasználók hozzáférését érintő végberendezések alkalmazását, annak érdekében, hogy biztosítható legyen a végberendezések és az elektronikus hírközlési hálózatok közötti interoperabilitás. |
| --- | --- |

(15)

Az 1999/5/EK irányelv sérelme nélkül tisztázni kell a fogyatékkal élő végfelhasználók hozzáférését érintő végberendezések alkalmazását, annak érdekében, hogy biztosítható legyen a végberendezések és az elektronikus hírközlési hálózatok közötti interoperabilitás.

| (16) | Figyelemmel a piaci fejleményekre és a technológiai változásokra, továbbá a keretszabályozás végrehajtása során tapasztalt értelmezési bizonytalanságok kiküszöbölése érdekében egyes fogalommeghatározásokat egyértelművé kell tenni, illetőleg módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

Figyelemmel a piaci fejleményekre és a technológiai változásokra, továbbá a keretszabályozás végrehajtása során tapasztalt értelmezési bizonytalanságok kiküszöbölése érdekében egyes fogalommeghatározásokat egyértelművé kell tenni, illetőleg módosítani kell.

| (17) | A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság tevékenységei az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretrendszerén belül hozzájárulnak a versenyképességi és innovációs, kulturális, foglalkoztatási, környezetvédelmi, valamint a szociális, regionális kohéziós, illetve területrendezési politikák állami politikai célok területén történő szélesebb értelemben vett végrehajtásához. |
| --- | --- |

(17)

A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság tevékenységei az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretrendszerén belül hozzájárulnak a versenyképességi és innovációs, kulturális, foglalkoztatási, környezetvédelmi, valamint a szociális, regionális kohéziós, illetve területrendezési politikák állami politikai célok területén történő szélesebb értelemben vett végrehajtásához.

| (18) | A nemzeti hírközlési piacok továbbra is különbözőek lesznek az Európai Unión belül. Ezért alapvető jelentőségű, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok és az Európai Távközlési Szabályozók Testülete („BERT”) megfelelő hatáskörrel és szaktudással rendelkezzenek ahhoz, hogy versenyképes európai uniós ökoszisztéma épüljön ki a hírközlési piacokon és a hírközlési szolgáltatások terén, figyelembe véve ugyanakkor a nemzeti és regionális különbségeket, a szubszidiaritás elvének való megfelelés mellett; |
| --- | --- |

(18)

A nemzeti hírközlési piacok továbbra is különbözőek lesznek az Európai Unión belül. Ezért alapvető jelentőségű, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok és az Európai Távközlési Szabályozók Testülete („BERT”) megfelelő hatáskörrel és szaktudással rendelkezzenek ahhoz, hogy versenyképes európai uniós ökoszisztéma épüljön ki a hírközlési piacokon és a hírközlési szolgáltatások terén, figyelembe véve ugyanakkor a nemzeti és regionális különbségeket, a szubszidiaritás elvének való megfelelés mellett;

| (19) | A keretszabályozás hatékonyabb alkalmazásának biztosítása, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok jogkörének megerősítése és döntéseinek kiszámíthatósága érdekében meg kell erősíteni e hatóságok függetlenségét. Ebből a célból kívánatos, hogy a nemzeti jog olyan kifejezett rendelkezéseket tartalmazzon, amelyek biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok feladataik ellátása során védve legyenek az eléjük kerülő kérdések független elbírálásának veszélyeztetésére alkalmas külső beavatkozással vagy politikai nyomással szemben. E külső befolyás miatt a nemzeti törvényhozó szerv nem alkalmas a keretszabályozás szerinti nemzeti szabályozó hatóság feladatainak ellátására. Ebből a célból, hogy ne merülhessen fel ésszerű kétség a nemzeti szabályozó hatóság pártatlansága és külső tényezőktől való befolyásolhatatlansága felől, előre meg kell határozni, milyen alapon menthető fel tisztségéből a nemzeti szabályozó hatóság vezetője. Fontos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok saját költségvetéssel rendelkezzenek, amely lehetővé teszi különösen elegendő számú szakképzett alkalmazott felvételét. Az átláthatóság biztosítása érdekében ezt a költségvetést évente nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(19)

A keretszabályozás hatékonyabb alkalmazásának biztosítása, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok jogkörének megerősítése és döntéseinek kiszámíthatósága érdekében meg kell erősíteni e hatóságok függetlenségét. Ebből a célból kívánatos, hogy a nemzeti jog olyan kifejezett rendelkezéseket tartalmazzon, amelyek biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok feladataik ellátása során védve legyenek az eléjük kerülő kérdések független elbírálásának veszélyeztetésére alkalmas külső beavatkozással vagy politikai nyomással szemben. E külső befolyás miatt a nemzeti törvényhozó szerv nem alkalmas a keretszabályozás szerinti nemzeti szabályozó hatóság feladatainak ellátására. Ebből a célból, hogy ne merülhessen fel ésszerű kétség a nemzeti szabályozó hatóság pártatlansága és külső tényezőktől való befolyásolhatatlansága felől, előre meg kell határozni, milyen alapon menthető fel tisztségéből a nemzeti szabályozó hatóság vezetője. Fontos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok saját költségvetéssel rendelkezzenek, amely lehetővé teszi különösen elegendő számú szakképzett alkalmazott felvételét. Az átláthatóság biztosítása érdekében ezt a költségvetést évente nyilvánosságra kell hozni.

| (20) | A fellebbezési szervek igen különböző módon élnek a nemzeti szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő ideiglenes intézkedések alkalmazásának lehetőségével. A következetesség növelése érdekében közös, a közösségi ítélkezési gyakorlattal összhangban lévő normát kell követni. Mivel a fellebbezési jog nagyon fontos a keretszabályozás egészének működése szempontjából, valamennyi tagállamra kiterjedő mechanizmust kell létrehozni a fellebbezésekre és a szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő határozatokra vonatkozó információk összegyűjtésére és Bizottságnak történő jelentésére. |
| --- | --- |

(20)

A fellebbezési szervek igen különböző módon élnek a nemzeti szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő ideiglenes intézkedések alkalmazásának lehetőségével. A következetesség növelése érdekében közös, a közösségi ítélkezési gyakorlattal összhangban lévő normát kell követni. Mivel a fellebbezési jog nagyon fontos a keretszabályozás egészének működése szempontjából, valamennyi tagállamra kiterjedő mechanizmust kell létrehozni a fellebbezésekre és a szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő határozatokra vonatkozó információk összegyűjtésére és Bizottságnak történő jelentésére.

| (21) | Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan láthassák el szabályozási feladataikat, az általuk összegyűjtendő adatoknak számviteli adatokat is tartalmazniuk kell azokról a kiskereskedelmi piacokról, amelyek olyan nagykereskedelmi piacokhoz kapcsolódnak, amelyeken valamely gazdasági szereplő jelentős piaci erővel rendelkezik és ennek folytán működését a nemzeti szabályozó hatóság szabályozza, továbbá olyan adatokat is tartalmazniuk kell, amelyek alapján a nemzeti szabályozó hatóság értékelni tudja a tervezett műszaki fejlesztéseknek vagy a hálózat topológiáján elvégezni kívánt módosításoknak a verseny alakulására, illetve a másoknak kínált nagykereskedelmi termékekre gyakorolt lehetséges hatását. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan láthassák el szabályozási feladataikat, az általuk összegyűjtendő adatoknak számviteli adatokat is tartalmazniuk kell azokról a kiskereskedelmi piacokról, amelyek olyan nagykereskedelmi piacokhoz kapcsolódnak, amelyeken valamely gazdasági szereplő jelentős piaci erővel rendelkezik és ennek folytán működését a nemzeti szabályozó hatóság szabályozza, továbbá olyan adatokat is tartalmazniuk kell, amelyek alapján a nemzeti szabályozó hatóság értékelni tudja a tervezett műszaki fejlesztéseknek vagy a hálózat topológiáján elvégezni kívánt módosításoknak a verseny alakulására, illetve a másoknak kínált nagykereskedelmi termékekre gyakorolt lehetséges hatását.

| (22) | A keretirányelv 6. cikkében előírt nemzeti konzultációt a keretirányelv 7. cikkében előírt közösségi konzultáció előtt kell megtartani annak érdekében, hogy a közösségi konzultáció során megjelenhessen az érdekeltek álláspontja. Ezzel elkerülhető lenne a második közösségi konzultáció szükségessége abban az esetben, ha a tervezett intézkedés a nemzeti konzultáció eredményeként módosul. |
| --- | --- |

(22)

A keretirányelv 6. cikkében előírt nemzeti konzultációt a keretirányelv 7. cikkében előírt közösségi konzultáció előtt kell megtartani annak érdekében, hogy a közösségi konzultáció során megjelenhessen az érdekeltek álláspontja. Ezzel elkerülhető lenne a második közösségi konzultáció szükségessége abban az esetben, ha a tervezett intézkedés a nemzeti konzultáció eredményeként módosul.

| (23) | Annak érdekében, hogy a keretszabályozás valóban hozzájárulhasson a belső piac kialakításához és kiteljesítéséhez, a nemzeti szabályozó hatóságok mérlegelési szabadságát össze kell egyeztetni a koherens szabályozási gyakorlat kialakításának és a keretszabályozás következetes alkalmazásának igényével. Ezért kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok támogassák a Bizottság és a
  BERT
  belső piaccal összefüggő tevékenységét; kívánatos továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a keretszabályozásban előírt feladataikkal összefüggésben kizárólag a Hatóság keretei között működjenek együtt. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a keretszabályozás valóban hozzájárulhasson a belső piac kialakításához és kiteljesítéséhez, a nemzeti szabályozó hatóságok mérlegelési szabadságát össze kell egyeztetni a koherens szabályozási gyakorlat kialakításának és a keretszabályozás következetes alkalmazásának igényével. Ezért kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok támogassák a Bizottság és a
  BERT
  belső piaccal összefüggő tevékenységét; kívánatos továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a keretszabályozásban előírt feladataikkal összefüggésben kizárólag a Hatóság keretei között működjenek együtt.

| (24) | Az a közösségi mechanizmus, amelynek révén a Bizottság megkövetelheti, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az előzetes szabályozással szabályozni kívánt piacok meghatározásával és a jelentős piaci erővel rendelkező gazdasági szereplők megállapításával kapcsolatban tervezett intézkedésüket visszavonják, nagymértékben hozzájárult az egységes szemléletmód kialakításához azon körülmények azonosításában, amelyek fennállása esetén előzetes szabályozás alkalmazható és amelyek fennállása esetén a gazdasági szereplők e szabályozás hatálya alá tartoznak. Nincs ugyanakkor ugyanilyen mechanizmus az alkalmazható korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság által végzett piacfigyelés, illetőleg különösen a keretirányelv 7. cikkében előírt eljárás kapcsán szerzett tapasztalatok szerint a korrekciós intézkedések nemzeti szabályozó hatóságok általi alkalmazásában – hasonló piaci feltételek fennállása esetén is – meglévő következetlenségek aláássák az elektronikus hírközlés belső piacát, nem biztosítanak egyenlő versenyfeltételeket a különböző tagállamokban székhellyel rendelkező gazdasági szereplők számára, és megakadályozzák a fogyasztók oldalán a határokon átnyúló versenytől és szolgáltatásoktól remélt előnyök érvényesülését. Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság jogosult legyen kötelezni a nemzeti szabályozó hatóságot a korrekciós intézkedés tervezetének visszavonására. A keretszabályozás következetes közösségi alkalmazása érdekében elő kell írni, hogy a Bizottság a döntésének meghozatala előtt köteles konzultálni a
  BERT-tel
  . |
| --- | --- |

(24)

Az a közösségi mechanizmus, amelynek révén a Bizottság megkövetelheti, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az előzetes szabályozással szabályozni kívánt piacok meghatározásával és a jelentős piaci erővel rendelkező gazdasági szereplők megállapításával kapcsolatban tervezett intézkedésüket visszavonják, nagymértékben hozzájárult az egységes szemléletmód kialakításához azon körülmények azonosításában, amelyek fennállása esetén előzetes szabályozás alkalmazható és amelyek fennállása esetén a gazdasági szereplők e szabályozás hatálya alá tartoznak. Nincs ugyanakkor ugyanilyen mechanizmus az alkalmazható korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság által végzett piacfigyelés, illetőleg különösen a keretirányelv 7. cikkében előírt eljárás kapcsán szerzett tapasztalatok szerint a korrekciós intézkedések nemzeti szabályozó hatóságok általi alkalmazásában – hasonló piaci feltételek fennállása esetén is – meglévő következetlenségek aláássák az elektronikus hírközlés belső piacát, nem biztosítanak egyenlő versenyfeltételeket a különböző tagállamokban székhellyel rendelkező gazdasági szereplők számára, és megakadályozzák a fogyasztók oldalán a határokon átnyúló versenytől és szolgáltatásoktól remélt előnyök érvényesülését. Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság jogosult legyen kötelezni a nemzeti szabályozó hatóságot a korrekciós intézkedés tervezetének visszavonására. A keretszabályozás következetes közösségi alkalmazása érdekében elő kell írni, hogy a Bizottság a döntésének meghozatala előtt köteles konzultálni a
  BERT-tel
  .

| (25) | Fontos, hogy a keretszabályozás végrehajtása kellő időben történjen. Ha a Bizottság olyan határozatot hozott, amelyben valamelyik nemzeti szabályozó hatóságot egy tervezett intézkedés visszavonására kötelezte, a nemzeti szabályozó hatóságnak be kell nyújtania a Bizottságnak az átdolgozott intézkedést. Annak érdekében, hogy a piaci szereplők tisztában lehessenek a piac-felülvizsgálat időtartamával, továbbá a jogbiztonság növelése érdekében az átdolgozott intézkedés Bizottságnak történő, a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésére határidőt kell megállapítani. |
| --- | --- |

(25)

Fontos, hogy a keretszabályozás végrehajtása kellő időben történjen. Ha a Bizottság olyan határozatot hozott, amelyben valamelyik nemzeti szabályozó hatóságot egy tervezett intézkedés visszavonására kötelezte, a nemzeti szabályozó hatóságnak be kell nyújtania a Bizottságnak az átdolgozott intézkedést. Annak érdekében, hogy a piaci szereplők tisztában lehessenek a piac-felülvizsgálat időtartamával, továbbá a jogbiztonság növelése érdekében az átdolgozott intézkedés Bizottságnak történő, a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésére határidőt kell megállapítani.

| (26) | Hasonlóképpen, hogy ebben a gyorsan változó ágazatban ne alakulhasson ki joghézag, abban az esetben, ha az ismételten bejelentett intézkedéstervezet még mindig akadályozná az egységes piac működését vagy ellentétes lenne a közösségi joggal, a Bizottságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy – a
  BERT-tel
  való konzultációt követően – a kérdéses nemzeti szabályozó hatóságot egy adott korrekciós intézkedés meghatározott időn belül történő meghozatalára kötelezze. |
| --- | --- |

(26)

Hasonlóképpen, hogy ebben a gyorsan változó ágazatban ne alakulhasson ki joghézag, abban az esetben, ha az ismételten bejelentett intézkedéstervezet még mindig akadályozná az egységes piac működését vagy ellentétes lenne a közösségi joggal, a Bizottságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy – a
  BERT-tel
  való konzultációt követően – a kérdéses nemzeti szabályozó hatóságot egy adott korrekciós intézkedés meghatározott időn belül történő meghozatalára kötelezze.

| (27) | A közösségi konzultációs mechanizmus rövid határidőket tartalmaz, ezért a Bizottságnak jogosultnak kell lennie végrehajtási intézkedések elfogadására egyrészről a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok közötti információcsere eljárásainak egyszerűsítése céljából, például a stabil piacok tekintetében vagy azon esetek tekintetében, amikor egy korábban bejelentett intézkedést csupán kisebb mértékben kívánnak módosítani, másrészről – bizonyos esetekben az eljárások egyszerűsítése céljából – az értesítési eljárás alóli mentesítés bevezetése tekintetében. |
| --- | --- |

(27)

A közösségi konzultációs mechanizmus rövid határidőket tartalmaz, ezért a Bizottságnak jogosultnak kell lennie végrehajtási intézkedések elfogadására egyrészről a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok közötti információcsere eljárásainak egyszerűsítése céljából, például a stabil piacok tekintetében vagy azon esetek tekintetében, amikor egy korábban bejelentett intézkedést csupán kisebb mértékben kívánnak módosítani, másrészről – bizonyos esetekben az eljárások egyszerűsítése céljából – az értesítési eljárás alóli mentesítés bevezetése tekintetében.

| (28) | Az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a fogyatékkal élők jogairól szóló egyezménye célkitűzéseivel összhangban a keretszabályozásnak biztosítania kell, hogy valamennyi felhasználó – beleértve a fogyatékkal élő végfelhasználókat, az idős korú és a szociális szempontból rászoruló felhasználókat is – könnyen magas színvonalú, megfizethető szolgáltatásokhoz férjen. Az Amszterdami Záróokmányhoz csatolt 22. nyilatkozat értelmében a Szerződés 95. cikke szerinti intézkedések kidolgozása során a közösségi intézmények kötelesek figyelembe venni a fogyatékkal élők szükségleteit. |
| --- | --- |

(28)

Az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a fogyatékkal élők jogairól szóló egyezménye célkitűzéseivel összhangban a keretszabályozásnak biztosítania kell, hogy valamennyi felhasználó – beleértve a fogyatékkal élő végfelhasználókat, az idős korú és a szociális szempontból rászoruló felhasználókat is – könnyen magas színvonalú, megfizethető szolgáltatásokhoz férjen. Az Amszterdami Záróokmányhoz csatolt 22. nyilatkozat értelmében a Szerződés 95. cikke szerinti intézkedések kidolgozása során a közösségi intézmények kötelesek figyelembe venni a fogyatékkal élők szükségleteit.

| (29) | A rádiófrekvenciákat szűkös, jelentős társadalmi és piaci értékkel bíró közjavaknak kell tekinteni. A gazdasági, társadalmi és környezeti értelemben vett lehető leghatékonyabb és legtakarékosabb spektrumgazdálkodás
  , a kulturális sokféleség és a médiapluralizmus célkitűzéseinek figyelembevétele
  , valamint a hatékony spektrumhasználatot gátló akadályok fokozatos felszámolása közérdek. |
| --- | --- |

(29)

A rádiófrekvenciákat szűkös, jelentős társadalmi és piaci értékkel bíró közjavaknak kell tekinteni. A gazdasági, társadalmi és környezeti értelemben vett lehető leghatékonyabb és legtakarékosabb spektrumgazdálkodás
  , a kulturális sokféleség és a médiapluralizmus célkitűzéseinek figyelembevétele
  , valamint a hatékony spektrumhasználatot gátló akadályok fokozatos felszámolása közérdek.

| (30) | Annak ellenére, hogy a spektrumgazdálkodás továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, kizárólag a közösségi szintű koordináció, és – adott esetben – harmonizáció biztosíthatja, hogy a spektrum használói teljes mértékben kihasználják a belső piac előnyeit, és hogy az EU érdekei világszerte tényleges védelem alatt állnak. |
| --- | --- |

(30)

Annak ellenére, hogy a spektrumgazdálkodás továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, kizárólag a közösségi szintű koordináció, és – adott esetben – harmonizáció biztosíthatja, hogy a spektrum használói teljes mértékben kihasználják a belső piac előnyeit, és hogy az EU érdekei világszerte tényleges védelem alatt állnak.

| (31) | Ezen irányelv spektrumgazdálkodásra vonatkozó rendelkezéseinek összhangban kell állniuk a rádióspektrum-gazdálkodásért felelős nemzetközi vagy regionális szervezetek, így a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) és a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) munkájával, annak érdekében, hogy az egész Közösségben és világszerte biztosított legyen a frekvenciahasználat összehangolása és hatékony irányítása. |
| --- | --- |

(31)

Ezen irányelv spektrumgazdálkodásra vonatkozó rendelkezéseinek összhangban kell állniuk a rádióspektrum-gazdálkodásért felelős nemzetközi vagy regionális szervezetek, így a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) és a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) munkájával, annak érdekében, hogy az egész Közösségben és világszerte biztosított legyen a frekvenciahasználat összehangolása és hatékony irányítása.

| (32) | A 2002/21/EK irányelv (Keretirányelv) 8a. cikkében megállapított célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás érdekében 2010-ben a rádióspektrummal foglalkozó csúcstalálkozót kell összehívni a tagállamok irányításával és az Európai Parlament, az Európai Bizottság és az összes érdekelt fél részvételével. A csúcstalálkozónak különösen hozzá kell járulnia az európai spektrumpolitikák nagyobb következetességének biztosításához, iránymutatást kell adnia az analógról a digitális földfelszíni televíziózásra történő átálláshoz, és a digitális átállást követően hozzá kell járulnia a frekvenciák felszabadításához az új elektronikus hírközlési szolgáltatások számára. |
| --- | --- |

(32)

A 2002/21/EK irányelv (Keretirányelv) 8a. cikkében megállapított célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás érdekében 2010-ben a rádióspektrummal foglalkozó csúcstalálkozót kell összehívni a tagállamok irányításával és az Európai Parlament, az Európai Bizottság és az összes érdekelt fél részvételével. A csúcstalálkozónak különösen hozzá kell járulnia az európai spektrumpolitikák nagyobb következetességének biztosításához, iránymutatást kell adnia az analógról a digitális földfelszíni televíziózásra történő átálláshoz, és a digitális átállást követően hozzá kell járulnia a frekvenciák felszabadításához az új elektronikus hírközlési szolgáltatások számára.

| (33) | A digitális technológia magasabb színvonalú átviteli hatékonysága eredményeként az analógról a digitális földfelszíni televíziózásra történő átállásnak jelentős mennyiségű spektrumot kell felszabadítania az Európai Unióban, ami az ún. „digitális frekvenciatöbblet”. A tagállamoknak a lehető leggyorsabban fel kell szabadítaniuk a „digitális frekvenciatöbbletet”, lehetővé téve a polgárok számára, hogy élvezzék az új, innovatív és versenyképes szolgáltatások telepítéséből származó előnyöket. Ezért a digitális frekvenciatöbblet hatékony elosztását, vagy újraosztását gátló, nemzeti szinten fennálló valamennyi akadályt meg kell szüntetni, és a Közösségnek következetesebb és integráltabb megközelítést kell szorgalmaznia a digitális frekvenciatöbblet elosztása tekintetében. |
| --- | --- |

(33)

A digitális technológia magasabb színvonalú átviteli hatékonysága eredményeként az analógról a digitális földfelszíni televíziózásra történő átállásnak jelentős mennyiségű spektrumot kell felszabadítania az Európai Unióban, ami az ún. „digitális frekvenciatöbblet”. A tagállamoknak a lehető leggyorsabban fel kell szabadítaniuk a „digitális frekvenciatöbbletet”, lehetővé téve a polgárok számára, hogy élvezzék az új, innovatív és versenyképes szolgáltatások telepítéséből származó előnyöket. Ezért a digitális frekvenciatöbblet hatékony elosztását, vagy újraosztását gátló, nemzeti szinten fennálló valamennyi akadályt meg kell szüntetni, és a Közösségnek következetesebb és integráltabb megközelítést kell szorgalmaznia a digitális frekvenciatöbblet elosztása tekintetében.

| (34) | A rádiófrekvenciákkal való gazdálkodás során gondoskodni kell a káros zavarás elkerüléséről. Ennek megfelelően, hogy a szabályozói beavatkozás a káros zavarás megelőzéséhez szükséges mértékre szorítkozhasson,
  a jelenleg nemzetközileg elfogadott frekvenciatervekre való hivatkozással
  pontos meghatározást kell adni a káros zavarás fogalmára. |
| --- | --- |

(34)

A rádiófrekvenciákkal való gazdálkodás során gondoskodni kell a káros zavarás elkerüléséről. Ennek megfelelően, hogy a szabályozói beavatkozás a káros zavarás megelőzéséhez szükséges mértékre szorítkozhasson,
  a jelenleg nemzetközileg elfogadott frekvenciatervekre való hivatkozással
  pontos meghatározást kell adni a káros zavarás fogalmára.

| (35) | A spektrumgazdálkodás és -felosztás jelenlegi rendszere általánosságban olyan közigazgatási határozatokon alapszik, amelyek nem eléggé rugalmasak ahhoz, hogy lépést tartsanak a technológia és a gazdaság változásaival, különösen a vezeték nélküli technológia gyors fejlődésével és a sávszélesség iránti növekvő kereslettel. A nemzeti politikák között fennálló indokolatlan széttagoltság miatt a spektrum felhasználói nagyobb költségeket viselnek a szükségesnél és piaci lehetőségektől esnek el, miközben – a belső piac, a fogyasztók és a gazdaság egésze kárára – lelassul az innováció. Emellett a rádiófrekvenciákhoz férés és a spektrumhasználat feltételei az adott vállalkozás jellegétől függően eltérőek lehetnek, míg az e szolgáltatók által kínált elektronikus szolgáltatások egyre nagyobb átfedést mutatnak, ami feszültséget kelt a jogtulajdonosok között, ellentmondásos helyzetet teremt a spektrumhasználat költségei tekintetében, és torzíthatja a belső piac működését. |
| --- | --- |

(35)

A spektrumgazdálkodás és -felosztás jelenlegi rendszere általánosságban olyan közigazgatási határozatokon alapszik, amelyek nem eléggé rugalmasak ahhoz, hogy lépést tartsanak a technológia és a gazdaság változásaival, különösen a vezeték nélküli technológia gyors fejlődésével és a sávszélesség iránti növekvő kereslettel. A nemzeti politikák között fennálló indokolatlan széttagoltság miatt a spektrum felhasználói nagyobb költségeket viselnek a szükségesnél és piaci lehetőségektől esnek el, miközben – a belső piac, a fogyasztók és a gazdaság egésze kárára – lelassul az innováció. Emellett a rádiófrekvenciákhoz férés és a spektrumhasználat feltételei az adott vállalkozás jellegétől függően eltérőek lehetnek, míg az e szolgáltatók által kínált elektronikus szolgáltatások egyre nagyobb átfedést mutatnak, ami feszültséget kelt a jogtulajdonosok között, ellentmondásos helyzetet teremt a spektrumhasználat költségei tekintetében, és torzíthatja a belső piac működését.

| (36) | A rádióspektrum-használat optimumának meghatározása egyre kevésbé igazodik országhatárokhoz. A spektrumjogokhoz jutás rendszerének széttagoltsága korlátozza a beruházásokat és az innovációt, és sem a szolgáltatóknál, sem a berendezések gyártóinál nem teszi lehetővé a méretgazdaságosság kihasználását, ami akadályozza a rádióspektrumot használó elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának fejlődését. |
| --- | --- |

(36)

A rádióspektrum-használat optimumának meghatározása egyre kevésbé igazodik országhatárokhoz. A spektrumjogokhoz jutás rendszerének széttagoltsága korlátozza a beruházásokat és az innovációt, és sem a szolgáltatóknál, sem a berendezések gyártóinál nem teszi lehetővé a méretgazdaságosság kihasználását, ami akadályozza a rádióspektrumot használó elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának fejlődését.

| (37) | A technológia- és szolgáltatássemleges engedélyezésen – azaz annak lehetővé tételén, hogy a spektrum felhasználói maguk választhassák meg
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára rendelkezésre álló, a nemzeti rádiófrekvencia-kiosztási tervekben és a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) rádiószabályzatában meghatározott frekvenciasávokban
  alkalmazandó legjobb technológiákat és szolgáltatásokat (║ „technológia- és szolgáltatássemlegesség elve”) – keresztül fokozni kell a spektrumgazdálkodás és a spektrumhoz jutás rugalmasságát. El kell érni, hogy a technológiák és a szolgáltatások állami előírására csak
  akkor
  kerüljön sor
  , ha közérdekű célokról van szó
  . |
| --- | --- |

(37)

A technológia- és szolgáltatássemleges engedélyezésen – azaz annak lehetővé tételén, hogy a spektrum felhasználói maguk választhassák meg
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára rendelkezésre álló, a nemzeti rádiófrekvencia-kiosztási tervekben és a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) rádiószabályzatában meghatározott frekvenciasávokban
  alkalmazandó legjobb technológiákat és szolgáltatásokat (║ „technológia- és szolgáltatássemlegesség elve”) – keresztül fokozni kell a spektrumgazdálkodás és a spektrumhoz jutás rugalmasságát. El kell érni, hogy a technológiák és a szolgáltatások állami előírására csak
  akkor
  kerüljön sor
  , ha közérdekű célokról van szó
  .

| (38) | Kívánatos, hogy a technológiasemlegesség
  elvével kapcsolatos korlátozások megfelelőek legyenek, és azokat
  a káros zavarás elkerülésének szükségessége (például emissziós maszkok és energiaszint előírásával), a közegészségügy védelme (például a lakosságot érő elektromágneses sugárzás korlátozásával) vagy a méltányos spektrumfelosztás igénye (különösen ha a spektrumhasználatot kizárólag általános engedélyek szabályozzák),
  illetőleg a közösségi joggal összhangban álló közérdekű cél teljesítése
  indokolja. |
| --- | --- |

(38)

Kívánatos, hogy a technológiasemlegesség
  elvével kapcsolatos korlátozások megfelelőek legyenek, és azokat
  a káros zavarás elkerülésének szükségessége (például emissziós maszkok és energiaszint előírásával), a közegészségügy védelme (például a lakosságot érő elektromágneses sugárzás korlátozásával) vagy a méltányos spektrumfelosztás igénye (különösen ha a spektrumhasználatot kizárólag általános engedélyek szabályozzák),
  illetőleg a közösségi joggal összhangban álló közérdekű cél teljesítése
  indokolja.

| (39) | Kívánatos, hogy a spektrum felhasználói – a korábban szerzett jogokkal kapcsolatos átmeneti intézkedésekhez, valamint a nemzeti rádiófrekvencia-kiosztási tervekben és a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) Rádiószabályzatában szereplő rendelkezésekhez igazodva – szabadon megválaszthassák azokat a szolgáltatásokat is, amelyeket a spektrumban kínálni kívánnak. Lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltatássemlegesség elve alól ▐ engedélyezhetők legyenek olyan, egyedi szolgáltatás nyújtását igénylő kivételek, amelyek
  a nemzeti közérdeket érintő megfontolások figyelembevétele, vagy
  egyértelműen meghatározott közérdekű célok megvalósítása érdekében, így például az életbiztonság fenntartásához, a társadalmi, a regionális vagy a területi kohézió elősegítéséhez
  , a rádiófrekvenciák hatékony használatához és a hatékony spektrumgazdálkodáshoz szükségesek
  . Kívánatos, hogy az említett célok – a közösségi joggal összhangban a nemzeti jogban előírt fogalommeghatározásokhoz igazodva – magukban foglalják
  a nemzeti audiovizuális és médiapolitikák,
  a kulturális és a nyelvi sokszínűség, valamint a médiapluralizmus előmozdítását. Az életbiztonság
  védelméhez vagy a fenti célkitűzések megvalósításának garantálását igénylő eseteket
  kivéve a kivételek nem eredményezhetik bizonyos szolgáltatások kizárólagos használatát, hanem oly módon kell elsőbbséget biztosítaniuk, hogy ugyanabban a sávban – a lehetőségekhez mérten – egyidejűleg más szolgáltatások is nyújthatók, illetve más technológiák is alkalmazhatók legyenek. Annak érdekében, hogy a rádiófrekvencia-használati engedély jogosultja szabadon megválaszthassa a rádiófrekvencián nyújtott tartalom szolgáltatásának leghatékonyabb módját, az engedély a tartalmat nem szabályozhatja. |
| --- | --- |

(39)

Kívánatos, hogy a spektrum felhasználói – a korábban szerzett jogokkal kapcsolatos átmeneti intézkedésekhez, valamint a nemzeti rádiófrekvencia-kiosztási tervekben és a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) Rádiószabályzatában szereplő rendelkezésekhez igazodva – szabadon megválaszthassák azokat a szolgáltatásokat is, amelyeket a spektrumban kínálni kívánnak. Lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltatássemlegesség elve alól ▐ engedélyezhetők legyenek olyan, egyedi szolgáltatás nyújtását igénylő kivételek, amelyek
  a nemzeti közérdeket érintő megfontolások figyelembevétele, vagy
  egyértelműen meghatározott közérdekű célok megvalósítása érdekében, így például az életbiztonság fenntartásához, a társadalmi, a regionális vagy a területi kohézió elősegítéséhez
  , a rádiófrekvenciák hatékony használatához és a hatékony spektrumgazdálkodáshoz szükségesek
  . Kívánatos, hogy az említett célok – a közösségi joggal összhangban a nemzeti jogban előírt fogalommeghatározásokhoz igazodva – magukban foglalják
  a nemzeti audiovizuális és médiapolitikák,
  a kulturális és a nyelvi sokszínűség, valamint a médiapluralizmus előmozdítását. Az életbiztonság
  védelméhez vagy a fenti célkitűzések megvalósításának garantálását igénylő eseteket
  kivéve a kivételek nem eredményezhetik bizonyos szolgáltatások kizárólagos használatát, hanem oly módon kell elsőbbséget biztosítaniuk, hogy ugyanabban a sávban – a lehetőségekhez mérten – egyidejűleg más szolgáltatások is nyújthatók, illetve más technológiák is alkalmazhatók legyenek. Annak érdekében, hogy a rádiófrekvencia-használati engedély jogosultja szabadon megválaszthassa a rádiófrekvencián nyújtott tartalom szolgáltatásának leghatékonyabb módját, az engedély a tartalmat nem szabályozhatja.

| (40) | A kulturális és a nyelvi sokszínűség,
  a nemzeti audiovizuális
  és médiapolitika, valamint a médiapluralizmus előmozdításával kapcsolatos esetleges kivételek körének és természetének meghatározása tagállami hatáskör, korlátait az adott tagállam nemzeti joga szabja meg. |
| --- | --- |

(40)

A kulturális és a nyelvi sokszínűség,
  a nemzeti audiovizuális
  és médiapolitika, valamint a médiapluralizmus előmozdításával kapcsolatos esetleges kivételek körének és természetének meghatározása tagállami hatáskör, korlátait az adott tagállam nemzeti joga szabja meg.

| (41) | Mivel a spektrum konkrét technológiák és szolgáltatások számára történő kiosztása kivételt képezne a technológia- és a szolgáltatássemlegesség elve alól és korlátozná a szolgáltatás, illetőleg az alkalmazott technológia megválasztásának szabadságát, a kiosztásra irányuló javaslatoknak minden esetben átláthatónak kell lenniük, és nyilvános konzultációra kell őket bocsátani. |
| --- | --- |

(41)

Mivel a spektrum konkrét technológiák és szolgáltatások számára történő kiosztása kivételt képezne a technológia- és a szolgáltatássemlegesség elve alól és korlátozná a szolgáltatás, illetőleg az alkalmazott technológia megválasztásának szabadságát, a kiosztásra irányuló javaslatoknak minden esetben átláthatónak kell lenniük, és nyilvános konzultációra kell őket bocsátani.

| (42) | A rugalmasság és a hatékonyság érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak – harmonizált módon kijelölendő sávokban – azt is lehetővé kell tenniük, hogy a spektrumfelhasználók használati jogaikat harmadik félre szabadon átruházhassák és harmadik félnek szabadon haszonbérbe adhassák, ami lehetővé teszi, hogy a spektrumot a piac értékelje. A hatékony spektrumhasználat biztosításával kapcsolatos hatáskörükre tekintettel kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok fellépjenek annak érdekében, hogy a kereskedés következtében a verseny ne torzuljon ott, ahol a spektrum kihasználatlan marad.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

A rugalmasság és a hatékonyság érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak – harmonizált módon kijelölendő sávokban – azt is lehetővé kell tenniük, hogy a spektrumfelhasználók használati jogaikat harmadik félre szabadon átruházhassák és harmadik félnek szabadon haszonbérbe adhassák, ami lehetővé teszi, hogy a spektrumot a piac értékelje. A hatékony spektrumhasználat biztosításával kapcsolatos hatáskörükre tekintettel kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok fellépjenek annak érdekében, hogy a kereskedés következtében a verseny ne torzuljon ott, ahol a spektrum kihasználatlan marad.

▐

| (43) | Belső piaci okok miatt szükséges lehet közösségi szinten harmonizálni továbbá az átruházható frekvenciasávok kijelölését, egyes sávok tekintetében az átruházhatóság feltételeit vagy az átruházható jogokra való áttérést, az átruházható jogok minimumformátumát, a spektrumkereskedelemhez szükséges adatok központi rendelkezésre állását, hozzáférhetőségét és megbízhatóságát biztosító követelményeket, valamint a verseny védelmét és az indokolatlan spektrumhalmozás megelőzését szolgáló követelményeket. A Bizottságnak ezért hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy e harmonizáció céljából végrehajtási intézkedéseket fogadjon el. Ezeknek a végrehajtási intézkedéseknek kellőképpen figyelembe kell venniük, hogy az egyedi használati jogok megadása kereskedelmi vagy nem kereskedelmi alapon történt-e. |
| --- | --- |

(43)

Belső piaci okok miatt szükséges lehet közösségi szinten harmonizálni továbbá az átruházható frekvenciasávok kijelölését, egyes sávok tekintetében az átruházhatóság feltételeit vagy az átruházható jogokra való áttérést, az átruházható jogok minimumformátumát, a spektrumkereskedelemhez szükséges adatok központi rendelkezésre állását, hozzáférhetőségét és megbízhatóságát biztosító követelményeket, valamint a verseny védelmét és az indokolatlan spektrumhalmozás megelőzését szolgáló követelményeket. A Bizottságnak ezért hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy e harmonizáció céljából végrehajtási intézkedéseket fogadjon el. Ezeknek a végrehajtási intézkedéseknek kellőképpen figyelembe kell venniük, hogy az egyedi használati jogok megadása kereskedelmi vagy nem kereskedelmi alapon történt-e.

| (44) | A technológia- és a szolgáltatássemlegesség, valamint a meglévő spektrumhasználati jogokkal való kereskedés átmeneti szabályok alkalmazását teheti szükségessé, ideértve a tisztességes verseny biztosítását célzó intézkedéseket is, mivel az új rendszerben egyes spektrumfelhasználók olyan spektrumfelhasználókkal szemben bocsátkozhatnak versenybe, akik hátrányosabb szerződési feltételekkel jutottak spektrumhasználati joghoz. Hasonlóképpen, ha – közérdekű célok elérése érdekében – egy gazdasági szereplő az általános szabályoktól való eltéréssel vagy nem objektív, átlátható, arányos és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján szerzett jogot, akkor helyzetét az új versenytársai rovására az említett közérdekű célok eléréséhez szükséges mértéken túl nem indokolt javítani. A közérdekű cél eléréséhez esetleg szükségtelenné váló spektrumot vissza kell venni, és az engedélyezési irányelvnek megfelelően ismételten ki kell jelölni. |
| --- | --- |

(44)

A technológia- és a szolgáltatássemlegesség, valamint a meglévő spektrumhasználati jogokkal való kereskedés átmeneti szabályok alkalmazását teheti szükségessé, ideértve a tisztességes verseny biztosítását célzó intézkedéseket is, mivel az új rendszerben egyes spektrumfelhasználók olyan spektrumfelhasználókkal szemben bocsátkozhatnak versenybe, akik hátrányosabb szerződési feltételekkel jutottak spektrumhasználati joghoz. Hasonlóképpen, ha – közérdekű célok elérése érdekében – egy gazdasági szereplő az általános szabályoktól való eltéréssel vagy nem objektív, átlátható, arányos és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján szerzett jogot, akkor helyzetét az új versenytársai rovására az említett közérdekű célok eléréséhez szükséges mértéken túl nem indokolt javítani. A közérdekű cél eléréséhez esetleg szükségtelenné váló spektrumot vissza kell venni, és az engedélyezési irányelvnek megfelelően ismételten ki kell jelölni.

| (45) | A belső piac működésének előmozdítása és a határokon átnyúló szolgáltatások kialakításának támogatása érdekében a Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy
  konzultálhasson a BERT-tel
  a számkiosztás területén. Annak érdekében továbbá, hogy a tagállamok állampolgárai, ideértve az úton lévőket és a fogyatékkal élőket is, bizonyos szolgáltatásokat ugyanazokon a könnyen megjegyezhető számokon, hasonló árakon érjenek el valamennyi tagállamban, indokolt, hogy a Bizottság a műszaki végrehajtási intézkedések elfogadása körében, a szükségesnek mutatkozó mértékben jogosult legyen a díjkalkuláció elveinek vagy mechanizmusának szabályozására,
  valamint az e szolgáltatásokhoz való felhasználóbarát hozzáférést biztosító egyetlen közvetlen európai uniós hívószám létrehozására
  . |
| --- | --- |

(45)

A belső piac működésének előmozdítása és a határokon átnyúló szolgáltatások kialakításának támogatása érdekében a Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy
  konzultálhasson a BERT-tel
  a számkiosztás területén. Annak érdekében továbbá, hogy a tagállamok állampolgárai, ideértve az úton lévőket és a fogyatékkal élőket is, bizonyos szolgáltatásokat ugyanazokon a könnyen megjegyezhető számokon, hasonló árakon érjenek el valamennyi tagállamban, indokolt, hogy a Bizottság a műszaki végrehajtási intézkedések elfogadása körében, a szükségesnek mutatkozó mértékben jogosult legyen a díjkalkuláció elveinek vagy mechanizmusának szabályozására,
  valamint az e szolgáltatásokhoz való felhasználóbarát hozzáférést biztosító egyetlen közvetlen európai uniós hívószám létrehozására
  .

| (46) | Az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére kiadott, a köz- vagy a magántulajdonban lévő ingatlanok igénybevételére feljogosító engedélyek alapvető tényezőt képeznek az elektronikus hírközlő hálózatok, illetve az új hálózati elemek létesítése szempontjából. A szolgalmi jogok engedélyezésére vonatkozó eljárások feleslegesen bonyolult és hosszadalmas volta jelentősen akadályozza a verseny kialakulását. Ennek megfelelően egyszerűsíteni kell azt az eljárást, amelynek révén az engedéllyel rendelkező vállalkozások szolgalmi jogokhoz jutnak. Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok koordinálják a szolgalmi jogok megszerzését, ennek érdekében a vonatkozó információkat saját honlapjukon hozzáférhetővé tegyék. |
| --- | --- |

(46)

Az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére kiadott, a köz- vagy a magántulajdonban lévő ingatlanok igénybevételére feljogosító engedélyek alapvető tényezőt képeznek az elektronikus hírközlő hálózatok, illetve az új hálózati elemek létesítése szempontjából. A szolgalmi jogok engedélyezésére vonatkozó eljárások feleslegesen bonyolult és hosszadalmas volta jelentősen akadályozza a verseny kialakulását. Ennek megfelelően egyszerűsíteni kell azt az eljárást, amelynek révén az engedéllyel rendelkező vállalkozások szolgalmi jogokhoz jutnak. Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok koordinálják a szolgalmi jogok megszerzését, ennek érdekében a vonatkozó információkat saját honlapjukon hozzáférhetővé tegyék.

| (47) | Annak érdekében, hogy az új hálózatok kialakítása és a hálózatbővítés
  tisztességes, hatékony és
  környezettudatos módon, a jelentős piaci erővel rendelkező gazdasági szereplőket az általuk üzemeltetett elektronikus hírközlő hálózatokhoz való hozzáférés biztosítása tekintetében terhelő kötelezettségektől függetlenül legyen lehetséges, meg kell erősíteni a tagállamok jogait a szolgalmi jogok birtokosaival szemben. Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok eseti alapon előírhassák
  a hálózati elemek és a kapcsolódó eszközök, mint például
  az alépítmények, a tartóoszlopok és az antennatartók megosztását, az épületekbe való bejutást, valamint az építési munkák jobb összehangolását. A létesítményeken való osztozás fokozása jelentősen javíthatja a versenyt, és csökkentheti a vállalkozásoknál az elektronikus hírközlő infrastruktúra
  – különösen az új optikai üvegszálas hozzáférési hálózatok –
  kapcsán jelentkező pénzügyi és környezeti összköltséget.
  A nemzeti szabályozó hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetőket referenciaajánlat benyújtására kötelezhessék, amely tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít a saját alépítményeikhez. |
| --- | --- |

(47)

Annak érdekében, hogy az új hálózatok kialakítása és a hálózatbővítés
  tisztességes, hatékony és
  környezettudatos módon, a jelentős piaci erővel rendelkező gazdasági szereplőket az általuk üzemeltetett elektronikus hírközlő hálózatokhoz való hozzáférés biztosítása tekintetében terhelő kötelezettségektől függetlenül legyen lehetséges, meg kell erősíteni a tagállamok jogait a szolgalmi jogok birtokosaival szemben. Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok eseti alapon előírhassák
  a hálózati elemek és a kapcsolódó eszközök, mint például
  az alépítmények, a tartóoszlopok és az antennatartók megosztását, az épületekbe való bejutást, valamint az építési munkák jobb összehangolását. A létesítményeken való osztozás fokozása jelentősen javíthatja a versenyt, és csökkentheti a vállalkozásoknál az elektronikus hírközlő infrastruktúra
  – különösen az új optikai üvegszálas hozzáférési hálózatok –
  kapcsán jelentkező pénzügyi és környezeti összköltséget.
  A nemzeti szabályozó hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetőket referenciaajánlat benyújtására kötelezhessék, amely tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít a saját alépítményeikhez.

| (48) | Az elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló megbízható és biztonságos információközlés egyre inkább központi kérdés a gazdaság és a társadalom egésze számára. A rendszerek összetettsége, a műszaki hibák és az emberi tévedések, a balesetek és a támadások mind következményekkel járhatnak a fizikai infrastruktúra azon elemeinek működésére és rendelkezésre állására nézve, amelyek fontos szolgáltatásokat – beleértve az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat is – tesznek elérhetővé az Európai Unió polgárai számára. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezért gondoskodniuk kell a nyilvános hírközlő hálózatok integritásának és biztonságának fenntartásáról.
  Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek (ENISA) (12)

  – egyebek mellett szakértői tevékenységgel és tanácsadással, valamint a bevált gyakorlati megoldások cseréjének elősegítésével – hozzá kell járulnia az elektronikus hírközlés biztonságának fokozásához. Mind
  az ENISA-nak
  , mind a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel, beleértve a hálózatok és a szolgáltatások biztonsága mértékének meghatározásához elegendő mennyiségű információhoz, valamint a hálózatok és a szolgáltatások működésére nézve jelentős hatással járó, múltbéli, valós biztonsági eseményekkel kapcsolatos, átfogó és megbízható adatokhoz való hozzájutásra vonatkozó jogosultságot is. Minthogy a megfelelő mértékű biztonság biztosítása nem egyszeri feladat, hanem folyamatos megvalósítást, ellenőrzést és korszerűsítést igényel, az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat a meghatározott kockázatnak megfelelően – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – intézkedések megtételére kell kötelezni az integritás és a biztonság fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

(48)

Az elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló megbízható és biztonságos információközlés egyre inkább központi kérdés a gazdaság és a társadalom egésze számára. A rendszerek összetettsége, a műszaki hibák és az emberi tévedések, a balesetek és a támadások mind következményekkel járhatnak a fizikai infrastruktúra azon elemeinek működésére és rendelkezésre állására nézve, amelyek fontos szolgáltatásokat – beleértve az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat is – tesznek elérhetővé az Európai Unió polgárai számára. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezért gondoskodniuk kell a nyilvános hírközlő hálózatok integritásának és biztonságának fenntartásáról.
  Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek (ENISA) (12)

  – egyebek mellett szakértői tevékenységgel és tanácsadással, valamint a bevált gyakorlati megoldások cseréjének elősegítésével – hozzá kell járulnia az elektronikus hírközlés biztonságának fokozásához. Mind
  az ENISA-nak
  , mind a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel, beleértve a hálózatok és a szolgáltatások biztonsága mértékének meghatározásához elegendő mennyiségű információhoz, valamint a hálózatok és a szolgáltatások működésére nézve jelentős hatással járó, múltbéli, valós biztonsági eseményekkel kapcsolatos, átfogó és megbízható adatokhoz való hozzájutásra vonatkozó jogosultságot is. Minthogy a megfelelő mértékű biztonság biztosítása nem egyszeri feladat, hanem folyamatos megvalósítást, ellenőrzést és korszerűsítést igényel, az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat a meghatározott kockázatnak megfelelően – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – intézkedések megtételére kell kötelezni az integritás és a biztonság fenntartása érdekében.

| (49) | Azokon a területeken, ahol közösen megállapított biztonsági követelményeket kell megállapítani, a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie olyan műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására, amelyek célja a belső piaci elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások megfelelő mértékű biztonságának elérése.
  Az ENISA-nak
  szaktanácsadással kell hozzájárulnia a megfelelő technikai és szervezeti biztonsági intézkedések harmonizációjához. A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy a keretirányelv alapján elfogadott műszaki végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban kötelező erejű utasításokat adjanak ki. Feladataik ellátása érdekében a nemzeti hatóságoknak arra is hatáskörrel kell rendelkezniük, hogy ellenőrzéseket végezzenek, és nem teljesítés esetén szankciókat alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(49)

Azokon a területeken, ahol közösen megállapított biztonsági követelményeket kell megállapítani, a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie olyan műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására, amelyek célja a belső piaci elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások megfelelő mértékű biztonságának elérése.
  Az ENISA-nak
  szaktanácsadással kell hozzájárulnia a megfelelő technikai és szervezeti biztonsági intézkedések harmonizációjához. A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy a keretirányelv alapján elfogadott műszaki végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban kötelező erejű utasításokat adjanak ki. Feladataik ellátása érdekében a nemzeti hatóságoknak arra is hatáskörrel kell rendelkezniük, hogy ellenőrzéseket végezzenek, és nem teljesítés esetén szankciókat alkalmazzanak.

| (50) | A keretszabályozás alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy a jelentős piaci erő hatása alatt álló piac nem problémaforrás, hanem csupán elszenvedi a hatást. Ezért az egyik piacon fennálló jelentős piaci erőt a nemzeti szabályozó hatóságoknak a forrásnál kell kezelniük, nem pedig a szomszédos piacokon, ahol hatásai érezhetőek. |
| --- | --- |

(50)

A keretszabályozás alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy a jelentős piaci erő hatása alatt álló piac nem problémaforrás, hanem csupán elszenvedi a hatást. Ezért az egyik piacon fennálló jelentős piaci erőt a nemzeti szabályozó hatóságoknak a forrásnál kell kezelniük, nem pedig a szomszédos piacokon, ahol hatásai érezhetőek.

| (51) | A transznacionálisnak minősített piacok esetében a piac-felülvizsgálati eljárást egyszerűsíteni kell és hatékonyabbá kell tenni, ennek érdekében lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság – a
  BERT
  véleményének figyelembevételével – megnevezze a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás(oka)t, és egy vagy több egyedi kötelezettséget írjon elő számukra, aminek következtében lehetővé válik a transznacionális vonatkozású szabályozási kérdések közvetlenül a Közösség szintjén történő kezelése. |
| --- | --- |

(51)

A transznacionálisnak minősített piacok esetében a piac-felülvizsgálati eljárást egyszerűsíteni kell és hatékonyabbá kell tenni, ennek érdekében lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság – a
  BERT
  véleményének figyelembevételével – megnevezze a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás(oka)t, és egy vagy több egyedi kötelezettséget írjon elő számukra, aminek következtében lehetővé válik a transznacionális vonatkozású szabályozási kérdések közvetlenül a Közösség szintjén történő kezelése.

| (52) | Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára kiszámíthatóak legyenek a szabályozási feltételek, határidőt kell kitűzni a piac-felülvizsgálatokra. Fontos, hogy a piacelemzés rendszeres jelleggel, ésszerű és alkalmas határidőhöz igazodva történjen. A határidőnek figyelembe kell vennie, hogy az adott piacon végeztek-e már korábban piacelemzést; a határidőt kellő időben be kell jelenteni. Ha a nemzeti szabályozó hatóság a határidőn belül nem végzi el a piacelemzést, az veszélyeztetheti a belső piacot, és azt eredményezheti, hogy a rendes jogsértési eljárások esetleg nem érik el időben a kívánt joghatást. Ezért gondoskodni kell arról, hogy a Bizottságnak módjában álljon felkérni a
  BERT-et
  a kérdéses nemzeti szabályozó hatóság feladatainak ellátásában – különösen egy intézkedéstervezetet, az érintett piac elemzését és a Bizottság által kiróható kötelezettségeket tartalmazó vélemény kibocsátásával – való segítségnyújtásra. |
| --- | --- |

(52)

Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára kiszámíthatóak legyenek a szabályozási feltételek, határidőt kell kitűzni a piac-felülvizsgálatokra. Fontos, hogy a piacelemzés rendszeres jelleggel, ésszerű és alkalmas határidőhöz igazodva történjen. A határidőnek figyelembe kell vennie, hogy az adott piacon végeztek-e már korábban piacelemzést; a határidőt kellő időben be kell jelenteni. Ha a nemzeti szabályozó hatóság a határidőn belül nem végzi el a piacelemzést, az veszélyeztetheti a belső piacot, és azt eredményezheti, hogy a rendes jogsértési eljárások esetleg nem érik el időben a kívánt joghatást. Ezért gondoskodni kell arról, hogy a Bizottságnak módjában álljon felkérni a
  BERT-et
  a kérdéses nemzeti szabályozó hatóság feladatainak ellátásában – különösen egy intézkedéstervezetet, az érintett piac elemzését és a Bizottság által kiróható kötelezettségeket tartalmazó vélemény kibocsátásával – való segítségnyújtásra.

| (53) | Az intenzív technológiai innováció és a piacok jelentős dinamizmusa miatt, mivel a tapasztalatok szerint akadályozhatja a belső piac fejlődését, ha a nemzeti szabályozó hatóságok eltérően hajtják végre a keretszabályozást, az elektronikus hírközlési ágazatban a szabályozást gyorsan, összehangolt és harmonizált módon, európai szinten kell tudni a változó piacokhoz és technológiához igazítani. Ezért kívánatos, hogy a Bizottság hatáskörrel rendelkezzen végrehajtási intézkedések elfogadására egyebek mellett az új szolgáltatásokra, a szám-, a név- és a címkiosztásra, a fogyasztói kérdésekre és különösen az elektronikus szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályozás, valamint a számviteli szabályozási intézkedések területén. |
| --- | --- |

(53)

Az intenzív technológiai innováció és a piacok jelentős dinamizmusa miatt, mivel a tapasztalatok szerint akadályozhatja a belső piac fejlődését, ha a nemzeti szabályozó hatóságok eltérően hajtják végre a keretszabályozást, az elektronikus hírközlési ágazatban a szabályozást gyorsan, összehangolt és harmonizált módon, európai szinten kell tudni a változó piacokhoz és technológiához igazítani. Ezért kívánatos, hogy a Bizottság hatáskörrel rendelkezzen végrehajtási intézkedések elfogadására egyebek mellett az új szolgáltatásokra, a szám-, a név- és a címkiosztásra, a fogyasztói kérdésekre és különösen az elektronikus szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályozás, valamint a számviteli szabályozási intézkedések területén.

| (54) | A
  BERT
  fontos feladatai közé tartozik, hogy a határokon átnyúló vitákkal kapcsolatban az adott esetnek megfelelően véleményeket bocsásson ki. Ilyen esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük a
  BERT
  véleményét. |
| --- | --- |

(54)

A
  BERT
  fontos feladatai közé tartozik, hogy a határokon átnyúló vitákkal kapcsolatban az adott esetnek megfelelően véleményeket bocsásson ki. Ilyen esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük a
  BERT
  véleményét.

| (55) | A keretszabályozás végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok szerint a nemzeti szabályozó hatóságokat pénzbírság kiszabására feljogosító hatályos rendelkezések nem ösztönzik kellőképpen a szabályozási követelmények betartását. A megfelelő jogalkalmazói hatáskör hozzájárulhat a keretszabályozás kellő időben történő végrehajtásához, és ezáltal elősegítheti a szabályozás terén a jogbiztonságot, ami a beruházások egyik fontos hajtóereje. A keretszabályozás teljes egészében hiányoznak a nem teljesítés esetére rendelkezésre álló, valós megoldást kínáló hatáskörök. Ezért a keretirányelvben és a különös irányelvekben foglalt kötelezettségek megsértésével kapcsolatban olyan új rendelkezéssel kell a keretirányelvet kiegészíteni, amely biztosítja, hogy a jogalkalmazás és a jogkövetkezmények megállapítása a keretszabályozás teljes egészében összehangolt, következetes elvek alapján történjen. |
| --- | --- |

(55)

A keretszabályozás végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok szerint a nemzeti szabályozó hatóságokat pénzbírság kiszabására feljogosító hatályos rendelkezések nem ösztönzik kellőképpen a szabályozási követelmények betartását. A megfelelő jogalkalmazói hatáskör hozzájárulhat a keretszabályozás kellő időben történő végrehajtásához, és ezáltal elősegítheti a szabályozás terén a jogbiztonságot, ami a beruházások egyik fontos hajtóereje. A keretszabályozás teljes egészében hiányoznak a nem teljesítés esetére rendelkezésre álló, valós megoldást kínáló hatáskörök. Ezért a keretirányelvben és a különös irányelvekben foglalt kötelezettségek megsértésével kapcsolatban olyan új rendelkezéssel kell a keretirányelvet kiegészíteni, amely biztosítja, hogy a jogalkalmazás és a jogkövetkezmények megállapítása a keretszabályozás teljes egészében összehangolt, következetes elvek alapján történjen.

| (56) | Ösztönözni kell a befektetéseket és a versenyt, hogy a fogyasztói választás lehetőségét megőrizzék. |
| --- | --- |

(56)

Ösztönözni kell a befektetéseket és a versenyt, hogy a fogyasztói választás lehetőségét megőrizzék.

| (57) | A hatályos keretszabályozás egyes rendelkezései az 1998. évi régi keretszabályozásról a 2002. évi új keretszabályozásra történő átmenetet segítették elő. Az átmenet valamennyi tagállamban lezárult; ezek az intézkedések feleslegessé váltak, ezért hatályon kívül kell őket helyezni. |
| --- | --- |

(57)

A hatályos keretszabályozás egyes rendelkezései az 1998. évi régi keretszabályozásról a 2002. évi új keretszabályozásra történő átmenetet segítették elő. Az átmenet valamennyi tagállamban lezárult; ezek az intézkedések feleslegessé váltak, ezért hatályon kívül kell őket helyezni.

| (58) | A keretirányelv I. melléklete meghatározta az érintett termékek és szolgáltatások piacáról szóló ajánlásba felveendő azon piacok jegyzékét, amelyek előzetes szabályozást igényelhetnek. Ezt a mellékletet hatályon kívül kell helyezni, mert betöltötte azt a célját, hogy alapul szolgáljon az ajánlás első változatának (13) kidolgozásához. |
| --- | --- |

(58)

A keretirányelv I. melléklete meghatározta az érintett termékek és szolgáltatások piacáról szóló ajánlásba felveendő azon piacok jegyzékét, amelyek előzetes szabályozást igényelhetnek. Ezt a mellékletet hatályon kívül kell helyezni, mert betöltötte azt a célját, hogy alapul szolgáljon az ajánlás első változatának (13) kidolgozásához.

| (59) | A keretirányelv II. melléklete – a keretirányelv 14. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alkalmazásában – felsorolta a nemzeti szabályozó hatóságok által a közös erőfölény megállapítása során alkalmazandó kritériumokat. Mivel a II. mellékletben szereplő jegyzék nem szükséges és nem kimerítő, félrevezetheti a piacelemzést végző nemzeti szabályozó hatóságokat. A közös erőfölény fogalma továbbá az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatától is függ. Ezért a II. melléklet felesleges, így hatályon kívül helyezhető. |
| --- | --- |

(59)

A keretirányelv II. melléklete – a keretirányelv 14. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alkalmazásában – felsorolta a nemzeti szabályozó hatóságok által a közös erőfölény megállapítása során alkalmazandó kritériumokat. Mivel a II. mellékletben szereplő jegyzék nem szükséges és nem kimerítő, félrevezetheti a piacelemzést végző nemzeti szabályozó hatóságokat. A közös erőfölény fogalma továbbá az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatától is függ. Ezért a II. melléklet felesleges, így hatályon kívül helyezhető.

| (60) | A funkcionális szétválasztásnak, amely a vertikálisan integrált gazdasági szereplőket működési szempontból önálló vállalkozások létesítésére kötelezi, az a célja, hogy az értéklánc következő szintjén lévő piacon működő szolgáltatók, így a vertikálisan integrált gazdasági szereplő saját szervezeti egységei is, teljes mértékben egyenértékű hozzáférési termékekhez jussanak. A funkcionális szétválasztás, azáltal, hogy kevésbé ösztönöz a megkülönböztetésmentesség mellőzésére, és segíti a megkülönböztetésmentességet megkövetelő kötelezettségek betartásának ellenőrzését és kikényszerítését, számos érintett piacon javíthatja a versenyt. ▐ A belső piaci verseny torzulásainak megelőzése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a funkcionális szétválasztásra vonatkozó javaslatokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(60)

A funkcionális szétválasztásnak, amely a vertikálisan integrált gazdasági szereplőket működési szempontból önálló vállalkozások létesítésére kötelezi, az a célja, hogy az értéklánc következő szintjén lévő piacon működő szolgáltatók, így a vertikálisan integrált gazdasági szereplő saját szervezeti egységei is, teljes mértékben egyenértékű hozzáférési termékekhez jussanak. A funkcionális szétválasztás, azáltal, hogy kevésbé ösztönöz a megkülönböztetésmentesség mellőzésére, és segíti a megkülönböztetésmentességet megkövetelő kötelezettségek betartásának ellenőrzését és kikényszerítését, számos érintett piacon javíthatja a versenyt. ▐ A belső piaci verseny torzulásainak megelőzése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a funkcionális szétválasztásra vonatkozó javaslatokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

| (61) | Az anyavállalat gazdasági és vállalatvezetési felügyeleti jogainak megóvása érdekében a funkcionális szétválasztás alkalmazása nem akadályozhatja az egyes önálló vállalkozások közötti, megfelelő koordinációs mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(61)

Az anyavállalat gazdasági és vállalatvezetési felügyeleti jogainak megóvása érdekében a funkcionális szétválasztás alkalmazása nem akadályozhatja az egyes önálló vállalkozások közötti, megfelelő koordinációs mechanizmusokat.

| (62) | A piacok további integrációja az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások belső piacán jobb koordinációt tesz szükségessé az EU elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának rendelkezései szerinti előzetes szabályozások alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

(62)

A piacok további integrációja az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások belső piacán jobb koordinációt tesz szükségessé az EU elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának rendelkezései szerinti előzetes szabályozások alkalmazása tekintetében.

| (63) | Abban az esetben, ha egy vertikálisan integrált vállalkozás úgy dönt, hogy helyi hozzáférési hálózati eszközeinek jelentős részét vagy teljes egészét valamely, más tulajdonában lévő, önálló jogalanyra átruházza vagy a hozzáférési termékekkel folytatandó kereskedelmi tevékenység céljára önálló vállalkozást létesít, akkor a nemzeti szabályozó hatóságnak – annak érdekében, hogy az új rendszer megfeleljen a 2002/19/EK irányelv (a hozzáférési irányelv) és a 2002/22/EK irányelv (az egyetemes szolgáltatási irányelv) rendelkezéseinek – fel kell mérnie, hogy a tervezett ügylet hogyan befolyásolja a vertikálisan integrált vállalkozás fennálló szabályozási kötelezettségeit. A nemzeti szabályozó hatóságnak újonnan elemeznie kell azokat a piacokat, amelyeken az önálló jogalany működik, és ennek megfelelően kell a kötelezettségeket megállapítania, fenntartania, módosítania vagy megszüntetnie. Ebből a célból lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a vállalkozástól tájékoztatást kérhessen. |
| --- | --- |

(63)

Abban az esetben, ha egy vertikálisan integrált vállalkozás úgy dönt, hogy helyi hozzáférési hálózati eszközeinek jelentős részét vagy teljes egészét valamely, más tulajdonában lévő, önálló jogalanyra átruházza vagy a hozzáférési termékekkel folytatandó kereskedelmi tevékenység céljára önálló vállalkozást létesít, akkor a nemzeti szabályozó hatóságnak – annak érdekében, hogy az új rendszer megfeleljen a 2002/19/EK irányelv (a hozzáférési irányelv) és a 2002/22/EK irányelv (az egyetemes szolgáltatási irányelv) rendelkezéseinek – fel kell mérnie, hogy a tervezett ügylet hogyan befolyásolja a vertikálisan integrált vállalkozás fennálló szabályozási kötelezettségeit. A nemzeti szabályozó hatóságnak újonnan elemeznie kell azokat a piacokat, amelyeken az önálló jogalany működik, és ennek megfelelően kell a kötelezettségeket megállapítania, fenntartania, módosítania vagy megszüntetnie. Ebből a célból lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a vállalkozástól tájékoztatást kérhessen.

| (64) | Miközben olyan célok elérése érdekében, mint a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló összekapcsolhatóság vagy a szolgáltatások átjárhatósága,
  vagy a hatékonyság, a tartós verseny és a végfelhasználók maximális haszna érdekében
  bizonyos körülmények között helyénvaló, ha a nemzeti szabályozó hatóság jelentős piaci erővel nem rendelkező üzemeltetőkre is ró kötelezettségeket, gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettségek megállapítása a keretszabályozással, különösen pedig a keretszabályozásban előírt bejelentési eljárásokkal összhangban történjék. |
| --- | --- |

(64)

Miközben olyan célok elérése érdekében, mint a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló összekapcsolhatóság vagy a szolgáltatások átjárhatósága,
  vagy a hatékonyság, a tartós verseny és a végfelhasználók maximális haszna érdekében
  bizonyos körülmények között helyénvaló, ha a nemzeti szabályozó hatóság jelentős piaci erővel nem rendelkező üzemeltetőkre is ró kötelezettségeket, gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettségek megállapítása a keretszabályozással, különösen pedig a keretszabályozásban előírt bejelentési eljárásokkal összhangban történjék.

| (65) | A Bizottság jogosult végrehajtási intézkedéseket elfogadni abból a célból, hogy a digitális televíziós és rádiós szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozóan az I. mellékletben megállapított feltételeket hozzáigazítsa a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz. Ugyanez érvényes a II. mellékletben található, az átláthatósági kötelezettség teljesítése érdekében nyilvánosságra hozandó információkat előíró minimumjegyzékre is. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság jogosult végrehajtási intézkedéseket elfogadni abból a célból, hogy a digitális televíziós és rádiós szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozóan az I. mellékletben megállapított feltételeket hozzáigazítsa a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz. Ugyanez érvényes a II. mellékletben található, az átláthatósági kötelezettség teljesítése érdekében nyilvánosságra hozandó információkat előíró minimumjegyzékre is.

| (66) | A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a Közösség elektronikus hírközlési politikájának végrehajtásához szükséges olyan harmonizációs intézkedések elfogadására nézve, amelyek túlmutatnak a műszaki végrehajtási intézkedéseken. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a Közösség elektronikus hírközlési politikájának végrehajtásához szükséges olyan harmonizációs intézkedések elfogadására nézve, amelyek túlmutatnak a műszaki végrehajtási intézkedéseken.

| (67) | A piaci szereplők rádiófrekvenciához mint erőforráshoz való hozzáférésének megkönnyítése hozzájárul a piacra jutás akadályainak felszámolásához. A műszaki fejlődés egyes frekvenciasávokban csökkenti a káros zavarás kockázatát, ezért egyre kevésbé van szükség egyedi használati jogokra. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából megvalósuló spektrumhasználat feltételeit tehát rendszerint általános felhatalmazásokban indokolt megállapítani, kivéve akkor, ha – a spektrum használatára tekintettel – a káros zavarás elleni védelem vagy valamely különös közérdekű cél érdekében egyedi jogokra van szükség. Az egyedi jogok szükségességéről az átláthatóság és az arányosság elvének szem előtt tartásával kell dönteni. |
| --- | --- |

(67)

A piaci szereplők rádiófrekvenciához mint erőforráshoz való hozzáférésének megkönnyítése hozzájárul a piacra jutás akadályainak felszámolásához. A műszaki fejlődés egyes frekvenciasávokban csökkenti a káros zavarás kockázatát, ezért egyre kevésbé van szükség egyedi használati jogokra. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából megvalósuló spektrumhasználat feltételeit tehát rendszerint általános felhatalmazásokban indokolt megállapítani, kivéve akkor, ha – a spektrum használatára tekintettel – a káros zavarás elleni védelem vagy valamely különös közérdekű cél érdekében egyedi jogokra van szükség. Az egyedi jogok szükségességéről az átláthatóság és az arányosság elvének szem előtt tartásával kell dönteni.

| (68) | Kívánatos, hogy a kijelölésre és a kiosztásra vonatkozó döntések körében a szolgáltatás- és a technológiasemlegesség követelményeinek bevezetése, valamint a vállalkozások közötti jogátruházás lehetőségének bővülése nyomán megnőjön a nagyközönségnek szánt elektronikus hírközlési szolgáltatások és audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásának szabadsága, és bővüljenek az erre rendelkezésre álló eszközök; ez egyben a közérdekű célok elérését is segíti. ▐ Az audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásával kapcsolatban a műsorszolgáltatókra rótt egyes közérdekű kötelezettségek
  tekintetében azonban indokolt lehet egyedi kritériumokat felállítani a frekvenciakiosztás során, amennyiben úgy tűnik, hogy ez alapvető fontosságú egy konkrét,
  a nemzeti jogban kitűzött közérdekű cél eléréséhez. A közérdekű célok eléréséhez kapcsolódó eljárásoknak mindenkor átláthatónak, objektívnek, arányosnak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(68)

Kívánatos, hogy a kijelölésre és a kiosztásra vonatkozó döntések körében a szolgáltatás- és a technológiasemlegesség követelményeinek bevezetése, valamint a vállalkozások közötti jogátruházás lehetőségének bővülése nyomán megnőjön a nagyközönségnek szánt elektronikus hírközlési szolgáltatások és audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásának szabadsága, és bővüljenek az erre rendelkezésre álló eszközök; ez egyben a közérdekű célok elérését is segíti. ▐ Az audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásával kapcsolatban a műsorszolgáltatókra rótt egyes közérdekű kötelezettségek
  tekintetében azonban indokolt lehet egyedi kritériumokat felállítani a frekvenciakiosztás során, amennyiben úgy tűnik, hogy ez alapvető fontosságú egy konkrét,
  a nemzeti jogban kitűzött közérdekű cél eléréséhez. A közérdekű célok eléréséhez kapcsolódó eljárásoknak mindenkor átláthatónak, objektívnek, arányosnak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük.

| (69) | A spektrumhasználat vonatkozásában megállapított díjak megfizetésének kötelezettsége alóli bármely teljes vagy részleges mentesítésnek objektívnek és átláthatónak kell lennie, és a nemzeti jog által előírt egyéb közérdekű kötelezettségeken kell alapulnia. |
| --- | --- |

(69)

A spektrumhasználat vonatkozásában megállapított díjak megfizetésének kötelezettsége alóli bármely teljes vagy részleges mentesítésnek objektívnek és átláthatónak kell lennie, és a nemzeti jog által előírt egyéb közérdekű kötelezettségeken kell alapulnia.

| (70) | A nem forgalomképes egyedi használati jogoknak határozott időtartamra kell szólniuk, mert korlátozzák a szabad rádiófrekvenciához férést. Abban az esetben, ha a használati jog az időtartam meghosszabbításáról is rendelkezik, kívánatos, hogy a tagállam először – a piaci fejlemények, a lefedettség alakulása és a technológiai változások figyelembevételével – nyilvános konzultációval egybekötött felülvizsgálatot tartson. Mivel a spektrum szűkös erőforrás, a vállalkozásoknak biztosított egyedi jogokat rendszeresen felül kell vizsgálni. E felülvizsgálat során a tagállamoknak egyensúlyt kell teremteniük a jogtulajdonosok érdekei, a spektrumkereskedelem bevezetése elősegítésének szükségessége, valamint – lehetőség szerint – az általános felhatalmazásokkal megvalósuló rugalmasabb spektrumhasználat között. |
| --- | --- |

(70)

A nem forgalomképes egyedi használati jogoknak határozott időtartamra kell szólniuk, mert korlátozzák a szabad rádiófrekvenciához férést. Abban az esetben, ha a használati jog az időtartam meghosszabbításáról is rendelkezik, kívánatos, hogy a tagállam először – a piaci fejlemények, a lefedettség alakulása és a technológiai változások figyelembevételével – nyilvános konzultációval egybekötött felülvizsgálatot tartson. Mivel a spektrum szűkös erőforrás, a vállalkozásoknak biztosított egyedi jogokat rendszeresen felül kell vizsgálni. E felülvizsgálat során a tagállamoknak egyensúlyt kell teremteniük a jogtulajdonosok érdekei, a spektrumkereskedelem bevezetése elősegítésének szükségessége, valamint – lehetőség szerint – az általános felhatalmazásokkal megvalósuló rugalmasabb spektrumhasználat között.

| (71) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy biztosítsák a hatékony spektrum- és számkihasználást, és abban az esetben, ha a spektrum vagy a számok kihasználatlanok, intézkedjenek az új piaci szereplők megjelenését veszélyeztető, versenyellenes erőforrás-halmozás megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(71)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy biztosítsák a hatékony spektrum- és számkihasználást, és abban az esetben, ha a spektrum vagy a számok kihasználatlanok, intézkedjenek az új piaci szereplők megjelenését veszélyeztető, versenyellenes erőforrás-halmozás megelőzése érdekében.

| (72) | Az európai hatókörű általános felhatalmazással, spektrumhasználati jogokkal és számhasználati jogokkal szembeni jogi és adminisztratív akadályok felszámolása várhatóan támogatni fogja a technológiafejlesztést és az új szolgáltatások kidolgozását, és hozzájárul a verseny javításához. A rádiófrekvenciák rendelkezésre állására és hatékony kihasználására vonatkozó műszaki feltételeknek az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (rádióspektrum-határozat)
   (14) alapján történő összehangolásán túlmenően a belső piaci célkitűzések szükségessé tehetik az egyes sávokra vonatkozó jogokkal és engedélyekkel, a számhasználati jogokkal, valamint az általános felhatalmazással összefüggő kiválasztási eljárások és feltételek összehangolását vagy harmonizálását is. Ez különösen igaz azokra az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, amelyek jellegüknél fogva belső piaci dimenzióval rendelkeznek vagy határokon átnyúló lehetőségeket rejtenek magukban, így például a műholdas szolgáltatásokra, mert ezek fejlesztését akadályoznák a spektrumkijelölés tagállamok közötti ellentmondásai
  illetve az EU és a harmadik országok közötti ellentmondásai, tekintetbe véve az ITU és a CEPT határozatait.
  A Bizottságnak ezért a felsorolt célok elérése érdekében – a Hírközlési Bizottság segítségével és a
  BERT
  véleményének kiemelt figyelembevételével – hatáskörrel kell rendelkeznie műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására. A Bizottság által elfogadott végrehajtási intézkedések kötelezhetik a tagállamokat teljes területüket illetően spektrum- és/vagy számhasználati jogok rendelkezésre bocsátására, és szükség esetén a már esetleg meglévő országos használati jogok visszavonására. Ilyen esetekben a tagállamok nemzeti eljárással a kérdéses spektrumsávban vagy számtartományban nem adhatnak ki új spektrumhasználati jogokat. |
| --- | --- |

(72)

Az európai hatókörű általános felhatalmazással, spektrumhasználati jogokkal és számhasználati jogokkal szembeni jogi és adminisztratív akadályok felszámolása várhatóan támogatni fogja a technológiafejlesztést és az új szolgáltatások kidolgozását, és hozzájárul a verseny javításához. A rádiófrekvenciák rendelkezésre állására és hatékony kihasználására vonatkozó műszaki feltételeknek az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (rádióspektrum-határozat)
   (14) alapján történő összehangolásán túlmenően a belső piaci célkitűzések szükségessé tehetik az egyes sávokra vonatkozó jogokkal és engedélyekkel, a számhasználati jogokkal, valamint az általános felhatalmazással összefüggő kiválasztási eljárások és feltételek összehangolását vagy harmonizálását is. Ez különösen igaz azokra az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, amelyek jellegüknél fogva belső piaci dimenzióval rendelkeznek vagy határokon átnyúló lehetőségeket rejtenek magukban, így például a műholdas szolgáltatásokra, mert ezek fejlesztését akadályoznák a spektrumkijelölés tagállamok közötti ellentmondásai
  illetve az EU és a harmadik országok közötti ellentmondásai, tekintetbe véve az ITU és a CEPT határozatait.
  A Bizottságnak ezért a felsorolt célok elérése érdekében – a Hírközlési Bizottság segítségével és a
  BERT
  véleményének kiemelt figyelembevételével – hatáskörrel kell rendelkeznie műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására. A Bizottság által elfogadott végrehajtási intézkedések kötelezhetik a tagállamokat teljes területüket illetően spektrum- és/vagy számhasználati jogok rendelkezésre bocsátására, és szükség esetén a már esetleg meglévő országos használati jogok visszavonására. Ilyen esetekben a tagállamok nemzeti eljárással a kérdéses spektrumsávban vagy számtartományban nem adhatnak ki új spektrumhasználati jogokat.

| (73) | A technológiai változások és a piaci fejlemények következtében lehetővé vált a tagállamok földrajzi határain átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatások bevezetése. Az engedélyezési irányelv 16. cikke előírta a Bizottság számára, hogy vizsgálja felül a nemzeti engedélyezési rendszerek működését és a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás Közösségen belüli fejlődését. Az engedélyezési irányelv 8. cikkében foglalt, a rádiófrekvenciák harmonizált kijelölését szabályozó rendelkezések nem bizonyultak hatékonynak az egész Közösség területén szolgáltatni kívánó vállalkozások igényeinek teljesítésében, ezért módosításra szorulnak. |
| --- | --- |

(73)

A technológiai változások és a piaci fejlemények következtében lehetővé vált a tagállamok földrajzi határain átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatások bevezetése. Az engedélyezési irányelv 16. cikke előírta a Bizottság számára, hogy vizsgálja felül a nemzeti engedélyezési rendszerek működését és a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás Közösségen belüli fejlődését. Az engedélyezési irányelv 8. cikkében foglalt, a rádiófrekvenciák harmonizált kijelölését szabályozó rendelkezések nem bizonyultak hatékonynak az egész Közösség területén szolgáltatni kívánó vállalkozások igényeinek teljesítésében, ezért módosításra szorulnak.

| (74) | Míg az engedélyezésnek és a használati feltételek betartása figyelemmel kísérésének tagállami feladatkörben kell maradnia, kívánatos, hogy a tagállamok tartózkodjanak további olyan feltételek, kritériumok és eljárások előírásától, amelyek korlátozzák, módosítják vagy késleltetik a harmonizált vagy összehangolt kiválasztási, illetve engedélyezési eljárások megfelelő végrehajtását. Ha a végrehajtás megkönnyítése érdekében indokolt, az említett koordinációs vagy harmonizációs intézkedések olyan átmeneti eltéréseket vagy – a spektrum esetében – átmeneti közös spektrumhasználati mechanizmusokat is tartalmazhatnak, amelyek valamely tagállamot mentesítenek ezen intézkedések alkalmazása alól, feltéve, hogy ezáltal nem keletkeznek a tagállamok között indokolatlan különbségek a versenyhelyzet vagy a szabályozási környezet tekintetében. |
| --- | --- |

(74)

Míg az engedélyezésnek és a használati feltételek betartása figyelemmel kísérésének tagállami feladatkörben kell maradnia, kívánatos, hogy a tagállamok tartózkodjanak további olyan feltételek, kritériumok és eljárások előírásától, amelyek korlátozzák, módosítják vagy késleltetik a harmonizált vagy összehangolt kiválasztási, illetve engedélyezési eljárások megfelelő végrehajtását. Ha a végrehajtás megkönnyítése érdekében indokolt, az említett koordinációs vagy harmonizációs intézkedések olyan átmeneti eltéréseket vagy – a spektrum esetében – átmeneti közös spektrumhasználati mechanizmusokat is tartalmazhatnak, amelyek valamely tagállamot mentesítenek ezen intézkedések alkalmazása alól, feltéve, hogy ezáltal nem keletkeznek a tagállamok között indokolatlan különbségek a versenyhelyzet vagy a szabályozási környezet tekintetében.

| (75) | Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan felléphessenek az általános felhatalmazásra, illetve a használati jogokra vonatkozó feltételek figyelemmel kísérése és kielégítésének biztosítása érdekében, e célból különösen hatáskörrel rendelkezzenek arra, hogy e feltételek megsértése esetén hatékony pénzbírságot és/vagy közigazgatási szankciókat szabhassanak ki. |
| --- | --- |

(75)

Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan felléphessenek az általános felhatalmazásra, illetve a használati jogokra vonatkozó feltételek figyelemmel kísérése és kielégítésének biztosítása érdekében, e célból különösen hatáskörrel rendelkezzenek arra, hogy e feltételek megsértése esetén hatékony pénzbírságot és/vagy közigazgatási szankciókat szabhassanak ki.

| (76) | Kívánatos, hogy az engedélyben megszabható feltételek tartalmazzanak a fogyatékkal élő felhasználók javát szolgáló különös hozzáférési feltételeket, továbbá eleget tegyenek annak az igénynek, hogy a hatóságok
  és a segélyszolgálatok
  jelentős katasztrófák előtt, közben és után
  tájékoztatni tudják egymást
  és a nagyközönséget. Figyelemmel továbbá a műszaki innováció fontosságára, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – szigorúan olyan egyedi korlátozásokkal és feltételekkel, amelyeket e jogok kísérleti jellege indokol – kísérleti célra is kiadhassanak spektrumhasználati engedélyeket. |
| --- | --- |

(76)

Kívánatos, hogy az engedélyben megszabható feltételek tartalmazzanak a fogyatékkal élő felhasználók javát szolgáló különös hozzáférési feltételeket, továbbá eleget tegyenek annak az igénynek, hogy a hatóságok
  és a segélyszolgálatok
  jelentős katasztrófák előtt, közben és után
  tájékoztatni tudják egymást
  és a nagyközönséget. Figyelemmel továbbá a műszaki innováció fontosságára, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – szigorúan olyan egyedi korlátozásokkal és feltételekkel, amelyeket e jogok kísérleti jellege indokol – kísérleti célra is kiadhassanak spektrumhasználati engedélyeket.

| (77) | A helyi hurok átengedéséről szóló, 2000. december 18-i 2887/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) a piacnyitás első szakaszában hatékonynak bizonyult. A keretirányelv értelmében a Bizottság köteles figyelemmel kísérni az 1998. éviről a 2002. évi keretszabályozásra való átmenetet, és megfelelő időben javaslatot előterjeszteni az említett rendelet hatályon kívül helyezésére. A 2002. évi keretszabályozás értelmében, az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlásban előírt fogalommeghatározásokkal összhangban a nemzeti szabályozó hatóságok kötelesek elemezni a fémhurkokhoz és a fém alhurkokhoz széles sávú és hangátviteli szolgáltatások céljából megvalósuló hozzáférés nagykereskedelmi piacát. Mivel valamennyi tagállam legalább egy alkalommal már elemezte ezt a piacot, és a 2002. évi keretszabályozáson alapuló megfelelő kötelezettségek hatályban vannak, a 2887/2000/EK rendelet feleslegessé vált, ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(77)

A helyi hurok átengedéséről szóló, 2000. december 18-i 2887/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) a piacnyitás első szakaszában hatékonynak bizonyult. A keretirányelv értelmében a Bizottság köteles figyelemmel kísérni az 1998. éviről a 2002. évi keretszabályozásra való átmenetet, és megfelelő időben javaslatot előterjeszteni az említett rendelet hatályon kívül helyezésére. A 2002. évi keretszabályozás értelmében, az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlásban előírt fogalommeghatározásokkal összhangban a nemzeti szabályozó hatóságok kötelesek elemezni a fémhurkokhoz és a fém alhurkokhoz széles sávú és hangátviteli szolgáltatások céljából megvalósuló hozzáférés nagykereskedelmi piacát. Mivel valamennyi tagállam legalább egy alkalommal már elemezte ezt a piacot, és a 2002. évi keretszabályozáson alapuló megfelelő kötelezettségek hatályban vannak, a 2887/2000/EK rendelet feleslegessé vált, ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (78) | A keretirányelv, a hozzáférési irányelv és az engedélyezési irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban indokolt elfogadni. |
| --- | --- |

(78)

A keretirányelv, a hozzáférési irányelv és az engedélyezési irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban indokolt elfogadni.

| (79) | A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni végrehajtási intézkedések elfogadására a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésekkel; a spektrummal és a számokkal, valamint a hálózatok és a szolgáltatások biztonságával kapcsolatos kérdések harmonizálásával; a transznacionális piacok meghatározásával; a szabványalkalmazással; valamint a keretszabályozás rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásával összefüggésben. A Bizottságot végrehajtási intézkedések elfogadására feljogosító hatáskörrel kell felruházni továbbá a hozzáférési irányelv I. és II. mellékletének a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz való hozzáigazításával összefüggésben, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezésére vonatkozó engedélyezési szabályok, eljárások és feltételek harmonizálása érdekében. A felsorolt intézkedések általános hatályúak és az irányelvek új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, ezért az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.
  Figyelembe véve, hogy
  az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
  eljárás a
  rendes
  határidőkön belül egyes kivételes helyzetekben meggátolhatja a végrehajtó intézkedések időben történő elfogadását, az Európai Parlament, a Tanács és
  a Bizottság
  gyors fellépésére van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedéseket időben fogadják el. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni végrehajtási intézkedések elfogadására a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésekkel; a spektrummal és a számokkal, valamint a hálózatok és a szolgáltatások biztonságával kapcsolatos kérdések harmonizálásával; a transznacionális piacok meghatározásával; a szabványalkalmazással; valamint a keretszabályozás rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásával összefüggésben. A Bizottságot végrehajtási intézkedések elfogadására feljogosító hatáskörrel kell felruházni továbbá a hozzáférési irányelv I. és II. mellékletének a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz való hozzáigazításával összefüggésben, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezésére vonatkozó engedélyezési szabályok, eljárások és feltételek harmonizálása érdekében. A felsorolt intézkedések általános hatályúak és az irányelvek új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, ezért az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.
  Figyelembe véve, hogy
  az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
  eljárás a
  rendes
  határidőkön belül egyes kivételes helyzetekben meggátolhatja a végrehajtó intézkedések időben történő elfogadását, az Európai Parlament, a Tanács és
  a Bizottság
  gyors fellépésére van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedéseket időben fogadják el.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) módosítása

A 2002/21/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ez az irányelv létrehozza az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, az elektronikus hírközlő hálózatokra, a kapcsolódó eszközökre és a kapcsolódó szolgáltatásokra, valamint a végberendezésekkel kapcsolatos egyes kérdésekre vonatkozó szabályozás harmonizált keretét
  a fogyatékkal élő felhasználók hozzáférésének megkönnyítése, valamint az elektronikus hírközlésnek a hátrányos helyzetű felhasználók általi használatának ösztönzése érdekében
  . Megállapítja a nemzeti szabályozó hatóságok feladatait, és eljárásokat alakít ki a keretszabályozásnak a Közösség egészében történő harmonizált alkalmazására.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez az irányelv létrehozza az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, az elektronikus hírközlő hálózatokra, a kapcsolódó eszközökre és a kapcsolódó szolgáltatásokra, valamint a végberendezésekkel kapcsolatos egyes kérdésekre vonatkozó szabályozás harmonizált keretét
  a fogyatékkal élő felhasználók hozzáférésének megkönnyítése, valamint az elektronikus hírközlésnek a hátrányos helyzetű felhasználók általi használatának ösztönzése érdekében
  . Megállapítja a nemzeti szabályozó hatóságok feladatait, és eljárásokat alakít ki a keretszabályozásnak a Közösség egészében történő harmonizált alkalmazására.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | »transznacionális piac«: a Közösségben vagy annak jelentős részében elhelyezkedő, több tagállamra kiterjedő piac;” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

A b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

»transznacionális piac«: a Közösségben vagy annak jelentős részében elhelyezkedő, több tagállamra kiterjedő piac;”

| b) | A d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | »nyilvános hírközlő hálózat«: teljes egészében vagy nagyrészt nyilvánosan elérhető, a hálózati végpontok közötti adatátvitelt támogató elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására használt, inaktív elemeket is tartalmazó elektronikus hírközlő hálózat;” |
| --- | --- | --- |

b)

A d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

»nyilvános hírközlő hálózat«: teljes egészében vagy nagyrészt nyilvánosan elérhető, a hálózati végpontok közötti adatátvitelt támogató elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására használt, inaktív elemeket is tartalmazó elektronikus hírközlő hálózat;”

| c) | Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | »kapcsolódó eszközök«: azon, elektronikus hírközlő hálózathoz, illetve elektronikus hírközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó eszközök, amelyek lehetővé teszik, illetve támogatják az adott hálózat, illetve szolgáltatás útján történő szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak; ide tartoznak a szám- és a címfordítási rendszerek, a feltételes hozzáférésű rendszerek és az elektronikus műsortájékoztatók, valamint a fizikai infrastruktúra, ezen belül különösen
  az épületekbe való becsatlakozások, az épületek kábelezése, a tornyok és egyéb támasztószerkezetek, az alépítmények, a kábelcsatornák,
  a tartóoszlopok
  , az antennatartók, az ellenőrzőaknák és a
  szekrények
  , valamint minden egyéb nem aktív hálózati elem
  ;” |
| --- | --- | --- |

c)

Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

»kapcsolódó eszközök«: azon, elektronikus hírközlő hálózathoz, illetve elektronikus hírközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó eszközök, amelyek lehetővé teszik, illetve támogatják az adott hálózat, illetve szolgáltatás útján történő szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak; ide tartoznak a szám- és a címfordítási rendszerek, a feltételes hozzáférésű rendszerek és az elektronikus műsortájékoztatók, valamint a fizikai infrastruktúra, ezen belül különösen
  az épületekbe való becsatlakozások, az épületek kábelezése, a tornyok és egyéb támasztószerkezetek, az alépítmények, a kábelcsatornák,
  a tartóoszlopok
  , az antennatartók, az ellenőrzőaknák és a
  szekrények
  , valamint minden egyéb nem aktív hálózati elem
  ;”

| d) | Az l) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „l) | »különös irányelvek«: a 2002/20/EK ║ irányelv (engedélyezési irányelv), a 2002/19/EK ║ irányelv (hozzáférési irányelv), a 2002/22/EK ║ irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) és az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (║ elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv ║) (17) |
| --- | --- | --- |

d)

Az l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„l)

»különös irányelvek«: a 2002/20/EK ║ irányelv (engedélyezési irányelv), a 2002/19/EK ║ irányelv (hozzáférési irányelv), a 2002/22/EK ║ irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) és az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (║ elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv ║) (17)

| e) | A cikk a következő q), r) és s) pontokkal egészül ki:






  „q) | »kiosztás«: egy adott frekvenciasáv vagy számtartomány elkülönítése egy vagy több szolgáltatásfajta általi használatra, szükség esetén meghatározott feltételekkel; |
| --- | --- | --- |

e)

A cikk a következő q), r) és s) pontokkal egészül ki:

„q)

»kiosztás«: egy adott frekvenciasáv vagy számtartomány elkülönítése egy vagy több szolgáltatásfajta általi használatra, szükség esetén meghatározott feltételekkel;

| r) | »kijelölés«: a nemzeti szabályozó hatóság által valamely jogi vagy természetes személynek valamely rádiófrekvencia vagy rádiófrekvencia-csatorna, illetve szám (vagy számtartomány) használatára kiadott engedély; |
| --- | --- |

r)

»kijelölés«: a nemzeti szabályozó hatóság által valamely jogi vagy természetes személynek valamely rádiófrekvencia vagy rádiófrekvencia-csatorna, illetve szám (vagy számtartomány) használatára kiadott engedély;

| s) | »káros zavarás«: olyan zavarás, amely veszélyezteti valamely rádiónavigáció-szolgáltatás vagy más biztonsági szolgáltatások működését, valamint amely egyébként akadályoz vagy többször ismételten megszakít valamely, az alkalmazandó
  nemzetközi
  , közösségi vagy nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelően működő rádiótávközlési szolgáltatást, illetőleg ilyen szolgáltatásban súlyos minőségromlást okoz.” |
| --- | --- |

s)

»káros zavarás«: olyan zavarás, amely veszélyezteti valamely rádiónavigáció-szolgáltatás vagy más biztonsági szolgáltatások működését, valamint amely egyébként akadályoz vagy többször ismételten megszakít valamely, az alkalmazandó
  nemzetközi
  , közösségi vagy nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelően működő rádiótávközlési szolgáltatást, illetőleg ilyen szolgáltatásban súlyos minőségromlást okoz.”

| 3. | A 3. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenül, pártatlanul és átlátható módon, valamint
  időben
  gyakorolják hatáskörüket. A nemzeti szabályozó hatóságok a közösségi jogi aktust végrehajtó nemzeti jogszabály értelmében rájuk ruházott feladatok napi teljesítésével kapcsolatban más szervtől nem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat. A nemzeti szabályozó hatóságok határozatainak felfüggesztésére és felülbírálására kizárólag a 4. cikk szerint létrehozott fellebbezési testületek, illetve a nemzeti bíróságok rendelkeznek hatáskörrel.
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóság vezetője, illetve annak helyettese kizárólag akkor legyen elbocsátható, ha már nem felel meg a feladatainak teljesítésére a nemzeti jogban előzetesen megállapított feltételeknek, vagy ha súlyos kötelességszegést követett el. A nemzeti szabályozó hatóság vezetőjének elbocsátásáról szóló határozatnak indokolást is tartalmaznia kell, és a határozatot az elbocsátás időpontjában nyilvánosságra kell hozni.
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő pénzügyi és humánerőforrásokkal rendelkezzenek feladataik elvégzéséhez, továbbá hogy elkülönített éves költségvetéssel rendelkezzenek. A költségvetést nyilvánosságra kell hozni.


  (3a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a BERT-nek a nagyobb mértékű szabályozási koordináció és koherencia előmozdítására irányuló céljait a megfelelő nemzeti szabályozó hatóságok aktívan támogassák.




  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkezzenek a megfelelő pénzügyi és humán erőforrással a rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez és ahhoz, hogy lehetővé váljon számukra a BERT-ben való aktív részvétel és az ahhoz való hozzájárulás. A nemzeti szabályozó hatóságoknak önálló éves költségvetéssel kell rendelkezniük, amelyeket nyilvánosságra kell hozni.




  (3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hazai piacaikra vonatkozó, saját határozataik elfogadásakor a legteljesebben figyelembe veszik a BERT által kiadott közös állásfoglalásokat.
  ” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenül, pártatlanul és átlátható módon, valamint
  időben
  gyakorolják hatáskörüket. A nemzeti szabályozó hatóságok a közösségi jogi aktust végrehajtó nemzeti jogszabály értelmében rájuk ruházott feladatok napi teljesítésével kapcsolatban más szervtől nem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat. A nemzeti szabályozó hatóságok határozatainak felfüggesztésére és felülbírálására kizárólag a 4. cikk szerint létrehozott fellebbezési testületek, illetve a nemzeti bíróságok rendelkeznek hatáskörrel.

A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóság vezetője, illetve annak helyettese kizárólag akkor legyen elbocsátható, ha már nem felel meg a feladatainak teljesítésére a nemzeti jogban előzetesen megállapított feltételeknek, vagy ha súlyos kötelességszegést követett el. A nemzeti szabályozó hatóság vezetőjének elbocsátásáról szóló határozatnak indokolást is tartalmaznia kell, és a határozatot az elbocsátás időpontjában nyilvánosságra kell hozni.

A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő pénzügyi és humánerőforrásokkal rendelkezzenek feladataik elvégzéséhez, továbbá hogy elkülönített éves költségvetéssel rendelkezzenek. A költségvetést nyilvánosságra kell hozni.

(3a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a BERT-nek a nagyobb mértékű szabályozási koordináció és koherencia előmozdítására irányuló céljait a megfelelő nemzeti szabályozó hatóságok aktívan támogassák.

A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkezzenek a megfelelő pénzügyi és humán erőforrással a rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez és ahhoz, hogy lehetővé váljon számukra a BERT-ben való aktív részvétel és az ahhoz való hozzájárulás. A nemzeti szabályozó hatóságoknak önálló éves költségvetéssel kell rendelkezniük, amelyeket nyilvánosságra kell hozni.

(3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hazai piacaikra vonatkozó, saját határozataik elfogadásakor a legteljesebben figyelembe veszik a BERT által kiadott közös állásfoglalásokat.
  ”

| 4. | A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:








  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nemzeti szinten létezzenek olyan hatékony mechanizmusok, amelyek keretében a nemzeti szabályozó hatóság határozata által érintett minden felhasználó, illetve elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás a határozat ellen a felektől független jogorvoslati szervnél jogorvoslattal élhet. E szervnek, amely lehet bíróság, rendelkeznie kell a feladatai
  hatékony
  elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel. A tagállamok gondoskodnak az ügyek érdemi elbírálásáról, továbbá arról, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre
  , és hogy a fellebbviteli testület előtti eljárás ne legyen szükségtelenül hosszadalmas. A tagállamok időkorlátokat határoznak meg e jogorvoslati kérelmek vizsgálatára.


  A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve akkor, ha ideiglenes intézkedéseket hoznak. Ideiglenes intézkedések
  – a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban –
  akkor hozhatók, ha a határozat hatályának felfüggesztésére az intézkedést kérő félnek okozott súlyos, helyrehozhatatlan kár megelőzése és az érdekek kiegyenlítése érdekében van sürgősen szükség.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nemzeti szinten létezzenek olyan hatékony mechanizmusok, amelyek keretében a nemzeti szabályozó hatóság határozata által érintett minden felhasználó, illetve elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás a határozat ellen a felektől független jogorvoslati szervnél jogorvoslattal élhet. E szervnek, amely lehet bíróság, rendelkeznie kell a feladatai
  hatékony
  elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel. A tagállamok gondoskodnak az ügyek érdemi elbírálásáról, továbbá arról, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre
  , és hogy a fellebbviteli testület előtti eljárás ne legyen szükségtelenül hosszadalmas. A tagállamok időkorlátokat határoznak meg e jogorvoslati kérelmek vizsgálatára.

A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve akkor, ha ideiglenes intézkedéseket hoznak. Ideiglenes intézkedések
  – a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban –
  akkor hozhatók, ha a határozat hatályának felfüggesztésére az intézkedést kérő félnek okozott súlyos, helyrehozhatatlan kár megelőzése és az érdekek kiegyenlítése érdekében van sürgősen szükség.”

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:


  „
  (3)
     
  A jogorvoslati szervek jogosultak kikérni a BERT véleményét, mielőtt egy jogorvoslati eljárás során döntést hoznának.



  (4)   A tagállamok adatokat gyűjtenek a fellebbezések tárgyáról, a fellebbezési kérelmek számáról, a fellebbezési eljárás időtartamáról, az (1) bekezdésnek megfelelően meghozott, ideiglenes intézkedéseket elrendelő határozatok számáról, valamint e határozatok indokolásáról. A tagállamok ezeket az adatokat évente a
  BERT
  rendelkezésére bocsátják.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„
  (3)
     
  A jogorvoslati szervek jogosultak kikérni a BERT véleményét, mielőtt egy jogorvoslati eljárás során döntést hoznának.

(4)   A tagállamok adatokat gyűjtenek a fellebbezések tárgyáról, a fellebbezési kérelmek számáról, a fellebbezési eljárás időtartamáról, az (1) bekezdésnek megfelelően meghozott, ideiglenes intézkedéseket elrendelő határozatok számáról, valamint e határozatok indokolásáról. A tagállamok ezeket az adatokat évente a
  BERT
  rendelkezésére bocsátják.”

| 5. | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások minden olyan adatot – köztük pénzügyi adatot is – megadjanak, amelyre a nemzeti szabályozó hatóságoknak szükségük van ahhoz, hogy biztosítsák az ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek, illetve az ezekkel összhangban hozott határozatoknak való megfelelést. ▐ Ezek a vállalkozások kérésre az adatokat kötelesek gyorsan, a nemzeti szabályozó hatóság által előírt határidőn belül és részletességgel szolgáltatni. A nemzeti szabályozó hatóság által kért adatszolgáltatásnak az említett feladat elvégzésével arányosnak kell lennie. A nemzeti szabályozó hatóság az adatszolgáltatás iránti kérését köteles megindokolni,
  és be kell tartania az üzleti titokra vonatkozó közösségi és nemzeti jogot.
  ” |
| --- | --- |

5.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások minden olyan adatot – köztük pénzügyi adatot is – megadjanak, amelyre a nemzeti szabályozó hatóságoknak szükségük van ahhoz, hogy biztosítsák az ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek, illetve az ezekkel összhangban hozott határozatoknak való megfelelést. ▐ Ezek a vállalkozások kérésre az adatokat kötelesek gyorsan, a nemzeti szabályozó hatóság által előírt határidőn belül és részletességgel szolgáltatni. A nemzeti szabályozó hatóság által kért adatszolgáltatásnak az említett feladat elvégzésével arányosnak kell lennie. A nemzeti szabályozó hatóság az adatszolgáltatás iránti kérését köteles megindokolni,
  és be kell tartania az üzleti titokra vonatkozó közösségi és nemzeti jogot.
  ”

| 6. | A 6. és a 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk


  A konzultáció és az átláthatóság mechanizmusa

  A 7. cikk (10) bekezdése, a 20. cikk és a 21. cikk hatálya alá tartozó eseteket kivéve, és amennyiben a 9c. cikk értelmében elfogadott végrehajtási intézkedések másként nem rendelkeznek, a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a nemzeti szabályozó hatóságok ezzel az irányelvvel vagy a különös irányelvekkel összhangban ▐ intézkedéseket kívánnak tenni, ▐ illetőleg amennyiben a 9. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban
  az érintett piacot jelentősen befolyásoló
  korlátozásokat kívánnak előírni, ezek a hatóságok lehetőséget adjanak az érdekelt feleknek az intézkedéstervezettel kapcsolatos észrevételeik ésszerű időn belül történő megtételére.
  A nemzeti szabályozó hatóságok közzéteszik nemzeti konzultációs eljárásaikat.
  A tagállamok gondoskodnak egy olyan információs pont létrehozásáról, ahonnan minden, folyamatban lévő konzultáció elérhető.
  A nemzeti szabályozó hatóság a konzultációs eljárás eredményeit – az üzleti titokra vonatkozó közösségi és nemzeti jogi rendelkezések szerint bizalmasnak minősülő információk kivételével – nyilvánosan elérhetővé teszi.
  Bizalmas információk indokolatlan közzététele esetén a nemzeti szabályozó hatóságok az érintett vállalkozások kérése alapján gondoskodnak a megfelelő intézkedések lehető leghamarabbi foganatosításáról.



  7. cikk


  Az elektronikus hírközlés belső piacának konszolidációja

  (1)   Ezen irányelv és a különös irányelvek szerinti feladataik elvégzése során a nemzeti szabályozó hatóságok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a 8. cikkben meghatározott célokat, beleértve azokat, amelyek a belső piac működéséhez kapcsolódnak.
  (2)   A nemzeti szabályozó hatóságok, azáltal, hogy a Bizottsággal és a
  BERT-tel
  átlátható együttműködést folytatnak annak érdekében, hogy ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek következetes alkalmazása minden tagállamban biztosított legyen, hozzájárulnak a belső piac fejlődéséhez. E célból különösen együttműködnek a Bizottsággal és a
  BERT-tel
  a piacon felmerülő különböző típusú helyzetek kezelésére legalkalmasabb eszközök és korrekciós intézkedések típusának meghatározásában.
  (3)   Ha a 7b. cikk szerint elfogadott végrehajtási rendelkezések másként nem rendelkeznek, a 6. cikkben előírt konzultációt követően, amennyiben valamely nemzeti szabályozó hatóság olyan intézkedést kíván tenni, amely:






  a) | ezen irányelv 15. vagy 16. cikkének, vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. vagy 8. cikkének hatálya alá tartozik, és |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. és a 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

A konzultáció és az átláthatóság mechanizmusa

A 7. cikk (10) bekezdése, a 20. cikk és a 21. cikk hatálya alá tartozó eseteket kivéve, és amennyiben a 9c. cikk értelmében elfogadott végrehajtási intézkedések másként nem rendelkeznek, a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a nemzeti szabályozó hatóságok ezzel az irányelvvel vagy a különös irányelvekkel összhangban ▐ intézkedéseket kívánnak tenni, ▐ illetőleg amennyiben a 9. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban
  az érintett piacot jelentősen befolyásoló
  korlátozásokat kívánnak előírni, ezek a hatóságok lehetőséget adjanak az érdekelt feleknek az intézkedéstervezettel kapcsolatos észrevételeik ésszerű időn belül történő megtételére.

A nemzeti szabályozó hatóságok közzéteszik nemzeti konzultációs eljárásaikat.

A tagállamok gondoskodnak egy olyan információs pont létrehozásáról, ahonnan minden, folyamatban lévő konzultáció elérhető.

A nemzeti szabályozó hatóság a konzultációs eljárás eredményeit – az üzleti titokra vonatkozó közösségi és nemzeti jogi rendelkezések szerint bizalmasnak minősülő információk kivételével – nyilvánosan elérhetővé teszi.
  Bizalmas információk indokolatlan közzététele esetén a nemzeti szabályozó hatóságok az érintett vállalkozások kérése alapján gondoskodnak a megfelelő intézkedések lehető leghamarabbi foganatosításáról.

7. cikk

Az elektronikus hírközlés belső piacának konszolidációja

(1)   Ezen irányelv és a különös irányelvek szerinti feladataik elvégzése során a nemzeti szabályozó hatóságok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a 8. cikkben meghatározott célokat, beleértve azokat, amelyek a belső piac működéséhez kapcsolódnak.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok, azáltal, hogy a Bizottsággal és a
  BERT-tel
  átlátható együttműködést folytatnak annak érdekében, hogy ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek következetes alkalmazása minden tagállamban biztosított legyen, hozzájárulnak a belső piac fejlődéséhez. E célból különösen együttműködnek a Bizottsággal és a
  BERT-tel
  a piacon felmerülő különböző típusú helyzetek kezelésére legalkalmasabb eszközök és korrekciós intézkedések típusának meghatározásában.

(3)   Ha a 7b. cikk szerint elfogadott végrehajtási rendelkezések másként nem rendelkeznek, a 6. cikkben előírt konzultációt követően, amennyiben valamely nemzeti szabályozó hatóság olyan intézkedést kíván tenni, amely:

a)

ezen irányelv 15. vagy 16. cikkének, vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. vagy 8. cikkének hatálya alá tartozik, és

| b) | befolyásolná a tagállamok közötti kereskedelmet, |
| --- | --- |

b)

befolyásolná a tagállamok közötti kereskedelmet,

a hatóság az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban az intézkedéstervezetet az azt megalapozó indokolással
  egyidőben
  a Bizottság, a
  BERT
  és a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságai rendelkezésére bocsátja, és tájékoztatja a Bizottságot
  , a BERT-et
  és a többi nemzeti szabályozó hatóságot. A nemzeti szabályozó hatóságok
  , a BERT
  és a Bizottság az érintett nemzeti szabályozó hatóságnak csak egy hónapon belül küldhetnek észrevételeket. Az egy hónapos időtartam nem hosszabbítható meg.

(4)   Ha a (3) bekezdés alapján tervezett intézkedés célja:

| a) | olyan érintett piac meghatározása, amely különbözik a 15. cikk (1) bekezdése szerinti ajánlásban meghatározott piacoktól; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan érintett piac meghatározása, amely különbözik a 15. cikk (1) bekezdése szerinti ajánlásban meghatározott piacoktól; vagy

| b) | annak eldöntése, hogy valamely vállalkozás – a 16. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdésének megfelelően – önállóan vagy másokkal közösen jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül-e; ║ |
| --- | --- |

b)

annak eldöntése, hogy valamely vállalkozás – a 16. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdésének megfelelően – önállóan vagy másokkal közösen jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül-e; ║

▐

és az intézkedés befolyásolná a tagállamok közötti kereskedelmet, továbbá a Bizottság a nemzeti szabályozó hatóságnak jelezte, hogy megítélése szerint az intézkedéstervezet akadályozná az egységes piacot, illetőleg hogy komoly kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy az intézkedéstervezet összeegyezethető-e a közösségi joggal és különösen a 8. cikkben előírt célokkal, akkor az intézkedéstervezet további két hónapig nem fogadható el. Ez az időtartam nem hosszabbítható meg.

(5)   A (4) bekezdésben előírt két hónapos időszakon belül a Bizottság határozatban kötelezheti az érintett nemzeti szabályozó hatóságot az intézkedéstervezet visszavonására. A Bizottság az ajánlás kiadása előtt a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a
  BERT
  által a(z)[Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( (18) 5. cikkével összhangban benyújtott véleményt. A határozathoz – az intézkedéstervezet módosítására vonatkozó konkrét javaslatokkal együtt – csatolni kell annak részletes és tárgyilagos elemzését, hogy a Bizottság miért véli úgy, hogy a tervezett intézkedés nem fogadható el.

(6)   A nemzeti szabályozó hatóságot az (5) bekezdéssel összhangban az intézkedéstervezet visszavonására kötelező bizottsági határozat kibocsátásától számított három hónapon belül a nemzeti szabályozó hatóság módosítja vagy visszavonja az intézkedéstervezetet. Ha az intézkedéstervezetet módosítja, a nemzeti szabályozó hatóság a 6. cikkben előírt eljárásokkal összhangban nyilvános konzultációt tart, és a (3) bekezdés rendelkezéseivel összhangban ismételten megküldi a Bizottságnak a módosított intézkedéstervezetet.

(7)   Az érintett nemzeti szabályozó hatóság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a többi nemzeti szabályozó hatóság
  , a BERT
  és a Bizottság észrevételeit, és – a (4) bekezdés hatálya alá tartozó eseteket kivéve – jogosult elfogadni az ennek eredményeként előálló intézkedéstervezetet; amennyiben elfogadja, erről tájékoztatja a Bizottságot. Az ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján feladatokat ellátó más nemzeti szervek szintén a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a Bizottság észrevételeit.

▐

(8)   Kivételes körülmények között, amennyiben valamely nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott eljárástól eltérve sürgős lépésre van szükség a verseny megóvása és a felhasználók érdekeinek védelme érdekében, haladéktalanul elfogadhat arányos és átmeneti intézkedéseket. Ezekről az intézkedésekről teljes körű indokolás mellett haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, a többi nemzeti szabályozó hatóságot és a
  BERT-et
  . A nemzeti szabályozó hatóság minden olyan határozata, amelynek célja az említett intézkedések véglegesítése vagy alkalmazásuk idejének meghosszabbítása, a (3) és a (4) bekezdés rendelkezéseinek hatálya alá tartozik.

| 7. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:


  „7a. cikk


  A jogorvoslat következetes alkalmazására vonatkozó eljárás



  (1)
     
  Ahol a nemzeti szabályozó hatóságnak szándékában áll elfogadni olyan intézkedést, amely üzemeltetőre vonatkozóan kötelezettséget ír elő, módosít vagy visszavon, a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. és 9–13a. cikkeivel összefüggésben álló 16. cikkének és a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkének alkalmazása során, a Bizottság és más tagállamok nemzeti szabályozó hatóságai számára az intézkedéstervezetről szóló értesítéstől számítva egy hónap áll rendelkezésre arra, hogy észrevételekkel éljenek az illetékes nemzeti szabályozó hatóságnál.




  (2)
     
  Amennyiben az intézkedéstervezet egy, a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 13a. cikkében nem meghatározott kötelezettség előírását, módosítását vagy visszavonását érinti, a Bizottság számára ugyanannyi idő áll rendelkezésre ahhoz, hogy az illetékes nemzeti szabályozó hatóság és a BERT felé jelezze, hogy megítélése szerint az intézkedéstervezet miért akadályozná az egységes piacot, illetőleg hogy miért vannak komoly kétségei az intézkedéstervezet közösségi joggal való összeegyezethetőségével kapcsolatban. Ilyen esetben az intézkedéstervezetet a Bizottság értesítését követő további két hónapig nem fogadják el.




  Értesítés hiányában az illetékes nemzeti szabályozó hatóság elfogadhatja az intézkedéstervezetet a Bizottság vagy más nemzeti szabályozó hatóság észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett.




  (3)
     
  A (2) bekezdésben említett két hónap alatt a Bizottság, a BERT és az illetékes nemzeti szabályozó hatóság szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy a 8. cikk célkitűzéseinek fényében megtalálják a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedést, miközben kellően figyelembe veszik a piaci szereplők szempontjait, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák a következetes szabályozási gyakorlat kialakítását.




  E két hónap alatt a BERT abszolút többséggel elfogadott, indokolással alátámasztott véleményt fogad el, amely megerősíti az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, vagy jelzi, hogy az intézkedéstervezetet módosítani kell, és e célból konkrét javaslatokat tesz. E véleményt indokolják és nyilvánosságra hozzák.




  Amennyiben a BERT alátámasztja az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, az illetékes nemzeti szabályozó hatóság, a Bizottság és a BERT észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett, elfogadhatja az intézkedéstervezetet. A nemzeti szabályozó hatóság nyilvánosságra hozza, milyen módon vette ezen észrevételeket figyelembe.




  Amennyiben a BERT jelzi, hogy az intézkedéstervezetet módosítani kell, a Bizottság, a BERT véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett, határozhat arról, hogy kéri az illetékes nemzeti szabályozó hatóságot, hogy módosítsa az intézkedéstervezetet, és ezt indokolja is, valamint e célból konkrét javaslatokat tesz.




  (4)
     
  Amennyiben az intézkedéstervezet a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 13a. cikkében meghatározott kötelezettség előírását, módosítását vagy visszavonását érinti, az intézkedéstervezetet az (1) bekezdésben említett egy hónapos időtartam végétől számított további két hónapig nem fogadják el.




  Az első albekezdésben említett kéthónapos határidőn belül a Bizottság, a BERT és az érintett nemzeti szabályozó hatóság szorosan együttműködik azzal a céllal, hogy megállapítsák, hogy a javasolt intézkedéstervezet megfelel-e a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 13a. cikke rendelkezéseinek, illetve hogy az valóban a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedés. Ebből a célból a piaci szereplők nézeteit és a következetes szabályozási gyakorlat kialakításának szükségességét megfelelően figyelembe kell venni. A BERT vagy a Bizottság indokolt kérelmére a kéthónapos határidő legfeljebb további két hónappal meghosszabbítható.




  A második albekezdésben előírt maximális időtartamon belül a BERT abszolút többséggel elfogadott véleményt fogad el, amely megerősíti az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, vagy jelzi, hogy az intézkedéstervezetet módosítani kell. E véleményt indokolják és nyilvánosságra hozzák.




  Csak miután a Bizottság és a BERT megerősítette az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, fogadhatja el az illetékes nemzeti szabályozó hatóság, a Bizottság és a BERT észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett, az intézkedéstervezetet. A nemzeti szabályozó hatóság nyilvánosságra hozza, milyen módon vette ezen észrevételeket figyelembe.




  (5)
     
  Az illetékes nemzeti szabályozó hatóság, az intézkedéstervezetet módosító, indokolással alátámasztott, az illetékes nemzeti szabályozó hatóságtól az intézkedéstervezet módosítását vagy visszavonását kérő határozat Bizottság általi, a (3) bekezdés negyedik albekezdésével összhangban történt elfogadásától számított három hónapon belül módosítja vagy visszavonja az intézkedéstervezetet. Ha az intézkedéstervezetet módosítja, a nemzeti szabályozó hatóság a 6. cikkben előírt konzultációs és átláthatósági eljárásokkal összhangban nyilvános konzultációt tart, és a 7. cikkel összhangban ismételten megküldi a Bizottságnak a módosított intézkedéstervezetet.




  (6)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság az intézkedéstervezetet a szabályozási párbeszéd bármely szakaszában visszavonhatja.


  7b. cikk

  Végrehajtási rendelkezések

  ║ A Bizottság
  – a BERT véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett –
  a 7. cikkel kapcsolatban
  ajánlásokat és/vagy iránymutatásokat
  állapíthat meg, amelyben meghatározza a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban előírt bejelentések formátumát, tartalmát és a bennük feltüntetendő adatokat, azokat a körülményeket, amelyek esetén a bejelentések nem kötelezőek, valamint a határidők számítását.
  ▐ ” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„7a. cikk

A jogorvoslat következetes alkalmazására vonatkozó eljárás

(1)
     
  Ahol a nemzeti szabályozó hatóságnak szándékában áll elfogadni olyan intézkedést, amely üzemeltetőre vonatkozóan kötelezettséget ír elő, módosít vagy visszavon, a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. és 9–13a. cikkeivel összefüggésben álló 16. cikkének és a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkének alkalmazása során, a Bizottság és más tagállamok nemzeti szabályozó hatóságai számára az intézkedéstervezetről szóló értesítéstől számítva egy hónap áll rendelkezésre arra, hogy észrevételekkel éljenek az illetékes nemzeti szabályozó hatóságnál.

(2)
     
  Amennyiben az intézkedéstervezet egy, a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 13a. cikkében nem meghatározott kötelezettség előírását, módosítását vagy visszavonását érinti, a Bizottság számára ugyanannyi idő áll rendelkezésre ahhoz, hogy az illetékes nemzeti szabályozó hatóság és a BERT felé jelezze, hogy megítélése szerint az intézkedéstervezet miért akadályozná az egységes piacot, illetőleg hogy miért vannak komoly kétségei az intézkedéstervezet közösségi joggal való összeegyezethetőségével kapcsolatban. Ilyen esetben az intézkedéstervezetet a Bizottság értesítését követő további két hónapig nem fogadják el.

Értesítés hiányában az illetékes nemzeti szabályozó hatóság elfogadhatja az intézkedéstervezetet a Bizottság vagy más nemzeti szabályozó hatóság észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett.

(3)
     
  A (2) bekezdésben említett két hónap alatt a Bizottság, a BERT és az illetékes nemzeti szabályozó hatóság szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy a 8. cikk célkitűzéseinek fényében megtalálják a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedést, miközben kellően figyelembe veszik a piaci szereplők szempontjait, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák a következetes szabályozási gyakorlat kialakítását.

E két hónap alatt a BERT abszolút többséggel elfogadott, indokolással alátámasztott véleményt fogad el, amely megerősíti az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, vagy jelzi, hogy az intézkedéstervezetet módosítani kell, és e célból konkrét javaslatokat tesz. E véleményt indokolják és nyilvánosságra hozzák.

Amennyiben a BERT alátámasztja az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, az illetékes nemzeti szabályozó hatóság, a Bizottság és a BERT észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett, elfogadhatja az intézkedéstervezetet. A nemzeti szabályozó hatóság nyilvánosságra hozza, milyen módon vette ezen észrevételeket figyelembe.

Amennyiben a BERT jelzi, hogy az intézkedéstervezetet módosítani kell, a Bizottság, a BERT véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett, határozhat arról, hogy kéri az illetékes nemzeti szabályozó hatóságot, hogy módosítsa az intézkedéstervezetet, és ezt indokolja is, valamint e célból konkrét javaslatokat tesz.

(4)
     
  Amennyiben az intézkedéstervezet a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 13a. cikkében meghatározott kötelezettség előírását, módosítását vagy visszavonását érinti, az intézkedéstervezetet az (1) bekezdésben említett egy hónapos időtartam végétől számított további két hónapig nem fogadják el.

Az első albekezdésben említett kéthónapos határidőn belül a Bizottság, a BERT és az érintett nemzeti szabályozó hatóság szorosan együttműködik azzal a céllal, hogy megállapítsák, hogy a javasolt intézkedéstervezet megfelel-e a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 13a. cikke rendelkezéseinek, illetve hogy az valóban a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedés. Ebből a célból a piaci szereplők nézeteit és a következetes szabályozási gyakorlat kialakításának szükségességét megfelelően figyelembe kell venni. A BERT vagy a Bizottság indokolt kérelmére a kéthónapos határidő legfeljebb további két hónappal meghosszabbítható.

A második albekezdésben előírt maximális időtartamon belül a BERT abszolút többséggel elfogadott véleményt fogad el, amely megerősíti az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, vagy jelzi, hogy az intézkedéstervezetet módosítani kell. E véleményt indokolják és nyilvánosságra hozzák.

Csak miután a Bizottság és a BERT megerősítette az intézkedéstervezet megfelelőségét és hatékonyságát, fogadhatja el az illetékes nemzeti szabályozó hatóság, a Bizottság és a BERT észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett, az intézkedéstervezetet. A nemzeti szabályozó hatóság nyilvánosságra hozza, milyen módon vette ezen észrevételeket figyelembe.

(5)
     
  Az illetékes nemzeti szabályozó hatóság, az intézkedéstervezetet módosító, indokolással alátámasztott, az illetékes nemzeti szabályozó hatóságtól az intézkedéstervezet módosítását vagy visszavonását kérő határozat Bizottság általi, a (3) bekezdés negyedik albekezdésével összhangban történt elfogadásától számított három hónapon belül módosítja vagy visszavonja az intézkedéstervezetet. Ha az intézkedéstervezetet módosítja, a nemzeti szabályozó hatóság a 6. cikkben előírt konzultációs és átláthatósági eljárásokkal összhangban nyilvános konzultációt tart, és a 7. cikkel összhangban ismételten megküldi a Bizottságnak a módosított intézkedéstervezetet.

(6)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság az intézkedéstervezetet a szabályozási párbeszéd bármely szakaszában visszavonhatja.

7b. cikk

Végrehajtási rendelkezések

║ A Bizottság
  – a BERT véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembe vétele mellett –
  a 7. cikkel kapcsolatban
  ajánlásokat és/vagy iránymutatásokat
  állapíthat meg, amelyben meghatározza a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban előírt bejelentések formátumát, tartalmát és a bennük feltüntetendő adatokat, azokat a körülményeket, amelyek esetén a bejelentések nem kötelezőek, valamint a határidők számítását.

▐ ”

| 8. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ha a rádiófrekvenciákról szóló 9. cikk másként nem rendelkezik,
  vagy amennyiben a (2)–(4) bekezdésben lefektetett célkitűzések teljesítése érdekében másként nem rendelkeznek
  , a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a technológiasemleges szabályozás kívánalmát, és biztosítják, hogy – az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott és különösen a tényleges verseny biztosítását célzó szabályozói feladatok elvégzése során – a nemzeti szabályozó hatóságok is így járnak el.” |
| --- | --- | --- |

8.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ha a rádiófrekvenciákról szóló 9. cikk másként nem rendelkezik,
  vagy amennyiben a (2)–(4) bekezdésben lefektetett célkitűzések teljesítése érdekében másként nem rendelkeznek
  , a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a technológiasemleges szabályozás kívánalmát, és biztosítják, hogy – az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott és különösen a tényleges verseny biztosítását célzó szabályozói feladatok elvégzése során – a nemzeti szabályozó hatóságok is így járnak el.”

| b) | A (2) bekezdés a) és b)
  és c)
  pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | biztosítják, hogy a felhasználók, köztük a fogyatékkal élő, az idős korú és a szociálisan rászoruló felhasználók a választék, az ár és a minőség tekintetében maximális előnyhöz jussanak,
  és a szolgáltatók számára megtérítenek minden további nettóköltséget, amely tekintetében bizonyítani tudják, hogy ilyen közszolgáltatási kötelezettségek kiszabásának eredményeként merültek fel
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés a) és b)
  és c)
  pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

biztosítják, hogy a felhasználók, köztük a fogyatékkal élő, az idős korú és a szociálisan rászoruló felhasználók a választék, az ár és a minőség tekintetében maximális előnyhöz jussanak,
  és a szolgáltatók számára megtérítenek minden további nettóköltséget, amely tekintetében bizonyítani tudják, hogy ilyen közszolgáltatási kötelezettségek kiszabásának eredményeként merültek fel
  ;

| b) | biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban, különösen pedig a tartalomszolgáltatás
  valamint a tartalomhoz és a szolgáltatásokhoz való, valamennyi hálózaton keresztüli hozzáférés
  vonatkozásában ne legyen versenytorzulás vagy versenykorlátozás; |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban, különösen pedig a tartalomszolgáltatás
  valamint a tartalomhoz és a szolgáltatásokhoz való, valamennyi hálózaton keresztüli hozzáférés
  vonatkozásában ne legyen versenytorzulás vagy versenykorlátozás;

| c) | ösztönzik és könnyítik a hatékony, piacorientált infrastrukturális befektetéseket és elősegítik az innovációt; valamint
  ” |
| --- | --- |

c)

ösztönzik és könnyítik a hatékony, piacorientált infrastrukturális befektetéseket és elősegítik az innovációt; valamint
  ”

| c) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:










  i. | a c) pontot ki kell törölni; |
| --- | --- | --- |

c)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

i.

a c) pontot ki kell törölni;

| ii. | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „d) | együttműködnek a Bizottsággal és a
  BERT-tel
  a következetes szabályozási gyakorlat kialakulása, valamint ezen irányelv és a különös irányelvek következetes alkalmazásának biztosítása érdekében.” |
| --- | --- | --- |

ii.

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

együttműködnek a Bizottsággal és a
  BERT-tel
  a következetes szabályozási gyakorlat kialakulása, valamint ezen irányelv és a különös irányelvek következetes alkalmazásának biztosítása érdekében.”

| d) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:







  i. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép







  „e) | kielégítik meghatározott társadalmi csoportok, különösen a fogyatékkal élő, az idős korú és a szociálisan rászoruló felhasználók igényeit;” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

i.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép

„e)

kielégítik meghatározott társadalmi csoportok, különösen a fogyatékkal élő, az idős korú és a szociálisan rászoruló felhasználók igényeit;”

| ii. | a g)
  és h)
  ponttal egészül ki:






  „g) | alkalmazzák azt az elvet, hogy a végfelhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy bármilyen jogszerű tartalomhoz hozzáférjenek és azt egymásnak átadják, valamint hogy bármely, általuk választott jogszerű alkalmazást és/vagy szolgáltatást használjanak
  , valamint a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 33. cikkével összhangban hozzájárulnak e célból a jogszerű tartalom előmozdításához |
| --- | --- | --- |

ii.

a g)
  és h)
  ponttal egészül ki:

„g)

alkalmazzák azt az elvet, hogy a végfelhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy bármilyen jogszerű tartalomhoz hozzáférjenek és azt egymásnak átadják, valamint hogy bármely, általuk választott jogszerű alkalmazást és/vagy szolgáltatást használjanak
  , valamint a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 33. cikkével összhangban hozzájárulnak e célból a jogszerű tartalom előmozdításához

| h) | alkalmazva azt az elvet, amely szerint – különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának szólásszabadságról és a tájékoztatás szabadságáról szóló 11. cikkével összhangban – semmilyen, a végfelhasználók jogaira és szabadságaira vonatkozó korlátozás nem érvényesíthető az igazságügyi hatóság előzetes határozata nélkül, kivéve a vis maior vagy a hálózatok épségének és biztonságának fenntartásával kapcsolatos követelmények eseteit, valamint ha e szolgáltatásokat a nemzeti büntető jogszabályok a közrendre, a közbiztonságra és a közerkölcsre vonatkozó megfontolások miatt tiltják.
  ” |
| --- | --- |

h)

alkalmazva azt az elvet, amely szerint – különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának szólásszabadságról és a tájékoztatás szabadságáról szóló 11. cikkével összhangban – semmilyen, a végfelhasználók jogaira és szabadságaira vonatkozó korlátozás nem érvényesíthető az igazságügyi hatóság előzetes határozata nélkül, kivéve a vis maior vagy a hálózatok épségének és biztonságának fenntartásával kapcsolatos követelmények eseteit, valamint ha e szolgáltatásokat a nemzeti büntető jogszabályok a közrendre, a közbiztonságra és a közerkölcsre vonatkozó megfontolások miatt tiltják.
  ”

| e) | A szöveg a következő új bekezdéssel egészül ki:


  „
  (5)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok a (2), (3) és (4) bekezdésben említett politikai célkitűzések elérésére objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos szabályozási alapelveket alkalmaznak többek között az alábbiak révén:










  a) | a szabályozás előreláthatóságának elősegítése a folyamatos korrekciós intézkedések által, adott esetben több piacfelülvizsgálaton keresztül; |
| --- | --- | --- |

e)

A szöveg a következő új bekezdéssel egészül ki:

„
  (5)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok a (2), (3) és (4) bekezdésben említett politikai célkitűzések elérésére objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos szabályozási alapelveket alkalmaznak többek között az alábbiak révén:

a)

a szabályozás előreláthatóságának elősegítése a folyamatos korrekciós intézkedések által, adott esetben több piacfelülvizsgálaton keresztül;

| b) | annak biztosítása, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között hasonló körülmények fennállása esetén ne legyen megkülönböztetés; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között hasonló körülmények fennállása esetén ne legyen megkülönböztetés;

| c) | a fogyasztók érdekében a verseny megőrzése, valamint ahol lehet, az infrastruktúra alapú verseny előmozdítása; |
| --- | --- |

c)

a fogyasztók érdekében a verseny megőrzése, valamint ahol lehet, az infrastruktúra alapú verseny előmozdítása;

| d) | a piacorientált befektetések és újítások előmozdítása az új és megújított infrastruktúrákban, például a befektetések megosztásának előmozdítása és a befektető, valamint az új eszközökhöz hozzáférő vállalkozások közötti megfelelő kockázatmegosztás biztosítása révén; |
| --- | --- |

d)

a piacorientált befektetések és újítások előmozdítása az új és megújított infrastruktúrákban, például a befektetések megosztásának előmozdítása és a befektető, valamint az új eszközökhöz hozzáférő vállalkozások közötti megfelelő kockázatmegosztás biztosítása révén;

| e) | kellő figyelem fordítása a tagállamok különböző földrajzi térségeit jellemző versennyel és fogyasztókkal kapcsolatos számos feltételre; |
| --- | --- |

e)

kellő figyelem fordítása a tagállamok különböző földrajzi térségeit jellemző versennyel és fogyasztókkal kapcsolatos számos feltételre;

| f) | előzetes szabályozási kötelezettség megállapítása kizárólag abban az esetben, ha nincs tényleges és fenntartható verseny, és amennyiben ez a feltétel teljesült, ezen kötelezettségek enyhítése vagy feloldása.
  ” |
| --- | --- |

f)

előzetes szabályozási kötelezettség megállapítása kizárólag abban az esetben, ha nincs tényleges és fenntartható verseny, és amennyiben ez a feltétel teljesült, ezen kötelezettségek enyhítése vagy feloldása.
  ”

| 9. | Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:


  „8a. cikk


  Rádióspektrum-politikai Bizottság



  (1)
     
  Ezennel létrejön egy Rádióspektrum-politikai Bizottság („RSPC”) azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a 8b. cikk (1), (3), és (5) bekezdéseiben meghatározott célkitűzések megvalósításához.




  Az RSPC tanácsadást nyújt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára a rádióspektrum-politikai kérdésekben.




  Az RSPC valamennyi tagállamnak a rádióspektrum-politikáért felelős illetékes nemzeti hatósága magas rangú képviselőiből áll. Minden tagállam egy szavazattal bír és a Bizottságnak nincs szavazati joga.




  (2)
     
  Az RSPC az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére, vagy saját kezdeményezésére, abszolút többséggel fogadja el véleményeit.




  (3)
     
  Az RSPC éves tevékenységi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.



  8b. cikk


  A rádióspektrum-politika stratégiai tervezése és összehangolása az Európai Unióban



  (1)
     
  A tagállamok együttműködnek egymással és a Bizottsággal a rádióspektrumok európai uniós használatának stratégiai tervezése, összehangolása és harmonizációja során. E célból fontolóra veszik az EU politikáinak többek között gazdasági, biztonsági, egészségügyi, közérdekkel, szólásszabadsággal kapcsolatos, kulturális, tudományos, szociális és technikai szempontjait, valamint a rádióspektrum-felhasználó közösségek különböző érdekeit a rádióspektrum használatának optimalizálása és a káros interferencia elkerülése végett.




  (2)
     
  A rádióspektrum-politikai tevékenységek az Európai Unióban a következők sérelme nélkül folynak:










  a) | a közösségi vagy nemzeti szinten a közösségi joggal összhangban a közérdekű célok elérése érdekében, különösen a tartalomszabályozás és az audiovizuális és médiapolitika közérdekű célkitűzéseivel kapcsolatban hozott intézkedések; |
| --- | --- | --- |

9.

Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:

„8a. cikk

Rádióspektrum-politikai Bizottság

(1)
     
  Ezennel létrejön egy Rádióspektrum-politikai Bizottság („RSPC”) azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a 8b. cikk (1), (3), és (5) bekezdéseiben meghatározott célkitűzések megvalósításához.

Az RSPC tanácsadást nyújt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára a rádióspektrum-politikai kérdésekben.

Az RSPC valamennyi tagállamnak a rádióspektrum-politikáért felelős illetékes nemzeti hatósága magas rangú képviselőiből áll. Minden tagállam egy szavazattal bír és a Bizottságnak nincs szavazati joga.

(2)
     
  Az RSPC az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére, vagy saját kezdeményezésére, abszolút többséggel fogadja el véleményeit.

(3)
     
  Az RSPC éves tevékenységi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

8b. cikk

A rádióspektrum-politika stratégiai tervezése és összehangolása az Európai Unióban

(1)
     
  A tagállamok együttműködnek egymással és a Bizottsággal a rádióspektrumok európai uniós használatának stratégiai tervezése, összehangolása és harmonizációja során. E célból fontolóra veszik az EU politikáinak többek között gazdasági, biztonsági, egészségügyi, közérdekkel, szólásszabadsággal kapcsolatos, kulturális, tudományos, szociális és technikai szempontjait, valamint a rádióspektrum-felhasználó közösségek különböző érdekeit a rádióspektrum használatának optimalizálása és a káros interferencia elkerülése végett.

(2)
     
  A rádióspektrum-politikai tevékenységek az Európai Unióban a következők sérelme nélkül folynak:

a)

a közösségi vagy nemzeti szinten a közösségi joggal összhangban a közérdekű célok elérése érdekében, különösen a tartalomszabályozás és az audiovizuális és médiapolitika közérdekű célkitűzéseivel kapcsolatban hozott intézkedések;

| b) | az 1999/5/EK irányelv rendelkezései; továbbá |
| --- | --- |

b)

az 1999/5/EK irányelv rendelkezései; továbbá

| c) | a tagállamok saját rádióspektrumuk közrend, közbiztonság és védelem céljából való megszervezésére és felhasználására vonatkozó joga |
| --- | --- |

c)

a tagállamok saját rádióspektrumuk közrend, közbiztonság és védelem céljából való megszervezésére és felhasználására vonatkozó joga

(3)
     
  A tagállamok biztosítják a rádióspektrum-politikai megközelítések összehangolását az Európai Unióban és adott esetben a harmonizált feltételeket a belső piac létrehozásához és működéséhez szükséges rádióspektrumok rendelkezésre állása és hatékony használata tekintetében az olyan uniós politikai területeken, mint az elektronikus távközlés, a közlekedés, valamint a kutatás-fejlesztés.

(4)
     
  A Bizottság – az RSPC véleményének kellő mértékben való figyelembe vétele mellett – egy rádióspektrummal kapcsolatos cselekvési terv létrehozására vonatkozó jogalkotási javaslatot nyújthat be a rádióspektrum Európai Uniós használatának stratégiai tervezése érdekében, illetve más jogalkotási intézkedésekre vonatkozó javaslatot a rádióspektrum használatának optimalizálása és a káros interferencia elkerülése végett.

(5)
     
  A tagállamok biztosítják az Európai Unió érdekeinek a rádióspektrummal kapcsolatos ügyekben illetékes nemzetközi szervezetekben való hatékony összehangolását. E hatékony összehangolás biztosításának szükségessége esetén – az RSPC véleményének kellő figyelembe vétele mellett – közös politikai célokat javasolhat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek szükség esetén tárgyalási felhatalmazást is magába foglalhat.
  ”

| 10. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk


  Gazdálkodás az elektronikus hírközlési szolgáltatások rádiófrekvenciáival

  (1)   
  Tekintettel arra, hogy
  a
  rádiófrekvenciák fontos társadalmi, kulturális és gazdasági értéket képviselő közjavak, a
  tagállamok a 8.
  és 8b. cikkekkel
  összhangban biztosítják területükön az elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában a rádiófrekvenciákkal történő hatékony gazdálkodást. Biztosítják, hogy az ilyen rádiófrekvenciák kiosztását és kijelölését a nemzeti szabályozó hatóságok tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kritériumok alapján végezzék.
  Ezáltal a tagállamok tiszteletben tartják a nemzetközi egyezményeket, és figyelembe vehetik a nyilvánosságpolitikai megfontolásokat.


  (2)   A tagállamok – összhangban a rádiófrekvenciák eredményes és hatékony használatának szükségességével – a Közösség egészében előmozdítják a rádiófrekvenciák használatának harmonizációját
  , a fogyasztói előnyök, mint például a méretgazdaságosság és a szolgáltatások átjárhatósága megvalósításának érdekében. Ennek érdekében a tagállamok ezen irányelv 8b. és 9c. cikkével, valamint a 676/2002/EK határozattal (rádióspektrum-határozat) összhangban járnak el.


  (3)   Ha a második albekezdés vagy a 9c. cikk szerint elfogadott intézkedések másként nem rendelkeznek, a tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára
  rendelkezésre
  álló rádiófrekvencia-sávokban minden típusú
  , az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára használt technológia rendelkezésre álljon, összhangban az ITU rádiószabályzattal
  .
  A tagállamok ugyanakkor jogosultak arányos és megkülönböztetésmentes korlátozásokat előírni
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára
  használt technológia típusaira, amennyiben az szükséges:






  a) | a káros zavarás
  lehetőségének
  elkerüléséhez; |
| --- | --- | --- |

10.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

Gazdálkodás az elektronikus hírközlési szolgáltatások rádiófrekvenciáival

(1)   
  Tekintettel arra, hogy
  a
  rádiófrekvenciák fontos társadalmi, kulturális és gazdasági értéket képviselő közjavak, a
  tagállamok a 8.
  és 8b. cikkekkel
  összhangban biztosítják területükön az elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában a rádiófrekvenciákkal történő hatékony gazdálkodást. Biztosítják, hogy az ilyen rádiófrekvenciák kiosztását és kijelölését a nemzeti szabályozó hatóságok tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kritériumok alapján végezzék.
  Ezáltal a tagállamok tiszteletben tartják a nemzetközi egyezményeket, és figyelembe vehetik a nyilvánosságpolitikai megfontolásokat.

(2)   A tagállamok – összhangban a rádiófrekvenciák eredményes és hatékony használatának szükségességével – a Közösség egészében előmozdítják a rádiófrekvenciák használatának harmonizációját
  , a fogyasztói előnyök, mint például a méretgazdaságosság és a szolgáltatások átjárhatósága megvalósításának érdekében. Ennek érdekében a tagállamok ezen irányelv 8b. és 9c. cikkével, valamint a 676/2002/EK határozattal (rádióspektrum-határozat) összhangban járnak el.

(3)   Ha a második albekezdés vagy a 9c. cikk szerint elfogadott intézkedések másként nem rendelkeznek, a tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára
  rendelkezésre
  álló rádiófrekvencia-sávokban minden típusú
  , az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára használt technológia rendelkezésre álljon, összhangban az ITU rádiószabályzattal
  .

A tagállamok ugyanakkor jogosultak arányos és megkülönböztetésmentes korlátozásokat előírni
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára
  használt technológia típusaira, amennyiben az szükséges:

a)

a káros zavarás
  lehetőségének
  elkerüléséhez;

| b) | a lakosság egészségének az elektromágneses mezőkkel szembeni védelméhez; |
| --- | --- |

b)

a lakosság egészségének az elektromágneses mezőkkel szembeni védelméhez;

| c) | a szolgáltatás műszaki minőségének biztosításához; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatás műszaki minőségének biztosításához;

| d) | a rádiófrekvenciák közös használatának maximalizálásához, ▐ vagy |
| --- | --- |

d)

a rádiófrekvenciák közös használatának maximalizálásához, ▐ vagy

| e) | a rádiófrekvenciák hatékony használatának fenntartásához, |
| --- | --- |

e)

a rádiófrekvenciák hatékony használatának fenntartásához,

| f) | az alábbi (4) bekezdéssel összhangban
  közérdekű célkitűzés teljesítéséhez
  . |
| --- | --- |

f)

az alábbi (4) bekezdéssel összhangban
  közérdekű célkitűzés teljesítéséhez
  .

(4)   Ha a második albekezdés ▐ másként nem
  rendelkezik
  , a tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus
  hírközlési szolgáltatások
  céljára
  rendelkezésre
  álló rádiófrekvencia-sávokban minden típusú elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtható legyen
  , összhangban nemzeti rádiófrekvencia-kiosztási tervükkel és az ITU rádiószabályzattal
  . A tagállamok ugyanakkor jogosultak arányos és megkülönböztetésmentes korlátozásokat előírni az elektronikus hírközlési szolgáltatások típusára.

Az egy bizonyos
  elektronikus hírközlési
  szolgáltatás egy adott,

  elektronikus hírközlési szolgáltatásokra alkalmas
  sávban való nyújtására kötelező
  intézkedést
  csak a ▐ közösségi
  joggal összhangban a nemzeti jogban meghatározott
  közérdekű célok, például az életbiztonság, a társadalmi, a regionális vagy a területi kohézió, a rádiófrekvenciák nem kellő kihasználásának elkerülése
  , vagy az olyan kulturális és médiapolitikai célkitűzések indokolhatják, mint például
  a kulturális és nyelvi sokszínűség, illetőleg a médiapluralizmus előmozdítása.

Olyan
  intézkedés
  , amely egy adott sávban más
  elektronikus hírközlési
  szolgáltatás nyújtását tiltja, kizárólag akkor írható elő, ha azt életbiztonság védelmét szolgáló szolgáltatás iránti igény indokolja.

(5)   A tagállamok rendszeresen felülvizsgálják a (3) és (4) bekezdésben előírt korlátozások
  és intézkedések
  szükségességét
  , és nyilvánosságra hozzák ezen felülvizsgálatok eredményeit
  .

(6)   A (3) és a (4) bekezdést a rádiófrekvenciák kiosztása és kijelölése tekintetében ...-tól/-től (19) kell alkalmazni.

| 11. | Az irányelv a következő 9a., 9b. és 9c. cikkel egészül ki:
  „9a. cikk


  A meglévő jogokra vonatkozó korlátozások felülvizsgálata

  (1)   A tagállamok
  ...-tól/-től (20) kezdődően öt éven át biztosíthatják
  , hogy az ezen időpont előtt odaítélt
  , az odaítélés időpontjától számítva nem kevesebb, mint öt évig érvényes
  rádiófrekvencia-használati jogok jogosultjai kérhessék, hogy a jogaikra vonatkozó korlátozásokat a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság a 9. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban újraértékelje.
  A hatáskörrel rendelkező nemzeti ▐ hatóság, mielőtt elfogadná határozatát, értesíti a jogosultat a korlátozások újraértékeléséről, ennek keretében megjelöli a jogok terjedelmét az újraértékelést követően, és ésszerű határidőt ír elő a kérelem visszavonására.
  Ha a jogosult visszavonja kérelmét, a jog a lejártáig, de legkésőbb az ötéves időszak végéig változatlan formában fennmarad.
  (2)   Ha az (1) bekezdés alkalmazásában a jogosult rádiós vagy televíziós tartalomszolgáltató, és a rádiófrekvenciák használatára vonatkozó jogot egy meghatározott közérdekű célból kapta,
  beleértve
  a
  műsorszóró szolgáltatások nyújtását, a
  rádiófrekvenciáknak a közérdekű cél eléréséhez szükséges része tekintetében
  fennálló használati jogosultsága változatlan marad
  . A rádiófrekvenciák azon részét, amely a közérdekű cél eléréséhez
  szükségtelenné válik, ezen irányelv 9. cikkének (3) és (4) bekezdésével
  ,
  valamint
  az engedélyezési irányelv 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban új kijelölési eljárásnak kell alávetni.
  (3)   Az (1) bekezdésben előírt ötéves időszak után a tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy valamennyi olyan további rádiófrekvencia-kijelölésre és -kiosztásra, amely ezen irányelv hatálybalépésekor már hatályban volt, a 9. cikk (3) és (4) bekezdése legyen irányadó.
  (4)   E cikk alkalmazásában a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a tisztességes verseny biztosítása érdekében.

  9b. cikk


  Egyedi rádiófrekvencia-használati jogok átruházása

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy – azokban a sávokban, amelyekre vonatkozóan erről a 9c. cikk szerint elfogadott végrehajtási intézkedések rendelkeznek – a vállalkozások átruházhassanak más vállalkozásokra, illetve haszonbérbe adhassanak más vállalkozásoknak egyedi rádiófrekvencia-használati jogokat
  , amennyiben az ilyen átruházás vagy haszonbérbeadás összhangban van a nemzeti eljárásokkal és az országos frekvenciaelosztási tervekkel
  .
  A tagállamok más sávok tekintetében is rendelkezhetnek úgy, hogy a vállalkozások
  a nemzeti eljárásoknak megfelelően
  más vállalkozásokra átruházhatnak, illetve más vállalkozásoknak haszonbérbe adhatnak egyedi rádiófrekvencia-használati jogokat...
  (2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozások a rádiófrekvencia-használati jog átruházására vonatkozó szándékukat
  , illetve magát az átruházást az egyedi rádiófrekvencia-használati jogok megadásáért
  felelős
  , illetékes
  nemzeti hatóságnak bejelentsék és
  hogy azt
  nyilvánosságra hozzák. Ha a rádiófrekvencia használata a
  9c. cikk és a
  rádióspektrum-határozat vagy más közösségi intézkedés alkalmazása révén harmonizálva van, ennek az átruházásnak meg kell felelnie a harmonizált használatnak.

  9c. cikk


  Harmonizációs intézkedések a rádiófrekvenciákkal való gazdálkodás körében

  A belső piac fejlődéséhez való hozzájárulás érdekében,
  a 8b., 9., 9a. és 9b. cikkekben
  felsorolt elvek megvalósítása tekintetében a Bizottság megfelelő
  műszaki
  végrehajtási intézkedéseket fogadhat el:








  a) | a 8b. cikk (4) bekezdésének megfelelően meghatározott rádióspektrum akcióprogram alkalmazására; |
| --- | --- | --- |

11.

Az irányelv a következő 9a., 9b. és 9c. cikkel egészül ki:

„9a. cikk

A meglévő jogokra vonatkozó korlátozások felülvizsgálata

(1)   A tagállamok
  ...-tól/-től (20) kezdődően öt éven át biztosíthatják
  , hogy az ezen időpont előtt odaítélt
  , az odaítélés időpontjától számítva nem kevesebb, mint öt évig érvényes
  rádiófrekvencia-használati jogok jogosultjai kérhessék, hogy a jogaikra vonatkozó korlátozásokat a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság a 9. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban újraértékelje.

A hatáskörrel rendelkező nemzeti ▐ hatóság, mielőtt elfogadná határozatát, értesíti a jogosultat a korlátozások újraértékeléséről, ennek keretében megjelöli a jogok terjedelmét az újraértékelést követően, és ésszerű határidőt ír elő a kérelem visszavonására.

Ha a jogosult visszavonja kérelmét, a jog a lejártáig, de legkésőbb az ötéves időszak végéig változatlan formában fennmarad.

(2)   Ha az (1) bekezdés alkalmazásában a jogosult rádiós vagy televíziós tartalomszolgáltató, és a rádiófrekvenciák használatára vonatkozó jogot egy meghatározott közérdekű célból kapta,
  beleértve
  a
  műsorszóró szolgáltatások nyújtását, a
  rádiófrekvenciáknak a közérdekű cél eléréséhez szükséges része tekintetében
  fennálló használati jogosultsága változatlan marad
  . A rádiófrekvenciák azon részét, amely a közérdekű cél eléréséhez
  szükségtelenné válik, ezen irányelv 9. cikkének (3) és (4) bekezdésével
  ,
  valamint
  az engedélyezési irányelv 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban új kijelölési eljárásnak kell alávetni.

(3)   Az (1) bekezdésben előírt ötéves időszak után a tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy valamennyi olyan további rádiófrekvencia-kijelölésre és -kiosztásra, amely ezen irányelv hatálybalépésekor már hatályban volt, a 9. cikk (3) és (4) bekezdése legyen irányadó.

(4)   E cikk alkalmazásában a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a tisztességes verseny biztosítása érdekében.

9b. cikk

Egyedi rádiófrekvencia-használati jogok átruházása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy – azokban a sávokban, amelyekre vonatkozóan erről a 9c. cikk szerint elfogadott végrehajtási intézkedések rendelkeznek – a vállalkozások átruházhassanak más vállalkozásokra, illetve haszonbérbe adhassanak más vállalkozásoknak egyedi rádiófrekvencia-használati jogokat
  , amennyiben az ilyen átruházás vagy haszonbérbeadás összhangban van a nemzeti eljárásokkal és az országos frekvenciaelosztási tervekkel
  .

A tagállamok más sávok tekintetében is rendelkezhetnek úgy, hogy a vállalkozások
  a nemzeti eljárásoknak megfelelően
  más vállalkozásokra átruházhatnak, illetve más vállalkozásoknak haszonbérbe adhatnak egyedi rádiófrekvencia-használati jogokat...

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozások a rádiófrekvencia-használati jog átruházására vonatkozó szándékukat
  , illetve magát az átruházást az egyedi rádiófrekvencia-használati jogok megadásáért
  felelős
  , illetékes
  nemzeti hatóságnak bejelentsék és
  hogy azt
  nyilvánosságra hozzák. Ha a rádiófrekvencia használata a
  9c. cikk és a
  rádióspektrum-határozat vagy más közösségi intézkedés alkalmazása révén harmonizálva van, ennek az átruházásnak meg kell felelnie a harmonizált használatnak.

9c. cikk

Harmonizációs intézkedések a rádiófrekvenciákkal való gazdálkodás körében

A belső piac fejlődéséhez való hozzájárulás érdekében,
  a 8b., 9., 9a. és 9b. cikkekben
  felsorolt elvek megvalósítása tekintetében a Bizottság megfelelő
  műszaki
  végrehajtási intézkedéseket fogadhat el:

a)

a 8b. cikk (4) bekezdésének megfelelően meghatározott rádióspektrum akcióprogram alkalmazására;

| b) | azon sávok
  meghatározására
  , amelyekben a használati jogokat a vállalkozások egymásra átruházhatják vagy egymásnak haszonbérbe adhatják; |
| --- | --- |

b)

azon sávok
  meghatározására
  , amelyekben a használati jogokat a vállalkozások egymásra átruházhatják vagy egymásnak haszonbérbe adhatják;

| c) | az e jogokhoz fűződő feltételek, ▐ összehangolására; ▐ |
| --- | --- |

c)

az e jogokhoz fűződő feltételek, ▐ összehangolására; ▐

| d) | azon sávok
  meghatározására,
  amelyekre a szolgáltatássemlegesség elve érvényes; |
| --- | --- |

d)

azon sávok
  meghatározására,
  amelyekre a szolgáltatássemlegesség elve érvényes;

Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. ▐

| 12. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok gondoskodnak arról, hogy a számozási tervek és eljárások alkalmazása során a
  számok
  minden szolgáltatója
  és felhasználója az Európai Unió egészében
  egyenlő bánásmódban részesüljön. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy az a vállalkozás, amelynek részére számtartományt jelöltek ki,
  más szolgáltatókkal és felhasználókkal
  szemben ne alkalmazzon megkülönböztetést a szolgáltatásaikhoz hozzáférést biztosító számsorozatok tekintetében.” |
| --- | --- | --- |

12.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok gondoskodnak arról, hogy a számozási tervek és eljárások alkalmazása során a
  számok
  minden szolgáltatója
  és felhasználója az Európai Unió egészében
  egyenlő bánásmódban részesüljön. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy az a vállalkozás, amelynek részére számtartományt jelöltek ki,
  más szolgáltatókkal és felhasználókkal
  szemben ne alkalmazzon megkülönböztetést a szolgáltatásaikhoz hozzáférést biztosító számsorozatok tekintetében.”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A tagállamok támogatják
  egyes hívószámok vagy számtartományok
  Közösségen belüli harmonizációját, amennyiben ez elősegíti a belső piac működését vagy támogatja páneurópai szolgáltatások kifejlesztését. A Bizottság
  olyan
  megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket hozhat
  ez ügyben
  ,
  amelyek lehetnek az alapvető szolgáltatások, például a tudakozószolgálatokra használt nemzeti számozáshoz való határokon átnyúló hozzáférés biztosítása
  . A végrehajtási intézkedések, e végrehajtási intézkedések alkalmazásában különös hatáskörökkel ruházhatják fel a BERT-et
  .
  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló
  ezen
  intézkedéseket a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ▐” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A tagállamok támogatják
  egyes hívószámok vagy számtartományok
  Közösségen belüli harmonizációját, amennyiben ez elősegíti a belső piac működését vagy támogatja páneurópai szolgáltatások kifejlesztését. A Bizottság
  olyan
  megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket hozhat
  ez ügyben
  ,
  amelyek lehetnek az alapvető szolgáltatások, például a tudakozószolgálatokra használt nemzeti számozáshoz való határokon átnyúló hozzáférés biztosítása
  . A végrehajtási intézkedések, e végrehajtási intézkedések alkalmazásában különös hatáskörökkel ruházhatják fel a BERT-et
  .

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló
  ezen
  intézkedéseket a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ▐”

| 13. | A 11. cikk (1) bekezdésében a „megkülönböztetés és késedelem nélkül alkalmazott átlátható és nyilvános eljárások alapján járjon el, és” szövegrész helyébe a következő szöveg lép:
  „megkülönböztetés és késedelem nélkül alkalmazott, egyszerű, átlátható és nyilvános eljárások alapján járjon el, és határozatát minden esetben a kérelem benyújtásától számított négy hónapon belül hozza meg, és” |
| --- | --- |

13.

A 11. cikk (1) bekezdésében a „megkülönböztetés és késedelem nélkül alkalmazott átlátható és nyilvános eljárások alapján járjon el, és” szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„megkülönböztetés és késedelem nélkül alkalmazott, egyszerű, átlátható és nyilvános eljárások alapján járjon el, és határozatát minden esetben a kérelem benyújtásától számított négy hónapon belül hozza meg, és”

| 14. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk


  Helymegosztás valamint a hálózati elemek és a kapcsolódó eszközök megosztása az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatói számára

  (1)   Ha egy elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozás a nemzeti jogszabályok értelmében jogosult köztulajdonban vagy magántulajdonban lévő ingatlanon, ingatlan felett vagy ingatlan alatt eszközöket kiépíteni, vagy az ingatlan kisajátítására vagy használatára vonatkozó eljárásból előnyt szerezhet, a nemzeti szabályozó hatóságok
  az arányosság elvének maradéktalan figyelembevétele mellett
  előírhatják az ilyen eszközök, illetve ingatlan, így különösen az épületekbe való becsatlakozások,
  az épületek kábelezése,
  a tartóoszlopok, az antennatartók,
  a tornyok és egyéb támasztószerkezetek,
  az alépítmények,
  a kábelcsatornák,
  az ellenőrzőaknák és szekrények
  , valamint minden egyéb nem aktív hálózati elem
  közös használatát.
  (2)   A környezet, a közegészség vagy a közbiztonság védelmének szükségessége, illetőleg település- vagy területrendezési célok megvalósítása érdekében a tagállamok kizárólag azt követően kötelezhetik az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosait az eszköz vagy ingatlan megosztására (beleértve a fizikai helymegosztást is), illetve az állami építési munkák összehangolását megkönnyítő intézkedések megtételére, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget nézetei kifejtésére. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja különösen a közös eszköz-, illetve ingatlanhasználattal összefüggésben felmerülő költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását.


  (3)
     
  A hatékony infrastrukturális befektetések ösztönzése és az újítások támogatása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosait az eszköz vagy ingatlan megosztására (beleértve a fizikai helymegosztást is) kötelezni azt követően, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget nézetei kifejtésére. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja a közös eszköz-, illetve ingatlanhasználattal összefüggésben felmerülő költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását, és biztosítja, hogy a kockázat megfelelően van megosztva az érintett vállalkozások között.




  (4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosaitól kapott adatok alapján a nemzeti szabályozó hatóságok részletes leltárt készítenek a kérdéses bekezdésben említett eszközök jellegéről, rendelkezésre állásáról és földrajzi helyzetéről, és hogy hozzáférhetővé teszik az adatokat az érintettek számára.




  (5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt megfelelő koordinációs eljárásokat dolgoznak ki a (2) bekezdésben említett állami építési munkákkal, valamint egyéb megfelelő állami eszközökkel vagy ingatlannal és jelenleg zajló, illetve tervezett állami építési munkákkal kapcsolatban. Ezen eljárások közé tartozhatnak olyan eljárások is, amelyek biztosítják, hogy az érdekelt felek információhoz jutnak a megfelelő állami eszközökről vagy ingatlanokról, továbbá hogy az illetékes hatóságok kellő időben értesülnek ezekről a munkákról, valamint hogy a lehető legteljesebb mértékben megkönnyítik a megosztást.



  (6)   A nemzeti szabályozó hatóság által az
  ezen cikknek
  megfelelően tett intézkedéseknek objektívnek, átláthatónak
  , megkülönböztetésmentesnek
  és arányosnak kell lenniük.” |
| --- | --- |

14.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Helymegosztás valamint a hálózati elemek és a kapcsolódó eszközök megosztása az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatói számára

(1)   Ha egy elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozás a nemzeti jogszabályok értelmében jogosult köztulajdonban vagy magántulajdonban lévő ingatlanon, ingatlan felett vagy ingatlan alatt eszközöket kiépíteni, vagy az ingatlan kisajátítására vagy használatára vonatkozó eljárásból előnyt szerezhet, a nemzeti szabályozó hatóságok
  az arányosság elvének maradéktalan figyelembevétele mellett
  előírhatják az ilyen eszközök, illetve ingatlan, így különösen az épületekbe való becsatlakozások,
  az épületek kábelezése,
  a tartóoszlopok, az antennatartók,
  a tornyok és egyéb támasztószerkezetek,
  az alépítmények,
  a kábelcsatornák,
  az ellenőrzőaknák és szekrények
  , valamint minden egyéb nem aktív hálózati elem
  közös használatát.

(2)   A környezet, a közegészség vagy a közbiztonság védelmének szükségessége, illetőleg település- vagy területrendezési célok megvalósítása érdekében a tagállamok kizárólag azt követően kötelezhetik az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosait az eszköz vagy ingatlan megosztására (beleértve a fizikai helymegosztást is), illetve az állami építési munkák összehangolását megkönnyítő intézkedések megtételére, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget nézetei kifejtésére. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja különösen a közös eszköz-, illetve ingatlanhasználattal összefüggésben felmerülő költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását.

(3)
     
  A hatékony infrastrukturális befektetések ösztönzése és az újítások támogatása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosait az eszköz vagy ingatlan megosztására (beleértve a fizikai helymegosztást is) kötelezni azt követően, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget nézetei kifejtésére. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja a közös eszköz-, illetve ingatlanhasználattal összefüggésben felmerülő költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását, és biztosítja, hogy a kockázat megfelelően van megosztva az érintett vállalkozások között.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosaitól kapott adatok alapján a nemzeti szabályozó hatóságok részletes leltárt készítenek a kérdéses bekezdésben említett eszközök jellegéről, rendelkezésre állásáról és földrajzi helyzetéről, és hogy hozzáférhetővé teszik az adatokat az érintettek számára.

(5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt megfelelő koordinációs eljárásokat dolgoznak ki a (2) bekezdésben említett állami építési munkákkal, valamint egyéb megfelelő állami eszközökkel vagy ingatlannal és jelenleg zajló, illetve tervezett állami építési munkákkal kapcsolatban. Ezen eljárások közé tartozhatnak olyan eljárások is, amelyek biztosítják, hogy az érdekelt felek információhoz jutnak a megfelelő állami eszközökről vagy ingatlanokról, továbbá hogy az illetékes hatóságok kellő időben értesülnek ezekről a munkákról, valamint hogy a lehető legteljesebb mértékben megkönnyítik a megosztást.

(6)   A nemzeti szabályozó hatóság által az
  ezen cikknek
  megfelelően tett intézkedéseknek objektívnek, átláthatónak
  , megkülönböztetésmentesnek
  és arányosnak kell lenniük.”

| 15. | Az irányelv a következő IIIa. fejezettel egészül ki:
  „IIIa. fejezet
  A HÁLÓZATOK ÉS A SZOLGÁLTATÁSOK BIZTONSÁGA ÉS INTEGRITÁSA

  13a. cikk


  Biztonság és integritás

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások megfelelő műszaki és szervezeti intézkedésekkel védjék hálózataikat, illetve szolgáltatásaikat. Az ezen intézkedések által biztosított biztonsági szintnek – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – meg kell felelnie a kockázat mindenkori mértékének. Intézkedéseket kell hozni különösen a váratlan biztonsági események felhasználókra és összekapcsolt hálózatokra gyakorolt hatásának megelőzésére,
  és
  minimalizálására.
  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások – az általuk szolgáltatott hálózaton keresztül nyújtott szolgáltatások folytonosságának biztosítása érdekében –
  megtegyék a megfelelő lépéseket
  hálózataik integritásának biztosítására.
  Az illetékes nemzeti hatóságok konzultálnak az elektronikus hírközlési szolgáltatókkal az elektronikus hírközlő hálózatok biztonságára és integritására vonatkozó egyedi intézkedések elfogadása előtt.


  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások értesítsék
  az illetékes
  nemzeti hatóságot a biztonság
  vagy
  az integritás megsértésének olyan esetéről, amely jelentős hatással volt a hálózatok, illetve a szolgáltatások működésére.
  Az érintett
  illetékes
  nemzeti hatóság szükség szerint tájékoztatja más tagállamok
  illetékes
  nemzeti hatóságait és
  az Európai Hálózati és Információbiztonsági Ügynökséget (ENISA)
  . Ha az esemény nyilvánosságra hozatalához közérdek fűződik,
  az illetékes
  nemzeti hatóság tájékoztathatja a nyilvánosságot.


  Az illetékes
  nemzeti hatóság a beérkező bejelentésekről és az e bekezdésnek megfelelően tett intézkedésekről
  évente egyszer
  összefoglaló jelentést nyújt be a Bizottságnak.
  (4)   A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve
  az ENISA véleményét
  – az (1), a (2) és a (3) bekezdésben előírt intézkedések harmonizálása céljából megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, így különösen előírhatja az értesítés körülményeit, és az értesítésre vonatkozóan alaki és eljárási követelményeket állapíthat meg.
  A műszaki végrehajtási intézkedések nem akadályozzák meg a tagállamokat abban, hogy további követelményeket fogadjanak el az (1) és (2) bekezdésben foglalt célok elérése érdekében.




  A biztonság és az integritás megsértésére vonatkozó szabályokat a 2002/58/EK irányelvnek megfelelően kell alkalmazni
  .
  Ezek a végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással ║ kell őket elfogadni. ║

  13b. cikk


  Végrehajtás, a jogkövető magatartás kikényszerítése

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az illetékes
  nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak legyenek a 13a. cikk rendelkezéseinek végrehajtása érdekében kötelező utasításokat kiadni a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére.
  E kötelező utasításoknak arányosnak, gazdaságosnak és műszakilag kivitelezhetőnek kell lenniük, valamint egy ésszerű időkereten belül hatályba kell lépniük.


  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az illetékes
  nemzeti hatóságok jogosultak legyenek kötelezni a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat:






  a) | a szolgáltatásaik és a hálózataik biztonsági szintjének
  és integritásának
  megállapításához szükséges adatok szolgáltatására, ideértve írásos biztonsági stratégiájuk átadását is; és |
| --- | --- | --- |

15.

Az irányelv a következő IIIa. fejezettel egészül ki:

„IIIa. fejezet

A HÁLÓZATOK ÉS A SZOLGÁLTATÁSOK BIZTONSÁGA ÉS INTEGRITÁSA

13a. cikk

Biztonság és integritás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások megfelelő műszaki és szervezeti intézkedésekkel védjék hálózataikat, illetve szolgáltatásaikat. Az ezen intézkedések által biztosított biztonsági szintnek – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – meg kell felelnie a kockázat mindenkori mértékének. Intézkedéseket kell hozni különösen a váratlan biztonsági események felhasználókra és összekapcsolt hálózatokra gyakorolt hatásának megelőzésére,
  és
  minimalizálására.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások – az általuk szolgáltatott hálózaton keresztül nyújtott szolgáltatások folytonosságának biztosítása érdekében –
  megtegyék a megfelelő lépéseket
  hálózataik integritásának biztosítására.
  Az illetékes nemzeti hatóságok konzultálnak az elektronikus hírközlési szolgáltatókkal az elektronikus hírközlő hálózatok biztonságára és integritására vonatkozó egyedi intézkedések elfogadása előtt.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások értesítsék
  az illetékes
  nemzeti hatóságot a biztonság
  vagy
  az integritás megsértésének olyan esetéről, amely jelentős hatással volt a hálózatok, illetve a szolgáltatások működésére.

Az érintett
  illetékes
  nemzeti hatóság szükség szerint tájékoztatja más tagállamok
  illetékes
  nemzeti hatóságait és
  az Európai Hálózati és Információbiztonsági Ügynökséget (ENISA)
  . Ha az esemény nyilvánosságra hozatalához közérdek fűződik,
  az illetékes
  nemzeti hatóság tájékoztathatja a nyilvánosságot.

Az illetékes
  nemzeti hatóság a beérkező bejelentésekről és az e bekezdésnek megfelelően tett intézkedésekről
  évente egyszer
  összefoglaló jelentést nyújt be a Bizottságnak.

(4)   A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve
  az ENISA véleményét
  – az (1), a (2) és a (3) bekezdésben előírt intézkedések harmonizálása céljából megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, így különösen előírhatja az értesítés körülményeit, és az értesítésre vonatkozóan alaki és eljárási követelményeket állapíthat meg.
  A műszaki végrehajtási intézkedések nem akadályozzák meg a tagállamokat abban, hogy további követelményeket fogadjanak el az (1) és (2) bekezdésben foglalt célok elérése érdekében.

A biztonság és az integritás megsértésére vonatkozó szabályokat a 2002/58/EK irányelvnek megfelelően kell alkalmazni
  .

Ezek a végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással ║ kell őket elfogadni. ║

13b. cikk

Végrehajtás, a jogkövető magatartás kikényszerítése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az illetékes
  nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak legyenek a 13a. cikk rendelkezéseinek végrehajtása érdekében kötelező utasításokat kiadni a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére.
  E kötelező utasításoknak arányosnak, gazdaságosnak és műszakilag kivitelezhetőnek kell lenniük, valamint egy ésszerű időkereten belül hatályba kell lépniük.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az illetékes
  nemzeti hatóságok jogosultak legyenek kötelezni a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat:

a)

a szolgáltatásaik és a hálózataik biztonsági szintjének
  és integritásának
  megállapításához szükséges adatok szolgáltatására, ideértve írásos biztonsági stratégiájuk átadását is; és

| b) | arra, hogy minősített független szervet biztonsági ellenőrzés elvégzésére utasítsanak, és az ellenőrzés eredményeit a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére bocsássák. |
| --- | --- |

b)

arra, hogy minősített független szervet biztonsági ellenőrzés elvégzésére utasítsanak, és az ellenőrzés eredményeit a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére bocsássák.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az illetékes
  nemzeti szabályozó hatóságok rendelkezzenek a szabályok be nem tartásának
  , valamint a hálózatok biztonságára és integritására gyakorolt hatásoknak a
  kivizsgálásához szükséges hatáskörökkel.

(4)   Ezeket a rendelkezéseket az ezen irányelv 3. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.”

| 16. | A 14. cikk (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  Amennyiben egy vállalkozás egy konkrét piacon jelentős piaci erőfölénnyel rendelkezik, és a két piac közötti kapcsolat lehetővé teszi az egyik piacon meglévő piaci befolyás átvitelét a másik piacra, így erősítve a vállalkozás piaci erejét, a befolyás átvitelének megelőzésére irányuló jogorvoslati intézkedések bevezethetők az egymáshoz kapcsolódó piacokon a 2002/19/EK irányelv [hozzáférési irányelv] 9., 10., 11. és 13. cikkével összhangban. Amennyiben ezen jogorvoslatok nem bizonyulnak elégségeseknek, a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke bevezethető.
  ” |
| --- | --- |

16.

A 14. cikk (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Amennyiben egy vállalkozás egy konkrét piacon jelentős piaci erőfölénnyel rendelkezik, és a két piac közötti kapcsolat lehetővé teszi az egyik piacon meglévő piaci befolyás átvitelét a másik piacra, így erősítve a vállalkozás piaci erejét, a befolyás átvitelének megelőzésére irányuló jogorvoslati intézkedések bevezethetők az egymáshoz kapcsolódó piacokon a 2002/19/EK irányelv [hozzáférési irányelv] 9., 10., 11. és 13. cikkével összhangban. Amennyiben ezen jogorvoslatok nem bizonyulnak elégségeseknek, a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke bevezethető.
  ”

| 17. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Eljárás piacok beazonosítására és meghatározására” |
| --- | --- | --- |

17.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Eljárás piacok beazonosítására és meghatározására”

| b) | Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Nyilvános konzultációt és a
  BERT-tel
  folytatott konzultációt követően a Bizottság ajánlást fogad el az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról (a továbbiakban: ajánlás). Az ajánlásban meghatározza az elektronikus hírközlési ágazaton belül azokat a termék- és szolgáltatáspiacokat, amelyek sajátosságai – a versenyjog hatálya alatt konkrét esetekben esetleg meghatározott piacok sérelme nélkül – indokolttá tehetik a különös irányelvekben foglalt szabályozói kötelezettségek kirovását. A Bizottság ezeket a piacokat a versenyjog elvei szerint határozza meg.” |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Nyilvános konzultációt és a
  BERT-tel
  folytatott konzultációt követően a Bizottság ajánlást fogad el az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról (a továbbiakban: ajánlás). Az ajánlásban meghatározza az elektronikus hírközlési ágazaton belül azokat a termék- és szolgáltatáspiacokat, amelyek sajátosságai – a versenyjog hatálya alatt konkrét esetekben esetleg meghatározott piacok sérelme nélkül – indokolttá tehetik a különös irányelvekben foglalt szabályozói kötelezettségek kirovását. A Bizottság ezeket a piacokat a versenyjog elvei szerint határozza meg.”

| c) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (2a)
     
  Legkésőbb ...-ig (21) a Bizottság iránymutatásokat tesz közzé a nemzeti szabályozó hatóságok számára a jelentős piaci erőfölénnyel rendelkező vállalkozásokra vonatkozó kötelezettségek bevezetésére, módosítására vagy visszavonására irányuló határozatokat illetően. |
| --- | --- |

c)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (2a)
     
  Legkésőbb ...-ig (21) a Bizottság iránymutatásokat tesz közzé a nemzeti szabályozó hatóságok számára a jelentős piaci erőfölénnyel rendelkező vállalkozásokra vonatkozó kötelezettségek bevezetésére, módosítására vagy visszavonására irányuló határozatokat illetően.

| d) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az ajánlást és az iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságok a versenyjog elveivel összhangban meghatározzák a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, különösen a területükön található érintett földrajzi piacokat. A nemzeti szabályozó hatóságok az ajánlásban meghatározottól eltérő piacok meghatározását megelőzően a 6. és a 7. cikkben említett eljárásokat alkalmazzák.” |
| --- | --- |

d)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ajánlást és az iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságok a versenyjog elveivel összhangban meghatározzák a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, különösen a területükön található érintett földrajzi piacokat. A nemzeti szabályozó hatóságok az ajánlásban meghatározottól eltérő piacok meghatározását megelőzően a 6. és a 7. cikkben említett eljárásokat alkalmazzák.”

| e) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  által a(z) [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 7. cikkével összhangban benyújtott véleményt – határozatban transznacionális piacokat határozhat meg.
  Ez a határozat ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányul, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ▐” |
| --- | --- |

e)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  által a(z) [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 7. cikkével összhangban benyújtott véleményt – határozatban transznacionális piacokat határozhat meg.

Ez a határozat ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányul, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ▐”

| 18. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok az
  ajánlásban felsorolt piacokat és az
  iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve elvégzik az érintett piacok elemzését. A tagállamok biztosítják, hogy ennek az elemzésnek az elvégzésére szükség szerint a nemzeti versenyhatóságokkal együttműködésben kerüljön sor.
  (2)   Amikor a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkének (3) vagy (4) bekezdése alapján vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 8. cikke alapján a nemzeti szabályozó hatóság kötelezettségeknek vállalkozásokra történő kirovásáról, ilyen kötelezettségek fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről dönt, az e cikk (1) bekezdésében előírt piacelemzés alapján megállapítja, hogy az adott érintett piacon tényleges verseny valósul-e meg.” |
| --- | --- | --- |

18.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok az
  ajánlásban felsorolt piacokat és az
  iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve elvégzik az érintett piacok elemzését. A tagállamok biztosítják, hogy ennek az elemzésnek az elvégzésére szükség szerint a nemzeti versenyhatóságokkal együttműködésben kerüljön sor.

(2)   Amikor a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkének (3) vagy (4) bekezdése alapján vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 8. cikke alapján a nemzeti szabályozó hatóság kötelezettségeknek vállalkozásokra történő kirovásáról, ilyen kötelezettségek fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről dönt, az e cikk (1) bekezdésében előírt piacelemzés alapján megállapítja, hogy az adott érintett piacon tényleges verseny valósul-e meg.”

| b) | Az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A 15. cikk (4) bekezdésében előírt határozatban meghatározott transznacionális piacok esetében a Bizottság felkéri a
  BERT-et
  arra, hogy az iránymutatások lehető legnagyobb mértékű figyelembevételével végezzen piacelemzést, és adjon véleményt az e cikk (2) bekezdése szerinti szabályozói kötelezettségek bevezetéséről, fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről.
  A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  véleményét – határozatban egy vagy több vállalkozást jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősíthet, és a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9–13a. cikke, illetőleg a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke alapján ezekre a vállalkozásokra egy vagy több egyedi kötelezettséget róhat. Ennek során a Bizottság a nemzeti szabályozó hatóságok számára a 8. cikkben megállapított politikai célkitűzéseknek megfelelően jár el.
  (6)   Az e cikk (3) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint hozott intézkedésekre a 6. és 7. cikkben előírt eljárások alkalmazandók. A nemzeti szabályozó hatóságok az érintett piac elemzését a következő határidőkhöz igazodva végzik el:






  a) | az adott piacra vonatkozóan korábban bejelentett intézkedéstervezet beérkezésétől számítva két éven belül; |
| --- | --- | --- |

b)

Az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A 15. cikk (4) bekezdésében előírt határozatban meghatározott transznacionális piacok esetében a Bizottság felkéri a
  BERT-et
  arra, hogy az iránymutatások lehető legnagyobb mértékű figyelembevételével végezzen piacelemzést, és adjon véleményt az e cikk (2) bekezdése szerinti szabályozói kötelezettségek bevezetéséről, fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről.

A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  véleményét – határozatban egy vagy több vállalkozást jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősíthet, és a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9–13a. cikke, illetőleg a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke alapján ezekre a vállalkozásokra egy vagy több egyedi kötelezettséget róhat. Ennek során a Bizottság a nemzeti szabályozó hatóságok számára a 8. cikkben megállapított politikai célkitűzéseknek megfelelően jár el.

(6)   Az e cikk (3) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint hozott intézkedésekre a 6. és 7. cikkben előírt eljárások alkalmazandók. A nemzeti szabályozó hatóságok az érintett piac elemzését a következő határidőkhöz igazodva végzik el:

a)

az adott piacra vonatkozóan korábban bejelentett intézkedéstervezet beérkezésétől számítva két éven belül;

| b) | a Bizottságnak korábban be nem jelentett piacok esetében az érintett piacokra vonatkozó felülvizsgált ajánlás elfogadásától számítva egy éven belül; illetőleg |
| --- | --- |

b)

a Bizottságnak korábban be nem jelentett piacok esetében az érintett piacokra vonatkozó felülvizsgált ajánlás elfogadásától számítva egy éven belül; illetőleg

| c) | az Unióhoz újonnan csatlakozott tagállamok esetében a csatlakozástól számítva egy éven belül.” |
| --- | --- |

c)

az Unióhoz újonnan csatlakozott tagállamok esetében a csatlakozástól számítva egy éven belül.”

| c) | A cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
  „(7)   Ha a nemzeti szabályozó hatóság a 16. cikk (6) bekezdésében előírt határidőn belül nem végezte el az ajánlásban meghatározott valamely érintett piac elemzését, a Bizottság felkérheti a
  BERT-et
  , hogy bocsásson ki véleményt az adott piac elemzéséről és a kirovandó egyedi kötelezettségekről, és ehhez mellékeljen intézkedéstervezetet. A
  BERT
  az intézkedéstervezetről nyilvános konzultációt tart.
  ▐” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

„(7)   Ha a nemzeti szabályozó hatóság a 16. cikk (6) bekezdésében előírt határidőn belül nem végezte el az ajánlásban meghatározott valamely érintett piac elemzését, a Bizottság felkérheti a
  BERT-et
  , hogy bocsásson ki véleményt az adott piac elemzéséről és a kirovandó egyedi kötelezettségekről, és ehhez mellékeljen intézkedéstervezetet. A
  BERT
  az intézkedéstervezetről nyilvános konzultációt tart.

▐”

| 19. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés
  első
  mondatában az
  „a 22. cikk (2) bekezdésében” szövegrész helyébe „a 22. cikk (3) bekezdésében” szövegrész lép, és a második mondatban
  az „– a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően és” szövegrész helyébe a „megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz, és –” szöveg lép. |
| --- | --- | --- |

19.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés
  első
  mondatában az
  „a 22. cikk (2) bekezdésében” szövegrész helyébe „a 22. cikk (3) bekezdésében” szövegrész lép, és a második mondatban
  az „– a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően és” szövegrész helyébe a „megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz, és –” szöveg lép.

| b) | A (2) bekezdés 3. albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „
  Ilyen szabványok, illetve előírások hiányában a tagállamok ösztönzik a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU), a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) vagy a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) által elfogadott nemzetközi szabványok vagy ajánlások alkalmazását.
  ” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés 3. albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„
  Ilyen szabványok, illetve előírások hiányában a tagállamok ösztönzik a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU), a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) vagy a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) által elfogadott nemzetközi szabványok vagy ajánlások alkalmazását.
  ”

| c) | A (6) bekezdésben az „a 22. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően törli azokat az (1) bekezdésben említett szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szövegrész helyébe az „akkor megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz, majd a kérdéses szabványokat és előírásokat törli az (1) bekezdésben előírt szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szöveg lép. |
| --- | --- |

c)

A (6) bekezdésben az „a 22. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően törli azokat az (1) bekezdésben említett szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szövegrész helyébe az „akkor megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz, majd a kérdéses szabványokat és előírásokat törli az (1) bekezdésben előírt szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szöveg lép.

| d) | A szöveg a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
  „(6a)   
  Az (1),
  (4) és (6) bekezdésben előírt végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért azokat a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. ▐” |
| --- | --- |

d)

A szöveg a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:

„(6a)   
  Az (1),
  (4) és (6) bekezdésben előírt végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért azokat a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. ▐”

| 20. | A 18. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:






  „c) | a digitális televíziós szolgáltatások és készülékek szolgáltatóit arra, hogy működjenek együtt a műszakilag átjárható televíziós szolgáltatásoknak a fogyatékkal élő végfelhasználók részére történő szolgáltatásában.” |
| --- | --- | --- | --- |

20.

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

a digitális televíziós szolgáltatások és készülékek szolgáltatóit arra, hogy működjenek együtt a műszakilag átjárható televíziós szolgáltatásoknak a fogyatékkal élő végfelhasználók részére történő szolgáltatásában.”

| b) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| 21. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „19. cikk


  Harmonizációs eljárások

  (1)   Az ezen irányelv 9. cikkében, valamint a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 6. és 8. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül, ha a Bizottság megállapítja, hogy az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott szabályozási feladatok nemzeti szabályozó hatóságok általi végrehajtásában meglévő eltérések az egységes piac akadályát
  képezik
  , akkor a Bizottság a 8. cikkben foglalt célok elérésének előmozdítása érdekében – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  esetleges véleményét – ▐ határozatot fogadhat el ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásáról.
  ▐

  (2)   Az (1) bekezdésben említett határozat ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányul, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ▐

  (3)   Az (1) bekezdés szerint elfogadott intézkedések körében a Bizottság harmonizált vagy összehangolt elveket állapíthat meg különösen a következő kérdésekre vonatkozóan:






  a) | a szabályozási elvek következetes végrehajtása, beleértve az új szolgáltatások szabályozásának módját
  , a nemzetinél alacsonyabb szintű piacokat, valamint a határon átnyúló üzleti tevékenységgel kapcsolatos elektronikus hírközlési szolgáltatásokat
  is; |
| --- | --- | --- |

21.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

Harmonizációs eljárások

(1)   Az ezen irányelv 9. cikkében, valamint a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 6. és 8. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül, ha a Bizottság megállapítja, hogy az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott szabályozási feladatok nemzeti szabályozó hatóságok általi végrehajtásában meglévő eltérések az egységes piac akadályát
  képezik
  , akkor a Bizottság a 8. cikkben foglalt célok elérésének előmozdítása érdekében – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  esetleges véleményét – ▐ határozatot fogadhat el ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásáról.

▐

(2)   Az (1) bekezdésben említett határozat ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányul, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ▐

(3)   Az (1) bekezdés szerint elfogadott intézkedések körében a Bizottság harmonizált vagy összehangolt elveket állapíthat meg különösen a következő kérdésekre vonatkozóan:

a)

a szabályozási elvek következetes végrehajtása, beleértve az új szolgáltatások szabályozásának módját
  , a nemzetinél alacsonyabb szintű piacokat, valamint a határon átnyúló üzleti tevékenységgel kapcsolatos elektronikus hírközlési szolgáltatásokat
  is;

| b) | a szám-, a név- és a címkiosztás egyes vonatkozásai, beleértve a számtartományokat, a számok és az azonosítók hordozhatóságát, a szám- és a címfordítási rendszereket és a »112« hívószámon elérhető segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáférést is; |
| --- | --- |

b)

a szám-, a név- és a címkiosztás egyes vonatkozásai, beleértve a számtartományokat, a számok és az azonosítók hordozhatóságát, a szám- és a címfordítási rendszereket és a »112« hívószámon elérhető segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáférést is;

| c) | a
  2002/22/EK irányelvben (egyetemes szolgáltatási irányelv) nem szereplő,
  fogyasztókkal kapcsolatos kérdések, beleértve

  különösen
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások és készülékek fogyatékkal élő végfelhasználók általi hozzáférhetőségét is; |
| --- | --- |

c)

a
  2002/22/EK irányelvben (egyetemes szolgáltatási irányelv) nem szereplő,
  fogyasztókkal kapcsolatos kérdések, beleértve

  különösen
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások és készülékek fogyatékkal élő végfelhasználók általi hozzáférhetőségét is;

| d) | a szabályozó hatóságok számvitele
  , beleértve a befektetési kockázat számítását is
  .
  ▐” |
| --- | --- |

d)

a szabályozó hatóságok számvitele
  , beleértve a befektetési kockázat számítását is
  .

▐”

| 22. | A 20. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha az ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján kirótt kötelezettségekkel kapcsolatban jogvita keletkezik olyan szolgáltatók között, amelyek egyike egy adott tagállamban elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, akkor az érintett nemzeti szabályozó hatóság – bármelyik fél kérésére és a (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jogvita lehető legrövidebb időn belül, a kivételes körülmények esetét kivéve minden esetben legkésőbb négy hónapon belül történő megoldása végett kötelező erejű határozatot bocsát ki. Az érintett tagállam megköveteli, hogy minden fél teljes mértékben működjön együtt a nemzeti szabályozó hatósággal.” |
| --- | --- |

22.

A 20. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha az ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján kirótt kötelezettségekkel kapcsolatban jogvita keletkezik olyan szolgáltatók között, amelyek egyike egy adott tagállamban elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, akkor az érintett nemzeti szabályozó hatóság – bármelyik fél kérésére és a (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jogvita lehető legrövidebb időn belül, a kivételes körülmények esetét kivéve minden esetben legkésőbb négy hónapon belül történő megoldása végett kötelező erejű határozatot bocsát ki. Az érintett tagállam megköveteli, hogy minden fél teljes mértékben működjön együtt a nemzeti szabályozó hatósággal.”

| 23. | A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „21. cikk


  Határon átnyúló jogviták rendezése

  (1)   Ha ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján határon átnyúló jogvita keletkezik olyan felek között, amelyek különböző tagállamokban rendelkeznek székhellyel, és a jogvita elbírálására több tagállam nemzeti szabályozó hatósága is rendelkezik hatáskörrel, akkor a (2), a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott rendelkezések szerint kell eljárni.
  (2)   Bármely fél az érintett nemzeti szabályozó hatóságok elé utalhatja a jogvitát. A hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok összehangolják erőfeszítéseiket a
  BERT-en belül – amennyiben lehetséges, közös határozat elfogadásával – a
  jogvitának a 8. cikkben meghatározott célokkal összhangban történő megoldása érdekében.
  A nemzeti szabályozó hatóságok által a jogvita során hozott határozat részeként valamely vállalkozás számára megállapított kötelezettségnek meg kell felelnie ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseinek.


  A jogvitára hatáskörrel rendelkező bármely nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a
  BERT-et
  , hogy az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint adjon ki ajánlást azokról az intézkedésekről, amelyeket a keretirányelv, illetőleg a különös irányelvek rendelkezéseinek megfelelően a jogvita rendezése érdekében meg kell tenni.
  Ha a
  BERT-hez
  ilyen kérelmet nyújtottak be, a jogvita bármely vonatkozásában hatáskörrel rendelkező valamennyi nemzeti szabályozó hatóság a jogvita rendezésére irányuló intézkedések megtétele előtt – a nemzeti szabályozó hatóságok által megtehető sürgős intézkedések sérelme nélkül – megvárja a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint kiadott ajánlást.
  A nemzeti szabályozó hatóság által a jogvita rendezése érdekében vállalkozásokra kirótt kötelezettségeknek igazodniuk kell ezen irányelv, illetve a különös irányelvek rendelkezéseihez, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venniük a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint kiadott ajánlást.
  (3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok utasítsák el a jogvita rendezésére irányuló kérelmet abban az esetben, ha léteznek más mechanizmusok, beleértve a közvetítést, amelyek jobban hozzájárulnak a jogvita kellő időben és a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő rendezéséhez.
  A nemzeti szabályozó hatóság erről haladéktalanul tájékoztatja a feleket. Ha a jogvita rendezése négy hónap elteltével nem történt meg, ha a jogvita megoldása érdekében a sérelmet szenvedett fél nem fordult bírósághoz, valamint bármelyik fél kérésére a nemzeti szabályozó hatóságok – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint kiadott ajánlást – összehangolják erőfeszítéseiket
  – amennyiben lehetséges, közös határozat elfogadásával –
  a jogvitának a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő megoldása érdekében.
  (4)   A (2) bekezdésben előírt eljárás nem zárja ki, hogy a felek valamelyike bíróság előtt keresetet indítson.” |
| --- | --- |

23.

A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

Határon átnyúló jogviták rendezése

(1)   Ha ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján határon átnyúló jogvita keletkezik olyan felek között, amelyek különböző tagállamokban rendelkeznek székhellyel, és a jogvita elbírálására több tagállam nemzeti szabályozó hatósága is rendelkezik hatáskörrel, akkor a (2), a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott rendelkezések szerint kell eljárni.

(2)   Bármely fél az érintett nemzeti szabályozó hatóságok elé utalhatja a jogvitát. A hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok összehangolják erőfeszítéseiket a
  BERT-en belül – amennyiben lehetséges, közös határozat elfogadásával – a
  jogvitának a 8. cikkben meghatározott célokkal összhangban történő megoldása érdekében.
  A nemzeti szabályozó hatóságok által a jogvita során hozott határozat részeként valamely vállalkozás számára megállapított kötelezettségnek meg kell felelnie ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseinek.

A jogvitára hatáskörrel rendelkező bármely nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a
  BERT-et
  , hogy az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint adjon ki ajánlást azokról az intézkedésekről, amelyeket a keretirányelv, illetőleg a különös irányelvek rendelkezéseinek megfelelően a jogvita rendezése érdekében meg kell tenni.

Ha a
  BERT-hez
  ilyen kérelmet nyújtottak be, a jogvita bármely vonatkozásában hatáskörrel rendelkező valamennyi nemzeti szabályozó hatóság a jogvita rendezésére irányuló intézkedések megtétele előtt – a nemzeti szabályozó hatóságok által megtehető sürgős intézkedések sérelme nélkül – megvárja a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint kiadott ajánlást.

A nemzeti szabályozó hatóság által a jogvita rendezése érdekében vállalkozásokra kirótt kötelezettségeknek igazodniuk kell ezen irányelv, illetve a különös irányelvek rendelkezéseihez, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venniük a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint kiadott ajánlást.

(3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok utasítsák el a jogvita rendezésére irányuló kérelmet abban az esetben, ha léteznek más mechanizmusok, beleértve a közvetítést, amelyek jobban hozzájárulnak a jogvita kellő időben és a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő rendezéséhez.

A nemzeti szabályozó hatóság erről haladéktalanul tájékoztatja a feleket. Ha a jogvita rendezése négy hónap elteltével nem történt meg, ha a jogvita megoldása érdekében a sérelmet szenvedett fél nem fordult bírósághoz, valamint bármelyik fél kérésére a nemzeti szabályozó hatóságok – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 18. cikke szerint kiadott ajánlást – összehangolják erőfeszítéseiket
  – amennyiben lehetséges, közös határozat elfogadásával –
  a jogvitának a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő megoldása érdekében.

(4)   A (2) bekezdésben előírt eljárás nem zárja ki, hogy a felek valamelyike bíróság előtt keresetet indítson.”

| 24. | Az irányelv a következő 21a. cikkel egészül ki:
  „21a. cikk


  Jogkövetkezmények

  A tagállamok megállapítják az ezen irányelv és a különös irányelvek szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésének jogkövetkezményeit, és minden szükséges intézkedést megtesznek az említett irányelvek végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt jogkövetkezményeknek
  megfelelőnek,
  hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ezeket a rendelkezéseket legkésőbb ...-ig (22) bejelentik a Bizottságnak, és haladéktalanul értesítik a Bizottságot a rendelkezéseket érintő minden későbbi módosításról.” |
| --- | --- |

24.

Az irányelv a következő 21a. cikkel egészül ki:

„21a. cikk

Jogkövetkezmények

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv és a különös irányelvek szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésének jogkövetkezményeit, és minden szükséges intézkedést megtesznek az említett irányelvek végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt jogkövetkezményeknek
  megfelelőnek,
  hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ezeket a rendelkezéseket legkésőbb ...-ig (22) bejelentik a Bizottságnak, és haladéktalanul értesítik a Bizottságot a rendelkezéseket érintő minden későbbi módosításról.”

| 25. | A 22. cikk a következőképpen módosul:








  a) | A következő bekezdés kerül beillesztésre:


  „
  (1a)
     
  Az (1) bekezdéstől való eltéréssel, a 9c. cikknek megfelelő intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságot a 676/2002/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott Rádióspektrum-politikai Bizottság segíti.
  ” |
| --- | --- | --- |

25.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

A következő bekezdés kerül beillesztésre:

„
  (1a)
     
  Az (1) bekezdéstől való eltéréssel, a 9c. cikknek megfelelő intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságot a 676/2002/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott Rádióspektrum-politikai Bizottság segíti.
  ”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”

| c) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.” |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”

| 26. | A 27. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

26.

A 27. cikket el kell hagyni.

| 27. | Az I. mellékletet el kell hagyni
  , a II. mellékletet pedig módosítani kell az ezen irányelv mellékletének megfelelően. |
| --- | --- |

27.

Az I. mellékletet el kell hagyni
  , a II. mellékletet pedig módosítani kell az ezen irányelv mellékletének megfelelően.

2. cikk

A 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) módosítása

A 2002/19/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:








  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:







  „a) | »hozzáférés«: eszközök és/vagy szolgáltatások rendelkezésre bocsátása más vállalkozás számára, meghatározott feltételek mellett, kizárólagos vagy nem kizárólagos jelleggel, elektronikus hírközlési szolgáltatások,
  köztük
  információs társadalommal összefüggő szolgáltatások vagy műsorszolgáltatói tartalomszolgáltatás nyújtása céljából. Magában foglalja többek között: a hálózati elemekhez és a kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférést, amely tartalmazhatja a berendezések helyhez kötött vagy nem helyhez kötött módon történő csatlakoztatását (ez tartalmazza különösen a helyi hurokhoz való hozzáférést és a helyi hurok révén történő szolgáltatásnyújtáshoz szükséges eszközökhöz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést), továbbá a fizikai infrastruktúrához való hozzáférést, beleértve az épületeket, az alépítményeket és az antennatartókat; a megfelelő szoftverrendszerekhez – köztük a működést támogató rendszerekhez – való hozzáférést, a számfordításhoz, illetve az azzal egyenértékű funkcióval rendelkező rendszerekhez való hozzáférést,
  a szükséges előfizetői információhoz és a végfelhasználóknak kiszámlázott összegek nyilvántartórendszerek számára történő visszafizetésére szolgáló mechanizmusok-hoz való hozzáférést,
  a helyhez kötött és a mobil rendszerekhez való hozzáférést különösen barangolás céljából, a digitális televíziós szolgáltatások feltételes hozzáférésű rendszereihez való hozzáférést.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

»hozzáférés«: eszközök és/vagy szolgáltatások rendelkezésre bocsátása más vállalkozás számára, meghatározott feltételek mellett, kizárólagos vagy nem kizárólagos jelleggel, elektronikus hírközlési szolgáltatások,
  köztük
  információs társadalommal összefüggő szolgáltatások vagy műsorszolgáltatói tartalomszolgáltatás nyújtása céljából. Magában foglalja többek között: a hálózati elemekhez és a kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférést, amely tartalmazhatja a berendezések helyhez kötött vagy nem helyhez kötött módon történő csatlakoztatását (ez tartalmazza különösen a helyi hurokhoz való hozzáférést és a helyi hurok révén történő szolgáltatásnyújtáshoz szükséges eszközökhöz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést), továbbá a fizikai infrastruktúrához való hozzáférést, beleértve az épületeket, az alépítményeket és az antennatartókat; a megfelelő szoftverrendszerekhez – köztük a működést támogató rendszerekhez – való hozzáférést, a számfordításhoz, illetve az azzal egyenértékű funkcióval rendelkező rendszerekhez való hozzáférést,
  a szükséges előfizetői információhoz és a végfelhasználóknak kiszámlázott összegek nyilvántartórendszerek számára történő visszafizetésére szolgáló mechanizmusok-hoz való hozzáférést,
  a helyhez kötött és a mobil rendszerekhez való hozzáférést különösen barangolás céljából, a digitális televíziós szolgáltatások feltételes hozzáférésű rendszereihez való hozzáférést.”

| b) | Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  e) | »helyi hurok«: az a fizikai érpár, amely a nyilvános, helyhez kötött elektronikus hírközlő hálózatban valamely [...] hálózati végpontot összekapcsol a fő kábelrendezővel vagy annak megfelelő eszközzel.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  e)

»helyi hurok«: az a fizikai érpár, amely a nyilvános, helyhez kötött elektronikus hírközlő hálózatban valamely [...] hálózati végpontot összekapcsol a fő kábelrendezővel vagy annak megfelelő eszközzel.
  ”

| 2. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nyilvános hírközlő hálózatok üzemeltetői jogosultak és – amennyiben a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 4. cikkének megfelelően arra felhatalmazott más vállalkozások kérik – kötelesek a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások
  , vagy a tartalomszolgáltatás és az információs társadalomhoz kapcsolódó szolgáltatások
  nyújtása végett egymással az összekapcsolásról tárgyalásokat folytatni annak érdekében, hogy a szolgáltatások nyújtását és együttműködési képességét a Közösség egészében biztosítsák. Az üzemeltetők más vállalkozásoknak olyan feltételek mellett kínálják a hozzáférést és az összekapcsolást, amelyek összhangban vannak a nemzeti szabályozó hatóság által az 5–8. cikkek alapján előírt kötelezettségekkel.
  Az összekapcsolás feltételei azonban nem vezethetnek az interoperabilitás indokolatlan korlátozásához.
  ” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nyilvános hírközlő hálózatok üzemeltetői jogosultak és – amennyiben a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 4. cikkének megfelelően arra felhatalmazott más vállalkozások kérik – kötelesek a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások
  , vagy a tartalomszolgáltatás és az információs társadalomhoz kapcsolódó szolgáltatások
  nyújtása végett egymással az összekapcsolásról tárgyalásokat folytatni annak érdekében, hogy a szolgáltatások nyújtását és együttműködési képességét a Közösség egészében biztosítsák. Az üzemeltetők más vállalkozásoknak olyan feltételek mellett kínálják a hozzáférést és az összekapcsolást, amelyek összhangban vannak a nemzeti szabályozó hatóság által az 5–8. cikkek alapján előírt kötelezettségekkel.
  Az összekapcsolás feltételei azonban nem vezethetnek az interoperabilitás indokolatlan korlátozásához.
  ”

| 3. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  A nemzeti szabályozó hatóságok – a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében foglalt célok érdekében eljárva – ösztönzik és adott esetben biztosítják, ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban, a megfelelő hozzáférést és összekapcsolást, valamint a szolgáltatások együttműködési képességét, feladatkörüket oly módon gyakorolva, hogy az a hatékonyságot, a fenntartható versenyt, a befektetést és az innovációt és előmozdítsa, és a végfelhasználók számára a lehető legelőnyösebb legyen.




  Különösen, a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások vonatkozásában a 8. cikknek megfelelően tehető intézkedések sérelme nélkül, a nemzeti szabályozó hatóságok megállapíthatnak:










  a) | a végpontok közötti összeköttetés vagy harmadik fél által nyújtott szolgáltatásokhoz tisztességes és ésszerű feltételekkel való hozzáférés biztosításához szükséges mértékben kötelezettségeket a végfelhasználók hozzáférését ellenőrző vállalkozások számára, beleértve indokolt esetben a kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy kapcsolják össze hálózataikat, ha azok még nincsenek összekapcsolva, illetve hogy tegyék szolgáltatásukat interoperábilissá, többek között a végfelhasználóknak kiszámlázott összegek szolgáltatók számára történő visszafizetésével kapcsolatos tisztességes, átlátható és ésszerű mechanizmusok által. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  A nemzeti szabályozó hatóságok – a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében foglalt célok érdekében eljárva – ösztönzik és adott esetben biztosítják, ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban, a megfelelő hozzáférést és összekapcsolást, valamint a szolgáltatások együttműködési képességét, feladatkörüket oly módon gyakorolva, hogy az a hatékonyságot, a fenntartható versenyt, a befektetést és az innovációt és előmozdítsa, és a végfelhasználók számára a lehető legelőnyösebb legyen.

Különösen, a jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozások vonatkozásában a 8. cikknek megfelelően tehető intézkedések sérelme nélkül, a nemzeti szabályozó hatóságok megállapíthatnak:

a)

a végpontok közötti összeköttetés vagy harmadik fél által nyújtott szolgáltatásokhoz tisztességes és ésszerű feltételekkel való hozzáférés biztosításához szükséges mértékben kötelezettségeket a végfelhasználók hozzáférését ellenőrző vállalkozások számára, beleértve indokolt esetben a kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy kapcsolják össze hálózataikat, ha azok még nincsenek összekapcsolva, illetve hogy tegyék szolgáltatásukat interoperábilissá, többek között a végfelhasználóknak kiszámlázott összegek szolgáltatók számára történő visszafizetésével kapcsolatos tisztességes, átlátható és ésszerű mechanizmusok által.

| b) | a végfelhasználóknak valamely tagállam által meghatározott digitális rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokhoz való hozzáférése biztosításához szükséges mértékben kötelezettségeket az üzemeltetők számára arra vonatkozóan, hogy tisztességes, ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett biztosítsanak hozzáférést az I. melléklet II. részében említett egyéb eszközökhöz. |
| --- | --- |

b)

a végfelhasználóknak valamely tagállam által meghatározott digitális rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatásokhoz való hozzáférése biztosításához szükséges mértékben kötelezettségeket az üzemeltetők számára arra vonatkozóan, hogy tisztességes, ésszerű és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett biztosítsanak hozzáférést az I. melléklet II. részében említett egyéb eszközökhöz.

(2)   Az (1) bekezdés alapján előírt kötelezettségeknek és feltételeknek objektívnek, átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6.
  ,
  7.
  és 7a.
  cikkében előírt eljárással összhangban kell őket alkalmazni.

A megállapítandó kötelezettségek és feltételek arányosságának felmérésekor a nemzeti szabályozó hatóságok figyelembe veszik a saját államukban a verseny különféle, területenként eltérő feltételeit.
  ”

| b) | A (3) és a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A (3) és a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 4. | A 6. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A piaci folyamatok és a technológiai fejlődés fényében a Bizottság az I. melléklet módosítása céljából végrehajtási intézkedéseket fogadhat el. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni ▐.
  Az e bekezdésben előírt rendelkezések előkészítésében az
  Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT)
  segítséget nyújthat a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

4.

A 6. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A piaci folyamatok és a technológiai fejlődés fényében a Bizottság az I. melléklet módosítása céljából végrehajtási intézkedéseket fogadhat el. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni ▐.

Az e bekezdésben előírt rendelkezések előkészítésében az
  Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT)
  segítséget nyújthat a Bizottságnak.”

| 5. | A 7. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A 7. cikket el kell hagyni.

| 6. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdésben az „a 9–13. cikkben” szövegrész helyébe az „a 9–13a. cikkben” szöveg lép. |
| --- | --- | --- |

6.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben az „a 9–13. cikkben” szövegrész helyébe az „a 9–13a. cikkben” szöveg lép.

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  Amennyiben a 2002/21/EK irányelv („keretirányelv”) 16. cikke szerint végzett piacelemzés eredményeként egy üzemeltetőt egy bizonyos piacon jelentős piaci erővel rendelkezőként jelölnek ki, a nemzeti szabályozó hatóságok szükség szerint előírják az ezen irányelv 9–13. cikkében meghatározott kötelezettségeket, a 2002/21/EK irányelv („keretirányelv”) 7a. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően.
  ” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  Amennyiben a 2002/21/EK irányelv („keretirányelv”) 16. cikke szerint végzett piacelemzés eredményeként egy üzemeltetőt egy bizonyos piacon jelentős piaci erővel rendelkezőként jelölnek ki, a nemzeti szabályozó hatóságok szükség szerint előírják az ezen irányelv 9–13. cikkében meghatározott kötelezettségeket, a 2002/21/EK irányelv („keretirányelv”) 7a. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően.
  ”

| c) | A (3) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés a következőképpen módosul:






  — | az első bekezdésben az „az 5. cikk (1) bekezdésének, az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek” szövegrész helyébe az „az 5. cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek” szöveg lép, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés a következőképpen módosul:

—

az első bekezdésben az „az 5. cikk (1) bekezdésének, az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek” szövegrész helyébe az „az 5. cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek” szöveg lép,

| — | a második bekezdésben az „a távközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 1997. december 15-i 97/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (23)” szövegrész helyébe az „az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (24) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv)” szöveg lép |
| --- | --- |

—

a második bekezdésben az „a távközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 1997. december 15-i 97/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (23)” szövegrész helyébe az „az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (24) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv)” szöveg lép

| ii. | a második albekezdés kiegészül a következő második mondattal:
  „A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének m) pontjával összhangban benyújtott véleményt.” |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdés kiegészül a következő második mondattal:

„A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a
  BERT
  által az [Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének m) pontjával összhangban benyújtott véleményt.”

| 7. | A 9. cikk a következőképpen módosul
  :








  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés tekintetében átláthatósági kötelezettségeket állapíthatnak meg, megkövetelve az üzemeltetőktől, hogy meghatározott információkat bocsássanak rendelkezésre, így számviteli információkat, műszaki előírásokat, hálózati jellemzőket, szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való hozzáférési korlátozásokat, forgalomkezelési politikákat, a szolgáltatás és a használat feltételeit, valamint az árakat.
  ” |
| --- | --- | --- |

7.

A 9. cikk a következőképpen módosul
  :

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés tekintetében átláthatósági kötelezettségeket állapíthatnak meg, megkövetelve az üzemeltetőktől, hogy meghatározott információkat bocsássanak rendelkezésre, így számviteli információkat, műszaki előírásokat, hálózati jellemzőket, szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való hozzáférési korlátozásokat, forgalomkezelési politikákat, a szolgáltatás és a használat feltételeit, valamint az árakat.
  ”

| b) | A (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (4)
     
  A (3) bekezdés ellenére, ha egy üzemeltetőről kiderül, hogy egy meghatározó piacon a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 14. cikkével összhangban a helyhez kötött helyi hozzáférés tekintetében jelentős piaci erővel rendelkezik, a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják egy, legalább a II. mellékletben foglalt elemeket tartalmazó referenciaajánlat közzétételét.
  ” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„
  (4)
     
  A (3) bekezdés ellenére, ha egy üzemeltetőről kiderül, hogy egy meghatározó piacon a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 14. cikkével összhangban a helyhez kötött helyi hozzáférés tekintetében jelentős piaci erővel rendelkezik, a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják egy, legalább a II. mellékletben foglalt elemeket tartalmazó referenciaajánlat közzétételét.
  ”

| c) | Az (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság a piaci folyamatokkal és a technológiai fejlődéssel összhangban módosításokat hajthat végre a II. mellékleten. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. Rendkívül sürgős esetekben a Bizottság alkalmazhatja a 14. cikk (4) bekezdésében előírt sürgősségi eljárást. E bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásában a
  BERT
  segítséget nyújthat a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság a piaci folyamatokkal és a technológiai fejlődéssel összhangban módosításokat hajthat végre a II. mellékleten. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. Rendkívül sürgős esetekben a Bizottság alkalmazhatja a 14. cikk (4) bekezdésében előírt sürgősségi eljárást. E bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásában a
  BERT
  segítséget nyújthat a Bizottságnak.”

| 8. | A 12. cikk a következőképpen módosul
  :
  „12. cikk


  Meghatározott hálózati elemekhez kapcsolódó hozzáférési és használati kötelezettségek



  (1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban kötelezettségeket állapíthat meg az üzemeltetők számára a meghatározott hálózati elemekhez és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférés és azok használata iránti ésszerű kérelmek teljesítésére vonatkozóan, többek között olyan helyzetekben, amikor a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a hozzáférés biztosításának megtagadása, illetve az ahhoz hasonló hatású indokolatlan feltételek kikötése kiskereskedelmi szinten gátolná a fenntartható versenypiac kialakulását, vagy nem szolgálná a végfelhasználók érdekeit.




  Az üzemeltetőket többek közt az alábbiakra kötelezik:










  a) | adjanak hozzáférést harmadik felek számára a meghatározott hálózati elemekhet és/vagy eszközökhöz, beleértve a helyi hurokhoz való átengedett hozzáférést; |
| --- | --- | --- |

8.

A 12. cikk a következőképpen módosul
  :

„12. cikk

Meghatározott hálózati elemekhez kapcsolódó hozzáférési és használati kötelezettségek

(1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban kötelezettségeket állapíthat meg az üzemeltetők számára a meghatározott hálózati elemekhez és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférés és azok használata iránti ésszerű kérelmek teljesítésére vonatkozóan, többek között olyan helyzetekben, amikor a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a hozzáférés biztosításának megtagadása, illetve az ahhoz hasonló hatású indokolatlan feltételek kikötése kiskereskedelmi szinten gátolná a fenntartható versenypiac kialakulását, vagy nem szolgálná a végfelhasználók érdekeit.

Az üzemeltetőket többek közt az alábbiakra kötelezik:

a)

adjanak hozzáférést harmadik felek számára a meghatározott hálózati elemekhet és/vagy eszközökhöz, beleértve a helyi hurokhoz való átengedett hozzáférést;

| b) | tárgyaljanak jóhiszeműen a hozzáférést kérő vállalkozásokkal; |
| --- | --- |

b)

tárgyaljanak jóhiszeműen a hozzáférést kérő vállalkozásokkal;

| c) | ne vonják vissza az eszközökhöz való már megadott hozzáférést; |
| --- | --- |

c)

ne vonják vissza az eszközökhöz való már megadott hozzáférést;

| d) | nyújtsanak meghatározott szolgáltatásokat nagykereskedelmi alapon harmadik felek számára; |
| --- | --- |

d)

nyújtsanak meghatározott szolgáltatásokat nagykereskedelmi alapon harmadik felek számára;

| e) | adjanak nyílt hozzáférést műszaki interfészekhez, protokollokhoz vagy más kulcsfontosságú technológiákhoz, amelyek nélkülözhetetlenek a szolgáltatások interoperabilitásához vagy a virtuális hálózati szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

e)

adjanak nyílt hozzáférést műszaki interfészekhez, protokollokhoz vagy más kulcsfontosságú technológiákhoz, amelyek nélkülözhetetlenek a szolgáltatások interoperabilitásához vagy a virtuális hálózati szolgáltatásokhoz;

| f) | helymegosztást vagy más formában közös eszközhasználatot biztosítsanak, így különösen biztosítsák az alépítmények, az épületek, az épületeke való becsatlakozások, az
  antennatornyok és más támogatókonstrukciók
  , az antennatartók, az ellenőrzőaknák
  , a
  szekrények
  , valamint más, nem aktív hálózati elemek
  közös használatát; |
| --- | --- |

f)

helymegosztást vagy más formában közös eszközhasználatot biztosítsanak, így különösen biztosítsák az alépítmények, az épületek, az épületeke való becsatlakozások, az
  antennatornyok és más támogatókonstrukciók
  , az antennatartók, az ellenőrzőaknák
  , a
  szekrények
  , valamint más, nem aktív hálózati elemek
  közös használatát;

| fa) | adjanak alépítményekhez való hozzáférés biztosítására vonatkozó referenciaajánlatot harmadik felek számára; |
| --- | --- |

fa)

adjanak alépítményekhez való hozzáférés biztosítására vonatkozó referenciaajánlatot harmadik felek számára;

| g) | nyújtsanak meghatározott szolgáltatásokat, amelyekre a végpontok közötti szolgáltatásoktól a felhasználókig való interoperabilitás biztosítására van szükség, beleértve az intelligens hálózati szolgáltatásokhoz vagy a mobilhálózatokon való barangolószolgáltatáshoz szükséges eszközöket is; |
| --- | --- |

g)

nyújtsanak meghatározott szolgáltatásokat, amelyekre a végpontok közötti szolgáltatásoktól a felhasználókig való interoperabilitás biztosítására van szükség, beleértve az intelligens hálózati szolgáltatásokhoz vagy a mobilhálózatokon való barangolószolgáltatáshoz szükséges eszközöket is;

| h) | biztosítsák a szolgáltatásnyújtás terén az igazságos verseny biztosításához szükséges operációs támogatórendszerekhez vagy hasonló szoftverrendszerekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

h)

biztosítsák a szolgáltatásnyújtás terén az igazságos verseny biztosításához szükséges operációs támogatórendszerekhez vagy hasonló szoftverrendszerekhez való hozzáférést;

| i) | kössék össze a hálózatokat vagy hálózati eszközöket; |
| --- | --- |

i)

kössék össze a hálózatokat vagy hálózati eszközöket;

| j) | biztosítsanak hozzáférést a kapcsolódó szolgáltatásokhoz, így egyebek mellett az azonosítási, a helymeghatározási és a jelenlét-ellenőrző funkciókhoz. |
| --- | --- |

j)

biztosítsanak hozzáférést a kapcsolódó szolgáltatásokhoz, így egyebek mellett az azonosítási, a helymeghatározási és a jelenlét-ellenőrző funkciókhoz.

A nemzeti szabályozóhatóságok ezekhez a kötelezettségekhez hozzátehetnek az igazságosságra, elfogadhatóságra és időbeliségre vonatkozó feltételeket.

(2)
     
  Ha a nemzeti szabályozó hatóságok fontolóra veszik, hogy az (1) bekezdésben szereplő kötelezettségeket kiróják-e, különösen pedig amikor azt vizsgálják, hogy ezek a kötelezettségek arányosak lennének-e a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglaltakkal, figyelembe kell venniük különösen a következő tényezőket:

| a) | a piacfejlődés ütemének tükrében a versengő eszközök használatának vagy üzembe helyezésének műszaki és gazdasági megvalósíthatóságát, figyelembe véve a szóban forgó összekapcsolás és hozzáférés jellegét és típusát; beleértve az egyéb upstream hozzáférési termékek, például alépítményekhez való hozzáférés megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

a)

a piacfejlődés ütemének tükrében a versengő eszközök használatának vagy üzembe helyezésének műszaki és gazdasági megvalósíthatóságát, figyelembe véve a szóban forgó összekapcsolás és hozzáférés jellegét és típusát; beleértve az egyéb upstream hozzáférési termékek, például alépítményekhez való hozzáférés megvalósíthatóságát;

| b) | a felajánlott hozzáférés biztosításának megvalósíthatósága az elérhető kapacitás fényében; |
| --- | --- |

b)

a felajánlott hozzáférés biztosításának megvalósíthatósága az elérhető kapacitás fényében;

| c) | az eszköz tulajdonosának kezdeti befektetését, szem előtt tartva minden közbefektetést és a befektetés kockázatait, ideértve az új eszközökhöz hozzáférő vállalkozások közötti megfelelő kockázatmegosztást; |
| --- | --- |

c)

az eszköz tulajdonosának kezdeti befektetését, szem előtt tartva minden közbefektetést és a befektetés kockázatait, ideértve az új eszközökhöz hozzáférő vállalkozások közötti megfelelő kockázatmegosztást;

| d) | a verseny – elsősorban az infrastrukturális verseny – hosszú távú megőrzésének szükségességét; |
| --- | --- |

d)

a verseny – elsősorban az infrastrukturális verseny – hosszú távú megőrzésének szükségességét;

| e) | adott esetben minden vonatkozó szellemi tulajdonjogot; |
| --- | --- |

e)

adott esetben minden vonatkozó szellemi tulajdonjogot;

| f) | páneurópai szolgáltatások nyújtását. |
| --- | --- |

f)

páneurópai szolgáltatások nyújtását.

(3)   Amikor a nemzeti szabályozó hatóságok e cikk rendelkezéseivel összhangban hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettségeket írnak elő egy üzemeltető számára, akkor a szükségesnek ítélt körben, a hálózat szabályos működésének biztosítása céljából műszaki vagy üzemeltetési feltételeket állapíthatnak meg a szolgáltató és/vagy a hozzáférés kedvezményezettjei számára. A konkrét műszaki normák, illetve előírások betartására irányuló kötelezettségeknek összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv 17.
  cikkének
  megfelelően megállapított szabványokkal és előírásokkal.”

| 9. | Az 13. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság – a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban – az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés bizonyos típusainak szolgáltatása tekintetében a költségmegtérülésre és az árszabályozásra vonatkozó kötelezettségeket állapíthat meg – beleértve az árak költségalapúságára vonatkozó és a költségszámítási rendszerekre vonatkozó kötelezettségeket – abban az esetben, ha a piacelemzés azt mutatja, hogy a tényleges verseny hiányának következtében az érintett üzemeltető a végfelhasználók kárára túlságosan magas szinten tarthatja az árakat vagy árprést alkalmazhat. A nemzeti szabályozó hatóság figyelembe veszi az üzemeltető befektetését, és biztosítja számára a megfelelő befektetett tőke ésszerű megtérülését, továbbá – a 2000/21/EK irányelv (keretirányelv) 19. cikke (3) bekezdés d) pontjának sérelme nélkül figyelembe veszi a felmerülő kockázatokat és a megfelelő kockázatmegosztást a befektető és az új eszközökhöz hozzáférést élvező vállalkozók között, beleértve a differenciált rövid távú és hosszú távú kockázatmegosztási megállapodásokat.
  ” |
| --- | --- | --- |

9.

Az 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság – a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban – az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés bizonyos típusainak szolgáltatása tekintetében a költségmegtérülésre és az árszabályozásra vonatkozó kötelezettségeket állapíthat meg – beleértve az árak költségalapúságára vonatkozó és a költségszámítási rendszerekre vonatkozó kötelezettségeket – abban az esetben, ha a piacelemzés azt mutatja, hogy a tényleges verseny hiányának következtében az érintett üzemeltető a végfelhasználók kárára túlságosan magas szinten tarthatja az árakat vagy árprést alkalmazhat. A nemzeti szabályozó hatóság figyelembe veszi az üzemeltető befektetését, és biztosítja számára a megfelelő befektetett tőke ésszerű megtérülését, továbbá – a 2000/21/EK irányelv (keretirányelv) 19. cikke (3) bekezdés d) pontjának sérelme nélkül figyelembe veszi a felmerülő kockázatokat és a megfelelő kockázatmegosztást a befektető és az új eszközökhöz hozzáférést élvező vállalkozók között, beleértve a differenciált rövid távú és hosszú távú kockázatmegosztási megállapodásokat.
  ”

| b) | a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (5)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a hosszú távú kockázatmegosztó szerződések szerinti hozzáférési díjak összhangban álljanak a hatékony üzemeltető hosszú távú növekvő költségeivel, figyelembe véve az üzemeltető által az új piacon számított penetrációt és azt, hogy a rövid távú szerződések szerinti hozzáférési díjak kockázati felárat tartalmaznak. E kockázati felárat az új hozzáférés piaci penetrációjának növekedésével fokozatosan meg kell szüntetni. Az árprés-teszteket a kockázati felárat tartalmazó rövid távú szerződésekre nem kell alkalmazni.
  ” |
| --- | --- |

b)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (5)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a hosszú távú kockázatmegosztó szerződések szerinti hozzáférési díjak összhangban álljanak a hatékony üzemeltető hosszú távú növekvő költségeivel, figyelembe véve az üzemeltető által az új piacon számított penetrációt és azt, hogy a rövid távú szerződések szerinti hozzáférési díjak kockázati felárat tartalmaznak. E kockázati felárat az új hozzáférés piaci penetrációjának növekedésével fokozatosan meg kell szüntetni. Az árprés-teszteket a kockázati felárat tartalmazó rövid távú szerződésekre nem kell alkalmazni.
  ”

| 10. | Az irányelv a következő 13a. és 13b. cikkel egészül ki:
  „13a. cikk


  Funkcionális szétválasztás

  (1)   A nemzeti szabályozó hatóság a 8. cikkben, különösen a 8. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban a vertikálisan integrált vállalkozásokat
  rendkívüli intézkedésként
  arra kötelezheti, hogy a
  megkötött
  hozzáférési termékek nagykereskedelmi szolgáltatásával kapcsolatos tevékenységüket önállóan működő gazdasági egység keretében végezzék.
  Ez a gazdasági egység valamennyi vállalkozásnak, ideértve az anyavállalat más gazdasági egységeit is, egységes határidővel és szerződési feltételekkel, ideértve az árat és a szolgáltatás színvonalát is, továbbá azonos rendszerek és folyamatok révén köteles nyújtani a hozzáférési termékeket és szolgáltatásokat.
  (2)   Ha a nemzeti szabályozó hatóság funkcionális szétválasztásra irányuló kötelezettséget kíván előírni,
  javaslatot
  nyújt be a Bizottsághoz, amely tartalmazza:






  a) | annak igazolását, hogy az érintett piacoknak a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkében megállapított piacelemzési eljárással összhangban lefolytatott, a tényleges verseny megvalósíthatóságát vizsgáló összehangolt elemzését követően
  ,
  a
  legjobb gyakorlatok megfelelő figyelembe vétele mellett a
  9–13. cikkben meghatározott kötelezettségek közül előírt valamely kötelezettség
  és annak betartatása egy méltányos időkereten belül
  nem eredményezett, és tartósan nem eredményezne tényleges versenyt, továbbá hogy e termékpiacok közül több jelentős mértékű és tartós versenyproblémákat és piaci hiányosságokat mutat; |
| --- | --- | --- |

10.

Az irányelv a következő 13a. és 13b. cikkel egészül ki:

„13a. cikk

Funkcionális szétválasztás

(1)   A nemzeti szabályozó hatóság a 8. cikkben, különösen a 8. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban a vertikálisan integrált vállalkozásokat
  rendkívüli intézkedésként
  arra kötelezheti, hogy a
  megkötött
  hozzáférési termékek nagykereskedelmi szolgáltatásával kapcsolatos tevékenységüket önállóan működő gazdasági egység keretében végezzék.

Ez a gazdasági egység valamennyi vállalkozásnak, ideértve az anyavállalat más gazdasági egységeit is, egységes határidővel és szerződési feltételekkel, ideértve az árat és a szolgáltatás színvonalát is, továbbá azonos rendszerek és folyamatok révén köteles nyújtani a hozzáférési termékeket és szolgáltatásokat.

(2)   Ha a nemzeti szabályozó hatóság funkcionális szétválasztásra irányuló kötelezettséget kíván előírni,
  javaslatot
  nyújt be a Bizottsághoz, amely tartalmazza:

a)

annak igazolását, hogy az érintett piacoknak a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkében megállapított piacelemzési eljárással összhangban lefolytatott, a tényleges verseny megvalósíthatóságát vizsgáló összehangolt elemzését követően
  ,
  a
  legjobb gyakorlatok megfelelő figyelembe vétele mellett a
  9–13. cikkben meghatározott kötelezettségek közül előírt valamely kötelezettség
  és annak betartatása egy méltányos időkereten belül
  nem eredményezett, és tartósan nem eredményezne tényleges versenyt, továbbá hogy e termékpiacok közül több jelentős mértékű és tartós versenyproblémákat és piaci hiányosságokat mutat;

| b) | annak bizonyítékát, hogy belátható időn belül nincs vagy nagyon kis esély van az infrastruktúrákra alapuló versenyre; |
| --- | --- |

b)

annak bizonyítékát, hogy belátható időn belül nincs vagy nagyon kis esély van az infrastruktúrákra alapuló versenyre;

| c) | a szabályozó hatóságra, a vállalkozásra
  , különösen annak munkabírására
  és ennek a hálózatfejlesztési beruházásokkal kapcsolatos ösztönzésére, valamint más érdekeltekre gyakorolt várható hatás, így különösen az infrastruktúra-szintű versenyre gyakorolt várható hatás és
  különösen
  a fogyasztókkal kapcsolatos esetleges hatások elemzését; |
| --- | --- |

c)

a szabályozó hatóságra, a vállalkozásra
  , különösen annak munkabírására
  és ennek a hálózatfejlesztési beruházásokkal kapcsolatos ösztönzésére, valamint más érdekeltekre gyakorolt várható hatás, így különösen az infrastruktúra-szintű versenyre gyakorolt várható hatás és
  különösen
  a fogyasztókkal kapcsolatos esetleges hatások elemzését;

| d) | azon okoknak az elemzése, amelyek igazolják, hogy ez a kötelezettség lenne a versennyel kapcsolatos azonosított problémák/piaci kudarcok kezelését célzó eszközök végrehajtásának leghatékonyabb eszköze
  . |
| --- | --- |

d)

azon okoknak az elemzése, amelyek igazolják, hogy ez a kötelezettség lenne a versennyel kapcsolatos azonosított problémák/piaci kudarcok kezelését célzó eszközök végrehajtásának leghatékonyabb eszköze
  .

▐

(3)   
  A nemzeti szabályozó hatóságnak javaslatába bele kell foglalnia a javasolt intézkedés tervezetét, amelynek
  tartalmaznia kell:

| a) | a szétválasztás pontos jellegét és mértékét ▐; |
| --- | --- |

a)

a szétválasztás pontos jellegét és mértékét ▐;

| b) | az önálló gazdasági egység eszközei, valamint az egység által szolgáltatandó termékek, illetve szolgáltatások megjelölését; |
| --- | --- |

b)

az önálló gazdasági egység eszközei, valamint az egység által szolgáltatandó termékek, illetve szolgáltatások megjelölését;

| c) | az önálló gazdasági egység által foglalkoztatott személyzet függetlenségét biztosító vezetési szabályokat és a kapcsolódó ösztönzőrendszert; |
| --- | --- |

c)

az önálló gazdasági egység által foglalkoztatott személyzet függetlenségét biztosító vezetési szabályokat és a kapcsolódó ösztönzőrendszert;

| d) | a kötelezettségek teljesítését biztosító szabályokat; |
| --- | --- |

d)

a kötelezettségek teljesítését biztosító szabályokat;

| e) | a működési eljárások – különösen más érdekeltekkel szembeni – átláthatóságát biztosító szabályokat; |
| --- | --- |

e)

a működési eljárások – különösen más érdekeltekkel szembeni – átláthatóságát biztosító szabályokat;

| f) | a kötelezettségek teljesítését biztosító monitoringprogramot, beleértve az éves jelentés közzétételét is. |
| --- | --- |

f)

a kötelezettségek teljesítését biztosító monitoringprogramot, beleértve az éves jelentés közzétételét is.

(4)   A Bizottság által a 8. cikk (3) bekezdésének megfelelően az intézkedéstervezetről meghozott határozatot követően a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkében megállapított eljárással összhangban elvégzi a hozzáférési hálózattal kapcsolatos különböző piacok összehangolt elemzését. Az értékelés alapján a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6. és 7. cikkével összhangban dönt kötelezettségek megállapításáról, fenntartásáról, módosításáról, illetőleg visszavonásáról.

(5)   Ha a funkcionális szétválasztásra kötelezett vállalkozás a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint meghozott döntés alapján valamely piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül, akkor vele szemben e piac tekintetében megállapítható bármely, a 9–13. cikkben meghatározott kötelezettség, illetőleg vele szemben megállapíthatók a Bizottság által a 8. cikk (3) bekezdése szerint engedélyezett bármely egyéb kötelezettségek.

13b. cikk

Vertikálisan integrált vállalkozás önkéntes szétválása

(1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint meghozott döntés alapján egy vagy több érintett piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülő vállalkozások kötelesek előzetesen tájékoztatni a nemzeti szabályozó hatóságot, ha helyi hozzáférési hálózati eszközeik jelentős részét vagy teljes egészét más tulajdonában lévő, önálló jogi személyre kívánják átruházni, vagy ha önálló gazdasági egységet kívánnak létrehozni abból a célból, hogy valamennyi kiskereskedelmi szolgáltató részére – saját kiskereskedelmi részlegüket is beleértve – teljes mértékben egyenértékű hozzáférési termékeket biztosítsanak.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy a tervezett ügylet hogyan befolyásolja a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) alapján kirótt, hatályos szabályozási kötelezettségeket.

Ebből a célból a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkében megállapított eljárással összhangban elvégzi a hozzáférési hálózattal kapcsolatos különböző piacok összehangolt elemzését.

Vizsgálatai alapján a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6. és 7. cikkével összhangban dönt kötelezettségek megállapításáról, fenntartásáról, módosításáról, illetőleg visszavonásáról.

(3)   Ha a jogilag és/vagy működését tekintve önálló gazdasági egység a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint meghozott döntés alapján valamely piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül, akkor vele szemben e piac tekintetében megállapítható bármely, a 9–13. cikkben meghatározott kötelezettség, illetőleg vele szemben megállapíthatók a Bizottság által a 8. cikk (3) bekezdése szerint engedélyezett bármely egyéb kötelezettségek.”

| 11. | A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”
  ▐ |
| --- | --- |

11.

A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”

▐

| 12. | A II. melléklet az ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

12.

A II. melléklet az ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) módosítása

A 2002/20/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A következő fogalommeghatározást szintén alkalmazni kell:
  »általános felhatalmazás«: a tagállam által létrehozott jogi keretszabályozás, amely ennek az irányelvnek megfelelően biztosítja az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó jogokat, és az elektronikus hírközlő hálózatok, az illetve elektronikus hírközlési szolgáltatások valamennyi típusára vagy egyes típusaira alkalmazandóan ágazatspecifikus kötelezettségeket állapít meg.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A következő fogalommeghatározást szintén alkalmazni kell:

»általános felhatalmazás«: a tagállam által létrehozott jogi keretszabályozás, amely ennek az irányelvnek megfelelően biztosítja az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó jogokat, és az elektronikus hírközlő hálózatok, az illetve elektronikus hírközlési szolgáltatások valamennyi típusára vagy egyes típusaira alkalmazandóan ágazatspecifikus kötelezettségeket állapít meg.”

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdése ║ a következőképpen módosul:








  a) | Az„5., 6., 6a. és 7. cikk”. szövegrész helyébe az 5, 6, 6a. és 7. cikkek szövege lép; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdése ║ a következőképpen módosul:

a)

Az„5., 6., 6a. és 7. cikk”. szövegrész helyébe az 5, 6, 6a. és 7. cikkek szövege lép;

| b) | A következő albekezdéssel egészül ki:


  „
  A különböző tagállamokban lévő vállalkozások számára határokon átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat hasonlóan kell kezelni minden tagállamban és érintett tagállamonként nem kötelezhetők egynél több egyszerűsített értesítésre.
  ” |
| --- | --- |

b)

A következő albekezdéssel egészül ki:

„
  A különböző tagállamokban lévő vállalkozások számára határokon átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat hasonlóan kell kezelni minden tagállamban és érintett tagállamonként nem kötelezhetők egynél több egyszerűsített értesítésre.
  ”

| 3. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk


  Rádiófrekvencia- és számhasználati jogok

  (1)   
  A tagállamok általános felhatalmazásokkal megkönnyítik a rádiófrekvenciák használatát.
  A tagállamok egyedi használati
  jogokat biztosíthatnak
  a következők érdekében:






  a) | káros zavarás
  lehetőségének
  elkerülése; |
| --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Rádiófrekvencia- és számhasználati jogok

(1)   
  A tagállamok általános felhatalmazásokkal megkönnyítik a rádiófrekvenciák használatát.
  A tagállamok egyedi használati
  jogokat biztosíthatnak
  a következők érdekében:

a)

káros zavarás
  lehetőségének
  elkerülése;

| b) | a szolgáltatás műszaki minőségének biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatás műszaki minőségének biztosítása;

| c) | a rádiófrekvenciák hatékony használatának biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a rádiófrekvenciák hatékony használatának biztosítása;

| d) | a nemzeti jogszabályokban meghatározott, a közösségi joggal összhangban
  más közérdekű cél elérése. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti jogszabályokban meghatározott, a közösségi joggal összhangban
  más közérdekű cél elérése.

| e) | a 6. cikk alapján egy intézkedésnek való megfelelés; |
| --- | --- |

e)

a 6. cikk alapján egy intézkedésnek való megfelelés;

(2)   ▐ A tagállamok – kérelemre, figyelemmel az ezen irányelv 6., 6a. és 7. cikkében és 11. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezésekre, továbbá a szóban forgó erőforrások hatékony felhasználását a 2002/21/EK irányelvnek (keretirányelv) megfelelően biztosító bármely más szabályra – minden vállalkozásnak megadják
  az egyedi használati
  jogot. ▐

Ezeket a jogokat – a rádiós és a televíziós tartalomszolgáltatók részére közérdekű célból, a közösségi joggal összhangban biztosított rádiófrekvencia-használati jogokkal kapcsolatos, a tagállamok által
  elfogadott
  különös kritériumok
  és eljárások
  sérelme nélkül –
  nyílt,
  objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos eljárások révén, rádiófrekvenciák esetében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban kell megadni.
  Kivételes esetben az eljárásnak nem
  kell
  nyíltnak lennie
  akkor, ha bizonyítható, hogy a rádiófrekvenciák használatára irányuló egyedi jogok rádiós vagy televíziós tartalomszolgáltatók részére való megadása a közösségi joggal összhangban egy, valamely közérdekű cél eléréséhez szükséges, a tagállam által előre meghatározott
  és indokolt
  kötelezettség teljesítése szempontjából alapvetően fontos.

A használati jogok megadása során a tagállamok meghatározzák, hogy a kérdéses jogokat a jogosult átruházhatja-e, továbbá megállapítja az átruházás feltételeit. Rádiófrekvenciák esetében ezeknek a rendelkezéseknek összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv)
  9. és
  9b. cikkével.

Ha a tagállamok határozott időtartamra adnak jogokat, ennek a határozott időtartamnak – figyelemmel az elérni kívánt célra
  és a befektetés megfelelő amortizációs idejének szükséges biztosítására
  – meg kell felelnie a nyújtani kívánt szolgáltatás igényeinek.

A tíz évre vagy tíz évnél hosszabb időtartamra megadott egyedi rádiófrekvencia-használati
  jogok tekintetében
  , amelyeket a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9b. cikke alapján a vállalkozások egymásra nem ruházhatnak át
  ,
  és egymásnak nem adhatnak haszonbérbe,
  az illetékes nemzeti hatóság győződik meg arról, hogy az egyedi használati jog megadásának alapjául szolgáló feltételek a licenc teljes időszaka alatt teljesülnek-e. Ha ezek a kritériumok
  már nem alkalmazandók, az egyedi használati jogot
  a jogosult előzetes értesítése mellett és kellő idő elteltével
  az adott rádiófrekvenciákra vonatkozó általános felhatalmazássá kell alakítani, vagy a vállalkozások között szabadon átruházhatóvá vagy haszonbérbe adhatóvá kell tenni.

(3)   A használati
  jog odaítélésére
  vonatkozó határozatot a teljes kérelemnek a nemzeti szabályozó hatósághoz való beérkezését követően a lehető leghamarabb kell meghozni, kézbesíteni és nyilvánosságra hozni; a határidő három hét olyan számok esetében, amelyeket a nemzeti számozási terv meghatározott célra osztott ki, és hat hét olyan rádiófrekvenciák esetében, amelyeket a nemzeti frekvenciaterv az elektronikus
  hírközlési szolgáltatás
  céljára osztott ki. Ez utóbbi határidőt a rádiófrekvenciák, illetve a műholdpozíciók használatára irányadó nemzetközi megállapodásokra figyelemmel kell alkalmazni.

(4)   Ha az érdekeltekkel a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6. cikkének megfelelően folytatott konzultációt követően arról születik döntés, hogy a kivételes gazdasági értéket képviselő számok használatára vonatkozó jogok megadására versenyeztetési vagy összehasonlító kiválasztási eljárás keretében kerüljön sor, a tagállamok a legfeljebb háromhetes határidőt legfeljebb további három héttel meghosszabbíthatják.

Rádiófrekvenciák esetében a versenyeztetési, illetve az összehasonlító kiválasztási eljárásokra a 7. cikk rendelkezései irányadók.

(5)   A tagállamok nem korlátozhatják a megadandó használati jogok számát, kivéve akkor, ha ez a 7. cikknek megfelelően a rádiófrekvenciák hatékony kihasználásához szükséges.

(6)   
  Az illetékes
  nemzeti hatóságok a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv)
  8. cikkének (2) bekezdésével és
  9. cikkének (2) bekezdésével összhangban biztosítják a rádiófrekvenciák tényleges és hatékony kihasználását. Biztosítják továbbá, hogy a rádiófrekvencia-használati jogok átruházása vagy felhalmozása következtében ne torzuljon a verseny. ▐”

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó általános felhatalmazás, valamint a rádiófrekvencia-használati és a számhasználati jog csak az I. mellékletben felsorolt feltételekhez köthető. E feltételeknek megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és átláthatónak kell lenniük, és a rádiófrekvencia-használati jogok tekintetében összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9. cikkével.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó általános felhatalmazás, valamint a rádiófrekvencia-használati és a számhasználati jog csak az I. mellékletben felsorolt feltételekhez köthető. E feltételeknek megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és átláthatónak kell lenniük, és a rádiófrekvencia-használati jogok tekintetében összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9. cikkével.”

| b) | A (2) bekezdésben a „2002/22/EK irányelv (»egyetemes szolgáltatási irányelv«) 16., 17., 18. és 19. cikke” szövegrész helyébe a „2002/22/EK irányelv (»egyetemes szolgáltatási irányelv«) 17. cikke” szöveg lép. |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdésben a „2002/22/EK irányelv (»egyetemes szolgáltatási irányelv«) 16., 17., 18. és 19. cikke” szövegrész helyébe a „2002/22/EK irányelv (»egyetemes szolgáltatási irányelv«) 17. cikke” szöveg lép.

| c) | A (3) bekezdésben az „a melléklet” szövegrész helyébe az „az I. melléklet” szöveg lép. |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdésben az „a melléklet” szövegrész helyébe az „az I. melléklet” szöveg lép.

| 5. | Az irányelv a következő 6a. ▐ cikkel egészül ki:
  „6a. cikk


  Harmonizációs intézkedések

  (1)   Az
  ezen irányelv 5. cikke
  (1)
  és
  (2) bekezdésében
  , valamint a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8b. és 9. cikkében
  foglalt rendelkezések sérelme nélkül
  a Bizottság
  végrehajtási intézkedéseket fogadhat el:






  a) | azon rádiófrekvencia-sávok meghatározása, amelyek használata általános felhatalmazásoktól függ ▐; |
| --- | --- | --- |

5.

Az irányelv a következő 6a. ▐ cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Harmonizációs intézkedések

(1)   Az
  ezen irányelv 5. cikke
  (1)
  és
  (2) bekezdésében
  , valamint a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8b. és 9. cikkében
  foglalt rendelkezések sérelme nélkül
  a Bizottság
  végrehajtási intézkedéseket fogadhat el:

a)

azon rádiófrekvencia-sávok meghatározása, amelyek használata általános felhatalmazásoktól függ ▐;

| b) | a közösségi szinten harmonizálandó számtartományok meghatározása céljából; |
| --- | --- |

b)

a közösségi szinten harmonizálandó számtartományok meghatározása céljából;

| c) | a
  pán-európai hírközlő hálózatot vagy hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára történő
  rádiófrekvencia- vagy a számhasználatra vonatkozó általános felhatalmazások vagy egyedi jogok megadására szolgáló eljárások harmonizálása céljából; |
| --- | --- |

c)

a
  pán-európai hírközlő hálózatot vagy hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára történő
  rádiófrekvencia- vagy a számhasználatra vonatkozó általános felhatalmazások vagy egyedi jogok megadására szolgáló eljárások harmonizálása céljából;

| d) | a
  pán-európai hírközlő hálózatot vagy hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára történő
  rádiófrekvencia- vagy a számhasználatra vonatkozó általános felhatalmazások vagy egyedi jogok tekintetében a II. mellékletben meghatározott feltételek harmonizálása céljából; |
| --- | --- |

d)

a
  pán-európai hírközlő hálózatot vagy hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára történő
  rádiófrekvencia- vagy a számhasználatra vonatkozó általános felhatalmazások vagy egyedi jogok tekintetében a II. mellékletben meghatározott feltételek harmonizálása céljából;

▐

Ezek az
  intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 14a. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. ▐

(2)   Az (1) bekezdésben felsorolt intézkedésekkel kapcsolatban bizonyos esetekben szükségessé válhat, hogy a tagállamok indokolással ellátott kérelemben ezen intézkedések alól részleges mentesítést és/vagy átmeneti eltérést kérjenek.

A Bizottság a tagállamban fennálló sajátos helyzet figyelembevételével értékeli a kérelem megalapozottságát, és részleges mentesítést, átmeneti eltérést vagy mindkettőt adhat abban az esetben, ha ezzel nem késlelteti indokolatlanul az (1) bekezdésben felsorolt végrehajtási intézkedések végrehajtását, illetve a versenyhelyzet vagy a szabályozási környezet vonatkozásában nem hoz létre indokolatlan különbségeket a tagállamok között.

▐”

| 6. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | A bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   (1) Amennyiben valamely tagállam a megadandó rádiófrekvencia-használati jogok számbeli korlátozásának lehetőségét vagy a meglévő jogok időtartamának a hozzájuk fűződő szerződéses feltételektől eltérő módon történő meghosszabbítását mérlegeli, többek között köteles:” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

A bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„1.   (1) Amennyiben valamely tagállam a megadandó rádiófrekvencia-használati jogok számbeli korlátozásának lehetőségét vagy a meglévő jogok időtartamának a hozzájuk fűződő szerződéses feltételektől eltérő módon történő meghosszabbítását mérlegeli, többek között köteles:”

| ii. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | közzétenni minden olyan döntést – indokolással együtt –, amely a használati jogok megadásának vagy meghosszabbításának korlátozására vonatkozik;” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

közzétenni minden olyan döntést – indokolással együtt –, amely a használati jogok megadásának vagy meghosszabbításának korlátozására vonatkozik;”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Ha a rádiófrekvencia-használati jogok megadásának korlátozására van szükség, a tagállamok ezeket a jogokat tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kiválasztási feltételek alapján kötelesek megadni. Minden kiválasztási feltétel megállapításakor kellő mértékben figyelembe kell venni a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt célok elérését, továbbá az ugyanazon irányelv 9. cikkében előírt követelmények teljesülését.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha a rádiófrekvencia-használati jogok megadásának korlátozására van szükség, a tagállamok ezeket a jogokat tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kiválasztási feltételek alapján kötelesek megadni. Minden kiválasztási feltétel megállapításakor kellő mértékben figyelembe kell venni a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt célok elérését, továbbá az ugyanazon irányelv 9. cikkében előírt követelmények teljesülését.”

| c) | Az (5) bekezdésben a „9. cikkével” szövegrész helyébe a „9b. cikkével” szöveg lép.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdésben a „9. cikkével” szövegrész helyébe a „9b. cikkével” szöveg lép.

▐

| 7. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok a 11. cikknek megfelelően figyelemmel kísérik és ellenőrzik az általános felhatalmazáshoz és a használati jogokhoz fűzött feltételek, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítését.
  A nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a 11. cikkel összhangban kötelezhessék az elektronikus hírközlő hálózatokat működtető vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, a rádiófrekvencia-használatra vonatkozóan általános felhatalmazással vagy rádiófrekvencia- vagy számhasználati jogokkal rendelkező vállalkozásokat az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítése ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információ rendelkezésre bocsátására.
  (2)   Ha egy nemzeti szabályozó hatóság azt állapítja meg, hogy egy vállalkozás az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött egy vagy több feltételt, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségeket nem teljesíti, értesíti a vállalkozást e megállapításról, és lehetőséget biztosít a vállalkozás számára álláspontjának ésszerű időn belül történő kifejtésére.
  (3)   Az érintett hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az érintett vállalkozást kötelezze a (2) bekezdésben említett kötelezettségszegés azonnali hatállyal vagy ésszerű határidőn belül történő megszüntetésére, és megteszi a megfelelés biztosítását célzó, megfelelő és arányos intézkedéseket.
  E tekintetben a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóságok jogosultak legyenek:








  a) | az adott esetnek megfelelően visszatartó erejű pénzbírságot kiszabni, amely lehet visszamenőleges hatályú időszakos bírság; továbbá |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok a 11. cikknek megfelelően figyelemmel kísérik és ellenőrzik az általános felhatalmazáshoz és a használati jogokhoz fűzött feltételek, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítését.

A nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a 11. cikkel összhangban kötelezhessék az elektronikus hírközlő hálózatokat működtető vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, a rádiófrekvencia-használatra vonatkozóan általános felhatalmazással vagy rádiófrekvencia- vagy számhasználati jogokkal rendelkező vállalkozásokat az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítése ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információ rendelkezésre bocsátására.

(2)   Ha egy nemzeti szabályozó hatóság azt állapítja meg, hogy egy vállalkozás az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött egy vagy több feltételt, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségeket nem teljesíti, értesíti a vállalkozást e megállapításról, és lehetőséget biztosít a vállalkozás számára álláspontjának ésszerű időn belül történő kifejtésére.

(3)   Az érintett hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az érintett vállalkozást kötelezze a (2) bekezdésben említett kötelezettségszegés azonnali hatállyal vagy ésszerű határidőn belül történő megszüntetésére, és megteszi a megfelelés biztosítását célzó, megfelelő és arányos intézkedéseket.

E tekintetben a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóságok jogosultak legyenek:

a)

az adott esetnek megfelelően visszatartó erejű pénzbírságot kiszabni, amely lehet visszamenőleges hatályú időszakos bírság; továbbá

| b) | a versenyt jelentős mértékben hátráltató szolgáltatás vagy szolgáltatáscsomag nyújtásának beszüntetését elrendelni, ha a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint a piacelemzést követően előírt hozzáférési kötelezettségek nem teljesülnek.
  ” |
| --- | --- |

b)

a versenyt jelentős mértékben hátráltató szolgáltatás vagy szolgáltatáscsomag nyújtásának beszüntetését elrendelni, ha a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint a piacelemzést követően előírt hozzáférési kötelezettségek nem teljesülnek.
  ”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (2) és a (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóság jogosult legyen szükség szerint bírságot kiszabni olyan vállalkozásokra, amelyek az ezen irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9. cikkében előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a nemzeti szabályozó hatóság által meghatározott, ésszerű határidőn belül nem teljesítik.” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (2) és a (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóság jogosult legyen szükség szerint bírságot kiszabni olyan vállalkozásokra, amelyek az ezen irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9. cikkében előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a nemzeti szabályozó hatóság által meghatározott, ésszerű határidőn belül nem teljesítik.”

| c) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek, a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek súlyos
  vagy
  többszöri megszegése esetén, ha az e cikk (3) bekezdése szerinti, a teljesítés biztosítását célzó intézkedések nem vezettek eredményre, a nemzeti szabályozó hatóságok magakadályozhatják, hogy a vállalkozás tovább folytassa az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatását vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtását, illetve felfüggeszthetik vagy megvonhatják a használati jogokat. A kötelezettségszegés időtartamára hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazhatók abban az esetben is, ha a kötelezettségszegést utólag orvosolták.” |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek, a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek súlyos
  vagy
  többszöri megszegése esetén, ha az e cikk (3) bekezdése szerinti, a teljesítés biztosítását célzó intézkedések nem vezettek eredményre, a nemzeti szabályozó hatóságok magakadályozhatják, hogy a vállalkozás tovább folytassa az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatását vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtását, illetve felfüggeszthetik vagy megvonhatják a használati jogokat. A kötelezettségszegés időtartamára hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazhatók abban az esetben is, ha a kötelezettségszegést utólag orvosolták.”

| d) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A (2), a (3) és a (5) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül ha az illetékes hatóságnak az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek, a használati jogokhoz fűzött feltételek vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek olyan megszegésére utaló bizonyítéka van, amely közvetlenül és súlyosan fenyegeti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget, illetve súlyos gazdasági vagy működési gondokhoz vezet az elektronikus hírközlő hálózatok vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások más szolgáltatói vagy felhasználói
  , illetve a rádióspektrum egyéb felhasználói
  számára, az illetékes hatóság a végső döntés meghozatala előtt sürgősséggel ideiglenes intézkedést hozhat a helyzet orvoslására. Az érintett vállalkozás számára ezt követően ésszerű lehetőséget kell adni álláspontja kifejtésére és esetleges megoldási javaslatainak előterjesztésére. Szükség esetén az illetékes hatóság megerősítheti az ideiglenes intézkedést, amely legfeljebb három hónapig maradhat hatályban.” |
| --- | --- |

d)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A (2), a (3) és a (5) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül ha az illetékes hatóságnak az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek, a használati jogokhoz fűzött feltételek vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek olyan megszegésére utaló bizonyítéka van, amely közvetlenül és súlyosan fenyegeti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget, illetve súlyos gazdasági vagy működési gondokhoz vezet az elektronikus hírközlő hálózatok vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások más szolgáltatói vagy felhasználói
  , illetve a rádióspektrum egyéb felhasználói
  számára, az illetékes hatóság a végső döntés meghozatala előtt sürgősséggel ideiglenes intézkedést hozhat a helyzet orvoslására. Az érintett vállalkozás számára ezt követően ésszerű lehetőséget kell adni álláspontja kifejtésére és esetleges megoldási javaslatainak előterjesztésére. Szükség esetén az illetékes hatóság megerősítheti az ideiglenes intézkedést, amely legfeljebb három hónapig maradhat hatályban.”

| e) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (6a)
     
  A tagállamoknak a nemzeti jogszabályokkal összhangban biztosítják a nemzeti hatóságok által az (5) és (6) bekezdés szerint végrehajtott intézkedések bírósági felülvizsgálatát.
  ” |
| --- | --- |

e)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (6a)
     
  A tagállamoknak a nemzeti jogszabályokkal összhangban biztosítják a nemzeti hatóságok által az (5) és (6) bekezdés szerint végrehajtott intézkedések bírósági felülvizsgálatát.
  ”

| 8. | A 11. cikk (1) bekezdésének a következőképpen módosul:








  a) | a) és b) pontjában az ║ „a melléklet” szövegrész helyébe az „az I. melléklet”, szöveg lép. |
| --- | --- | --- |

8.

A 11. cikk (1) bekezdésének a következőképpen módosul:

a)

a) és b) pontjában az ║ „a melléklet” szövegrész helyébe az „az I. melléklet”, szöveg lép.

| b) | az első albekezdése a következő ponttal egészül ki:








  „
  g) | a rádiófrekvenciák hatékony használatának ösztönzése és azok hatékony kezelésének biztosítása.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

az első albekezdése a következő ponttal egészül ki:

„
  g)

a rádiófrekvenciák hatékony használatának ösztönzése és azok hatékony kezelésének biztosítása.
  ”

| 9. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk


  Jogok és kötelezettségek módosítása

  (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal, illetve az eszközök kiépítésére vonatkozó jogokkal összefüggő jogosultságokat, feltételeket és eljárásokat csak tárgyilagos mérce szerint, indokolt esetekben és arányos módon, szükség esetén az átruházható rádiófrekvencia-használati jogokra alkalmazandó egyedi feltételek figyelembevételével lehessen módosítani. Az ilyen módosításra irányuló szándékot megfelelő módon az érintettek tudomására kell hozni, és az érdekelt feleknek, köztük a felhasználóknak és a fogyasztóknak elegendő időt – hacsak kivételes körülmények nem állnak fenn, legalább négy hetet – kell biztosítani a javasolt módosításokkal kapcsolatos álláspontjuk kifejtésére.
  (2)   A tagállamok az eszközkiépítési és a rádiófrekvencia-használati jogokat a tárgyidőszak vége előtt nem korlátozhatják és nem vonhatják vissza, kivéve akkor, ha ez indokolt, és összhangban van a jogok visszavonása esetén nyújtandó kártalanításra irányadó nemzeti rendelkezésekkel.” |
| --- | --- |

9.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Jogok és kötelezettségek módosítása

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal, illetve az eszközök kiépítésére vonatkozó jogokkal összefüggő jogosultságokat, feltételeket és eljárásokat csak tárgyilagos mérce szerint, indokolt esetekben és arányos módon, szükség esetén az átruházható rádiófrekvencia-használati jogokra alkalmazandó egyedi feltételek figyelembevételével lehessen módosítani. Az ilyen módosításra irányuló szándékot megfelelő módon az érintettek tudomására kell hozni, és az érdekelt feleknek, köztük a felhasználóknak és a fogyasztóknak elegendő időt – hacsak kivételes körülmények nem állnak fenn, legalább négy hetet – kell biztosítani a javasolt módosításokkal kapcsolatos álláspontjuk kifejtésére.

(2)   A tagállamok az eszközkiépítési és a rádiófrekvencia-használati jogokat a tárgyidőszak vége előtt nem korlátozhatják és nem vonhatják vissza, kivéve akkor, ha ez indokolt, és összhangban van a jogok visszavonása esetén nyújtandó kártalanításra irányadó nemzeti rendelkezésekkel.”

| 10. | Az irányelv a következő 14a. cikkel egészül ki:
  „14a. cikk


  Szakbizottság

  (1)   A Bizottság munkáját a Hírközlési Bizottság segíti.


  (2)
     
  Az (1) bekezdéstől való eltéréssel, a 6a. cikk (1) bekezdése a), c) és d) pontjának megfelelő intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságot a 676/2002/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott Rádióspektrum-bizottság segíti.



  (3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

  (4)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
  ▐” |
| --- | --- |

10.

Az irányelv a következő 14a. cikkel egészül ki:

„14a. cikk

Szakbizottság

(1)   A Bizottság munkáját a Hírközlési Bizottság segíti.

(2)
     
  Az (1) bekezdéstől való eltéréssel, a 6a. cikk (1) bekezdése a), c) és d) pontjának megfelelő intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságot a 676/2002/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott Rádióspektrum-bizottság segíti.

(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(4)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

▐”

| 11. | A 15. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Annak érdekében, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal és az eszközkiépítési jogokkal összefüggő jogosultságokra, feltételekre, eljárásokra, díjakra és döntésekre vonatkozó minden lényeges információhoz minden érdekelt könnyen hozzáférhessen, a tagállamok gondoskodnak ezen információk megfelelő közzétételéről és rendszeres aktualizálásáról.” |
| --- | --- |

11.

A 15. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Annak érdekében, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal és az eszközkiépítési jogokkal összefüggő jogosultságokra, feltételekre, eljárásokra, díjakra és döntésekre vonatkozó minden lényeges információhoz minden érdekelt könnyen hozzáférhessen, a tagállamok gondoskodnak ezen információk megfelelő közzétételéről és rendszeres aktualizálásáról.”

| 12. | A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9a. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok a 2009. december 31-én hatályos felhatalmazásokat legkésőbb 2010. december 31-ig hozzáigazítják ezen irányelv 5., 6. és 7. cikkéhez, valamint I. mellékletéhez.
  (2)   Ha az (1) bekezdés alkalmazása szűkíti a hatályos felhatalmazások alapján fennálló jogokat vagy kiterjeszti a hatályos felhatalmazások alapján fennálló kötelezettségeket, a tagállamok legkésőbb 2011. szeptember 30-ig meghosszabbíthatják e jogok és kötelezettségek tárgyidőszakát abban az esetben, ha ez nem érinti más vállalkozásoknak a közösségi jog értelmében fennálló jogait. Ilyen meghosszabbítás esetén a tagállamok értesítik a Bizottságot, és az értesítéshez indokolást fűznek.” |
| --- | --- |

12.

A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9a. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok a 2009. december 31-én hatályos felhatalmazásokat legkésőbb 2010. december 31-ig hozzáigazítják ezen irányelv 5., 6. és 7. cikkéhez, valamint I. mellékletéhez.

(2)   Ha az (1) bekezdés alkalmazása szűkíti a hatályos felhatalmazások alapján fennálló jogokat vagy kiterjeszti a hatályos felhatalmazások alapján fennálló kötelezettségeket, a tagállamok legkésőbb 2011. szeptember 30-ig meghosszabbíthatják e jogok és kötelezettségek tárgyidőszakát abban az esetben, ha ez nem érinti más vállalkozásoknak a közösségi jog értelmében fennálló jogait. Ilyen meghosszabbítás esetén a tagállamok értesítik a Bizottságot, és az értesítéshez indokolást fűznek.”

| 13. | A melléklet ezen irányelv ║ mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

13.

A melléklet ezen irányelv ║ mellékletének megfelelően módosul.

| 14. | Az irányelv kiegészül egy új II. melléklettel, amelynek szövegét ezen irányelv ║ melléklete állapítja meg. |
| --- | --- |

14.

Az irányelv kiegészül egy új II. melléklettel, amelynek szövegét ezen irányelv ║ melléklete állapítja meg.

4. cikk

Felülvizsgálati eljárás

(1)
     
  A Bizottság időszakosan felülvizsgálja ezen irányelv, valamint a 2002/21/EK (keretirányelv), a 2002/19/EK (hozzáférési irányelv) és a 2002/20/EK (engedélyezési irányelv) irányelv működését, és jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legkésőbb három évvel 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott alkalmazási dátumot követően. Ebben a jelentésben a Bizottság megvizsgálja, hogy a piaci fejlemények fényében és tekintettel mind a versenyre, mind a fogyasztóvédelemre továbbra is szükség van-e a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 8–13. cikkében, valamint a 2002/22/EK (egyetemes szolgáltatási irányelv) meghatározott, ágazatspecifikus előzetes rendelkezésekre vonatkozó intézkedésekre, vagy módosítani, esetleg hatályon kívül kell-e helyezni azokat. E célból a Bizottság tájékoztatást kérhet a nemzeti szabályozó hatóságoktól és a BERT-től, amelyet indokolatlan késedelem nélkül meg kell adni.

(2)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az (1) bekezdésben megnevezett intézkedéseket módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni azokat, indokolatlan késedelem nélkül javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

5. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2887/2000/EK rendelet hatályát veszti.

6. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb [...]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfeleléseket tartalmazó táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok [...]-tól/-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkoznak erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást fűznek. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon fontosabb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadnak.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő [...] napon lép hatályba.

8. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║ ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

1

HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

(2)  A Parlament 2008. június 19-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

A Parlament 2008. június 19-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé)

(3)  A Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

A Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

4

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

5

(6)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

6

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

7

(8)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

8

(9)  
  HL L 298., 1989.10.17., 23. o.

9

HL L 298., 1989.10.17., 23. o.

(10)  
  HL C 151., 2006.6.29., 15. o.

10

HL C 151., 2006.6.29., 15. o.

(11)  HL L 91., 1999. 4.7., 10. o.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 460/2004/EK rendelete (HL L 77., 2004.3.13., 1. o.).

12

Az Európai Parlament és a Tanács 460/2004/EK rendelete (HL L 77., 2004.3.13., 1. o.).

(13)  A Bizottság ajánlása (2003. február 11.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az elektronikus hírközlés ágazatában az előzetes szabályozás alá eső érintett termék- és szolgáltatáspiacokról, (HL L 114., 2003.5.8., 45. o.).

13

(HL L 114., 2003.5.8., 45. o.)

(14)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

14

(15)  HL L 336., 2000.12.30., 4. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

16

(17)  
  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.”

17

HL L 201., 2002.7.31., 37. o.”

(18)  HL L ...”

18

HL L ...

(19)  
  A jelen irányelv átültetésének időpontja.
  ”

19

A jelen irányelv átültetésének időpontja.

(20)  
  A jelen irányelv átültetésének időpontja.
  ”

20

A jelen irányelv átültetésének időpontja.

(21)  
  A [2002/21/EK irányelvet módosító] ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályba lépésének időpontja.
  ”

21

A [2002/21/EK irányelvet módosító] ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályba lépésének időpontja.

(22)  A [2002/21/EK irányelvet] módosító 2008/.../EK irányelv végrehajtására megállapított határidő.

22

A [2002/21/EK irányelvet] módosító 2008/.../EK irányelv végrehajtására megállapított határidő.

(23)  HL L 24., 1998.1.30., 1. o.

23

(24)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o. ║.

24

2008. szeptember 24., szerdaMELLÉKLET

| 1. | A 2002/21/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:


  „II. MELLÉKLET


  A nemzeti szabályozó hatóságok által a közös erőfölény vizsgálata során a 14. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban alkalmazandó kritériumok




  Két vagy több vállalkozás akkor minősülhet a 14. cikk értelemében közös erőfölényes helyzetben lévőnek, ha annak ellenére, hogy még szerkezeti vagy egyéb kapcsolódás sincs közöttük, olyan piacon működnek, amelyet a valódi verseny hiánya jellemez, és amelyen egyetlen vállalkozásnak sincs jelentős piaci ereje. Az Európai Közösségek Bírósága közös erőfölényre vonatkozó esetjogának sérelme nélkül, valószínűsíthető, hogy ez az eset áll fenn akkor, ha a piac központosított és több megfelelő jellemzőt mutat, amelyek közül az alábbiak lehetnek a legfontosabbak az elektronikus kommunikáció vonatkozásában
  :






  — | a kereslet csekély rugalmassága |
| --- | --- | --- |

1.

„II. MELLÉKLET

A nemzeti szabályozó hatóságok által a közös erőfölény vizsgálata során a 14. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban alkalmazandó kritériumok

Két vagy több vállalkozás akkor minősülhet a 14. cikk értelemében közös erőfölényes helyzetben lévőnek, ha annak ellenére, hogy még szerkezeti vagy egyéb kapcsolódás sincs közöttük, olyan piacon működnek, amelyet a valódi verseny hiánya jellemez, és amelyen egyetlen vállalkozásnak sincs jelentős piaci ereje. Az Európai Közösségek Bírósága közös erőfölényre vonatkozó esetjogának sérelme nélkül, valószínűsíthető, hogy ez az eset áll fenn akkor, ha a piac központosított és több megfelelő jellemzőt mutat, amelyek közül az alábbiak lehetnek a legfontosabbak az elektronikus kommunikáció vonatkozásában
  :

—

a kereslet csekély rugalmassága

| — | hasonló piaci részesedések |
| --- | --- |

—

hasonló piaci részesedések

| — | a piacra lépés jogi vagy gazdasági korlátai magasak |
| --- | --- |

—

a piacra lépés jogi vagy gazdasági korlátai magasak

| — | vertikális integráció az értékesítés kollektív elutasításával |
| --- | --- |

—

vertikális integráció az értékesítés kollektív elutasításával

| — | a kiegyenlítő vásárlóerő hiánya |
| --- | --- |

—

a kiegyenlítő vásárlóerő hiánya

| — | a potenciális verseny hiánya |
| --- | --- |

—

a potenciális verseny hiánya

A fenti felsorolás nem kimerítő jellegű és a kritériumoknak nem kell együttesen teljesülniük. A felsorolás inkább csak illusztrálni kívánja, hogy milyen jellegű bizonyítékokkal lehet alátámasztani a közös erőfölény fennállására vonatkozó állításokat.
  ”

| 2. | A 2002/19/EK irányelv II. mellékletében a cím, a meghatározások, az A. rész és a B. rész 1. pontja a következőképpen módosul:


  „II. Melléklet


  A nagykereskedelmi hálózati infrastruktúrákhoz – köztük a megosztott vagy teljes mértékben átengedett, rögzített helyszínhez – való hozzáférésre vonatkozó, a jelentős piaci erővel rendelkező bejelentett üzemeltetők által [...]-ig közzéteendő referenciaajánlatban minimálisan feltüntetendő tételek jegyzéke




  E melléklet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:










  a) | »helyi alhurok« olyan részleges helyi hurok, amely egy hálózati végpontot összekapcsol egy koncentrációs ponttal, vagy egy meghatározott közbülső hozzáférési ponttal egy elektronikus távközlési hálózatban; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

A 2002/19/EK irányelv II. mellékletében a cím, a meghatározások, az A. rész és a B. rész 1. pontja a következőképpen módosul:

„II. Melléklet

A nagykereskedelmi hálózati infrastruktúrákhoz – köztük a megosztott vagy teljes mértékben átengedett, rögzített helyszínhez – való hozzáférésre vonatkozó, a jelentős piaci erővel rendelkező bejelentett üzemeltetők által [...]-ig közzéteendő referenciaajánlatban minimálisan feltüntetendő tételek jegyzéke

E melléklet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a)

»helyi alhurok« olyan részleges helyi hurok, amely egy hálózati végpontot összekapcsol egy koncentrációs ponttal, vagy egy meghatározott közbülső hozzáférési ponttal egy elektronikus távközlési hálózatban;

| b) | »helyi hurok átengedése«: a helyi hurok teljes átengedése és részleges átengedése; nem vonja maga után a helyi hurok tulajdonának változását; |
| --- | --- |

b)

»helyi hurok átengedése«: a helyi hurok teljes átengedése és részleges átengedése; nem vonja maga után a helyi hurok tulajdonának változását;

| c) | »helyi hurok teljes átengedése«: valamely kedvezményezett számára a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra teljes kapacitásának használatát; |
| --- | --- |

c)

»helyi hurok teljes átengedése«: valamely kedvezményezett számára a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra teljes kapacitásának használatát;

| d) | »helyi hurok részleges átengedése«: valamely kedvezményezett számára a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra egy meghatározott részének, például a frekvencia egy részének vagy ezzel egyenértékű résznek a használatát; |
| --- | --- |

d)

»helyi hurok részleges átengedése«: valamely kedvezményezett számára a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra egy meghatározott részének, például a frekvencia egy részének vagy ezzel egyenértékű résznek a használatát;

A.
     
  A hurok átengedésének feltételei

| 1. | Azok a hálózati elemek, amelyekhez a hozzáférést kínálják, különösen a következők, a megfelelő kapcsolt eszközökkel együtt:









  a) | helyi hurkok és helyi alhurkok átengedése; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

helyi hurkok és helyi alhurkok átengedése;

| b) | részleges hozzáférés a hálózat megfelelő pontjainál, amely a teljes átengedésnek megfelelő funkcionalitást tesz lehetővé olyan körülmények között, amelyek meglétekor az ilyen hozzáférés műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósítható; |
| --- | --- |

b)

részleges hozzáférés a hálózat megfelelő pontjainál, amely a teljes átengedésnek megfelelő funkcionalitást tesz lehetővé olyan körülmények között, amelyek meglétekor az ilyen hozzáférés műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósítható;

| c) | alapépítményekhez való hozzáférés, ami lehetővé teszi a hálózatok és a backhaul hálózatok elérését; |
| --- | --- |

c)

alapépítményekhez való hozzáférés, ami lehetővé teszi a hálózatok és a backhaul hálózatok elérését;

| 2. | A fizikai hozzáférési helyek, köztük az utcai szekrények és kábelrendezők elhelyezkedésére, a helyi hurkoknak és alhurkoknak, alapépítményeknek és backhauloknak a hozzáférési hálózat meghatározott részeiben és az alapépítményeken belüli rendelkezésre állására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

2.

| 3. | A helyi hurokhoz, alhurokhoz és alapépítményhez való hozzáféréssel és annak használatával kapcsolatos műszaki feltételek, beleértve a sodrott fém érpár, optikai szál vagy ami azzal egyenértékű, valamint kábelelosztó, alapépítmény és kapcsolódó infrastruktúráik műszaki jellemzőit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | A megrendelés és az ellátás módja, használati korlátozások. |
| --- | --- |

4.

B.
     
  Helymegosztási szolgáltatások

| 1. | A jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltető meglévő érintett telephelyeire vagy felszerelésének helyére, illetve annak tervezett aktualizálására vonatkozó információ.
  ” |
| --- | --- |

1.

| 3. | A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) melléklete a következőképpen módosul:






  1. | A „Melléklet” címsor helyébe az „I. melléklet” címsor lép. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) melléklete a következőképpen módosul:

1.

A „Melléklet” címsor helyébe az „I. melléklet” címsor lép.

| 2. | Az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ebben a mellékletben található jegyzék kimerítően felsorolja az általános felhatalmazásokhoz (A. rész), a rádiófrekvencia-használati jogokhoz (B. rész) és a számhasználati jogokhoz (C. rész) a 6. cikk (1) bekezdése és a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 5., 6., 7., 8. és 9. cikkében kijelölt határokon belül fűzhető feltételeket.” |
| --- | --- |

2.

Az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az ebben a mellékletben található jegyzék kimerítően felsorolja az általános felhatalmazásokhoz (A. rész), a rádiófrekvencia-használati jogokhoz (B. rész) és a számhasználati jogokhoz (C. rész) a 6. cikk (1) bekezdése és a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 5., 6., 7., 8. és 9. cikkében kijelölt határokon belül fűzhető feltételeket.”

| 3. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | A
  tagállamok
  nemzeti számozási
  tervei
  , az ETNS (európai telefonszámozási tartomány) és az UIFN (nemzetközi ingyenes telefonvonal) számaihoz való hozzáférés lehetősége végfelhasználók számára, valamint a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételek.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

A
  tagállamok
  nemzeti számozási
  tervei
  , az ETNS (európai telefonszámozási tartomány) és az UIFN (nemzetközi ingyenes telefonvonal) számaihoz való hozzáférés lehetősége végfelhasználók számára, valamint a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételek.”

tagállamok

tervei

| b) | A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó szabályok az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) összhangban.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.

Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó szabályok az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) összhangban.”

az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i

1

| c) | A 8. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „8. | Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a fogyasztóvédelemre vonatkozó szabályok, beleértve a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételeket, valamint a fogyatékkal élő felhasználók általi hozzáférhetőségre vonatkozó, az említett irányelv 7. cikkével összhangban meghatározott feltételeket.” |
| --- | --- | --- |

c)

A 8. pont helyébe a következő szöveg lép:

„8.

Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a fogyasztóvédelemre vonatkozó szabályok, beleértve a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételeket, valamint a fogyatékkal élő felhasználók általi hozzáférhetőségre vonatkozó, az említett irányelv 7. cikkével összhangban meghatározott feltételeket.”

| d) | A 11. és a 16. pontban a „97/66/EK irányelvvel”, „97/66/EK irányelvnek” szövegrész helyébe a „2002/58/EK irányelvvel”, „2002/58/EK irányelvnek” szöveg lép. |
| --- | --- |

d)

A 11. és a 16. pontban a „97/66/EK irányelvvel”, „97/66/EK irányelvnek” szövegrész helyébe a „2002/58/EK irányelvvel”, „2002/58/EK irányelvnek” szöveg lép.

| e) | A rész a következő 11a. ponttal egészül ki:






  „11a. | Használati feltételek a nyilvánosság közvetlen veszélyre történő figyelmeztetése, valamint a súlyos katasztrófák következményeinek enyhítése céljából a hatóságok felől a nyilvánosság felé megvalósuló kommunikációra vonatkozóan.” |
| --- | --- | --- |

e)

A rész a következő 11a. ponttal egészül ki:

„11a.

Használati feltételek a nyilvánosság közvetlen veszélyre történő figyelmeztetése, valamint a súlyos katasztrófák következményeinek enyhítése céljából a hatóságok felől a nyilvánosság felé megvalósuló kommunikációra vonatkozóan.”

| f) | A 12. pontban a „valamint a műsorszolgáltatás biztosítása” szövegrészt el kell hagyni. |
| --- | --- |

f)

A 12. pontban a „valamint a műsorszolgáltatás biztosítása” szövegrészt el kell hagyni.

| g) | A rész a következő ponttal egészül ki:








  „
  19a. | A nyilvános hírközlő hálózatokat biztosító szolgáltatókra kirótt átláthatósági kötelezettségek a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló összekapcsolhatóság biztosítása érdekében, beleértve a tartalomhoz, szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való, a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében meghatározott célkitűzésekkel és elvekkel összhangban levő korlátlan hozzáférést, a szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való hozzáférés korlátozásával és a forgalomkezeléssel kapcsolatos nyilvánosságra hozatalt, valamint – amennyiben szükséges és arányos – a nemzeti szabályozó hatóságoknak az ilyen nyilvánosságra hozatal hitelességének igazolásához szükséges információkhoz való hozzáférését.
  ” |
| --- | --- | --- |

g)

g)

A rész a következő ponttal egészül ki:

A rész a következő ponttal egészül ki:

„
  19a.

19a.

A nyilvános hírközlő hálózatokat biztosító szolgáltatókra kirótt átláthatósági kötelezettségek a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló összekapcsolhatóság biztosítása érdekében, beleértve a tartalomhoz, szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való, a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében meghatározott célkitűzésekkel és elvekkel összhangban levő korlátlan hozzáférést, a szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való hozzáférés korlátozásával és a forgalomkezeléssel kapcsolatos nyilvánosságra hozatalt, valamint – amennyiben szükséges és arányos – a nemzeti szabályozó hatóságoknak az ilyen nyilvánosságra hozatal hitelességének igazolásához szükséges információkhoz való hozzáférését.
  ”

A nyilvános hírközlő hálózatokat biztosító szolgáltatókra kirótt átláthatósági kötelezettségek a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló összekapcsolhatóság biztosítása érdekében, beleértve a tartalomhoz, szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való, a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében meghatározott célkitűzésekkel és elvekkel összhangban levő korlátlan hozzáférést, a szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való hozzáférés korlátozásával és a forgalomkezeléssel kapcsolatos nyilvánosságra hozatalt, valamint – amennyiben szükséges és arányos – a nemzeti szabályozó hatóságoknak az ilyen nyilvánosságra hozatal hitelességének igazolásához szükséges információkhoz való hozzáférését.

| 4. | A B. rész a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Azon szolgáltatás nyújtására vagy technológiatípus használatának biztosítására irányuló kötelezettség, amelyre vonatkozóan a frekvenciahasználati jogot megadták, beleértve szükség szerint a lefedettséggel kapcsolatos követelményeket is.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A B. rész a következőképpen módosul:

a)

Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Azon szolgáltatás nyújtására vagy technológiatípus használatának biztosítására irányuló kötelezettség, amelyre vonatkozóan a frekvenciahasználati jogot megadták, beleértve szükség szerint a lefedettséggel kapcsolatos követelményeket is.”

| b) | A 2. pontot el kell hagyni.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

A 2. pontot el kell hagyni.

▐

| c) | A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | Olyan önkéntes kötelezettségvállalások, amelyeket a használati jogot megszerző vállalkozás a versenyeztetési vagy összehasonlító kiválasztási eljárás során tett.
  Ha egy ilyen kötelezettségvállalás de facto megfelel a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9–13a. cikkeiben felsorolt kötelezettségeknek, a kötelezettségvállalást legkésőbb 2010. január 1-jével érvénytelennek kell tekinteni.
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.

Olyan önkéntes kötelezettségvállalások, amelyeket a használati jogot megszerző vállalkozás a versenyeztetési vagy összehasonlító kiválasztási eljárás során tett.
  Ha egy ilyen kötelezettségvállalás de facto megfelel a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9–13a. cikkeiben felsorolt kötelezettségeknek, a kötelezettségvállalást legkésőbb 2010. január 1-jével érvénytelennek kell tekinteni.
  ”

Ha egy ilyen kötelezettségvállalás de facto megfelel a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9–13a. cikkeiben felsorolt kötelezettségeknek, a kötelezettségvállalást legkésőbb 2010. január 1-jével érvénytelennek kell tekinteni.

| d) | A rész a következő 9. ponttal egészül ki:






  „9. | A kísérleti rádiófrekvencia-használatra vonatkozó különös kötelezettségek.” |
| --- | --- | --- |

d)

d)

A rész a következő 9. ponttal egészül ki:

„9.

A kísérleti rádiófrekvencia-használatra vonatkozó különös kötelezettségek.”

| 5. | A C. részt a következőképpen kell módosítani:










  a) | A C. részben a 1. pont helyébe a következő szöveg lép:








  „1. | Annak a szolgáltatásnak a megjelölése, amely tekintetében a számot használják, ideértve az adott szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó előírásokat, valamint a kétségek elkerülése végett a konkrét számtartományokra alkalmazandó díjszabási elveket és maximális árakat a fogyasztóvédelemnek a 2002/21/EK irányelv (a keretirányelv) 8. cikk (4) bekezdés b) pontja szerinti biztosítása céljából.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A C. részt a következőképpen kell módosítani:

A C. részt a következőképpen kell módosítani:

a)

a)

A C. részben a 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

A C. részben a 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Annak a szolgáltatásnak a megjelölése, amely tekintetében a számot használják, ideértve az adott szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó előírásokat, valamint a kétségek elkerülése végett a konkrét számtartományokra alkalmazandó díjszabási elveket és maximális árakat a fogyasztóvédelemnek a 2002/21/EK irányelv (a keretirányelv) 8. cikk (4) bekezdés b) pontja szerinti biztosítása céljából.
  ”

Annak a szolgáltatásnak a megjelölése, amely tekintetében a számot használják, ideértve az adott szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó előírásokat, valamint a kétségek elkerülése végett a konkrét számtartományokra alkalmazandó díjszabási elveket és maximális árakat a fogyasztóvédelemnek a 2002/21/EK irányelv (a keretirányelv) 8. cikk (4) bekezdés b) pontja szerinti biztosítása céljából.

| b) | A C. részben a 8. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „8. | Olyan önkéntes kötelezettségvállalások, amelyeket a használati jogot megszerző vállalkozás a versenyeztetési vagy összehasonlító kiválasztási eljárás során tett.” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

A C. részben a 8. pont helyébe a következő szöveg lép:

„8.

Olyan önkéntes kötelezettségvállalások, amelyeket a használati jogot megszerző vállalkozás a versenyeztetési vagy összehasonlító kiválasztási eljárás során tett.”

| 4. | A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) a következő II. melléklettel egészül ki:

  „II. MELLÉKLET
  A 6a. cikk (1) bekezdésének d) pontja alapján harmonizálható feltételek






  1. | A rádiófrekvencia-használati jogokhoz fűződő feltételek:






  a) | a rádiófrekvencia-használati jogok tárgyidőszaka; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) a következő II. melléklettel egészül ki:

„II. MELLÉKLET

A 6a. cikk (1) bekezdésének d) pontja alapján harmonizálható feltételek

1.

A rádiófrekvencia-használati jogokhoz fűződő feltételek:

a)

a rádiófrekvencia-használati jogok tárgyidőszaka;

| b) | a jogok területi hatálya; |
| --- | --- |

b)

a jogok területi hatálya;

| c) | a jog más rádiófrekvencia-használókra történő átruházásának lehetősége, valamint az átruházás feltételei és eljárásai; |
| --- | --- |

c)

a jog más rádiófrekvencia-használókra történő átruházásának lehetősége, valamint az átruházás feltételei és eljárásai;

| d) | a rádiófrekvencia-használati díj meghatározásának módja
  a tagállamok által meghatározott rendszerek sérelme nélkül, ahol a díjfizetési kötelezettséget a konkrét közérdekű célkitűzések megvalósításának kötelezettsége váltja fel
  ; |
| --- | --- |

d)

a rádiófrekvencia-használati díj meghatározásának módja
  a tagállamok által meghatározott rendszerek sérelme nélkül, ahol a díjfizetési kötelezettséget a konkrét közérdekű célkitűzések megvalósításának kötelezettsége váltja fel
  ;

| e) | az egyes vállalkozások számára adandó használati jogok száma; |
| --- | --- |

e)

az egyes vállalkozások számára adandó használati jogok száma;

| f) | az I. melléklet B. részében felsorolt feltételek. |
| --- | --- |

f)

az I. melléklet B. részében felsorolt feltételek.

| 2. | A számhasználati jogokhoz fűződő feltételek:






  g) | az érintett számhasználati jogok tárgyidőszaka; |
| --- | --- | --- |

2.

A számhasználati jogokhoz fűződő feltételek:

g)

az érintett számhasználati jogok tárgyidőszaka;

| h) | a számhasználati jogok területi hatálya; |
| --- | --- |

h)

a számhasználati jogok területi hatálya;

| i) | azok az esetleges egyedi szolgáltatások vagy alkalmazások, amelyek céljára a számokat fenn kell tartani; |
| --- | --- |

i)

azok az esetleges egyedi szolgáltatások vagy alkalmazások, amelyek céljára a számokat fenn kell tartani;

| j) | a használati jogok átruházása és hordozhatósága; |
| --- | --- |

j)

a használati jogok átruházása és hordozhatósága;

| k) | az esetleges számhasználati díjak meghatározásának módja; |
| --- | --- |

k)

az esetleges számhasználati díjak meghatározásának módja;

| l) | az I. melléklet C. részében felsorolt feltételek.” |
| --- | --- |

l)

az I. melléklet C. részében felsorolt feltételek.”

---

(1)  
  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

1

HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/337 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/337

---

2008. szeptember 24., szerdaAz Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság ***I

P6_TA(2008)0450

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

2010/C 8 E/46

(Együttöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0699),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0428/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0316/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát módosított formájában;

| 2. | megjegyzi, hogy a Bizottság kinyilvánította azon szándékát, miszerint az új Európai Távközlési Szabályozók Testületét (BERT) a jelenlegi 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetének keretén belül finanszírozza részben átcsoportosítással, részben pedig a 2009–2013-as időszakban rendelkezésre álló források bővítésével; kiemeli azonban, hogy a költségvetési hatóság eddig nem kapott információkat e művelet részleteiről, így egyelőre továbbra sem világos, hogy mely programok vagy prioritások érintettek, és milyen következmények adódnak ebből a pénzügyi időszak során, továbbá hogy marad-e elegendő tartalék az 1a. alfejezetben; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a Bizottság kinyilvánította azon szándékát, miszerint az új Európai Távközlési Szabályozók Testületét (BERT) a jelenlegi 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetének keretén belül finanszírozza részben átcsoportosítással, részben pedig a 2009–2013-as időszakban rendelkezésre álló források bővítésével; kiemeli azonban, hogy a költségvetési hatóság eddig nem kapott információkat e művelet részleteiről, így egyelőre továbbra sem világos, hogy mely programok vagy prioritások érintettek, és milyen következmények adódnak ebből a pénzügyi időszak során, továbbá hogy marad-e elegendő tartalék az 1a. alfejezetben;

| 3. | megállapítja, hogy a javasolt BERT adminisztratív feladatokat is ellát és segíti a Bizottság munkáját; következésképpen az a véleménye, hogy a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret által kínált valamennyi lehetőséget fel kell tárni az új ügynökség finanszírozása érdekében, beleértve az 5. fejezetet, ahol úgy tűnik, hogy elegendő keret áll még rendelkezésre; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a javasolt BERT adminisztratív feladatokat is ellát és segíti a Bizottság munkáját; következésképpen az a véleménye, hogy a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret által kínált valamennyi lehetőséget fel kell tárni az új ügynökség finanszírozása érdekében, beleértve az 5. fejezetet, ahol úgy tűnik, hogy elegendő keret áll még rendelkezésre;

| 4. | kiemeli, hogy a 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás eredményességéről és hatékonyságáról (IIA) 47. pontjának rendelkezései (1) alkalmazandók a BERT létrehozására; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó ezen ügynökség létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson ezen ügynökség finanszírozásáról az IIA vonatkozó rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás eredményességéről és hatékonyságáról (IIA) 47. pontjának rendelkezései (1) alkalmazandók a BERT létrehozására; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó ezen ügynökség létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson ezen ügynökség finanszírozásáról az IIA vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC1-COD(2007)0249

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően
   (3),

mivel:

| (1) | Az ║elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (4), az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hozzáférési irányelv) (5), az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv) (6), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) (7) és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (8) (a továbbiakban együttesen „a keretirányelv és az egyedi irányelvek”)
  , valamint az Európai Parlamentnek a digitális környezet iránti fogyasztói bizalomról szóló 2007. június 21-i állásfoglalása (9)

  célja a belső elektronikus hírközlési piac létrehozása a Közösségen belül oly módon, hogy eközben az erősebb verseny révén biztosított legyen a befektetések, az innováció és a fogyasztóvédelem magas szintje. |
| --- | --- |

(1)

Az ║elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (4), az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hozzáférési irányelv) (5), az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv) (6), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) (7) és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (8) (a továbbiakban együttesen „a keretirányelv és az egyedi irányelvek”)
  , valamint az Európai Parlamentnek a digitális környezet iránti fogyasztói bizalomról szóló 2007. június 21-i állásfoglalása (9)

  célja a belső elektronikus hírközlési piac létrehozása a Közösségen belül oly módon, hogy eközben az erősebb verseny révén biztosított legyen a befektetések, az innováció és a fogyasztóvédelem magas szintje.

| (2) | Az elektronikus hírközlésre vonatkozó 2002. évi keretszabályozás olyan szabályozási rendszert hoz létre, amelynek végrehajtását a nemzeti szabályozó hatóságok végzik, és előírja, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak együtt kell működniük egymással és a Bizottsággal az egységes szabályozási gyakorlat kialakítása és a szabályozási keretrendszernek a Közösség egészében való következetes alkalmazása érdekében
  , ugyanakkor teret hagy a nemzeti szabályozó hatóságok közötti szabályozási versenynek a nemzeti piacokat jellemző egyedi körülmények figyelembe vétele érdekében
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Az elektronikus hírközlésre vonatkozó 2002. évi keretszabályozás olyan szabályozási rendszert hoz létre, amelynek végrehajtását a nemzeti szabályozó hatóságok végzik, és előírja, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak együtt kell működniük egymással és a Bizottsággal az egységes szabályozási gyakorlat kialakítása és a szabályozási keretrendszernek a Közösség egészében való következetes alkalmazása érdekében
  , ugyanakkor teret hagy a nemzeti szabályozó hatóságok közötti szabályozási versenynek a nemzeti piacokat jellemző egyedi körülmények figyelembe vétele érdekében
  .

▐

| (3) | A helyi piaci körülmények mélyreható ismeretében a nemzeti szabályozó hatóságok meglehetősen nagy szabadsággal bírnak a keretszabályozás végrehajtása terén, ezt az önállóságot azonban a belső piac teljes körű kiépítéséhez való hatékony hozzájárulás érdekében egyensúlyba kell hozni a koherens szabályozási gyakorlat kialakításának szükségességével és a keretszabályozás következetes alkalmazásával. |
| --- | --- |

(3)

A helyi piaci körülmények mélyreható ismeretében a nemzeti szabályozó hatóságok meglehetősen nagy szabadsággal bírnak a keretszabályozás végrehajtása terén, ezt az önállóságot azonban a belső piac teljes körű kiépítéséhez való hatékony hozzájárulás érdekében egyensúlyba kell hozni a koherens szabályozási gyakorlat kialakításának szükségességével és a keretszabályozás következetes alkalmazásával.

| (4) | Az Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásának célja a tagállamok szabályozó hatóságai közötti együttműködés kiteljesítése, a meglévő szabályozási gyakorlatok olyan mértékű egységesítése nélkül, amely aláásná a szabályozási versenyt. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT) létrehozásának célja a tagállamok szabályozó hatóságai közötti együttműködés kiteljesítése, a meglévő szabályozási gyakorlatok olyan mértékű egységesítése nélkül, amely aláásná a szabályozási versenyt.

| (5) | Tekintettel arra, hogy indokolt a vonatkozó szabályok következetes alkalmazása az összes tagállamban, a Bizottság 2002/627/EK határozatával (10) létrehozta az Európai Szabályozók Csoportját (ERG), melynek feladata a Bizottság támogatása és tanácsadás a belső piac megszilárdítása terén, továbbá általánosságban egyfajta összekötő szerep betöltése a nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság között. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy indokolt a vonatkozó szabályok következetes alkalmazása az összes tagállamban, a Bizottság 2002/627/EK határozatával (10) létrehozta az Európai Szabályozók Csoportját (ERG), melynek feladata a Bizottság támogatása és tanácsadás a belső piac megszilárdítása terén, továbbá általánosságban egyfajta összekötő szerep betöltése a nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság között.

| (6) | Az ERG pozitív szerepet játszott a következetes szabályozási gyakorlat létrehozását célzó lépések támogatása révén, ahol az lehetséges volt. Természetéből adódóan azonban az ERG alapvetően csupán egy önkéntes együttműködésen alapuló laza csoport, amelynek intézményi státusza nem tartalmazza azokat a fontos felelősségeket, amelyek a nemzeti szabályozó hatóságok vállán nyugszanak a keretszabályozás végrehajtása terén. |
| --- | --- |

(6)

Az ERG pozitív szerepet játszott a következetes szabályozási gyakorlat létrehozását célzó lépések támogatása révén, ahol az lehetséges volt. Természetéből adódóan azonban az ERG alapvetően csupán egy önkéntes együttműködésen alapuló laza csoport, amelynek intézményi státusza nem tartalmazza azokat a fontos felelősségeket, amelyek a nemzeti szabályozó hatóságok vállán nyugszanak a keretszabályozás végrehajtása terén.

| (7) | Ezért egy olyan testület létrehozásához, amely egyesíti a nemzeti szabályozó hatóságok képviselte szakértelmet és tapasztalatot, és egyértelműen meghatározott kompetenciákkal rendelkezik, szilárdabb intézményi alapra van szükség, mivel e testületnek a tagjai által is elismert ▐ hatáskörrel kell rendelkeznie, és mivel teljesítményének minősége meghatározó a szabályozott ágazat szempontjából is. |
| --- | --- |

(7)

Ezért egy olyan testület létrehozásához, amely egyesíti a nemzeti szabályozó hatóságok képviselte szakértelmet és tapasztalatot, és egyértelműen meghatározott kompetenciákkal rendelkezik, szilárdabb intézményi alapra van szükség, mivel e testületnek a tagjai által is elismert ▐ hatáskörrel kell rendelkeznie, és mivel teljesítményének minősége meghatározó a szabályozott ágazat szempontjából is.

| (8) | Az elektronikus hírközlés és szolgáltatások belső piaca teljes körű kiépítéséhez erősíteni és bővíteni kell a következetes szabályozási gyakorlat megvalósítását szolgáló mechanizmusokat, ahogyan ezt a 2002-es szabályozási keretrendszer végrehajtásáról szóló 2006. február 20-i és 2007. március 29-i bizottsági jelentések következtetései (11) és a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós szabályozási keretrendszer felülvizsgálatáról szóló 2006. június 29-i közleményéről folytatott nyilvános konzultáció is hangsúlyozta. A bizottsági jelentések következtetéseiből, illetve a konzultáció során fény derült arra, hogy továbbra is hiányzik az elektronikus szolgáltatások belső piaca, és ez a szabályozási keretrendszer reformja által megcélzandó legfontosabb kérdés. A nemzeti szabályozó hatóságok kevéssé koordinált tevékenységéből eredő szabályozási eltérések és a szabályok nem következetes alkalmazása egyrészt veszélyezteti az ágazat versenyképességét, másrészt csorbítja azokat a jelentős fogyasztói előnyöket, amelyek a határokon átnyúló versenyből és a nemzetek közötti, sőt a Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatásokból erednek. |
| --- | --- |

(8)

Az elektronikus hírközlés és szolgáltatások belső piaca teljes körű kiépítéséhez erősíteni és bővíteni kell a következetes szabályozási gyakorlat megvalósítását szolgáló mechanizmusokat, ahogyan ezt a 2002-es szabályozási keretrendszer végrehajtásáról szóló 2006. február 20-i és 2007. március 29-i bizottsági jelentések következtetései (11) és a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós szabályozási keretrendszer felülvizsgálatáról szóló 2006. június 29-i közleményéről folytatott nyilvános konzultáció is hangsúlyozta. A bizottsági jelentések következtetéseiből, illetve a konzultáció során fény derült arra, hogy továbbra is hiányzik az elektronikus szolgáltatások belső piaca, és ez a szabályozási keretrendszer reformja által megcélzandó legfontosabb kérdés. A nemzeti szabályozó hatóságok kevéssé koordinált tevékenységéből eredő szabályozási eltérések és a szabályok nem következetes alkalmazása egyrészt veszélyezteti az ágazat versenyképességét, másrészt csorbítja azokat a jelentős fogyasztói előnyöket, amelyek a határokon átnyúló versenyből és a nemzetek közötti, sőt a Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatásokból erednek.

| (9) | Különösen a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) értelmében végrehajtandó piacelemzések késedelmes elkészítése, a tényleges verseny piacelemzés által megállapított hiányát orvosolni hivatott kötelezettségek előírása terén a nemzeti szabályozó hatóságok körében érvényesülő rendkívül eltérő megközelítések, a használati jogokhoz kapcsolódó feltételek eltérő volta, a Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatások nyújtására való kiválasztási eljárások különbségei, valamint a nemzeti szabályozó hatóságok által a határokon átnyúló szolgáltatásokkal kapcsolatos jogviták megoldása során tapasztalt problémák következtében az alkalmazott megoldások nem hatékonyak, és akadályozzák a belső piac működését. |
| --- | --- |

(9)

Különösen a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) értelmében végrehajtandó piacelemzések késedelmes elkészítése, a tényleges verseny piacelemzés által megállapított hiányát orvosolni hivatott kötelezettségek előírása terén a nemzeti szabályozó hatóságok körében érvényesülő rendkívül eltérő megközelítések, a használati jogokhoz kapcsolódó feltételek eltérő volta, a Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatások nyújtására való kiválasztási eljárások különbségei, valamint a nemzeti szabályozó hatóságok által a határokon átnyúló szolgáltatásokkal kapcsolatos jogviták megoldása során tapasztalt problémák következtében az alkalmazott megoldások nem hatékonyak, és akadályozzák a belső piac működését.

| (10) | A nemzeti szabályozó hatóságok közötti nagyobb összhang gyakorlati tapasztalatokra vonatkozó információk és ismeretek cseréje révén történő kialakítására irányuló jelenlegi stratégia bevezetését követően hamar sikeresnek bizonyult. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának jobb megértéséhez és továbbfejlesztéséhez azonban fokozottabb koordinációra van szükség nemzeti és európai szinten a szabályozó hatóságok között a szabályozás következetességének fokozása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

A nemzeti szabályozó hatóságok közötti nagyobb összhang gyakorlati tapasztalatokra vonatkozó információk és ismeretek cseréje révén történő kialakítására irányuló jelenlegi stratégia bevezetését követően hamar sikeresnek bizonyult. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának jobb megértéséhez és továbbfejlesztéséhez azonban fokozottabb koordinációra van szükség nemzeti és európai szinten a szabályozó hatóságok között a szabályozás következetességének fokozása érdekében.

| (11) | Ez szükségessé teszi egy új ▐ testület:
  a BERT
  létrehozását. A
  BERT
  a Bizottságnak és a nemzeti szabályozó hatóságoknak nyújtott támogatásával hatékonyan hozzájárul a belső piac kiépítésének befejezéséhez. A BERT referenciapontként működik, és függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a számára kijelölt feladatok ellátásában tanúsított gondossága erősíti a bizalmat. |
| --- | --- |

(11)

Ez szükségessé teszi egy új ▐ testület:
  a BERT
  létrehozását. A
  BERT
  a Bizottságnak és a nemzeti szabályozó hatóságoknak nyújtott támogatásával hatékonyan hozzájárul a belső piac kiépítésének befejezéséhez. A BERT referenciapontként működik, és függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a számára kijelölt feladatok ellátásában tanúsított gondossága erősíti a bizalmat.

| (12) | A
  BERT
  a tagállamok együttes szakértelmének összevonása révén erősítené a nemzeti szabályozó hatóságok végrehajtási hatásköreit és az általa nyújtott támogatás révén hasznára lenne a Bizottságnak feladatai végrehajtásában anélkül, hogy ║ átvenné a nemzeti szabályozó hatóságoktól feladataikat vagy párhuzamosan végezné a már megkezdett munkát. |
| --- | --- |

(12)

A
  BERT
  a tagállamok együttes szakértelmének összevonása révén erősítené a nemzeti szabályozó hatóságok végrehajtási hatásköreit és az általa nyújtott támogatás révén hasznára lenne a Bizottságnak feladatai végrehajtásában anélkül, hogy ║ átvenné a nemzeti szabályozó hatóságoktól feladataikat vagy párhuzamosan végezné a már megkezdett munkát.

| (13) | A
  BERT
  felváltja az ERG-t, és a nemzeti szabályozó hatóságok
  , valamint a hatóságok és a Bizottság
  közötti együttműködés kizárólagos fórumaként működik a nemzeti szabályozó hatóságoknak a keretszabályozás alapján felmerülő összes feladatának teljesítése során. |
| --- | --- |

(13)

A
  BERT
  felváltja az ERG-t, és a nemzeti szabályozó hatóságok
  , valamint a hatóságok és a Bizottság
  közötti együttműködés kizárólagos fórumaként működik a nemzeti szabályozó hatóságoknak a keretszabályozás alapján felmerülő összes feladatának teljesítése során.

| (14) | A
  BERT-et

  úgy kell létrehozni, hogy illeszkedjen a Közösség meglévő intézményi rendszerébe és a hatáskörök jelenlegi megosztásába. Technikai kérdésekben függetlenséget kell élveznie, és megfelelő jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. E célból ▐ olyan jogi személyiséggel rendelkező közösségi testületként
  kell
  létrehozni, amelynek megbízatása az e rendelet által rá ruházott feladatok végrehajtása. |
| --- | --- |

(14)

A
  BERT-et

  úgy kell létrehozni, hogy illeszkedjen a Közösség meglévő intézményi rendszerébe és a hatáskörök jelenlegi megosztásába. Technikai kérdésekben függetlenséget kell élveznie, és megfelelő jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. E célból ▐ olyan jogi személyiséggel rendelkező közösségi testületként
  kell
  létrehozni, amelynek megbízatása az e rendelet által rá ruházott feladatok végrehajtása.

| (15) | A
  BERT-nek
  a nemzeti és közösségi erőfeszítésekre kell támaszkodnia, s ennek érdekében feladatait a nemzeti szabályozó hatóságokkal és a Bizottsággal teljes együttműködésben kell ellátnia, továbbá nyitottnak kell lennie az ágazattal, fogyasztói csoportokkal
  , kulturális érdekcsoportokkal
  és más érintett felekkel való kapcsolatra. |
| --- | --- |

(15)

A
  BERT-nek
  a nemzeti és közösségi erőfeszítésekre kell támaszkodnia, s ennek érdekében feladatait a nemzeti szabályozó hatóságokkal és a Bizottsággal teljes együttműködésben kell ellátnia, továbbá nyitottnak kell lennie az ágazattal, fogyasztói csoportokkal
  , kulturális érdekcsoportokkal
  és más érintett felekkel való kapcsolatra.

| (16) | A BERT
  fontos szereppel bír az elektronikus hírközlési belső piac megszilárdítására szolgáló tervezett mechanizmusok, valamint bizonyos körülmények közt a piacelemzések végrehajtása terén. |
| --- | --- |

(16)

A BERT
  fontos szereppel bír az elektronikus hírközlési belső piac megszilárdítására szolgáló tervezett mechanizmusok, valamint bizonyos körülmények közt a piacelemzések végrehajtása terén.

| (17) | A
  BERT
  ennek megfelelően tanácsot nyújt a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok
  valamint – kérésre – az Európai Parlament
  számára az elektronikus hírközlésre vonatkozó közösségi szabályozási keretrendszerrel összhangban, ezáltal segítve a keretrendszer hatékony megvalósítását.
  ▐ |
| --- | --- |

(17)

A
  BERT
  ennek megfelelően tanácsot nyújt a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok
  valamint – kérésre – az Európai Parlament
  számára az elektronikus hírközlésre vonatkozó közösségi szabályozási keretrendszerrel összhangban, ezáltal segítve a keretrendszer hatékony megvalósítását.

▐

| (18) | A
  BERT
  az éves felülvizsgálati jelentésben ismerteti az irányadó gyakorlatot és a továbbra is fennmaradó szűk keresztmetszeteket, és hozzájárul az Európai Unióban utazó polgárok
  előnyösebb helyzetbe hozásához
  . |
| --- | --- |

(18)

A
  BERT
  az éves felülvizsgálati jelentésben ismerteti az irányadó gyakorlatot és a továbbra is fennmaradó szűk keresztmetszeteket, és hozzájárul az Európai Unióban utazó polgárok
  előnyösebb helyzetbe hozásához
  .

| (19) | Az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának szabályozásáról szóló 2002. március 7-i, 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (rádióspektrum határozat) (12) lefektetett célok megvalósítása érdekében a Bizottság
  adott esetben
  független szakértői tanácsot kérhet a
  BERT-től
  a rádiófrekvenciák közösségi használatával kapcsolatban. E tanácsadás keretében sor kerülhet konkrét műszaki vizsgálatokra, valamint a frekvenciapolitikai intézkedésekkel kapcsolatos gazdasági és társadalmi hatásvizsgálat és elemzések elvégzésére. Ugyanakkor a tanácsadás kiterjedhet a 676/2002/EK határozat 4. cikkében foglaltak végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre is, mely esetben a
  BERT
  felkérhető a Bizottságnak való tanácsadásra a Bizottság által a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) számára adott megbízások teljesítésének eredményeivel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(19)

Az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának szabályozásáról szóló 2002. március 7-i, 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (rádióspektrum határozat) (12) lefektetett célok megvalósítása érdekében a Bizottság
  adott esetben
  független szakértői tanácsot kérhet a
  BERT-től
  a rádiófrekvenciák közösségi használatával kapcsolatban. E tanácsadás keretében sor kerülhet konkrét műszaki vizsgálatokra, valamint a frekvenciapolitikai intézkedésekkel kapcsolatos gazdasági és társadalmi hatásvizsgálat és elemzések elvégzésére. Ugyanakkor a tanácsadás kiterjedhet a 676/2002/EK határozat 4. cikkében foglaltak végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre is, mely esetben a
  BERT
  felkérhető a Bizottságnak való tanácsadásra a Bizottság által a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) számára adott megbízások teljesítésének eredményeivel kapcsolatosan.

| (20) | Bár
  az elektronikus hírközlési ágazat kulcsfontosságú egy fejlettebb európai tudásalapú gazdaság kialakítása tekintetében és
  a technológiai és piaci fejlődés lehetővé tette az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak az egyes tagállamok földrajzi határaitól függetlenül való nyújtását, fennáll a kockázata annak, hogy a nemzeti jogrendek e szolgáltatások biztosítására vonatkozó eltérő jogi és szabályozási feltételei egyre nagyobb mértékben akadályozzák az ilyen határokon átnyúló szolgáltatások elterjedését. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Bár
  az elektronikus hírközlési ágazat kulcsfontosságú egy fejlettebb európai tudásalapú gazdaság kialakítása tekintetében és
  a technológiai és piaci fejlődés lehetővé tette az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak az egyes tagállamok földrajzi határaitól függetlenül való nyújtását, fennáll a kockázata annak, hogy a nemzeti jogrendek e szolgáltatások biztosítására vonatkozó eltérő jogi és szabályozási feltételei egyre nagyobb mértékben akadályozzák az ilyen határokon átnyúló szolgáltatások elterjedését. ▐

| (21) | A Bizottság felismerte a globális távközlési piac világszintű és határon átnyúló jellegét, megjegyezve, hogy ez a piac eltér a pusztán országos jelleggel nyújtott távközlési szolgáltatásoktól, és hogy az elképzelések szerint egy közös piachoz tartozik valamennyi globális távközlési szolgáltatás (GTS), amelyeket meg kell különböztetni a pusztán országos távközlési szolgáltatásoktól. A globális távközlési szolgáltatások kimondottan abba a körbe tartoznak, ahol szükség lehet az engedélyezési feltételek harmonizálására. Általánosan elismert tény, hogy e szolgáltatások, amelyek különböző országokban, és gyakran különböző földrészeken található részlegekkel rendelkező multinacionális társaságok számára jelentenek üzleti hang- és adatszolgáltatást, természetüknél fogva határokon átnyúlók, Európán belül pedig páneurópaiak. A BERT-nek közös szabályozási megközelítést kell kialakítania annak érdekében, hogy az integrált, egységes szolgáltatások előnyei egész Európára kiterjedjenek. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság felismerte a globális távközlési piac világszintű és határon átnyúló jellegét, megjegyezve, hogy ez a piac eltér a pusztán országos jelleggel nyújtott távközlési szolgáltatásoktól, és hogy az elképzelések szerint egy közös piachoz tartozik valamennyi globális távközlési szolgáltatás (GTS), amelyeket meg kell különböztetni a pusztán országos távközlési szolgáltatásoktól. A globális távközlési szolgáltatások kimondottan abba a körbe tartoznak, ahol szükség lehet az engedélyezési feltételek harmonizálására. Általánosan elismert tény, hogy e szolgáltatások, amelyek különböző országokban, és gyakran különböző földrészeken található részlegekkel rendelkező multinacionális társaságok számára jelentenek üzleti hang- és adatszolgáltatást, természetüknél fogva határokon átnyúlók, Európán belül pedig páneurópaiak. A BERT-nek közös szabályozási megközelítést kell kialakítania annak érdekében, hogy az integrált, egységes szolgáltatások előnyei egész Európára kiterjedjenek.

| (22) | Célszerű, hogy ha a vállalkozások között határokon átnyúló szolgáltatások kapcsán jogviták merülnek fel az elektronikus hírközlési szabályozási keretrendszer alapján fennálló jogokat vagy kötelezettségeket illetően, a
  BERT

  rendelkezzék a megfelelő jogkörrel ahhoz, hogy a jogvitában illetékes nemzeti szabályozó hatóság felkérésére kivizsgálja a jogvita hátterét, és tanácsot adjon az érintett nemzeti szabályozó hatóságoknak a jogvita megoldására az általa a szabályozási keretrendszer ismeretében legalkalmasabbnak ítélt, a nemzeti szabályozó hatóságok által tehető intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(22)

Célszerű, hogy ha a vállalkozások között határokon átnyúló szolgáltatások kapcsán jogviták merülnek fel az elektronikus hírközlési szabályozási keretrendszer alapján fennálló jogokat vagy kötelezettségeket illetően, a
  BERT

  rendelkezzék a megfelelő jogkörrel ahhoz, hogy a jogvitában illetékes nemzeti szabályozó hatóság felkérésére kivizsgálja a jogvita hátterét, és tanácsot adjon az érintett nemzeti szabályozó hatóságoknak a jogvita megoldására az általa a szabályozási keretrendszer ismeretében legalkalmasabbnak ítélt, a nemzeti szabályozó hatóságok által tehető intézkedések tekintetében.

| (23) | Az elektronikus hírközlési ágazatban a beruházás és az innováció szorosan összefügg.
  A nemzeti hatóságok közti információcsere elősegítésével és a megfelelő információk könnyen hozzáférhetővé tételével a
  BERT-nek
  hozzá kell járulnia az irányadó szabályozási gyakorlat kialakításához és az elektronikus hírközlési ágazatban a vonatkozó szabályozás következetes alkalmazásához. A
  BERT-nek
  indokolt rendelkeznie a lehetőséggel arra, hogy megvizsgálhasson gazdasági és műszaki kérdéseket, és hozzáférjen a legfrissebb információkhoz annak érdekében, hogy képes legyen megfelelni a fejlődő információs társadalom által ▐ felvetett gazdasági és műszaki kihívásoknak.
  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Az elektronikus hírközlési ágazatban a beruházás és az innováció szorosan összefügg.
  A nemzeti hatóságok közti információcsere elősegítésével és a megfelelő információk könnyen hozzáférhetővé tételével a
  BERT-nek
  hozzá kell járulnia az irányadó szabályozási gyakorlat kialakításához és az elektronikus hírközlési ágazatban a vonatkozó szabályozás következetes alkalmazásához. A
  BERT-nek
  indokolt rendelkeznie a lehetőséggel arra, hogy megvizsgálhasson gazdasági és műszaki kérdéseket, és hozzáférjen a legfrissebb információkhoz annak érdekében, hogy képes legyen megfelelni a fejlődő információs társadalom által ▐ felvetett gazdasági és műszaki kihívásoknak.

▐

| (24) | ▐ A Közösségen belül a szabályozott roaming hívások indításáért és fogadásáért fizetendő kiskereskedelmi árak átláthatóságának javítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a roaming szolgáltatások igénybe vevői eldönthessék, hogy külföldi tartózkodásuk során kívánják-e használni mobiltelefonjukat, a
  BERT-nek
  gondoskodnia kell arról, hogy az érdekelt felek naprakész információkat kapjanak az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 27-i, 717/2007/EK, a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) ║ szóló rendelete (13) alkalmazásáról, és e monitoring eredményeit minden évben közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(24)

▐ A Közösségen belül a szabályozott roaming hívások indításáért és fogadásáért fizetendő kiskereskedelmi árak átláthatóságának javítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a roaming szolgáltatások igénybe vevői eldönthessék, hogy külföldi tartózkodásuk során kívánják-e használni mobiltelefonjukat, a
  BERT-nek
  gondoskodnia kell arról, hogy az érdekelt felek naprakész információkat kapjanak az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 27-i, 717/2007/EK, a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) ║ szóló rendelete (13) alkalmazásáról, és e monitoring eredményeit minden évben közzé kell tennie.

| (25) | A
  BERT
  számára lehetővé kell tenni, hogy a feladatai végrehajtásához szükséges tanulmányok elkészítését megrendelhesse, ugyanakkor azonban biztosítani kell, hogy a Hatóság által a Bizottsággal és a tagállamokkal kialakított kapcsolat révén megakadályozható legyen a párhuzamos munkavégzés.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

A
  BERT
  számára lehetővé kell tenni, hogy a feladatai végrehajtásához szükséges tanulmányok elkészítését megrendelhesse, ugyanakkor azonban biztosítani kell, hogy a Hatóság által a Bizottsággal és a tagállamokkal kialakított kapcsolat révén megakadályozható legyen a párhuzamos munkavégzés.

▐

| (26) | A
  BERT
  szervezeti felépítésének
  karcsúnak és
  alkalmasnak kell lennie feladatai végrehajtására.
  A
  szervezeti
  felépítést
  úgy kell kialakítani, hogy az megfeleljen az elektronikus hírközlés szabályozására szolgáló közösségi rendszer sajátos igényeinek. Így különösen messzemenően
  tiszteletben
  kell
  tartani
  a nemzeti szabályozó hatóságok sajátos
  szerepét
  és
  függetlenségét mind nemzeti, mind európai szinten
  . |
| --- | --- |

(26)

A
  BERT
  szervezeti felépítésének
  karcsúnak és
  alkalmasnak kell lennie feladatai végrehajtására.
  A
  szervezeti
  felépítést
  úgy kell kialakítani, hogy az megfeleljen az elektronikus hírközlés szabályozására szolgáló közösségi rendszer sajátos igényeinek. Így különösen messzemenően
  tiszteletben
  kell
  tartani
  a nemzeti szabályozó hatóságok sajátos
  szerepét
  és
  függetlenségét mind nemzeti, mind európai szinten
  .

| (27) | A
  BERT-nek
  indokolt rendelkeznie a megfelelő hatáskörrel ahhoz, hogy ▐ feladatait hatékonyan, és mindenekelőtt függetlenül végezhesse. Ezért, miként országos szinten, a szabályozói tanáccsal szemben is követelmény, hogy minden piaci érdektől függetlenül járjon el, így tehát nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem kormánytól, sem köz- vagy magánjogi jogalanytól. |
| --- | --- |

(27)

A
  BERT-nek
  indokolt rendelkeznie a megfelelő hatáskörrel ahhoz, hogy ▐ feladatait hatékonyan, és mindenekelőtt függetlenül végezhesse. Ezért, miként országos szinten, a szabályozói tanáccsal szemben is követelmény, hogy minden piaci érdektől függetlenül járjon el, így tehát nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem kormánytól, sem köz- vagy magánjogi jogalanytól.

| (28) | A
  BERT
  zökkenőmentes működése megkívánja, hogy
  ügyvezető
  igazgatóját érdemei, illetve igazolt ügyintézői és vezetői képességei, továbbá az elektronikus hírközlő hálózatokkal, elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal és piacokkal kapcsolatos hozzáértése és tapasztalatai alapján jelöljék ki, valamint, hogy feladatait a
  BERT
  belső működésének szervezését illetően teljes függetlenséggel és rugalmassággal végezze. Az
  ügyvezető
  igazgatónak biztosítania kell a
  BERT
  feladatainak hatékony, független módon való végrehajtását. |
| --- | --- |

(28)

A
  BERT
  zökkenőmentes működése megkívánja, hogy
  ügyvezető
  igazgatóját érdemei, illetve igazolt ügyintézői és vezetői képességei, továbbá az elektronikus hírközlő hálózatokkal, elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal és piacokkal kapcsolatos hozzáértése és tapasztalatai alapján jelöljék ki, valamint, hogy feladatait a
  BERT
  belső működésének szervezését illetően teljes függetlenséggel és rugalmassággal végezze. Az
  ügyvezető
  igazgatónak biztosítania kell a
  BERT
  feladatainak hatékony, független módon való végrehajtását.

| (29) | A
  BERT
  feladatai hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében ║ igazgatóját fel kell ruházni a szükséges hatáskörrel a véleményeknek a szabályozói tanács beleegyezésével való elfogadásához, és annak biztosításához, hogy a
  BERT
  az e cél elérése érdekében meghatározott általános irányelveknek megfelelően működjék.
  ▐ |
| --- | --- |

(29)

A
  BERT
  feladatai hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében ║ igazgatóját fel kell ruházni a szükséges hatáskörrel a véleményeknek a szabályozói tanács beleegyezésével való elfogadásához, és annak biztosításához, hogy a
  BERT
  az e cél elérése érdekében meghatározott általános irányelveknek megfelelően működjék.

▐

| (30) | A függetlenségen és átláthatóságon alapuló működési elvek betartásán felül a
  BERT-nek
  nyitottnak kell lennie
  a többek között
  az ágazattal, a fogyasztókkal
  , szakszervezetekkel, állami szervekkel, kutatóközpontokkal
  és más érdekelt felekkel való kapcsolatfelvételre.
  A BERT-nek szükség szerint segítenie kell a Bizottságot a bevált gyakorlatok vállalatok közötti terjesztésében, és e gyakorlatok cseréjének ösztönzésében. |
| --- | --- |

(30)

A függetlenségen és átláthatóságon alapuló működési elvek betartásán felül a
  BERT-nek
  nyitottnak kell lennie
  a többek között
  az ágazattal, a fogyasztókkal
  , szakszervezetekkel, állami szervekkel, kutatóközpontokkal
  és más érdekelt felekkel való kapcsolatfelvételre.
  A BERT-nek szükség szerint segítenie kell a Bizottságot a bevált gyakorlatok vállalatok közötti terjesztésében, és e gyakorlatok cseréjének ösztönzésében.

| (31) | A
  BERT
  eljárásainak ezért biztosítaniuk kell azt, hogy a
  BERT
  hozzáférhessen az elektronikus hírközlési szektorban rendelkezésre álló szakértelemhez és tapasztalatokhoz, különösen
  a
  műszakilag összetett és gyorsan változó területeket illetően. ▐
  ▐ |
| --- | --- |

(31)

A
  BERT
  eljárásainak ezért biztosítaniuk kell azt, hogy a
  BERT
  hozzáférhessen az elektronikus hírközlési szektorban rendelkezésre álló szakértelemhez és tapasztalatokhoz, különösen
  a
  műszakilag összetett és gyorsan változó területeket illetően. ▐

▐

| (32) | A
  BERT
  teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében indokolt önálló költségvetést biztosítani a számára.
  Finanszírozásának egyharmadát
  az Európai Unió általános költségvetése
  biztosítja, kétharmadát pedig az nemzeti szabályozó hatóságok. A tagállamok kötelesek biztosítani, hogy az nemzeti szabályozó hatóságok e célból elegendő és feltételhez nem kötött finanszírozással rendelkezzenek. A finanszírozásnak ez a módja nem sértheti a BERT tagállamoktól és a Bizottságtól való függetlenségét. |
| --- | --- |

(32)

A
  BERT
  teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében indokolt önálló költségvetést biztosítani a számára.
  Finanszírozásának egyharmadát
  az Európai Unió általános költségvetése
  biztosítja, kétharmadát pedig az nemzeti szabályozó hatóságok. A tagállamok kötelesek biztosítani, hogy az nemzeti szabályozó hatóságok e célból elegendő és feltételhez nem kötött finanszírozással rendelkezzenek. A finanszírozásnak ez a módja nem sértheti a BERT tagállamoktól és a Bizottságtól való függetlenségét.

| (33) | A
  BERT-nek
  adott esetben célszerű konzultálnia az érdekelt felekkel, és lehetőséget biztosítania számukra az intézkedéstervezetekkel kapcsolatos észrevételeik ésszerű időhatárokon belül való megtételére. |
| --- | --- |

(33)

A
  BERT-nek
  adott esetben célszerű konzultálnia az érdekelt felekkel, és lehetőséget biztosítania számukra az intézkedéstervezetekkel kapcsolatos észrevételeik ésszerű időhatárokon belül való megtételére.

| (34) | A Bizottság
  intézkedéseket hozhat azokkal a vállalkozásokkal szemben
  , amelyek nem bocsátják a
  BERT
  rendelkezésére ▐ feladatainak hatékony végzéséhez szükséges információkat. Ugyanakkor a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő keretekkel rendelkezzenek hatékony, arányos és visszatartó erejű bírságok kiszabására, ha a vállalkozások nem teljesítik az e rendelet értelmében fennálló kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság
  intézkedéseket hozhat azokkal a vállalkozásokkal szemben
  , amelyek nem bocsátják a
  BERT
  rendelkezésére ▐ feladatainak hatékony végzéséhez szükséges információkat. Ugyanakkor a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő keretekkel rendelkezzenek hatékony, arányos és visszatartó erejű bírságok kiszabására, ha a vállalkozások nem teljesítik az e rendelet értelmében fennálló kötelezettségeiket.

| (35) | A hatáskörén belül való eljáráskor, céljai teljesítése és feladatai végrehajtása során
  a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a BERT tartsa be
  a minősített dokumentumok kezelését illetően különösen a közösségi intézményekre vonatkozó
  rendelkezéseket
  . Adott esetben célszerű gondoskodni az e rendelet értelmében folytatott információcsere következetes és biztonságos voltáról. |
| --- | --- |

(35)

A hatáskörén belül való eljáráskor, céljai teljesítése és feladatai végrehajtása során
  a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a BERT tartsa be
  a minősített dokumentumok kezelését illetően különösen a közösségi intézményekre vonatkozó
  rendelkezéseket
  . Adott esetben célszerű gondoskodni az e rendelet értelmében folytatott információcsere következetes és biztonságos voltáról.

| (36) | Az nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a BERT alkalmazza
  a vonatkozó közösségi joganyagot a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréssel kapcsolatban, a 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) meghatározottak szerint, valamint a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmével kapcsolatban a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (15) meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(36)

Az nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a BERT alkalmazza
  a vonatkozó közösségi joganyagot a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréssel kapcsolatban, a 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) meghatározottak szerint, valamint a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmével kapcsolatban a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (15) meghatározottak szerint.

| (37) | 2014. január 1-jéig felülvizsgálatot kell végezni annak felmérése érdekében, hogy szükség van-e a BERT küldetésének meghosszabbítására. Ha a meghosszabbítás indokolt, felül kell vizsgálni a költségvetési és eljárási szabályokat, valamint az emberi erőforrásokat
  , |
| --- | --- |

(37)

2014. január 1-jéig felülvizsgálatot kell végezni annak felmérése érdekében, hogy szükség van-e a BERT küldetésének meghosszabbítására. Ha a meghosszabbítás indokolt, felül kell vizsgálni a költségvetési és eljárási szabályokat, valamint az emberi erőforrásokat
  ,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY, MEGHATÁROZÁSOK ÉS FELADATOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Létrejön az
  Európai Távközlési Szabályozók Testülete (BERT)
  az e rendeletben rögzített hatáskörrel.
  A Bizottság e rendelet szerint konzultál a BERT-tel a keretirányelv és az egyedi irányelvek szerinti feladatai végrehajtása során.

(2)   A
  BERT
  a keretirányelv és az egyedi irányelvek hatálya alá tartozó ügyekben, és a nemzeti szabályozó hatóságoknál rendelkezésre álló szakértelem felhasználásával tevékenykedik. A
  BERT
  a II. és III. fejezetben felsorolt feladatok végrehajtása révén hozzájárul
  az elektronikus hírközlési ágazat nemzeti szabályozásának javításához,
  az elektronikus hírközlési hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának jobb működéséhez, ideértve különösen ▐ az elektronikus hírközlés
  szabályozási kerete hatékony és következetes alkalmazásának előmozdítását
  .

(3)   A
  BERT
  feladatait a nemzeti szabályozó hatóságokkal és a Bizottsággal együttműködve ▐ végzi.

A BERT az információcsere és a nemzeti szabályozó hatósági döntések egységességének eszközeként működik. Szervezeti alapot biztosít a nemzeti szabályozó hatóságok döntéshozatala számára. Közös álláspontokat és megjegyzéseket fogad el. Tanácsot ad továbbá a Bizottság számára, és minden, a keretirányelv és az egyedi irányelvek által rájuk bízott feladatuk területén segíti a nemzeti szabályozó hatóságokat.

(4)   A
  BERT
  valamennyi tevékenysége – és különösen véleményeinek elkészítése során – ugyanazon célok megvalósítására törekszik, ║ amelyeket a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikke a nemzeti szabályozó hatóságok számára meghatároz.

(5)
     
  Az alábbi elemeket tartalmazó határozatot kell elfogadni egy, a BERT számára megfelelő erőforrásokat biztosító hivatal létrehozásról
  :

| a) | rendelkezés arról, hogy a hivatal a foglalkoztatás feltételei és a költségvetési feladatok tekintetében a közösségi igazgatás része; |
| --- | --- |

a)

rendelkezés arról, hogy a hivatal a foglalkoztatás feltételei és a költségvetési feladatok tekintetében a közösségi igazgatás része;

| b) | külön személyzeti szabályzat, amennyiben arra szükség van a BERT-re bízott feladatok önálló ellátásának biztosításához; és |
| --- | --- |

b)

külön személyzeti szabályzat, amennyiben arra szükség van a BERT-re bízott feladatok önálló ellátásának biztosításához; és

| c) | szabályok a BERT első közgyűlésére és első elnökségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

szabályok a BERT első közgyűlésére és első elnökségére vonatkozóan.

A hivatal székhelye Brüsszel.

2. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2002/21/EK irányelv 2. cikkében, a 2002/19/EK irányelv 2. cikkében, a 2002/20/EK irányelv 2. cikkében, a 2002/22/EK irányelv 2. cikkében, a 2002/58/EK irányelv 2. cikkében és a 676/2002/EK sz. határozatban (rádióspektrum határozat) rögzített fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

3. cikk

A
  BERT
  feladatai

A
  BERT
  az e rendeletben rögzített feladatainak végrehajtása során:

| a) | az Európai Parlament
  vagy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésként véleményt ad ki és segíti
  az Európai Parlamentet és
  a Bizottságot kiegészítő műszaki támogatás biztosításával az elektronikus hírközlést érintő bárminemű kérdésben; |
| --- | --- |

a)

az Európai Parlament
  vagy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésként véleményt ad ki és segíti
  az Európai Parlamentet és
  a Bizottságot kiegészítő műszaki támogatás biztosításával az elektronikus hírközlést érintő bárminemű kérdésben;

| b) | közös álláspontokat, iránymutatásokat és legjobb gyakorlatokat dolgoz ki a szabályozási jogorvoslatok nemzeti szintű bevezetéséhez, és nyomon követi tagállami végrehajtásukat; |
| --- | --- |

b)

közös álláspontokat, iránymutatásokat és legjobb gyakorlatokat dolgoz ki a szabályozási jogorvoslatok nemzeti szintű bevezetéséhez, és nyomon követi tagállami végrehajtásukat;

| c) | segíti a Közösséget, ║tagállamait és a nemzeti szabályozó hatóságokat a harmadik felekkel való kapcsolatokban, megbeszélésekben és információcserében; |
| --- | --- |

c)

segíti a Közösséget, ║tagállamait és a nemzeti szabályozó hatóságokat a harmadik felekkel való kapcsolatokban, megbeszélésekben és információcserében;

| d) | tanácsokkal látja el a piaci szereplőket
  (beleértve a fogyasztókat és a fogyasztói szervezeteket is)
  és a nemzeti szabályozó hatóságokat szabályozási kérdéseket illetően; |
| --- | --- |

d)

tanácsokkal látja el a piaci szereplőket
  (beleértve a fogyasztókat és a fogyasztói szervezeteket is)
  és a nemzeti szabályozó hatóságokat szabályozási kérdéseket illetően;

| e) | a tevékenységeihez kapcsolódó területekre vonatkozó információkat gyűjti, terjeszti és gondoskodik azok cseréjéről, továbbá tanulmányokat készít; |
| --- | --- |

e)

a tevékenységeihez kapcsolódó területekre vonatkozó információkat gyűjti, terjeszti és gondoskodik azok cseréjéről, továbbá tanulmányokat készít;

| f) | előmozdítja a tapasztalatcserét és az innovációt az elektronikus hírközlés terén; |
| --- | --- |

f)

előmozdítja a tapasztalatcserét és az innovációt az elektronikus hírközlés terén;

| g) | tanácsokat
  ad a nemzeti szabályozó hatóságok számára határokon átnyúló jogvitákkal kapcsolatban, valamint
  – adott esetben –
  az elektronikus szolgáltatások hozzáférhetőségét érintő kérdésekben; |
| --- | --- |

g)

tanácsokat
  ad a nemzeti szabályozó hatóságok számára határokon átnyúló jogvitákkal kapcsolatban, valamint
  – adott esetben –
  az elektronikus szolgáltatások hozzáférhetőségét érintő kérdésekben;

| h) | a szabályozás egységességének növelése, valamint a páneurópai szabályok és a páneurópai piac fellendítése érdekében kidolgozza az olyan páneurópai ügyeket illető közös álláspontokat, mint például a globális távközlési szolgáltatások. |
| --- | --- |

h)

a szabályozás egységességének növelése, valamint a páneurópai szabályok és a páneurópai piac fellendítése érdekében kidolgozza az olyan páneurópai ügyeket illető közös álláspontokat, mint például a globális távközlési szolgáltatások.

II. FEJEZET

A
  BERT-NEK
  A BELSŐ PIAC MEGSZILÁRDÍTÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ FELADATAI

4. cikk

A
  BERT-nek
  a szabályozási keretrendszer alkalmazásával kapcsolatos feladatai

(1)   A Bizottság kérésére a
  BERT
  véleményt ad ki az elektronikus hírközléssel kapcsolatos bármely kérdésről
  az e rendeletben meghatározottak szerint. Ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban a BERT saját kezdeményezésére is véleményt adhat a Bizottság vagy a nemzeti szabályozó hatóságok számára.

(2)   
  A Bizottság
  a keretirányelv és az egyedi irányelvek rendelkezései összehangolt
  alkalmazásának elősegítése érdekében
  a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 19. cikke alapján kibocsátandó ajánlások vagy elfogadandó határozatok kidolgozásában
  is kéri a BERT segítségét. Az Európai Parlament szintén kérhet ilyen segítséget a BERT-től, ahogyan az ésszerűen elvárható a BERT feladatainak körébe tartozó vizsgálattal vagy jogalkotással kapcsolatban.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kérdések ▐ az alábbiak:

| a) | a nemzeti szabályozó hatóságok intézkedéstervezetei a piac meghatározása, a jelentős piaci erővel bíró vállalkozások kijelölése, és korrekciós intézkedések érvényesítése terén a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 7. cikkével összhangban;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szabályozó hatóságok intézkedéstervezetei a piac meghatározása, a jelentős piaci erővel bíró vállalkozások kijelölése, és korrekciós intézkedések érvényesítése terén a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 7. cikkével összhangban;

▐

| b) | a transznacionális piacok meghatározása a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 15. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

b)

a transznacionális piacok meghatározása a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 15. cikkével összhangban;

| c) | szabványosítási kérdések a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

c)

szabványosítási kérdések a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkével összhangban;

| d) | adott nemzeti piacok
  , és adott esetben a nemzetinél alacsonyabb szintű piacok
  elemzése a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

d)

adott nemzeti piacok
  , és adott esetben a nemzetinél alacsonyabb szintű piacok
  elemzése a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkével összhangban;

| e) | az átláthatóság biztosítása és az információk közzététele a végfelhasználók számára a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 21. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

e)

az átláthatóság biztosítása és az információk közzététele a végfelhasználók számára a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 21. cikkével összhangban;

| f) | a szolgáltatás minősége a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 22. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

f)

a szolgáltatás minősége a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 22. cikkével összhangban;

| g) | a „112”-es segélyhívó szám hatékony bevezetése a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 26. cikkével összhangban;
  ▐ |
| --- | --- |

g)

a „112”-es segélyhívó szám hatékony bevezetése a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 26. cikkével összhangban;

▐

| h) | számhordozhatóság a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 30. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

h)

számhordozhatóság a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 30. cikkével összhangban;

| i) | a fogyatékkal élő végfelhasználók elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz és eszközökhöz való hozzáférésének javítása a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 33. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

i)

a fogyatékkal élő végfelhasználók elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz és eszközökhöz való hozzáférésének javítása a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 33. cikkével összhangban;

| j) | a nemzeti szabályozó hatóságok által a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. cikkével és 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban hozott intézkedések; |
| --- | --- |

j)

a nemzeti szabályozó hatóságok által a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. cikkével és 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban hozott intézkedések;

| k) | átláthatósági intézkedések a helyi hurok szétválasztásának végrehajtása céljából a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

k)

átláthatósági intézkedések a helyi hurok szétválasztásának végrehajtása céljából a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9. cikkével összhangban;

| l) | a digitális televíziós és rádiós szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételei a 2002/19/EC irányelv (hozzáférési irányelv) 6. cikkével összhangban, és a digitális interaktív televíziós szolgáltatások együttműködési képessége a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 18. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

l)

a digitális televíziós és rádiós szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételei a 2002/19/EC irányelv (hozzáférési irányelv) 6. cikkével összhangban, és a digitális interaktív televíziós szolgáltatások együttműködési képessége a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 18. cikkével összhangban;

| m) | a keretirányelvben és az egyedi irányelvekben a BERT feladataként meghatározott ügyek, amennyiben a rádiófrekvenciák igazgatására vonatkoznak, vagy amennyiben a rádiófrekvenciák igazgatása ezekre az ügyekre hatással van; |
| --- | --- |

m)

a keretirányelvben és az egyedi irányelvekben a BERT feladataként meghatározott ügyek, amennyiben a rádiófrekvenciák igazgatására vonatkoznak, vagy amennyiben a rádiófrekvenciák igazgatása ezekre az ügyekre hatással van;

| n) | a közös páneurópai szabályok és a globális távközlési szolgáltatók számára támasztandó követelmények kidolgozásának biztosítására irányuló intézkedések. |
| --- | --- |

n)

a közös páneurópai szabályok és a globális távközlési szolgáltatók számára támasztandó követelmények kidolgozásának biztosítására irányuló intézkedések.

(4)   Ezenfelül
  a Bizottság felkérheti a BERT-et, hogy
  az 5–18. cikkben rögzített különös feladatokat is
  lássa el
  .

(5)
     
  A Bizottság és az nemzeti szabályozó hatóságok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a BERT véleményét. Amennyiben az eltérő piaci viszonyok és a különböző szabályozói megközelítések logikus követelményei függvényében a BERT alternatív megoldásokat javasol, az nemzeti szabályozó hatóságok megfontolják, hogy melyik megoldás illeszkedik bele jobban saját szabályozói megközelítésükbe. Az nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság nyilvánosságra hozza, hogy milyen módon vették figyelembe a BERT véleményét.

5. cikk

A
  BERT-tel
  folytatott konzultáció a nemzeti piacok meghatározása és elemzése, és a korrekciós intézkedések tekintetében

(1)   A Bizottság tájékoztatja a
  BERT-et
  azokban az esetekben, amikor a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 7. cikkének (4) és (8) bekezdésével összhangban jár el.

(2)   A
  BERT
  véleményezi a Bizottság számára a szóban forgó intézkedéstervezetet az arról kapott tájékoztatás beérkezésének időpontjától számított 4 héten belül. A vélemény részletes és tárgyilagos elemzést tartalmaz arról, hogy az intézkedéstervezet akadályozza-e a belső piac működését, továbbá arról, hogy összeegyeztethető-e a közösségi joggal, különösen a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében megfogalmazott célokkal. Adott esetben a
  Bizottság felkéri a BERT-et, hogy jelezze,
  milyen módosításokat kellene végrehajtani az intézkedéstervezeten ahhoz, hogy biztosított legyen a fenti céloknak való leghatékonyabb megfelelése.

(3)   A Bizottság kérésére a
  BERT
  ellátja a Bizottságot minden, a (2) bekezdésben említett feladatok végrehajtása céljából rendelkezésére álló információval.

6. cikk

A nemzeti piacok áttekintése a

  BERT által

(1)   Ha a
  BERT
  a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke (7) bekezdésével összhangban felkérést kap a Bizottságtól egy adott tagállamon belüli adott érintett piac elemzésére, véleményt ad a Bizottság számára és ellátja a Bizottságot a szükséges információkkal, ideértve a nyilvános konzultáció és a piacelemzés eredményeit. Ha a
  BERT
  úgy találja, hogy a szóban forgó piacon nem hatékony a verseny, véleménye – nyilvános konzultációt követően – tartalmaz egy intézkedéstervezetet is, amelyben megnevezi azokat a vállalkozásokat, amelyeket nézete szerint az adott piacon jelentős piaci erővel rendelkező szereplőként kellene kijelölni, továbbá a megfelelő előírandó kötelezettségeket.

(2)   A
  BERT
  , amennyiben célszerű, konzultálhat az érintett nemzeti versenyhatóságokkal, mielőtt véleményét eljuttatná a Bizottsághoz.

(3)   A Bizottság kérésére a
  BERT
  ellátja a Bizottságot minden, az (1) bekezdésben említett feladatok végrehajtása céljából rendelkezésére álló információval.

7. cikk

Transznacionális piacok meghatározása és elemzése

(1)   Felkérés esetén a
  BERT
  véleményt ad a Bizottság számára a tagországok közötti (transznacionális) piac megfelelő meghatározását illetően.

(2)   Ha a Bizottság megállapította egy tagországok közötti piac meglétét a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban, a
  BERT kérés esetén segítséget nyújthat az érintett nemzeti szabályozó hatóságoknak a közös piacelemzés elvégzésében
  , a keretirányelv 16. cikkének (5) bekezdésével összhangban ▐.

▐

(3)   A Bizottság kérésére a
  BERT
  ellátja a Bizottságot minden, az (1)–(2) bekezdésben említett feladatok végrehajtása céljából rendelkezésére álló információval.

8. cikk

A számozás és számhordozhatóság harmonizálása

▐

(1)   A
  Bizottság kérésére a BERT
  együttműködik a nemzeti szabályozó hatóságokkal a számozási erőforrásokkal kapcsolatos csalás vagy a számozási erőforrások különösen a Közösségen belüli határokon átnyúló szolgáltatások esetében való rendeltetésellenes felhasználásával kapcsolatos kérdésekben. Véleményt adhat a számozás terén előforduló csalás és rendeltetésellenes felhasználás leküzdését vagy a fogyasztókat aggasztó egyéb számozási problémák kezelését célzó közösségi vagy nemzeti szintű intézkedéseket illetően.

(2)   A Bizottság felkérésére a
  BERT
  véleményt terjeszt a Bizottság elé a számhordozással vagy előfizetői azonosítókkal kapcsolatos kötelezettségek hatóköréről, azok műszaki paramétereiről, valamint az ezzel kapcsolatos hálózatok közötti információszolgáltatásról, tovább arról, hogy célszerű-e kiterjeszteni e kötelezettségeket közösségi szinten.

9. cikk

A „112”-es európai segélyhívó szám bevezetése

▐

(1)   A Bizottság felkérésére a
  BERT
  véleményt terjeszt a Bizottság elé a „112”-es európai segélyhívó szám bevezetésével kapcsolatos műszaki kérdésekről a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 26. cikkével összhangban.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti véleménye kiadását megelőzően a
  BERT
  konzultál a nemzeti szabályozó hatóságokkal és a nemzeti versenyhatóságokkal, továbbá nyilvános konzultációt folytat e rendelet 31. cikkével összhangban.

10. cikk

Tanácsadás a rádiófrekvenciákra vonatkozó, elektronikus hírközléssel kapcsolatos kérdésekben

(1)   A
  BERT
  kérés esetén tanácsot ad a Bizottság
  , a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport (a továbbiakban: RSPG) vagy a rádióspektrum-bizottság (a továbbiakban: RSC)
  számára
  az adott esetnek megfelelően a BERT hatáskörébe tartozó olyan ügyekkel kapcsolatban, amelyek érintik a rádiófrekvenciák
  elektronikus hírközlés céljára a Közösségben
  történő használatát, vagy amelyekre ez a használat kihat. A BERT adott esetben szorosan együttműködik az RSPG-vel és az RSC-vel.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt tevékenységek a 676/2002/EK határozat (rádióspektrum határozat) végrehajtásával kapcsolatos területeken végezhetők, a rádióspektrum határozat 4. cikkében rögzített feladatmegosztás sérelme nélkül.

(3)   
  A Bizottság felkérheti a BERT-tet, hogy adjon
  tanácsot
  az RSPG vagy az RSC számára ez utóbbi által
  a Bizottság számára
  adott tanáccsal kapcsolatban
  a 676/2002/EK határozat (rádióspektrum határozat) 6. cikkének (3) bekezdésében említett közös ágazatpolitikai célok kidolgozását illetően, amennyiben ezek az elektronikus hírközlési ágazatra vonatkoznak.

(4)   A
  BERT adott esetben hozzájárul a Bizottság, az RSPG és az RSC vagy bármely más illetékes szervezet jelentéseiben
  a várható frekvenciafejlesztésről az elektronikus hírközlési ágazatban és ágazatpolitikában, melyben meghatározza az esetleges tennivalókat és kihívásokat.

11. cikk

Az általános felhatalmazással és használati jogokkal kapcsolatos feltételek és eljárások harmonizálása

(1)   A Bizottság
  felkérheti a BERT-et, hogy terjesszen véleményt
  a Bizottság
  , az RSPG vagy az RSC
  elé a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 6. cikkének a) bekezdésében előírt bármely végrehajtási intézkedés hatályáról és tartalmáról. E vélemény tartalmazhatja különösen a
  BERT
  értékelését azokról az előnyökről, amelyek az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacán érvényesülhetnek a Bizottság által a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv), 6. cikkének a) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási intézkedések nyomán, továbbá meghatározhatja azokat a közösségi határokon átnyúlóvá válásra alkalmasnak tűnő szolgáltatásokat, amelyeknek esetében szintén előnyt jelentenének a szóban forgó intézkedések.

▐

(2)   Ha a Bizottság
  , az RSPG vagy az RSC vagy egyéb illetékes szervezetek felkérik
  , a
  BERT
  a kérésben meghatározott időszakon belül kiegészít bármely, a fenti (1) bekezdés alapján kiadott véleményt, illetve ahhoz magyarázatot fűz.

▐

12. cikk

Közös kiválasztási eljárás alapján megadott rádiófrekvencia- és számhasználati jogok visszavonása

A Bizottság
  felkérheti a BERT-et, hogy terjesszen
  véleményt ▐ a Bizottság
  , az RSPG vagy az RSC
  elé a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 6. cikkének b) pontjában előírt közös kiválasztási eljárás alapján megadott rádióspektrum- és számhasználati jogok visszavonásáról.

E véleményében a BERT megvizsgálja, hogy megtörtént-e a használati jogra vonatkozó feltételek súlyos és ismételt megszegése.

▐

13. cikk

Saját kezdeményezés

A
  BERT
  saját kezdeményezésére véleményt terjeszthet
  az Európai Parlament és
  a Bizottság elé
  különösen
  a 4. cikk (2) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében, a 10. cikk (1) bekezdésében, valamint a 12., 14., 21. és 22. cikkben rögzített kérdésekben,
  valamint bármely egyéb, fontosnak ítélt kérdésben
  .

III. FEJEZET

A
  BERT
  KIEGÉSZÍTŐ FELADATAI ▐

14. cikk

Határokon átnyúló jogviták

(1)   Ha a
  BERT
  a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 21. cikkével összhangban felkérést kap egy nemzeti szabályozó hatóságtól arra, hogy ajánlást adjon ki egy jogvita rendezését illetően, a BERT erről tájékoztatja a jogvitában érintett összes felet, valamint minden érintett nemzeti szabályozó hatóságot.

(2)   A
  BERT
  kivizsgálja a jogvita okait, és bekéri a szükséges információkat a jogvitában érintett felektől és az érintett nemzeti szabályozó hatóságoktól.

(3)   A
  BERT
  ajánlását az arra vonatkozó kéréstől számított három hónapon belül bocsátja ki, kivéve, ha kivételes körülmények állnak fenn. Az ajánlásban meghatároz mindennemű olyan intézkedést, amelyet a BERT megfelelőnek ítél arra, hogy az érintett nemzeti szabályozó hatóságok megtegyék a keretirányelvben és/vagy az egyedi irányelvekben rögzített rendelkezésekkel összhangban.

(4)   A
  BERT
  visszautasíthatja az ajánlás kibocsátására vonatkozó felkérés teljesítését, ha úgy ítéli meg, hogy más mechanizmusok alkalmasabbak lennének a jogvita megfelelő időhatárokon belül a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkével összhangban való rendezésére. Ez esetben a BERT késedelem nélkül tájékoztatja a feleket és az érintett nemzeti szabályozó hatóságokat.

Ha a jogvita négy hónap elteltével sem kerül rendezésre, vagy ha a feleknek nem nyílt lehetősége semmilyen más mechanizmus igénybe vételére, a
  BERT
  a fenti (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint jár el bármely nemzeti szabályozó hatóság felkérésére.

15. cikk

Információcsere, -terjesztés és -gyűjtés

(1)   A
  BERT
  a Közösség elektronikus hírközlési politikájára is figyelemmel ösztönzi az elektronikus hírközlő hálózatokkal és elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal ▐ kapcsolatos szabályozási tevékenységekről és fejlesztésükről folytatott információcserét mind a tagállamok között, mind pedig a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság között.
  Az eltérő piaci viszonyok és a különböző szabályozói megközelítések függvényében a BERT a harmonizált szabályozási keretek közt alternatív megoldásokat javasolhat.

(2)   A
  BERT
  bátorítja az információcserét és ösztönzi az irányadó szabályozási gyakorlat kidolgozását és a műszaki fejlődést mind a Közösség határain belül, mind azokon kívül, különösen oly módon, hogy:

| a) | felvállalja az elektronikus hírközlési szolgáltatások, és a közösségi elektronikus hírközlési piacok műszaki jellemzőire, minőségére és áraira vonatkozó információk gyűjtését, feldolgozását és közzétételét, |
| --- | --- |

a)

felvállalja az elektronikus hírközlési szolgáltatások, és a közösségi elektronikus hírközlési piacok műszaki jellemzőire, minőségére és áraira vonatkozó információk gyűjtését, feldolgozását és közzétételét,

| b) | tanulmányokat készíttet vagy készít az elektronikus hírközlő hálózatokról és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról, valamint azok szabályozásáról ▐, továbbá |
| --- | --- |

b)

tanulmányokat készíttet vagy készít az elektronikus hírközlő hálózatokról és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról, valamint azok szabályozásáról ▐, továbbá

| c) | képzéseket szervez vagy segít elő a
  nemzeti szabályozó hatóságok számára azokban az ügyekben, amelyek a keretirányelv és az egyedi irányelvek értelmében a BERT hatáskörébe tartoznak
  . |
| --- | --- |

c)

képzéseket szervez vagy segít elő a
  nemzeti szabályozó hatóságok számára azokban az ügyekben, amelyek a keretirányelv és az egyedi irányelvek értelmében a BERT hatáskörébe tartoznak
  .

(3)   A
  BERT
  ezeket az információkat könnyen hozzáférhető formában nyilvánosságra hozza.
  A bizalmasságot megfelelően tiszteletben kell tartani.

▐

16. cikk

Az elektronikus hírközlési szektor fejlődésének figyelemmel kísérése és jelentéskészítés

(1)   A
  Bizottság felkérheti a BERT-et, hogy kísérje
  figyelemmel ▐ az elektronikus hírközlési piac fejlődését, és különösen a fogyasztók által legáltalánosabban használt termékek és szolgáltatások kiskereskedelmi árainak alakulását.

(2)   A
  BERT
  évente jelentést tesz közzé az elektronikus hírközlési ágazat fejlődéséről, ideértve a fogyasztókat érintő kérdéseket is, és a jelentésben meghatározza az egységes elektronikus hírközlési piac teljes körű létrehozása előtt továbbra is fennálló akadályokat. A jelentés tartalmazza a tagállamok által a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 4. cikkének (3) bekezdése alapján a nemzeti fellebbezési eljárásokról szolgáltatott információk áttekintését és elemzését, valamint beszámolót arról, hogy milyen mértékben alkalmazzák a tagállamokban a jogvitáknak a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 34. cikke szerinti peren kívüli rendezésére irányuló eljárásokat.
  E jelentést az Európai Parlament elé kell terjeszteni, amely véleményt adhat róla.

(3)   A
  Bizottság felkérheti a BERT-et, hogy
  az éves
  jelentés közzétételével
  együtt
  nyilvánítson véleményt
  azokról az intézkedésekről, amelyek alkalmasak lehetnek a fenti (1) bekezdésben foglalt kérdések elemzésekor feltárt problémák megoldására.
  Ezt a véleményt az Európai Parlament számára kell előterjeszteni.

(4)   A
  Bizottság felkérheti a BERT-et, hogy
  rendszeres időközönként
  tegyen

  közzé jelentést a digitális interaktív televíziós szolgáltatások 2002/21/EK (keretirányelv) 18. cikkében rögzített együttműködési képességéről.

17. cikk

Elektronikus hozzáférhetőség

(1)   A
  BERT
  a Bizottság felkérésére tanáccsal látja el a Bizottságot és a
  nemzeti szabályozó hatóságokat
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások és végberendezések együttműködési képességének, az azokhoz való hozzáférésnek a javításáról, használatuk előmozdításáról, és különösen a határokon átnyúló együttműködési képességgel kapcsolatos kérdésekről,
  felmérve
  a fogyatékkal élő végfelhasználók és az idősek különleges szükségleteit.

▐

18. cikk

További feladatok

A
  BERT
  a Bizottság felkérésére felvállalhat további konkrét feladatokat is
  , ha ez ügyben valamennyi tagja között konszenzus jön létre
  .

IV. FEJEZET

A
  BERT
  SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE

19. cikk

A
  BERT
  testületei

A
  BERT-et
  a következők alkotják:

| a) | szabályozói
  tanács;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

szabályozói
  tanács;

▐

| b) | ügyvezető
  igazgató;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

ügyvezető
  igazgató;

▐

20. cikk

Szabályozói
  tanács

(1)   
  A szabályozói tanácsnak tagállamonként egy-egy tagja van, aki egy adott független nemzeti szabályozó hatóság vezetője vagy kijelölt magas szintű képviselője, és aki felelős a szabályozási keret napi szintű alkalmazásáért a tagállamban. Az nemzeti szabályozó hatóságok tagállamonként egy póttagot jelölnek ki. A Bizottság a szabályozói tanács előzetes beleegyezésével az ülésen megfigyelőként vesz részt.

(2)   A
  szabályozói
  tanács elnököt és elnökhelyettest jelöl ki saját tagjai közül. Az elnökhelyettes hivatalból helyettesíti az elnököt, ha akadályoztatva van feladatai ellátásában. Az elnök és az alelnök
  megbízatása az eljárási szabályzatban meghatározott választási eljárások alapján
  két és fél évre szól. ▐

(3)   A
  szabályozói
  tanács
  évente legalább négyszer rendes ülést tart, amelyet
  az elnök
  hív
  össze. ▐ Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy saját tagjai legalább egyharmadának kérésére
  rendkívüli ülést
  is tarthat. A
  szabályozói
  tanács bárkit felkérhet, akinek az álláspontja érdeklődésre tarthat számot, hogy ülésein megfigyelőként részt vegyen. A
  szabályozói
  tanács tagjai – az eljárási szabályzatnak megfelelően – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik. ▐

(4)   A
  szabályozói
  tanács a jelen levő tagok kétharmados többségével határoz
  e rendelet, a keretirányelv és az egyedi irányelvek eltérő rendelkezése hiányában. E határozatokat közölni kell a Bizottsággal.

A szabályozói tanács a BERT eljárási szabályzatát kétharmados többséggel fogadja el. Az eljárási szabályzatnak biztosítania kell, hogy a szabályozói tanács tagjai minden ülés előtt kézhez kapják a teljes napirendet és a javaslattervezeteket annak érdekében, hogy a szavazás előtt lehetőségük legyen módosításokat javasolni.

(5)   Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Az eljárási szabályzat részletesebben meghatározza a szavazás rendjét, így különösen azt, hogy egy tag milyen feltételek szerint járhat el egy másik tag nevében, valamint azt, hogy adott esetben milyen szabályok vonatkoznak a határozatképességre.

(6)
     
  Az e rendelettel rá ruházott feladatok ellátásában a szabályozói tanács függetlenül jár el, így nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem tagállamtól, sem köz- vagy magánjogi érdekcsoporttól.

(7)
     
  A szabályozói tanács titkársági feladatait a BERT látja el.

21. cikk

A
  szabályozói
  tanács feladatai

(1)   
  A szabályozói
  tanács
  a (7) bekezdéssel
  összhangban kinevezi az ügyvezető igazgatót.
  A szabályozói tanács hoz meg minden határozatot a BERT 3. cikkben felsorolt feladatainak teljesítésével kapcsolatban.

▐

(2)   
  A Bizottsággal folytatott egyeztetést követően – és a 23. cikk (3) bekezdésével, valamint a 25. cikk alapján megállapított költségvetés-tervezettel összhangban – a szabályozói
  tanács minden évben szeptember 30. előtt ▐ elfogadja a
  BERT
  következő évi munkaprogramját, és eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

▐

(3)   A
  szabályozói
  tanács fegyelmi jogkört gyakorol az
  ügyvezető
  igazgató ▐ felett.

▐

(4)   
  A szabályozói
  tanács a 36. cikkel összhangban a
  BERT nevében
  elfogadja a
  BERT
  irataihoz való hozzáférésre vonatkozó külön rendelkezéseket.

(5)   
  A szabályozói
  tanács elfogadja, majd az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Számvevőszéknek legkésőbb június 15-ig továbbítja a
  BERT
  tevékenységéről szóló éves jelentést.
  Az Európai Parlament vagy
  a szabályozói tanács
  elnökét, vagy az ügyvezető igazgatót felkérheti arra, hogy tájékoztassa a BERT tevékenységeivel kapcsolatos lényeges ügyekről
  .

▐

(6)
     
  A szabályozói tanács iránymutatást ad az ügyvezető igazgatónak feladatai végrehajtásához.

(7)
     
  Az ügyvezető igazgatót a szabályozói tanács nevezi ki. A szabályozói tanács erről tagjainak háromnegyedes többségével határoz. Az ügyvezetőigazgató-jelölt nem vesz részt e határozat előkészítésében, illetve az arról szóló szavazásban.

(8)
     
  A szabályozói tanács jóváhagyja az éves jelentés szabályozási tevékenységekről szóló külön szakaszát, amelyről e cikk (5) bekezdése és a 23. cikk (7) bekezdése rendelkezik.

▐

22. cikk

Az
  ügyvezető
  igazgató

(1)   A
  BERT-et ügyvezető
  igazgatója vezeti, aki
  a szabályozói tanács felé tartozik elszámolással és annak utasításai szerint jár el feladatai ellátása során
  . Az
  ügyvezető
  igazgató
  más módon
  nem kérhet, és nem fogadhat el semmilyen utasítást sem kormánytól, sem szervezettől.

(2)   Az
  ügyvezető
  igazgatót – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások terén elért érdemei, alkalmassága és tapasztalata alapján –
  a szabályozói
  tanács nevezi ki ▐. Kinevezése előtt
  a szabályozói
  tanács által kiválasztott jelölt
  alkalmasságával kapcsolatban az Európai Parlament és a Bizottság nem kötelező erejű véleményt nyilváníthat. E célból a jelöltet felkérik,
  hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon a képviselők által feltett kérdésekre.

(3)   Az
  ügyvezető
  igazgató megbízatása öt évre szól. ▐

(4)   
  A szabályozói
  tanács – ▐ az értékelő jelentés figyelembevételével, és kizárólag akkor, ha ezt a
  BERT feladatai és a vele szemben támasztott
  követelmények indokolják – ▐ az
  ügyvezető
  igazgató megbízatását egyetlen alkalommal, legfeljebb további három évre megújíthatja.

Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az
  ügyvezető
  igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az
  ügyvezető
  igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre.

Ha megbízatását nem újították meg, az
  ügyvezető
  igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.

(5)   Az
  ügyvezető
  igazgató csak
  a szabályozói
  tanács által hozott határozat útján,
  az Európai Parlament véleményének figyelembevételével
  menthető fel tisztségéből.
  A szabályozói
  tanács erről tagjainak háromnegyedes többségével határoz.

(6)   Az Európai Parlament és a Tanács
  felkérheti
  az
  ügyvezető
  igazgatót, hogy feladatai ellátásáról nyújtson be jelentést.
  Szükség esetén, az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy válaszoljon a képviselők kérdéseire.

23. cikk

Az
  ügyvezető
  igazgató feladatai

(1)   Az
  ügyvezető
  igazgató felelős a
  BERT
  képviseletéért, és az ő feladata annak igazgatása.

(2)   Az
  ügyvezető
  igazgató
  készíti elő a szabályozói tanács programját
  . Az
  ügyvezető
  igazgató részt vesz – szavazati jog nélkül –
  a szabályozói
  tanács munkájában.

▐

(3)   Az
  ügyvezető
  igazgató minden évben elkészíti, majd az adott év június 30-ig a szabályozói tanács ▐ elé terjeszti a
  BERT
  következő évi munkaprogramjának tervezetét.
  A szabályozói tanács a 21. cikk (2) bekezdése szerint fogadja el a munkaprogram tervezetét.

▐

(4)   Az
  ügyvezető
  igazgató felel
  annak ellenőrzéséért
  , hogy a szabályozói tanács ▐ iránymutatásával ▐ megvalósuljon a
  BERT
  éves munkaprogramja.

(5)   Az
  ügyvezető
  igazgató megfelelő intézkedésekkel – különösen belső ügyviteli utasítások elfogadásával és közlemények közzétételével – gondoskodik arról, hogy a
  BERT
  e rendelettel összhangban működjék.

(6)   Az
  ügyvezető
  igazgató a 25. cikk értelmében becslést készít a
  BERT
  bevételeiről és kiadásairól, és a 26. cikk értelmében végrehajtja a
  BERT
  költségvetését

(7)   Az
  ügyvezető
  igazgató minden évben elkészíti a
  BERT
  tevékenységéről szóló éves jelentés tervezetét, külön-külön szakaszban kitérve a
  BERT tanácsadói
  tevékenységeire, illetőleg a pénzügyi és az igazgatási kérdésekre.

(8)   A
  BERT
  alkalmazottai tekintetében
  a szabályozói tanács az ügyvezető igazgatóra ruházhatja
  a 38. cikk (3) bekezdése szerinti
  hatáskör gyakorlását
  .

▐

V. FEJEZET

PÉNZÜGYI ELŐÍRÁSOK

24. cikk

A
  BERT
  költségvetése

(1)   
  A BERT
  bevételei
  és forrásai elsősorban
  a következőkből állnak:

| a) | a költségvetési hatóság döntése értelmében és a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodás (16) 47. pontjával összhangban az Európai Unió általános költségvetésének (a Bizottságra vonatkozó szakasz) megfelelő fejezeteiben szereplő közösségi támogatás; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési hatóság döntése értelmében és a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodás (16) 47. pontjával összhangban az Európai Unió általános költségvetésének (a Bizottságra vonatkozó szakasz) megfelelő fejezeteiben szereplő közösségi támogatás;

| b) | az egyes nemzeti szabályozó hatóságoktól kapott pénzügyi hozzájárulás. Minden egyes tagállam biztosítja, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkeznek a BERT működésében való részvételhez szükséges megfelelő pénzügyi forrásokkal; |
| --- | --- |

b)

az egyes nemzeti szabályozó hatóságoktól kapott pénzügyi hozzájárulás. Minden egyes tagállam biztosítja, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkeznek a BERT működésében való részvételhez szükséges megfelelő pénzügyi forrásokkal;

| c) | a szakszemélyzet felét a nemzeti hatóságoktól érkező kiküldött tagállami szakértők kell, hogy adják; |
| --- | --- |

c)

a szakszemélyzet felét a nemzeti hatóságoktól érkező kiküldött tagállami szakértők kell, hogy adják;

| d) | a szabályozói tanács legkésőbb hat hónappal e rendelet hatálybalépését követően meghatározza a b) pontban említett, az egyes tagállamok által nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértékét
  ; |
| --- | --- |

d)

a szabályozói tanács legkésőbb hat hónappal e rendelet hatálybalépését követően meghatározza a b) pontban említett, az egyes tagállamok által nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértékét
  ;

| e) | a költségvetési szerkezet megfelelőségét és a tagállamok megfelelését 2014. január 1-jéig felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

e)

a költségvetési szerkezet megfelelőségét és a tagállamok megfelelését 2014. január 1-jéig felül kell vizsgálni.

(2)   A
  BERT
  kiadásai személyzeti, igazgatási, infrastrukturális és működési költségekből állnak.

(3)   A bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(4)   
  Az
  összes
  bevételről
  és
  kiadásról
  pénzügyi évenként előzetes becslést kell készíteni, majd a becsült összegeket a költségvetésében fel kell tüntetni; a pénzügyi év azonos a naptári évvel.

(5)
     
  A BERT szervezeti és pénzügyi felépítését 2014. január 1-jéig felül kell vizsgálni.

25. cikk

A költségvetés megállapítása

(1)   Az
  ügyvezető
  igazgató minden évben legkésőbb február 15-ig elkészíti, és az előzetes munkaköri jegyzékkel együtt továbbítja
  a szabályozói
  tanácshoz a következő pénzügyi év előirányzott működési kiadásait és munkaprogramját magában foglaló előzetes költségvetés-tervezetet. Az
  ügyvezető
  igazgató által készített tervezet alapján
  a szabályozói
  tanács minden évben becslést készít a
  BERT
  következő pénzügyi évre várható bevételeiről és kiadásairól. Ezt a – létszámtervet is magában foglaló – becslést a
  szabályozói
  tanács legkésőbb március 31-ig a Bizottság elé terjeszti. ▐

(2)   A Bizottság az előirányzatot az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetével együtt eljuttatja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz (a továbbiakban együtt: „költségvetési hatóság”).

(3)   A becslés alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előrejelzéseket, valamint azon támogatás összegét, amely a Szerződés 272. cikkével összhangban az általános költségvetést terheli.

(4)   A költségvetési hatóság elfogadja a
  BERT
  létszámtervét.

(5)   A
  BERT
  költségvetését az igazgatási tanács állítja össze. Véglegesnek attól fogva tekintendő, hogy az Európai Közösségek általános költségvetését véglegesen elfogadták. A költségvetést szükség esetén eszerint ki kell igazítani.

(6)   A
  szabályozói
  tanács haladéktalanul értesíti a költségvetési hatóságot, ha olyan projekt megvalósítása áll szándékában, amely jelentős pénzügyi kihatással van költségvetésének finanszírozására, különösen pedig akkor, ha ingatlannal – például épületek bérbe vagy tulajdonba vételével – kapcsolatos projektről van szó. Minderről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, az ingatlanprojektről szóló tájékoztatás átvételétől számítva két héten belül értesíti a
  BERT-et
  erről a szándékáról. Válasz hiányában a
  BERT
  lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

26. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

(1)   Az
  ügyvezető
  igazgató ellátja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait, és végrehajtja a
  BERT
  költségvetését.

(2)
     
  Az ügyvezető igazgatónak éves tevékenységi jelentést kell készítenie a BERT számára egy megbízhatósági nyilatkozat kíséretében. E dokumentumokat közzé kell tenni.

(3)   A
  BERT
  számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után legkésőbb március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. A
  BERT
  számvitelért felelős tisztviselője legkésőbb a következő év március 31-ig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is megküldi a költségvetési és a pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentést. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője ezután az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 128. cikkével összhangban konszolidálja az intézmények és a decentralizált szervezetek előzetes beszámolóját.

(4)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után legkésőbb március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a
  BERT
  előzetes beszámolóját, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. A pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is el kell juttatni.

(5)   Az
  ügyvezető
  igazgató, miután beérkeztek hozzá a
  BERT
  előzetes beszámolójára vonatkozó, a Számvevőszék által az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikkében foglaltakkal összhangban tett észrevételek, saját hatáskörében összeállítja, majd véleményezésre a
  szabályozói
  tanács elé terjeszti a
  BERT
  végleges beszámolóját.

(6)   A
  szabályozói
  tanács véleményt bocsát ki a
  BERT
  végleges beszámolójáról.

(7)   Az
  ügyvezető
  igazgató a pénzügyi év lezárulta után legkésőbb július 1-jéig eljuttatja a szóban forgó végleges beszámolót, valamint a
  szabályozói
  tanács véleményét az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Számvevőszékhez.

(8)   A végleges beszámolót közzé kell tenni.

(9)   Az
  ügyvezető
  igazgató legkésőbb október 15-ig választ küld a Számvevőszéknek annak észrevételeire. E válaszról másolatot küld a
  szabályozói
  tanácsnak, az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak.

(10)   Az
  ügyvezető
  igazgató az Európai Parlamentnek – ez utóbbi kérésére, összhangban az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal – minden olyan tájékoztatást megad, amely szükséges a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához.

(11)   Az Európai Parlament – a Tanács minősített többséggel hozott ajánlása alapján – legkésőbb az N+2-ik év május 15-ig mentesíti az
  ügyvezető
  igazgatót az N-ik pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozóan.

27. cikk

Belső ellenőrzési rendszerek

A Bizottság belső pénzügyi ellenőre felelős a BERT belső ellenőrzési rendszerének könyvvizsgálatáért.

28. cikk

Pénzügyi szabályok

A
  BERT-re
  vonatkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatási tanács fogadja el. A szóban forgó szabályok eltérhetnek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (17), ha a
  BERT
  sajátos működési igényei úgy kívánják, ehhez azonban a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség.

29. cikk

Csalás elleni intézkedések

(1)   Csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) előírásai megszorítás nélkül alkalmazandók ║.

(2)   A
  BERT
  köteles csatlakozni az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (19), és haladéktalanul elfogadni a
  BERT
  összes alkalmazottjára vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

(3)   A finanszírozási határozatokban és a megállapodásokban, valamint a belőlük következő végrehajtási aktusokban kifejezetten ki kell kötni, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzésnek vetheti alá a
  BERT
  által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, valamint a
  BERT
  azon munkatársait, akik az említett pénzösszegek allokációjáért felelnek.

VI. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Információszolgáltatás a
  BERT
  számára

(1)   Az elektronikus hírközlő hálózatokat működtető és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kötelesek megadni mindennemű, a
  BERT
  által az e rendeletben meghatározott feladatai végrehajtása céljából kért információt, beleértve a pénzügyi információkat is. A vállalkozások a kérést követően az információkat haladéktalanul, illetve a
  BERT
  által kért időhatárokon belül, a
  BERT
  által kért részletezésben adják meg. A
  Bizottság felkérheti a BERT-et, hogy indokolja meg
  : miért kéri az információkat.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok a
  BERT
  rendelkezésére bocsátják mindazon információkat, amelyekre annak e rendeletben meghatározott feladatainak végrehajtásához szüksége van. Amennyiben a rendelkezésre bocsátott információk olyan információkra vonatkoznak, amelyeket korábban a vállalkozások a nemzeti szabályozó hatóság kérésére annak rendelkezésére bocsátottak, az érintett vállalkozásokat erről értesítik.

(3)
     
  Szükség esetén garantálni kell az e cikk alapján rendelkezésre bocsátott információ bizalmas jellegét. A 35. cikket alkalmazni kell.

31. cikk

Egyeztetés

Ha a BERT

  a rendelettel összhangban

  véleményt
  szándékozik
  kiadni
  , erről adott esetben egyeztetést folytat az érdekelt felekkel, és lehetőséget biztosít számukra, hogy ésszerű időhatárokon belül megtegyék észrevételeiket a tervezett
  véleményről
  . Az egyeztetési eljárás eredményeit a
  BERT
  nyilvánosságra hozza, feltéve, hogy az nem számít bizalmas információnak.

32. cikk

Felügyelet, végrehajtás és szankciók

▐

(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok a
  BERT-tel
  együttműködve felelősek annak ellenőrzéséért, hogy a vállalkozások teljesítik-e az e rendeletben rögzített rendelkezésekből eredő kötelezettségeiket.

(2)   
  A Bizottság felhívja a vállalkozások figyelmét, ha azok nem tesznek eleget a 30. cikk szerinti információra vonatkozó kérésnek. Adott esetben, és a BERT kérésére a Bizottság nyilvánosságra hozhatja e
  vállalkozások nevét ▐.

▐

33. cikk

Érdekeltségi nyilatkozat

A BERT alkalmazottai, a szabályozói tanács tagjai és a BERT ügyvezető igazgatója évente
  kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesz, amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról. Ezeket a nyilatkozatokat írásban kell megtenni.

34. cikk

Átláthatóság

(1)   A
  BERT
  tevékenységét magas fokú átláthatóság biztosításával végzi.

(2)   A
  BERT
  gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság és bármely érdekelt fél tárgyilagos, megbízható és könnyen hozzáférhető tájékoztatást kapjon, különösen – adott esetben – a
  BERT
  munkájának eredményeit illetően. Nyilvánosságra hozza továbbá
  a szabályozói tanács tagjai és az ügyvezető igazgató
  által tett érdekeltségi nyilatkozatokat ▐.

(3)   A szabályozói tanács, az
  ügyvezető
  igazgató javaslata alapján engedélyezheti az érdekelt felek számára, hogy a
  BERT
  egyes tevékenységeiben megfigyelőként részt vegyenek.

(4)   A
  BERT
  belső eljárási rendjében meghatározza az (1) és (2) bekezdésben említett átláthatósági szabályok végrehajtására vonatkozó gyakorlati intézkedéseket.

35. cikk

Titoktartás

(1)   A
  BERT
  nem adhatja tovább harmadik felek részére az általa kezelt vagy hozzá beérkezett olyan információkat, amelyek tekintetében bizalmas kezelést kértek.

(2)   A
  BERT szabályozói tanácsának
  tagjaira, az
  ügyvezető
  igazgatóra, a külső szakértőkre és a
  BERT
  alkalmazottaira ▐ feladataik megszűntét követően is vonatkoznak a Szerződés 287. cikke szerinti titoktartási előírások.

(3)   A
  BERT
  belső eljárási rendjében meghatározza az (1) és (2) bekezdésben említett titoktartási szabályok végrehajtására vonatkozó gyakorlati intézkedéseket.

(4)   Az alábbi 36. cikk sérelme nélkül a
  BERT
  a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozattal (20) összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket azoknak a titoktartási rendelkezések alá eső információknak a védelmére, amelyekhez hozzáféréssel rendelkezik, illetve amelyeket a tagállamok vagy a nemzeti szabályozó hatóságok bocsátanak rendelkezésére. A tagállamok szintén megteszik e célból a megfelelő intézkedéseket a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban. Megfelelő figyelemmel kell lenni a Közösség vagy annak egy vagy több tagállama alapvető érdekei esetleges sérülésének súlyosságára. A tagállamok és a Bizottság egyaránt tiszteletben tartja a dokumentumok készítője által meghatározott titkossági besorolást.

36. cikk

Hozzáférés az iratokhoz

(1)   A
  BERT-nél
  tárolt iratokra az 1049/2001/EK ║ nrendeletet kell alkalmazni.

(2)   A
  szabályozói
  tanács a
  BERT
  tényleges működésének kezdetétől számítva hat hónapon belül gyakorlati intézkedéseket fogad el az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására.

▐

37. cikk

Jogállás

(1)   A
  BERT
  jogi személyiséggel rendelkező közösségi szerv.

(2)   A
  BERT-et
  valamennyi tagállamban az a legteljesebb jogképesség illeti meg, amellyel a nemzeti jog szerint jogi személy rendelkezhet. A
  BERT
  jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni, illetőleg azt elidegeníteni, valamint bírósági eljárásban félként részt venni.

(3)   A
  BERT-et ügyvezető
  igazgatója képviseli.

(4)   A
  BERT
  székhelye: [...]. Végleges elhelyezéséig a
  BERT
  a Bizottság helyiségeiben működik.

38. cikk

Munkatársak

(1)   A
  BERT
  alkalmazottaira ▐ az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az Európai Közösségek intézményei által az említett szabályzat, illetve feltételek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2)   A
  szabályozói
  tanács – a Bizottsággal egyetértésben, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 110. cikkében foglaltaknak megfelelően – elfogadja a szükséges végrehajtó intézkedéseket.

(3)   Alkalmazottai tekintetében a
  BERT
  gyakorolja az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

(4)   Az igazgatási tanács elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy kirendelt tagállami szakértőket alkalmazzanak a
  BERT-nél
  .

39. cikk

Kiváltságok és mentességek

A
  BERT-re
  alkalmazni kell az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.

40. cikk

A
  BERT
  felelőssége

(1)   Szerződésen kívüli felelősség alapján a
  BERT
  – a tagállamok jogában meglévő közös általános jogelveknek megfelelően – megtéríti az általa okozott, illetőleg az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott összes kárt. Az ilyen károk megtérítésével kapcsolatos jogviták az Európai Közösségek Bíróságának joghatósága alá tartoznak.

(2)   A
  BERT
  alkalmazottainak a
  BERT-tel
  szembeni személyes pénzügyi és fegyelmi felelőssége tekintetében a
  BERT
  munkatársaira alkalmazandó vonatkozó rendelkezések az irányadók.

41. cikk

Személyes adatok védelme

A magánszemélyekkel kapcsolatos adatok feldolgozása tekintetében a
  BERT-re
  a 45/2001/EK rendelet rendelkezései vonatkoznak.

42. cikk

Harmadik országok részvétele

A
  BERT
  tevékenységében részt vehetnek olyan európai országok, amelyek a Közösséggel megállapodást kötöttek, melynek értelmében az adott országok elfogadták és alkalmazzák az e rendelet tárgyát képező területen a közösségi jogszabályokat. E megállapodások vonatkozó rendelkezései értelmében rögzíteni kell az ezen országoknak a
  BERT
  munkájában való részvételére vonatkozó részletes szabályokat, és különösen a
  BERT
  munkájában való részvétel jellegét és mértékét. A
  szabályozói tanács határozata alapján e
  szabályok előírhatják a szavazati jog nélküli képviseletet a szabályozói
  tanács ülésein
  .

43. cikk

A Hírközlési Bizottság

(1)   E rendelet rendelkezéseinek végrehajtása során a Bizottságot munkájában a 2002/21/EK (keretirányelv) 22. cikke által létrehozott Hírközlési Bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat (21) 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

44. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

A ▐ tényleges működés kezdetétől számított
  három
  éven belül ▐ a Bizottság
  értékelő
  jelentést tesz közzé a
  BERT
  működésének eredményeként szerzett tapasztalatokról ▐. Az értékelés kiterjed a
  BERT
  által elért eredményekre és annak munkamódszereire, összevetve azokat céljaival, megbízatásával és az e rendeletben és a
  BERT
  éves munkaprogramjaiban meghatározott feladataival. Az
  értékelő jelentés
  figyelembe veszi a nemzeti és közösségi szinten érdekelt felek álláspontját
  és azt
  a Tanács és az Európai Parlament elé kell terjeszteni.
  Az Európai Parlament véleményt készít az értékelő jelentésről.

2014. január 1-jéig felülvizsgálatot kell végezni annak felmérése érdekében, hogy szükség van-e a BERT megbízatásának meghosszabbítására. Ha a hosszabbítás indokolt, felül kell vizsgálni a költségvetési és eljárási szabályzatot, valamint az emberi erőforrásokat.

45. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet [2009. december 31-én] lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║ ,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

1

HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

(2)  
  HL C 257., 2008.10.9., 51. o.

2

HL C 257., 2008.10.9., 51. o.

(3)  Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

4

2002.4.24.

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

5

2002.4.24.

(6)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

6

2002.4.24.

(7)  
  HL L 108., 2002.4.24., 51. o
  .

7

HL L 108., 2002.4.24., 51. o

(8)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o. ║.

8

2002.7.31.

(9)  

  HL C 146. E, 2008.6.12., 370. o.

9

HL C 146. E, 2008.6.12., 370. o.

(10)  HL L 200., 2002.7.30., 38. o.

10

(11)  
  HL C 104., 2006.5.3., 19. o. és
  HL C 191., 2007.8.17., 17. o.

11

HL C 104., 2006.5.3., 19. o.

HL C 191., 2007.8.17., 17. o.

(12)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

12

(13)  HL L 171., 2007.6.29., 32. o.

13

(14)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

14

(15)  HL L 8, 2001.1.12., 1. o.

15

(16)  

  HL C 139., 2006.6.14., 1. o

  .

16

HL C 139., 2006.6.14., 1. o

(17)  
  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

17

HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

(18)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

18

(19)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

19

(20)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

20

(21)  
  HL L 184., 1999.7.17., 23. o
  .

21

HL L 184., 1999.7.17., 23. o

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/359 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/359

---

2008. szeptember 24., szerdaElektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások, a magánélet és a fogyasztók védelme ***I

P6_TA(2008)0452

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

2010/C 8 E/47

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0698),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0420/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0318/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. szeptember 24., szerdaP6_TC1-COD(2007)0248

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. szeptember 24-én került elfogadásra az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően (3),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (4),

mivel:

| (1) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások meglévő keretszabályozását alkotó irányelvek – az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) („hozzáférési irányelv”), az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) („engedélyezési irányelv”), az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) („keretirányelv”), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) („egyetemes szolgáltatási irányelv”), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) („elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) – működését a Bizottság köteles rendszeresen felülvizsgálni annak meghatározása céljából, hogy a technológiai változások és a piaci fejlemények tükrében igényelnek-e módosítást. |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások meglévő keretszabályozását alkotó irányelvek – az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) („hozzáférési irányelv”), az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) („engedélyezési irányelv”), az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) („keretirányelv”), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) („egyetemes szolgáltatási irányelv”), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) („elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) – működését a Bizottság köteles rendszeresen felülvizsgálni annak meghatározása céljából, hogy a technológiai változások és a piaci fejlemények tükrében igényelnek-e módosítást.

| (2) | Ebben a tekintetben a Bizottság az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról 2006. június 29-én elfogadott, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményében bemutatta előzetes megállapításait. |
| --- | --- |

(2)

Ebben a tekintetben a Bizottság az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról 2006. június 29-én elfogadott, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményében bemutatta előzetes megállapításait.

| (3) | Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás reformja – beleértve a fogyatékkal élő felhasználókra vonatkozó rendelkezések megerősítését – kulcsfontosságú lépés az egységes európai információs tér és a minden felhasználó előtt nyitott információs társadalom megvalósítása felé. E célkitűzések az információs társadalom kialakítására irányuló stratégia részét képezik, amelyet a Bizottság a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „i2010 – európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért” című, 2005. június 1-jei közleménye tartalmaz. |
| --- | --- |

(3)

Az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás reformja – beleértve a fogyatékkal élő felhasználókra vonatkozó rendelkezések megerősítését – kulcsfontosságú lépés az egységes európai információs tér és a minden felhasználó előtt nyitott információs társadalom megvalósítása felé. E célkitűzések az információs társadalom kialakítására irányuló stratégia részét képezik, amelyet a Bizottság a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „i2010 – európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért” című, 2005. június 1-jei közleménye tartalmaz.

| (4) | Az egyetemes szolgáltatás védőháló az olyan emberek számára, akiknek pénzügyi forrásai, földrajzi elhelyezkedése vagy különleges szociális szükségletei nem teszik lehetővé, hogy a polgárok többsége számára rendelkezésre álló alapvető szolgáltatásokhoz hozzáférjenek. A 2002/22/EK irányelvben meghatározott alapvető egyetemes szolgáltatási kötelezettség az, hogy az ezt kérő felhasználóknak a nyilvános telefonhálózathoz helyhez kötött és elérhető árú kapcsolódást biztosítanak. Következésképpen az irányelv nem tér ki sem a mobilszolgáltatásokra, sem a szélessávú internet-hozzáférésre. Ennek az alapvető kötelezettségnek most olyan technológiai és piaci fejlődéssel kell szembenéznie, amelyben számos területen a mobilkommunikáció jelentheti a hozzáférés elsődleges módját, és a hálózatok egyre jobban idomulnak a mobil- és szélessávú kommunikációhoz kapcsolódó technológiához. E fejlemények szükségessé teszik annak értékelését, hogy teljesülnek-e a mobil kommunikációnak és a szélessávú hozzáférésnek az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe való felvételét indokoló műszaki, társadalmi és gazdasági feltételek, valamint a kapcsolódó pénzügyi szempontok. E célból legkésőbb 2008 őszére a Bizottság elvégzi az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatályának felülvizsgálatát, valamint javaslatot készít a 2002/22/EK irányelvnek a megfelelő közérdekeket szem előtt tartó reformjáról. E felülvizsgálat kitér a gazdasági versenyképességre, valamint a társadalmi, kereskedelmi és technológiai feltételekről és a társadalmi kirekesztés kockázatáról szóló elemzést is tartalmaz. Foglalkozik továbbá az esetleg újólag meghatározott egyetemes szolgáltatási kötelezettségek műszaki és gazdasági életképességével, becsült költségeivel és azok felosztásával, valamint finanszírozási modelljével. Mivel az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatályával kapcsolatos kérdések egészével egy különálló eljárás foglalkozik, ez az irányelv csak a 2002/22/EK irányelv más vonatkozásait tárgyalja. |
| --- | --- |

(4)

Az egyetemes szolgáltatás védőháló az olyan emberek számára, akiknek pénzügyi forrásai, földrajzi elhelyezkedése vagy különleges szociális szükségletei nem teszik lehetővé, hogy a polgárok többsége számára rendelkezésre álló alapvető szolgáltatásokhoz hozzáférjenek. A 2002/22/EK irányelvben meghatározott alapvető egyetemes szolgáltatási kötelezettség az, hogy az ezt kérő felhasználóknak a nyilvános telefonhálózathoz helyhez kötött és elérhető árú kapcsolódást biztosítanak. Következésképpen az irányelv nem tér ki sem a mobilszolgáltatásokra, sem a szélessávú internet-hozzáférésre. Ennek az alapvető kötelezettségnek most olyan technológiai és piaci fejlődéssel kell szembenéznie, amelyben számos területen a mobilkommunikáció jelentheti a hozzáférés elsődleges módját, és a hálózatok egyre jobban idomulnak a mobil- és szélessávú kommunikációhoz kapcsolódó technológiához. E fejlemények szükségessé teszik annak értékelését, hogy teljesülnek-e a mobil kommunikációnak és a szélessávú hozzáférésnek az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe való felvételét indokoló műszaki, társadalmi és gazdasági feltételek, valamint a kapcsolódó pénzügyi szempontok. E célból legkésőbb 2008 őszére a Bizottság elvégzi az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatályának felülvizsgálatát, valamint javaslatot készít a 2002/22/EK irányelvnek a megfelelő közérdekeket szem előtt tartó reformjáról. E felülvizsgálat kitér a gazdasági versenyképességre, valamint a társadalmi, kereskedelmi és technológiai feltételekről és a társadalmi kirekesztés kockázatáról szóló elemzést is tartalmaz. Foglalkozik továbbá az esetleg újólag meghatározott egyetemes szolgáltatási kötelezettségek műszaki és gazdasági életképességével, becsült költségeivel és azok felosztásával, valamint finanszírozási modelljével. Mivel az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatályával kapcsolatos kérdések egészével egy különálló eljárás foglalkozik, ez az irányelv csak a 2002/22/EK irányelv más vonatkozásait tárgyalja.

| (5) | Az egyértelműség és az egyszerűség kedvéért ez a jogi aktus csak a 2002/22/EK és a 2002/58/EK irányelv módosításaival foglalkozik. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség és az egyszerűség kedvéért ez a jogi aktus csak a 2002/22/EK és a 2002/58/EK irányelv módosításaival foglalkozik.

| (6) | A rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének f) pontja értelmében a fogyatékkal élők általi használatra vonatkozó követelmények sérelme nélkül, a végberendezéseket, beleértve a fogyatékkal élő felhasználók számára készített berendezéseket a 2002/22/EK irányelv hatálya alá kell vonni a hálózatokhoz való hozzáférés és a szolgáltatások igénybevétele elősegítése érdekében. Jelenleg e berendezések közé tartoznak a csak vevő rádió- és televízió-végberendezések, valamint a halláskárosult felhasználók számára gyártott különleges végberendezések. |
| --- | --- |

(6)

A rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének f) pontja értelmében a fogyatékkal élők általi használatra vonatkozó követelmények sérelme nélkül, a végberendezéseket, beleértve a fogyatékkal élő felhasználók számára készített berendezéseket a 2002/22/EK irányelv hatálya alá kell vonni a hálózatokhoz való hozzáférés és a szolgáltatások igénybevétele elősegítése érdekében. Jelenleg e berendezések közé tartoznak a csak vevő rádió- és televízió-végberendezések, valamint a halláskárosult felhasználók számára gyártott különleges végberendezések.

| (7) | A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a fogyatékkal élő felhasználók számára biztosított lehetőségeket is magukban foglaló, széles körben rendelkezésre álló termékek és szolgáltatások létrehozásának előmozdítására. Ennek elérésének egyik módja az európai szabványokhoz való igazodás, az elektronikus hozzáférhetőségre (e-hozzáférhetőségre) vonatkozó követelményeknek a közbeszerzési eljárásokban és a pályázatokkal kapcsolatos szolgáltatásokban való bevezetésével, valamint a fogyatékkal élő személyek jogait biztosító jogszabályok végrehajtásával. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a fogyatékkal élő felhasználók számára biztosított lehetőségeket is magukban foglaló, széles körben rendelkezésre álló termékek és szolgáltatások létrehozásának előmozdítására. Ennek elérésének egyik módja az európai szabványokhoz való igazodás, az elektronikus hozzáférhetőségre (e-hozzáférhetőségre) vonatkozó követelményeknek a közbeszerzési eljárásokban és a pályázatokkal kapcsolatos szolgáltatásokban való bevezetésével, valamint a fogyatékkal élő személyek jogait biztosító jogszabályok végrehajtásával.

| (8) | Egyes fogalommeghatározásokat ki kell igazítani, hogy azok megfeleljenek a technológiasemlegesség elvének és lépést tartsanak a technológiai fejlődéssel.
  Függetlenül attól, hogy az adott szolgáltatás vonal- vagy csomagkapcsolási technológián alapul-e,

  elsősorban a szolgáltatás nyújtására vonatkozó feltételeket kell különválasztani a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás – azaz a nemzeti, illetve nemzetközi telefonszámozási tervben szereplő szám vagy számok segítségével, belföldi és nemzetközi hívások kezdeményezése és fogadása céljából közvetlenül illetve közvetítőválasztáson vagy előválasztáson vagy viszonteladáson keresztül közvetve a nagyközönség rendelkezésére álló,
  elektronikus hírközlési
  szolgáltatás
  , valamint a kifejezetten a fogyatékkal élő felhasználók részére szánt, szöveges vagy szimultán kommunikációs szolgáltatásokat nyújtó, kommunikációs eszközök
  – fogalmát ténylegesen meghatározó elemektől.
  A szolgáltatás természeténél fogva kétirányú, tehát mindkét hívó fél számára lehetővé teszi a kommunikációt.
  Az a szolgáltatás, amely nem felel meg e feltételeknek
  mint például a fogyasztói szolgáltatási honlapon egy automatikus átirányító alkalmazás –,
  nem tekinthető nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásnak. |
| --- | --- |

(8)

Egyes fogalommeghatározásokat ki kell igazítani, hogy azok megfeleljenek a technológiasemlegesség elvének és lépést tartsanak a technológiai fejlődéssel.
  Függetlenül attól, hogy az adott szolgáltatás vonal- vagy csomagkapcsolási technológián alapul-e,

  elsősorban a szolgáltatás nyújtására vonatkozó feltételeket kell különválasztani a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás – azaz a nemzeti, illetve nemzetközi telefonszámozási tervben szereplő szám vagy számok segítségével, belföldi és nemzetközi hívások kezdeményezése és fogadása céljából közvetlenül illetve közvetítőválasztáson vagy előválasztáson vagy viszonteladáson keresztül közvetve a nagyközönség rendelkezésére álló,
  elektronikus hírközlési
  szolgáltatás
  , valamint a kifejezetten a fogyatékkal élő felhasználók részére szánt, szöveges vagy szimultán kommunikációs szolgáltatásokat nyújtó, kommunikációs eszközök
  – fogalmát ténylegesen meghatározó elemektől.
  A szolgáltatás természeténél fogva kétirányú, tehát mindkét hívó fél számára lehetővé teszi a kommunikációt.
  Az a szolgáltatás, amely nem felel meg e feltételeknek
  mint például a fogyasztói szolgáltatási honlapon egy automatikus átirányító alkalmazás –,
  nem tekinthető nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásnak.

| (9) | Egyértelművé kell tenni bizonyos rendelkezések alkalmazását azoknak a helyzeteknek a figyelembevétele céljából, amikor egy szolgáltató egy másik vállalkozás által nyújtott, nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokat ad el, esetleg más márkanév alatt. |
| --- | --- |

(9)

Egyértelművé kell tenni bizonyos rendelkezések alkalmazását azoknak a helyzeteknek a figyelembevétele céljából, amikor egy szolgáltató egy másik vállalkozás által nyújtott, nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokat ad el, esetleg más márkanév alatt.

| (10) | A technológiai és piaci átalakulások eredményeként a hálózatok egyre inkább az internetprotokoll-alapú (IP) technológia felé mozdulnak el, a fogyasztók pedig az egymással versengő, hangszolgáltatást nyújtó szolgáltatók egyre szélesebb köréből választhatnak. A tagállamoknak ezért szét kell választaniuk a nyilvános hírközlő hálózathoz való helyhez kötött csatlakozás szolgáltatásával kapcsolatos egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket és a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás (beleértve a „112” hívószámon keresztül elérhető segélyhívó szolgáltatások hívásának lehetőségét is) nyújtását. Ez a szétválasztás nem érintheti a közösségi szinten meghatározott és felülvizsgált egyetemes szolgáltatás kötelezettségek körét. A „112” mellett egyéb belföldi segélyhívószámokat is használó tagállamok az e segélyhívószámokhoz való hozzáférés tekintetében hasonló kötelezettségeket írhatnak elő. |
| --- | --- |

(10)

A technológiai és piaci átalakulások eredményeként a hálózatok egyre inkább az internetprotokoll-alapú (IP) technológia felé mozdulnak el, a fogyasztók pedig az egymással versengő, hangszolgáltatást nyújtó szolgáltatók egyre szélesebb köréből választhatnak. A tagállamoknak ezért szét kell választaniuk a nyilvános hírközlő hálózathoz való helyhez kötött csatlakozás szolgáltatásával kapcsolatos egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket és a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás (beleértve a „112” hívószámon keresztül elérhető segélyhívó szolgáltatások hívásának lehetőségét is) nyújtását. Ez a szétválasztás nem érintheti a közösségi szinten meghatározott és felülvizsgált egyetemes szolgáltatás kötelezettségek körét. A „112” mellett egyéb belföldi segélyhívószámokat is használó tagállamok az e segélyhívószámokhoz való hozzáférés tekintetében hasonló kötelezettségeket írhatnak elő.

| (11) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak nyomon kell követniük az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe tartozó szolgáltatások kiskereskedelmi díjszabásának alakulását és szintjét még akkor is, ha egy tagállam még nem jelölt ki vállalkozást az egyetemes szolgáltatás nyújtására. |
| --- | --- |

(11)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak nyomon kell követniük az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe tartozó szolgáltatások kiskereskedelmi díjszabásának alakulását és szintjét még akkor is, ha egy tagállam még nem jelölt ki vállalkozást az egyetemes szolgáltatás nyújtására.

| (12) | Az 1998. évi régi keretszabályozásról a 2002. évire való átmenet megkönnyítésére irányuló elavult kötelezettségeket – a 2002/21/EK irányelvben megállapított rendelkezéseket átfedő, tehát feleslegessé vált egyéb rendelkezésekkel együtt – hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(12)

Az 1998. évi régi keretszabályozásról a 2002. évire való átmenet megkönnyítésére irányuló elavult kötelezettségeket – a 2002/21/EK irányelvben megállapított rendelkezéseket átfedő, tehát feleslegessé vált egyéb rendelkezésekkel együtt – hatályon kívül kell helyezni.

| (13) | A minimális bérelt vonalkészlet biztosítására irányuló követelmény – amelyre a 2002. évi keretszabályozás hatálybalépésekor az 1998. évi keretszabályozás rendelkezéseinek a bérelt vonalkészlet területén történő folyamatos alkalmazásához volt szükség a még elégtelen versenyképesség miatt – ma már nem szükséges, és ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(13)

A minimális bérelt vonalkészlet biztosítására irányuló követelmény – amelyre a 2002. évi keretszabályozás hatálybalépésekor az 1998. évi keretszabályozás rendelkezéseinek a bérelt vonalkészlet területén történő folyamatos alkalmazásához volt szükség a még elégtelen versenyképesség miatt – ma már nem szükséges, és ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (14) | Veszélyeztetheti a technológiai előrehaladást az, ha a közvetítőválasztást és közvetítő-előválasztást továbbra is közvetlenül a közösségi jog írja elő. Ezeket a korrekciós intézkedéseket inkább a nemzeti szabályozó hatóságoknak kellene előírniuk a 2002/21/EK irányelvben szereplő eljárásokkal összhangban végzett piacelemzés nyomán. |
| --- | --- |

(14)

Veszélyeztetheti a technológiai előrehaladást az, ha a közvetítőválasztást és közvetítő-előválasztást továbbra is közvetlenül a közösségi jog írja elő. Ezeket a korrekciós intézkedéseket inkább a nemzeti szabályozó hatóságoknak kellene előírniuk a 2002/21/EK irányelvben szereplő eljárásokkal összhangban végzett piacelemzés nyomán.

| (15) | A szerződésekre vonatkozó rendelkezéseket nem csupán a fogyasztók, hanem más végfelhasználók, így például a fogyasztók igényei szerint kialakított szerződéseket esetlegesen jobban kedvelő mikrovállalkozások, valamint kis- és középvállalkozások esetében is alkalmazni kell. A szolgáltatókra nehezedő, felesleges adminisztratív terhek és a kis- és középvállalkozások meghatározásához kapcsolódó összetett kérdések elkerülése érdekében a szerződésekkel kapcsolatos rendelkezéseket ezen egyéb végfelhasználók esetében nem automatikusan, hanem csak kérés esetén alkalmaznák. A tagállamoknak megfelelő lépéseket kellene tenniük a kis- és középvállalkozások e lehetőségről szóló tájékoztatása érdekében. |
| --- | --- |

(15)

A szerződésekre vonatkozó rendelkezéseket nem csupán a fogyasztók, hanem más végfelhasználók, így például a fogyasztók igényei szerint kialakított szerződéseket esetlegesen jobban kedvelő mikrovállalkozások, valamint kis- és középvállalkozások esetében is alkalmazni kell. A szolgáltatókra nehezedő, felesleges adminisztratív terhek és a kis- és középvállalkozások meghatározásához kapcsolódó összetett kérdések elkerülése érdekében a szerződésekkel kapcsolatos rendelkezéseket ezen egyéb végfelhasználók esetében nem automatikusan, hanem csak kérés esetén alkalmaznák. A tagállamoknak megfelelő lépéseket kellene tenniük a kis- és középvállalkozások e lehetőségről szóló tájékoztatása érdekében.

| (16) | Az elektronikus hírközlési szolgáltatóknak fogyasztóikat megfelelően tájékoztatniuk kell arról, hogy biztosítják-e vagy sem a segélyhívó szolgáltatásokhoz
  és a hívó helyére vonatkozó információhoz
  való hozzáférést, továbbá egyértelmű és átlátható információkat kell nyújtaniuk számukra az első fogyasztói szerződésben, majd azt követően rendszeresen, például a fogyasztói számlázási információk keretében.
  A szolgáltatás tervezett műszaki üzemi jellemzői és a rendelkezésre álló infrastruktúra alapján ez az információ magában foglalja a területi lefedettség esetleges korlátairól szóló tájékoztatást... Ahol a szolgáltatást nem kapcsolt távbeszélő hálózaton nyújtják, a tájékoztatás kiterjed az elérhetőség és a hívó helyére vonatkozó információ megbízhatóságának értékelésére a kapcsolt távbeszélő hálózaton nyújtott szolgáltatással összevetésben és figyelembe véve az aktuális műszaki és minőségi követelményeket, valamint a 2002/22/EK irányelvben meghatározott szolgáltatási paramétereket. A segélyhívó szolgáltatások elérésének legmegbízhatóbb és leghatékonyabb módja továbbra is a hanghívás marad. A kapcsolatba lépés más formái, például a szöveges üzenet, kevésbé megbízhatók és nem jelentenek azonnali kapcsolatot. Mindazonáltal a tagállamok számára – amennyiben szükségesnek tartják – biztosítani kell a segélyhívó szolgáltatások egyéb, a hanghívásokkal azonos hozzáférést biztosító elérési lehetőségeinek kidolgozását és megvalósítását.
  A fogyasztókat azokról az esetleges intézkedésekről is megfelelően tájékoztatni kell, amelyeket az elektronikus hírközlési szolgáltató a biztonsági kockázatok elhárítása érdekében, illetve biztonsági vagy a rendszer integritását veszélyeztető eseményre adott válaszként hozhat, mivel ezen intézkedések közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolhatnak az ügyfelek adataira, magánéletére vagy a nyújtott szolgáltatás egyéb vonatkozásaira. |
| --- | --- |

(16)

Az elektronikus hírközlési szolgáltatóknak fogyasztóikat megfelelően tájékoztatniuk kell arról, hogy biztosítják-e vagy sem a segélyhívó szolgáltatásokhoz
  és a hívó helyére vonatkozó információhoz
  való hozzáférést, továbbá egyértelmű és átlátható információkat kell nyújtaniuk számukra az első fogyasztói szerződésben, majd azt követően rendszeresen, például a fogyasztói számlázási információk keretében.
  A szolgáltatás tervezett műszaki üzemi jellemzői és a rendelkezésre álló infrastruktúra alapján ez az információ magában foglalja a területi lefedettség esetleges korlátairól szóló tájékoztatást... Ahol a szolgáltatást nem kapcsolt távbeszélő hálózaton nyújtják, a tájékoztatás kiterjed az elérhetőség és a hívó helyére vonatkozó információ megbízhatóságának értékelésére a kapcsolt távbeszélő hálózaton nyújtott szolgáltatással összevetésben és figyelembe véve az aktuális műszaki és minőségi követelményeket, valamint a 2002/22/EK irányelvben meghatározott szolgáltatási paramétereket. A segélyhívó szolgáltatások elérésének legmegbízhatóbb és leghatékonyabb módja továbbra is a hanghívás marad. A kapcsolatba lépés más formái, például a szöveges üzenet, kevésbé megbízhatók és nem jelentenek azonnali kapcsolatot. Mindazonáltal a tagállamok számára – amennyiben szükségesnek tartják – biztosítani kell a segélyhívó szolgáltatások egyéb, a hanghívásokkal azonos hozzáférést biztosító elérési lehetőségeinek kidolgozását és megvalósítását.
  A fogyasztókat azokról az esetleges intézkedésekről is megfelelően tájékoztatni kell, amelyeket az elektronikus hírközlési szolgáltató a biztonsági kockázatok elhárítása érdekében, illetve biztonsági vagy a rendszer integritását veszélyeztető eseményre adott válaszként hozhat, mivel ezen intézkedések közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolhatnak az ügyfelek adataira, magánéletére vagy a nyújtott szolgáltatás egyéb vonatkozásaira.

| (17) | A végberendezések tekintetében a fogyasztói szerződésnek ki kell térnie a berendezés használatára vonatkozó, szolgáltató általi összes korlátozásra, például a nem kártyafüggetlen mobil eszközökre, valamint a szerződés – akár a meghatározott lejárati időpontban, akár előtte történő – megszűnésekor esedékes díjakra, ideértve a készülék megtartásával kapcsolatos költségeket is. |
| --- | --- |

(17)

A végberendezések tekintetében a fogyasztói szerződésnek ki kell térnie a berendezés használatára vonatkozó, szolgáltató általi összes korlátozásra, például a nem kártyafüggetlen mobil eszközökre, valamint a szerződés – akár a meghatározott lejárati időpontban, akár előtte történő – megszűnésekor esedékes díjakra, ideértve a készülék megtartásával kapcsolatos költségeket is.

| (18) | A közösségi jogszabályokban a szolgáltató fellépésével kapcsolatos kötelezettségeket nem túllépve, a fogyasztói szerződésnek meg kell határoznia, hogy a szolgáltató milyen intézkedéseket tesz – ha egyáltalán tesz intézkedéseket – a biztonságot és az integritást befolyásoló eseményekkel, fenyegetésekkel és sebezhető pontokkal kapcsolatban, valamint hogy a szolgáltató milyen ellentételezést biztosít ilyen események bekövetkeztekor. |
| --- | --- |

(18)

A közösségi jogszabályokban a szolgáltató fellépésével kapcsolatos kötelezettségeket nem túllépve, a fogyasztói szerződésnek meg kell határoznia, hogy a szolgáltató milyen intézkedéseket tesz – ha egyáltalán tesz intézkedéseket – a biztonságot és az integritást befolyásoló eseményekkel, fenyegetésekkel és sebezhető pontokkal kapcsolatban, valamint hogy a szolgáltató milyen ellentételezést biztosít ilyen események bekövetkeztekor.

| (19) | A kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos közérdekű kérdések megválaszolása és a mások jogai és szabadságai védelmének ösztönzése érdekében az illetékes nemzeti hatóságoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a szolgáltatók segítségével a kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos közérdekű tájékoztatást állítsanak össze és terjesszenek. E tájékoztatásnak tartalmaznia kell a szerzői jogok megsértésével, más törvénybe ütköző használattal és az ártalmas tartalom terjesztésével kapcsolatos közérdekű figyelmeztetéseket, valamint a személyes biztonságot, a magánéletet és a személyes adatokat fenyegető – például személyes adatok bizonyos körülmények között történő megadásakor fennálló– kockázatokkal szembeni védelemre vonatkozó tanácsokat és eszközöket. A tájékoztatás a 2002/22/EK irányelv 33. cikkének (2a) bekezdésében meghatározott együttműködési eljárás révén koordinálható. Az ilyen közérdekű tájékoztatást szükség esetén frissíteni kell, és könnyen érthető, a tagállamok által meghatározott nyomtatott és elektronikus formában és a nemzeti közhatóság weboldalain kell közzétenni. A nemzeti szabályozó hatóságok kötelezhetik a szolgáltatókat, hogy ezen egységesített tájékoztatást a nemzeti szabályozó hatóság által megfelelőnek ítélt módon valamennyi fogyasztóhoz eljuttassák. Az ilyen tájékoztatás terjesztése miatt a szolgáltatóknál felmerülő jelentős további költségekről megállapodást kell kötni a szolgáltató és az illetékes hatóságok között, és e költségeket a hatóságoknak kell viselnie. A tájékoztatást a szerződéseknek is tartalmazniuk kell. |
| --- | --- |

(19)

A kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos közérdekű kérdések megválaszolása és a mások jogai és szabadságai védelmének ösztönzése érdekében az illetékes nemzeti hatóságoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a szolgáltatók segítségével a kommunikációs eszközök használatával kapcsolatos közérdekű tájékoztatást állítsanak össze és terjesszenek. E tájékoztatásnak tartalmaznia kell a szerzői jogok megsértésével, más törvénybe ütköző használattal és az ártalmas tartalom terjesztésével kapcsolatos közérdekű figyelmeztetéseket, valamint a személyes biztonságot, a magánéletet és a személyes adatokat fenyegető – például személyes adatok bizonyos körülmények között történő megadásakor fennálló– kockázatokkal szembeni védelemre vonatkozó tanácsokat és eszközöket. A tájékoztatás a 2002/22/EK irányelv 33. cikkének (2a) bekezdésében meghatározott együttműködési eljárás révén koordinálható. Az ilyen közérdekű tájékoztatást szükség esetén frissíteni kell, és könnyen érthető, a tagállamok által meghatározott nyomtatott és elektronikus formában és a nemzeti közhatóság weboldalain kell közzétenni. A nemzeti szabályozó hatóságok kötelezhetik a szolgáltatókat, hogy ezen egységesített tájékoztatást a nemzeti szabályozó hatóság által megfelelőnek ítélt módon valamennyi fogyasztóhoz eljuttassák. Az ilyen tájékoztatás terjesztése miatt a szolgáltatóknál felmerülő jelentős további költségekről megállapodást kell kötni a szolgáltató és az illetékes hatóságok között, és e költségeket a hatóságoknak kell viselnie. A tájékoztatást a szerződéseknek is tartalmazniuk kell.

| (20) | Az előfizetőknek a szerződésük hátrányos jogkövetkezmény nélküli felmondásához való joga a szerződéses feltételekben bekövetkezett olyan módosításokra vonatkozik, amelyeket az elektronikus hírközlő hálózatok és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatások szolgáltatói írnak elő. |
| --- | --- |

(20)

Az előfizetőknek a szerződésük hátrányos jogkövetkezmény nélküli felmondásához való joga a szerződéses feltételekben bekövetkezett olyan módosításokra vonatkozik, amelyeket az elektronikus hírközlő hálózatok és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatások szolgáltatói írnak elő.

| (21) | A 2002/22/EK irányelvre kivétel nélkül alkalmazandók a fogyasztóvédelemre vonatkozó közösségi szabályok és a közösségi jognak megfelelő nemzeti szabályok. |
| --- | --- |

(21)

A 2002/22/EK irányelvre kivétel nélkül alkalmazandók a fogyasztóvédelemre vonatkozó közösségi szabályok és a közösségi jognak megfelelő nemzeti szabályok.

| (22) | A hálózatok integritásának és biztonságának megőrzésével kapcsolatos igény sérelme nélkül, a végfelhasználónak kell eldöntenie, hogy milyen legális tartalmat kíván küldeni és fogadni, valamint hogy mely szolgáltatásokat, alkalmazásokat, hardvert és szoftvert kíván e célból használni. A 2002/22/EK irányelvben meghatározott, átlátható kínálatot nyújtó,
  versenyképes piacnak biztosítania kell, hogy a végfelhasználók – a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében meghatározottak szerint – bármely, választásuk szerinti jogszerű tartalomhoz hozzá tudjanak férni és azt terjeszteni tudják, valamint hogy bármely jogszerű alkalmazást és/vagy szolgáltatást használni tudjanak. Az elektronikus hírközlés mind a fogyasztók, mind a vállalkozások körében egyre növekvő jelentősége folytán, a felhasználókat minden esetben teljes mértékben tájékoztatni kell az elektronikus hírközlési szolgáltatások terén a szolgáltató és/vagy a hálózatszolgáltató által bevezetett felhasználásbeli megszorításokról és/vagy korlátozásokról.
  E tájékoztatásnak – a szolgáltató belátása szerint – vagy a tartalom, az alkalmazás vagy az érintett szolgáltatós típusát, vagy az egyes alkalmazásokat és szolgáltatásokat, vagy mindkettőt meg kell határoznia. Az alkalmazott technológiától, és a megszorítások és/vagy korlátozások típusától függően, e megszorítások és/vagy korlátozások esetében szükséges lehet a felhasználó 2002/58/EK irányelv szerinti beleegyezése. |
| --- | --- |

(22)

A hálózatok integritásának és biztonságának megőrzésével kapcsolatos igény sérelme nélkül, a végfelhasználónak kell eldöntenie, hogy milyen legális tartalmat kíván küldeni és fogadni, valamint hogy mely szolgáltatásokat, alkalmazásokat, hardvert és szoftvert kíván e célból használni. A 2002/22/EK irányelvben meghatározott, átlátható kínálatot nyújtó,
  versenyképes piacnak biztosítania kell, hogy a végfelhasználók – a 2002/21/EK irányelv 8. cikkében meghatározottak szerint – bármely, választásuk szerinti jogszerű tartalomhoz hozzá tudjanak férni és azt terjeszteni tudják, valamint hogy bármely jogszerű alkalmazást és/vagy szolgáltatást használni tudjanak. Az elektronikus hírközlés mind a fogyasztók, mind a vállalkozások körében egyre növekvő jelentősége folytán, a felhasználókat minden esetben teljes mértékben tájékoztatni kell az elektronikus hírközlési szolgáltatások terén a szolgáltató és/vagy a hálózatszolgáltató által bevezetett felhasználásbeli megszorításokról és/vagy korlátozásokról.
  E tájékoztatásnak – a szolgáltató belátása szerint – vagy a tartalom, az alkalmazás vagy az érintett szolgáltatós típusát, vagy az egyes alkalmazásokat és szolgáltatásokat, vagy mindkettőt meg kell határoznia. Az alkalmazott technológiától, és a megszorítások és/vagy korlátozások típusától függően, e megszorítások és/vagy korlátozások esetében szükséges lehet a felhasználó 2002/58/EK irányelv szerinti beleegyezése.

| (23) | A versenyképes piacnak biztosítania kell továbbá, hogy a felhasználók az igényeiknek megfelelő minőségű szolgáltatáshoz jussanak, ám egyes esetekben – a szolgáltatások romlásának, a felhasználással kapcsolatos megszorításoknak és/vagy korlátozásoknak vagy a hálózati forgalom lassulásának megelőzése érdekében – szükséges lehet annak biztosítása, hogy a nyilvános hírközlő hálózatok egy bizonyos minimális minőségi szintet elérjenek. Amennyiben nincs tényleges verseny, a nemzeti szabályozó hatóságoknak az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásáról szóló irányelvekben meghatározott korrekciós intézkedésekhez kell folyamodniuk annak biztosítására, hogy a felhasználók egyes tartalomtípusokhoz vagy alkalmazásokhoz való hozzáférését nem korlátozzák ésszerűtlenül. A nemzeti szabályozó hatóságok a 2002/22/EK irányelv értelmében a szolgáltatás minőségével kapcsolatos minimumkövetelményeket meghatározó iránymutatásokat is kiadhatnak, illetve más intézkedéseket is hozhatnak, amennyiben úgy ítélik meg, hogy a felhasználók érdekeit és más idevágó követelményeket figyelembe véve, más megoldások nem voltak hatékonyak. Ezek az iránymutatások és intézkedések tartalmazhatják az alapvető korlátlan szolgáltatások felsorolását. |
| --- | --- |

(23)

A versenyképes piacnak biztosítania kell továbbá, hogy a felhasználók az igényeiknek megfelelő minőségű szolgáltatáshoz jussanak, ám egyes esetekben – a szolgáltatások romlásának, a felhasználással kapcsolatos megszorításoknak és/vagy korlátozásoknak vagy a hálózati forgalom lassulásának megelőzése érdekében – szükséges lehet annak biztosítása, hogy a nyilvános hírközlő hálózatok egy bizonyos minimális minőségi szintet elérjenek. Amennyiben nincs tényleges verseny, a nemzeti szabályozó hatóságoknak az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásáról szóló irányelvekben meghatározott korrekciós intézkedésekhez kell folyamodniuk annak biztosítására, hogy a felhasználók egyes tartalomtípusokhoz vagy alkalmazásokhoz való hozzáférését nem korlátozzák ésszerűtlenül. A nemzeti szabályozó hatóságok a 2002/22/EK irányelv értelmében a szolgáltatás minőségével kapcsolatos minimumkövetelményeket meghatározó iránymutatásokat is kiadhatnak, illetve más intézkedéseket is hozhatnak, amennyiben úgy ítélik meg, hogy a felhasználók érdekeit és más idevágó követelményeket figyelembe véve, más megoldások nem voltak hatékonyak. Ezek az iránymutatások és intézkedések tartalmazhatják az alapvető korlátlan szolgáltatások felsorolását.

| (24) | Vonatkozó közösségi jogszabályok hiányában a tartalmat, az alkalmazásokat és a szolgáltatásokat a nemzeti anyagi és eljárásjognak megfelelően kellene jogszerűnek vagy károsnak minősíteni. A tagállamok illetékes hatóságainak – és nem az elektronikus hírközlő hálózatok és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatások szolgáltatóinak – a feladata, hogy a tisztességes eljárásnak megfelelően eldöntse, hogy a tartalom, alkalmazások vagy szolgáltatások törvényesek vagy károsak. A 2002/22/EK irányelv nem sérti a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11) (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv), amely többek között a közvetítő szolgáltatókra vonatkozó „egyszerű továbbítás” szabályát tartalmazza. A 2002/22/EK irányelv nem követeli meg a szolgáltatóktól a hálózatukon keresztül továbbított információ ellenőrzését vagy az ilyen információ miatt a fogyasztók elleni peres eljárás indítását, és nem is teszi felelőssé a szolgáltatókat az információért. Bármilyen szankció vagy büntetőeljárás felelőssége az illetékes bűnüldözési szervek hatáskörében marad
  . |
| --- | --- |

(24)

Vonatkozó közösségi jogszabályok hiányában a tartalmat, az alkalmazásokat és a szolgáltatásokat a nemzeti anyagi és eljárásjognak megfelelően kellene jogszerűnek vagy károsnak minősíteni. A tagállamok illetékes hatóságainak – és nem az elektronikus hírközlő hálózatok és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatások szolgáltatóinak – a feladata, hogy a tisztességes eljárásnak megfelelően eldöntse, hogy a tartalom, alkalmazások vagy szolgáltatások törvényesek vagy károsak. A 2002/22/EK irányelv nem sérti a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11) (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv), amely többek között a közvetítő szolgáltatókra vonatkozó „egyszerű továbbítás” szabályát tartalmazza. A 2002/22/EK irányelv nem követeli meg a szolgáltatóktól a hálózatukon keresztül továbbított információ ellenőrzését vagy az ilyen információ miatt a fogyasztók elleni peres eljárás indítását, és nem is teszi felelőssé a szolgáltatókat az információért. Bármilyen szankció vagy büntetőeljárás felelőssége az illetékes bűnüldözési szervek hatáskörében marad
  .

| (25) | A 2002/22/EK irányelv nem sérti a szolgáltatók ésszerű és megkülönböztetéstől mentes hálózatirányítását. |
| --- | --- |

(25)

A 2002/22/EK irányelv nem sérti a szolgáltatók ésszerű és megkülönböztetéstől mentes hálózatirányítását.

| (26) | Mivel a következetlen korrekciós intézkedések jelentősen hátráltatják a belső piac megvalósítását, a Bizottságnak kell értékelnie a nemzeti szabályozó hatóságok által az egész Közösségre érvényes esetleges szabályozási beavatkozás céljával elfogadott iránymutatásokat és más intézkedéseket, és szükség esetén műszaki végrehajtási intézkedéseket kell elfogadnia az egész Közösségre kiterjedő egységes alkalmazás érdekében. |
| --- | --- |

(26)

Mivel a következetlen korrekciós intézkedések jelentősen hátráltatják a belső piac megvalósítását, a Bizottságnak kell értékelnie a nemzeti szabályozó hatóságok által az egész Közösségre érvényes esetleges szabályozási beavatkozás céljával elfogadott iránymutatásokat és más intézkedéseket, és szükség esetén műszaki végrehajtási intézkedéseket kell elfogadnia az egész Közösségre kiterjedő egységes alkalmazás érdekében.

| (27) | Az átlátható, naprakész és összehasonlítható díjszabások megléte a több szolgáltató versenyén alapuló piacokon alapvetően fontos a fogyasztók számára. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogyasztóinak a díjszabásokra vonatkozó, hozzáférhető formában közzétett információk alapján könnyen össze kell tudniuk hasonlítani a piacon kínált különféle szolgáltatások árait. Annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyen össze tudják hasonlítani az árakat, a nemzeti szabályozó hatóságoknak jogkörrel kell rendelkezniük arra, hogy jobb átláthatóságot követeljenek meg az üzemeltetőktől, és annak biztosítására is, hogy harmadik feleknek joguk legyen díjmentesen használni az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások által közzétett, nyilvánosan hozzáférhető díjszabást.
  Továbbá nekik maguknak, vagy harmadik félen keresztül, díjmentesen vagy elfogadható áron elérhetővé kell tenniük
  az árakra vonatkozó útmutatókat, amennyiben a piac nem biztosítja azokat. Az üzemeltetők nem szedhetnek díjat a díjszabások ilyen jellegű felhasználásáért
  , amennyiben a díjszabásokat már közzétették és ezért azok nyilvánossá váltak
  . A felhasználókat emellett már a szolgáltatás megvásárlása előtt megfelelően tájékoztatni kell a kínált szolgáltatás áráról illetve típusáról, különösen, ha egy díjmentes telefonszámra esetleg egyéb díjakat szabnak ki.
  A nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhetik az ilyen jellegű tájékoztatás általánossá tételét, és egyes általuk meghatározott szolgáltatások esetében a hívás kapcsolása előtt is kötelezővé tehetik e tájékoztatást. Azon hívástípusok meghatározásakor, amelyek esetében a kapcsolás előtt tájékoztatást kell nyújtani a díjszabásról, a nemzeti szabályozó hatóságok kellően figyelembe veszik a szolgáltatás jellegét, az alkalmazott díjszabásokat, valamint azt, hogy a szolgáltatást kínálja-e olyan szolgáltató, aki nem elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújt. |
| --- | --- |

(27)

Az átlátható, naprakész és összehasonlítható díjszabások megléte a több szolgáltató versenyén alapuló piacokon alapvetően fontos a fogyasztók számára. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogyasztóinak a díjszabásokra vonatkozó, hozzáférhető formában közzétett információk alapján könnyen össze kell tudniuk hasonlítani a piacon kínált különféle szolgáltatások árait. Annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyen össze tudják hasonlítani az árakat, a nemzeti szabályozó hatóságoknak jogkörrel kell rendelkezniük arra, hogy jobb átláthatóságot követeljenek meg az üzemeltetőktől, és annak biztosítására is, hogy harmadik feleknek joguk legyen díjmentesen használni az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások által közzétett, nyilvánosan hozzáférhető díjszabást.
  Továbbá nekik maguknak, vagy harmadik félen keresztül, díjmentesen vagy elfogadható áron elérhetővé kell tenniük
  az árakra vonatkozó útmutatókat, amennyiben a piac nem biztosítja azokat. Az üzemeltetők nem szedhetnek díjat a díjszabások ilyen jellegű felhasználásáért
  , amennyiben a díjszabásokat már közzétették és ezért azok nyilvánossá váltak
  . A felhasználókat emellett már a szolgáltatás megvásárlása előtt megfelelően tájékoztatni kell a kínált szolgáltatás áráról illetve típusáról, különösen, ha egy díjmentes telefonszámra esetleg egyéb díjakat szabnak ki.
  A nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhetik az ilyen jellegű tájékoztatás általánossá tételét, és egyes általuk meghatározott szolgáltatások esetében a hívás kapcsolása előtt is kötelezővé tehetik e tájékoztatást. Azon hívástípusok meghatározásakor, amelyek esetében a kapcsolás előtt tájékoztatást kell nyújtani a díjszabásról, a nemzeti szabályozó hatóságok kellően figyelembe veszik a szolgáltatás jellegét, az alkalmazott díjszabásokat, valamint azt, hogy a szolgáltatást kínálja-e olyan szolgáltató, aki nem elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújt.

| (28) | A fogyasztókat tájékoztatni kell személyes adataiknak előfizetői névjegyzékben, valamint különösen ilyen névjegyzékek céljából vagy céljaiból történő felhasználásához kapcsolódó jogaikról, továbbá arról, hogy a 2002/58/EK irányelv értelmében díjmentesen kérhetik, hogy ne kerüljenek bele a nyilvános előfizetői névjegyzékbe. A fogyasztókat arról is tájékoztatni kell, ha léteznek olyan rendszerek, amelyek úgy teszik lehetővé az információk névjegyzék-adatbázisba történő felvételét, hogy a névjegyzék szolgáltatást igénybe vevő felhasználók nem férhetnek hozzájuk. |
| --- | --- |

(28)

A fogyasztókat tájékoztatni kell személyes adataiknak előfizetői névjegyzékben, valamint különösen ilyen névjegyzékek céljából vagy céljaiból történő felhasználásához kapcsolódó jogaikról, továbbá arról, hogy a 2002/58/EK irányelv értelmében díjmentesen kérhetik, hogy ne kerüljenek bele a nyilvános előfizetői névjegyzékbe. A fogyasztókat arról is tájékoztatni kell, ha léteznek olyan rendszerek, amelyek úgy teszik lehetővé az információk névjegyzék-adatbázisba történő felvételét, hogy a névjegyzék szolgáltatást igénybe vevő felhasználók nem férhetnek hozzájuk.

| (29) | A tagállamoknak valamennyi felhasználói kérdés kezelésére egységes információs pontokat kellene létrehozniuk. Ezeknek az információs pontoknak – amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok a fogyasztói szövetségekkel együtt irányíthatnának – arra is képeseknek kell lenniük, hogy jogi segítséget nyújtsanak az üzemeltetőkkel felmerülő jogviták esetén. Az információs pontokhoz való hozzáférésnek ingyenesnek kellene lennie, és a felhasználókat rendszeres tájékoztató kampányokkal kell tájékoztatni azok meglétéről. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamoknak valamennyi felhasználói kérdés kezelésére egységes információs pontokat kellene létrehozniuk. Ezeknek az információs pontoknak – amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok a fogyasztói szövetségekkel együtt irányíthatnának – arra is képeseknek kell lenniük, hogy jogi segítséget nyújtsanak az üzemeltetőkkel felmerülő jogviták esetén. Az információs pontokhoz való hozzáférésnek ingyenesnek kellene lennie, és a felhasználókat rendszeres tájékoztató kampányokkal kell tájékoztatni azok meglétéről.

| (30) | A jövőbeli IP-hálózatokban – ahol a szolgáltatásnyújtás elválasztható lesz a hálózat szolgáltatásától – a tagállamoknak meg kell határozniuk a legmegfelelőbb intézkedéseket annak érdekében, hogy a nyilvános hírközlő hálózatok felhasználásával biztosított, nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások rendelkezésre álljanak, továbbá katasztrofális hálózati hiba vagy vis maior esetén a segélyhívó szolgáltatásokhoz megszakítás nélkül hozzá lehessen férni. |
| --- | --- |

(30)

A jövőbeli IP-hálózatokban – ahol a szolgáltatásnyújtás elválasztható lesz a hálózat szolgáltatásától – a tagállamoknak meg kell határozniuk a legmegfelelőbb intézkedéseket annak érdekében, hogy a nyilvános hírközlő hálózatok felhasználásával biztosított, nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások rendelkezésre álljanak, továbbá katasztrofális hálózati hiba vagy vis maior esetén a segélyhívó szolgáltatásokhoz megszakítás nélkül hozzá lehessen férni.

| (31) | A kezelői szolgálatok a végfelhasználóknak nyújtott szolgáltatások széles körét fedik le. Az ilyen szolgáltatások nyújtását – egyéb ügyfélszolgálatokhoz hasonlóan – a nyilvános hírközlő hálózatok nyújtói és a kezelői szolgálatok közötti kereskedelmi tárgyalásoknak kell meghatározniuk, és a továbbiakban e szolgáltatások nyújtásáról ezért már nem kell rendelkezni. Ezért az erre vonatkozó kötelezettséget hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(31)

A kezelői szolgálatok a végfelhasználóknak nyújtott szolgáltatások széles körét fedik le. Az ilyen szolgáltatások nyújtását – egyéb ügyfélszolgálatokhoz hasonlóan – a nyilvános hírközlő hálózatok nyújtói és a kezelői szolgálatok közötti kereskedelmi tárgyalásoknak kell meghatározniuk, és a továbbiakban e szolgáltatások nyújtásáról ezért már nem kell rendelkezni. Ezért az erre vonatkozó kötelezettséget hatályon kívül kell helyezni.

| (32) | A tudakozószolgáltatások nyújtására az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló, 2002. szeptember 16-i 2002/77/EK bizottsági irányelv (12) 5. cikke értelmében versenyben kell, hogy sor kerüljön, és gyakran így is történik. A végfelhasználók adatainak (vonalas és mobil egyaránt) az adatbázisokba való felvételét biztosító nagykereskedelmi intézkedések, a szolgáltatók ezen adatokkal történő költség-orientált ellátása és a hálózati hozzáférés költség-orientált, ésszerű és átlátható feltételekkel történő biztosítása meg kell hogy valósuljon annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók teljes mértékben részesüljenek a verseny előnyeiből, a kiskereskedelmi szabályozás e szolgáltatások tekintetében való eltörlése céljával. |
| --- | --- |

(32)

A tudakozószolgáltatások nyújtására az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló, 2002. szeptember 16-i 2002/77/EK bizottsági irányelv (12) 5. cikke értelmében versenyben kell, hogy sor kerüljön, és gyakran így is történik. A végfelhasználók adatainak (vonalas és mobil egyaránt) az adatbázisokba való felvételét biztosító nagykereskedelmi intézkedések, a szolgáltatók ezen adatokkal történő költség-orientált ellátása és a hálózati hozzáférés költség-orientált, ésszerű és átlátható feltételekkel történő biztosítása meg kell hogy valósuljon annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók teljes mértékben részesüljenek a verseny előnyeiből, a kiskereskedelmi szabályozás e szolgáltatások tekintetében való eltörlése céljával.

| (33) | A végfelhasználóknak a biztosított segélyhívó szolgáltatásokat a belföldi vagy nemzetközi telefonszámozási tervekben szereplő számon vagy számokon, hanghívások kezdeményezésére képes bármely telefonszolgáltatás felhasználásával fel kell tudniuk hívni, és azokhoz hozzá kell férniük. A sürgősségi szolgálatoknak a „112” hívószámra érkező hívásokat legalább olyan gyorsan és hatékonyan kell kezelniük és megválaszolniuk, mint az egyéb belföldi segélyhívószámokra érkező hívásokat. Az Európai Unióban utazó polgárok védelmének és biztonságának javítása érdekében fontos a „112”-vel kapcsolatos tudatosság növelése. E célból a polgárok figyelmét nyomatékosan fel kell hívni arra, hogy a „112” egységes segélyhívószámként használható bármely tagállamban való utazásuk során, különösen a nemzetközi autóbusz- és vasútállomásokon, kikötőkben vagy repülőtereken, valamint telefonkönyvekben, telefonfülkékben, az előfizetői és számlázási dokumentációkban nyújtott információkon keresztül.
  Ez elsősorban a tagállamok feladata, de a Bizottságnak is folytatnia kell a tagállami kezdeményezések támogatását és kiegészítését a „112” jobb tudatosítása, valamint a nyilvánosság „112”-vel kapcsolatos ismereteinek rendszeres értékelése érdekében.
  A hívó helymeghatározására vonatkozó információk nyújtásának kötelezettségét meg kell erősíteni az Európai Unió polgárai védelmének növelése érdekében. Az üzemeltetőknek a hívó helymeghatározására vonatkozó információt automatikusan kell nyújtaniuk a segélyhívó szolgáltatások számára „push” üzemmódban. Annak érdekében, hogy reagálni lehessen a technológiai fejlődésre – beleértve a helymeghatározásra vonatkozó információ egyre növekvő pontosságát eredményező fejlődést is – a Bizottságot műszaki végrehajtási intézkedések elfogadásának jogkörével kell felruházni a „112” hívószám a Közösségben való hatékony működtetésének biztosítása érdekében az Unió polgárainak érdekében. |
| --- | --- |

(33)

A végfelhasználóknak a biztosított segélyhívó szolgáltatásokat a belföldi vagy nemzetközi telefonszámozási tervekben szereplő számon vagy számokon, hanghívások kezdeményezésére képes bármely telefonszolgáltatás felhasználásával fel kell tudniuk hívni, és azokhoz hozzá kell férniük. A sürgősségi szolgálatoknak a „112” hívószámra érkező hívásokat legalább olyan gyorsan és hatékonyan kell kezelniük és megválaszolniuk, mint az egyéb belföldi segélyhívószámokra érkező hívásokat. Az Európai Unióban utazó polgárok védelmének és biztonságának javítása érdekében fontos a „112”-vel kapcsolatos tudatosság növelése. E célból a polgárok figyelmét nyomatékosan fel kell hívni arra, hogy a „112” egységes segélyhívószámként használható bármely tagállamban való utazásuk során, különösen a nemzetközi autóbusz- és vasútállomásokon, kikötőkben vagy repülőtereken, valamint telefonkönyvekben, telefonfülkékben, az előfizetői és számlázási dokumentációkban nyújtott információkon keresztül.
  Ez elsősorban a tagállamok feladata, de a Bizottságnak is folytatnia kell a tagállami kezdeményezések támogatását és kiegészítését a „112” jobb tudatosítása, valamint a nyilvánosság „112”-vel kapcsolatos ismereteinek rendszeres értékelése érdekében.
  A hívó helymeghatározására vonatkozó információk nyújtásának kötelezettségét meg kell erősíteni az Európai Unió polgárai védelmének növelése érdekében. Az üzemeltetőknek a hívó helymeghatározására vonatkozó információt automatikusan kell nyújtaniuk a segélyhívó szolgáltatások számára „push” üzemmódban. Annak érdekében, hogy reagálni lehessen a technológiai fejlődésre – beleértve a helymeghatározásra vonatkozó információ egyre növekvő pontosságát eredményező fejlődést is – a Bizottságot műszaki végrehajtási intézkedések elfogadásának jogkörével kell felruházni a „112” hívószám a Közösségben való hatékony működtetésének biztosítása érdekében az Unió polgárainak érdekében.

| (34) | A tagállamoknak egyedi intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy a segélyhívó szolgáltatások – beleértve a „112”-t – a fogyatékkal élő személyek, különösen a siket, halláskárosult, beszédsérült és siket–vak felhasználók számára is egyformán hozzáférhetők legyenek. Ez magában foglalhatja a halláskárosult felhasználók számára különleges végberendezések, szöveges szolgáltatások, vagy egyéb különleges berendezés biztosítását. |
| --- | --- |

(34)

A tagállamoknak egyedi intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy a segélyhívó szolgáltatások – beleértve a „112”-t – a fogyatékkal élő személyek, különösen a siket, halláskárosult, beszédsérült és siket–vak felhasználók számára is egyformán hozzáférhetők legyenek. Ez magában foglalhatja a halláskárosult felhasználók számára különleges végberendezések, szöveges szolgáltatások, vagy egyéb különleges berendezés biztosítását.

| (35) | ▐ A „3883”-as nemzetközi
  kód (
  az európai telefonszámozási
  tartomány
  (ETNS)
  ) fejlődését
  jelenleg
  akadályozza a kereslet hiánya,
  a túlzottan bürokratikus eljárási követelmények és
  a nem megfelelő tájékozottság
  . Az ETNS fejlődésének elősegítése érdekében
  a Bizottságnak át kell ruháznia az ennek irányításával, a számkiosztással és előmozdításával kapcsolatos felelősséget akár az Európai Távközlési Szabályozók Testületére (BERT), akár – az „. eu” felső színtű domain megvalósításának példáját követve – egy, a Bizottság által nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárás alapján kijelölt és a közösségi jog részét képező működési szabályokkal működő, különálló szervezetre. |
| --- | --- |

(35)

▐ A „3883”-as nemzetközi
  kód (
  az európai telefonszámozási
  tartomány
  (ETNS)
  ) fejlődését
  jelenleg
  akadályozza a kereslet hiánya,
  a túlzottan bürokratikus eljárási követelmények és
  a nem megfelelő tájékozottság
  . Az ETNS fejlődésének elősegítése érdekében
  a Bizottságnak át kell ruháznia az ennek irányításával, a számkiosztással és előmozdításával kapcsolatos felelősséget akár az Európai Távközlési Szabályozók Testületére (BERT), akár – az „. eu” felső színtű domain megvalósításának példáját követve – egy, a Bizottság által nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárás alapján kijelölt és a közösségi jog részét képező működési szabályokkal működő, különálló szervezetre.

| (36) | Az összehangolt szociális szolgáltatások egységesített telefonszámainak részére történő fenntartásáról szóló, 2007. február 15-i 2007/116/EK bizottsági határozat (13) értelmében a Bizottság a 116-os számtartományba tartozó számokat fenntartja egyes, társadalmi értéket képviselő szolgáltatások számára. A fenti határozatban megállapított számokat kizárólag a határozatban megnevezett szolgáltatások céljaira lehet felhasználni, ugyanakkor semmiféle kötelezettség nem hárul a tagállamokra, hogy biztosítsák, hogy a fenntartott számokhoz kapcsolódó szolgáltatást valóban elvégzik-e. A 2007/116/EK határozat megfelelő rendelkezéseinek tükröződniük kell a 2002/22/EK irányelvben, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások szabályozói keretébe történő szilárdabb beilleszkedésük, valamint a fogyatékkal élő végfelhasználók hozzáférésének biztosítása érdekében. A gyermekek eltűnésének bejelentéséhez kapcsolódó egyedi szempontokra, valamint e szolgáltatás jelenleg korlátozott elérésére tekintettel a tagállamoknak nemcsak egy ilyen telefonszámot kell fenntartaniuk, de azt is biztosítaniuk kell, hogy a gyermekek eltűnésének bejelentését célzó szolgáltatás az 116000-os számon valóban rendelkezésre álljon a területükön. |
| --- | --- |

(36)

Az összehangolt szociális szolgáltatások egységesített telefonszámainak részére történő fenntartásáról szóló, 2007. február 15-i 2007/116/EK bizottsági határozat (13) értelmében a Bizottság a 116-os számtartományba tartozó számokat fenntartja egyes, társadalmi értéket képviselő szolgáltatások számára. A fenti határozatban megállapított számokat kizárólag a határozatban megnevezett szolgáltatások céljaira lehet felhasználni, ugyanakkor semmiféle kötelezettség nem hárul a tagállamokra, hogy biztosítsák, hogy a fenntartott számokhoz kapcsolódó szolgáltatást valóban elvégzik-e. A 2007/116/EK határozat megfelelő rendelkezéseinek tükröződniük kell a 2002/22/EK irányelvben, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások szabályozói keretébe történő szilárdabb beilleszkedésük, valamint a fogyatékkal élő végfelhasználók hozzáférésének biztosítása érdekében. A gyermekek eltűnésének bejelentéséhez kapcsolódó egyedi szempontokra, valamint e szolgáltatás jelenleg korlátozott elérésére tekintettel a tagállamoknak nemcsak egy ilyen telefonszámot kell fenntartaniuk, de azt is biztosítaniuk kell, hogy a gyermekek eltűnésének bejelentését célzó szolgáltatás az 116000-os számon valóban rendelkezésre álljon a területükön.

| (37) | Az egységes piac azt is jelenti, hogy a végfelhasználók hozzá tudnak férni a más tagállamok nemzeti számozási terveiben szereplő valamennyi számhoz, és hozzáférnek a szolgáltatásokhoz – beleértve az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat is – a Közösségen belül nem földrajzi számok segítségével, beleértve többek között az ingyenes és az emelt díjas telefonszámokat is. A végfelhasználóknak hozzá kell férniük az ║ ETNS-ből és az egyetemes nemzetközi ingyenes telefonszámok (UIFN) köréből származó számokhoz is. A számozási forrásokhoz és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatáshoz való, határokon átnyúló hozzáférést csak objektíven indokolt esetekben szabad akadályozni, például amikor ez a csalás vagy egyes emeltdíjas szolgáltatásokkal kapcsolatos visszaélések elleni küzdelemhez szükséges, vagy amikor a számot kizárólag belföldi hatályúként határozzák meg (pl. belföldi rövidkód). A felhasználókat előre és egyértelműen, teljes körűen tájékoztatni kell az ingyenes telefonszámokra alkalmazható bármely díjról, mint például a szabványos nemzetközi hívókódokon keresztül hozzáférhető számok esetében alkalmazott, nemzetközi hívási díjakról. Annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók a Közösségben ténylegesen hozzáférjenek a számokhoz és szolgáltatásokhoz, a Bizottságnak végrehajtási intézkedések elfogadásához szükséges jogkörrel kell rendelkeznie.
  A végfelhasználóknak képeseknek kell lenniük arra is, hogy más végfelhasználóhoz kapcsolódjanak (különösen az internetprotokoll-számokon (IP) keresztül) annak érdekében, hogy adatokat cseréljenek, függetlenül az általuk választott üzemeltetőtől. |
| --- | --- |

(37)

Az egységes piac azt is jelenti, hogy a végfelhasználók hozzá tudnak férni a más tagállamok nemzeti számozási terveiben szereplő valamennyi számhoz, és hozzáférnek a szolgáltatásokhoz – beleértve az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat is – a Közösségen belül nem földrajzi számok segítségével, beleértve többek között az ingyenes és az emelt díjas telefonszámokat is. A végfelhasználóknak hozzá kell férniük az ║ ETNS-ből és az egyetemes nemzetközi ingyenes telefonszámok (UIFN) köréből származó számokhoz is. A számozási forrásokhoz és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatáshoz való, határokon átnyúló hozzáférést csak objektíven indokolt esetekben szabad akadályozni, például amikor ez a csalás vagy egyes emeltdíjas szolgáltatásokkal kapcsolatos visszaélések elleni küzdelemhez szükséges, vagy amikor a számot kizárólag belföldi hatályúként határozzák meg (pl. belföldi rövidkód). A felhasználókat előre és egyértelműen, teljes körűen tájékoztatni kell az ingyenes telefonszámokra alkalmazható bármely díjról, mint például a szabványos nemzetközi hívókódokon keresztül hozzáférhető számok esetében alkalmazott, nemzetközi hívási díjakról. Annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók a Közösségben ténylegesen hozzáférjenek a számokhoz és szolgáltatásokhoz, a Bizottságnak végrehajtási intézkedések elfogadásához szükséges jogkörrel kell rendelkeznie.
  A végfelhasználóknak képeseknek kell lenniük arra is, hogy más végfelhasználóhoz kapcsolódjanak (különösen az internetprotokoll-számokon (IP) keresztül) annak érdekében, hogy adatokat cseréljenek, függetlenül az általuk választott üzemeltetőtől.

| (38) | A versenykörnyezet nyújtotta előnyök teljes mértékű kihasználása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a fogyasztók tájékozottan választhassanak és szolgáltatót válthassanak, amikor ez az érdekük. Alapvető annak biztosítása, hogy ennek során nem ütköznek jogi, műszaki vagy gyakorlati akadályokba – beleértve a szerződéses feltételeket, eljárásokat, díjakat stb. Ez nem zárja ki az ésszerű szerződéses minimumidőszakok előírását a fogyasztói szerződésekben. A számhordozhatóság alapvetően fontos tényező a fogyasztók választása és a versenyképes elektronikus hírközlési piacokon a hatékony verseny megkönnyítése érdekében, és azt minimális határidőn belül
  normális esetben a fogyasztó kérését követő egy napon belül –
  kell megvalósítani.
  A tapasztalat néhány tagállamban azonban azt mutatja, hogy a fogyasztókat hozzájárulásuk nélkül váltásra kényszerítik. Míg e kérdéssel elsősorban a bűnüldöző hatóságoknak kellene foglalkozniuk, a tagállamok számára biztosítani kell a jogot, hogy a szolgáltatóváltás tekintetében arányos minimális intézkedéseket írhassanak elő, ezáltal a lehető legkisebbre csökkentve a kockázatokat, de megtartva az eljárás előnyeit a fogyasztó számára.
  Annak érdekében, hogy a számhordozhatóságot – beleértve az előfizetők hálózatban tárolt személyes telefonkönyveinek és profilinformációinak esetleges hordozhatóságát – a piaci és technológiai fejlődéshez lehessen igazítani, a Bizottságnak e területen műszaki végrehajtási intézkedéseket kell tudnia elfogadni. Annak értékelése során, hogy a technológiai és piaci feltételek lehetővé teszik-e a helyhez kötött szolgáltatásokat biztosító hálózatok és a mobilhálózatok közötti számátvitelt, figyelembe kell venni különösen a felhasználók számára felszámított árakat, valamint a helyhez kötött szolgáltatásokat nyújtó és a mobilhálózatokat szolgáltató vállalkozások vonatkozásában a váltással kapcsolatos költségeket. |
| --- | --- |

(38)

A versenykörnyezet nyújtotta előnyök teljes mértékű kihasználása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a fogyasztók tájékozottan választhassanak és szolgáltatót válthassanak, amikor ez az érdekük. Alapvető annak biztosítása, hogy ennek során nem ütköznek jogi, műszaki vagy gyakorlati akadályokba – beleértve a szerződéses feltételeket, eljárásokat, díjakat stb. Ez nem zárja ki az ésszerű szerződéses minimumidőszakok előírását a fogyasztói szerződésekben. A számhordozhatóság alapvetően fontos tényező a fogyasztók választása és a versenyképes elektronikus hírközlési piacokon a hatékony verseny megkönnyítése érdekében, és azt minimális határidőn belül
  normális esetben a fogyasztó kérését követő egy napon belül –
  kell megvalósítani.
  A tapasztalat néhány tagállamban azonban azt mutatja, hogy a fogyasztókat hozzájárulásuk nélkül váltásra kényszerítik. Míg e kérdéssel elsősorban a bűnüldöző hatóságoknak kellene foglalkozniuk, a tagállamok számára biztosítani kell a jogot, hogy a szolgáltatóváltás tekintetében arányos minimális intézkedéseket írhassanak elő, ezáltal a lehető legkisebbre csökkentve a kockázatokat, de megtartva az eljárás előnyeit a fogyasztó számára.
  Annak érdekében, hogy a számhordozhatóságot – beleértve az előfizetők hálózatban tárolt személyes telefonkönyveinek és profilinformációinak esetleges hordozhatóságát – a piaci és technológiai fejlődéshez lehessen igazítani, a Bizottságnak e területen műszaki végrehajtási intézkedéseket kell tudnia elfogadni. Annak értékelése során, hogy a technológiai és piaci feltételek lehetővé teszik-e a helyhez kötött szolgáltatásokat biztosító hálózatok és a mobilhálózatok közötti számátvitelt, figyelembe kell venni különösen a felhasználók számára felszámított árakat, valamint a helyhez kötött szolgáltatásokat nyújtó és a mobilhálózatokat szolgáltató vállalkozások vonatkozásában a váltással kapcsolatos költségeket.

| (39) | ▐ Jogszabályban előírt továbbítási kötelezettségek alkalmazhatók ▐ meghatározott médiaszolgáltató által nyújtott meghatározott
  rádiós, audiovizuális médiaszolgáltatások vagy kiegészítő szolgáltatások
  tekintetében.
  Az audiovizuális médiaszolgáltatásokat a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenység folytatására vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 89/552/EGK tanácsi irányelvet módosító 2007. december 11-i 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) határozza meg.
  A tagállamoknak egyértelműen meg kell indokolniuk a ▐ továbbítási kötelezettségeket annak érdekében, hogy e kötelezettségek átláthatók, arányosak és megfelelően meghatározottak legyenek. E tekintetben a továbbítási kötelezettségre vonatkozó szabályokat oly módon kell megfogalmazni, hogy azok elegendő ösztönzőt nyújtsanak az infrastruktúrába való hatékony befektetésre. A továbbítási kötelezettségre vonatkozó szabályokat rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy azok lépést tartsanak a technológiai és piaci fejlődéssel, és hogy továbbra is arányosak legyenek az elérni kívánt célkitűzésekkel.
  A kiegészítő szolgáltatások többek között tartalmazzák
  a fogyatékkal élő felhasználók hozzáférésének javítására irányuló szolgáltatásokat, mint videószöveg-szolgáltatás, feliratozási szolgáltatás, hangzó kísérőszöveg vagy jelbeszéd. |
| --- | --- |

(39)

▐ Jogszabályban előírt továbbítási kötelezettségek alkalmazhatók ▐ meghatározott médiaszolgáltató által nyújtott meghatározott
  rádiós, audiovizuális médiaszolgáltatások vagy kiegészítő szolgáltatások
  tekintetében.
  Az audiovizuális médiaszolgáltatásokat a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenység folytatására vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 89/552/EGK tanácsi irányelvet módosító 2007. december 11-i 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) határozza meg.
  A tagállamoknak egyértelműen meg kell indokolniuk a ▐ továbbítási kötelezettségeket annak érdekében, hogy e kötelezettségek átláthatók, arányosak és megfelelően meghatározottak legyenek. E tekintetben a továbbítási kötelezettségre vonatkozó szabályokat oly módon kell megfogalmazni, hogy azok elegendő ösztönzőt nyújtsanak az infrastruktúrába való hatékony befektetésre. A továbbítási kötelezettségre vonatkozó szabályokat rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy azok lépést tartsanak a technológiai és piaci fejlődéssel, és hogy továbbra is arányosak legyenek az elérni kívánt célkitűzésekkel.
  A kiegészítő szolgáltatások többek között tartalmazzák
  a fogyatékkal élő felhasználók hozzáférésének javítására irányuló szolgáltatásokat, mint videószöveg-szolgáltatás, feliratozási szolgáltatás, hangzó kísérőszöveg vagy jelbeszéd.

| (40) | A fogyasztókkal folytatott konzultációkkal és a polgárok érdekeinek megfelelő kezelésével kapcsolatos meglévő hiányosságok kiküszöbölése érdekében a tagállamoknak megfelelő konzultációs
  mechanizmusokat
  kell életbe léptetniük.
  E mechanizmusok
  olyan testület formáját
  ölthetnék
  , amely – a nemzeti szabályozó hatóságtól, valamint a szolgáltatóktól függetlenül – kutatást végezne a fogyasztással kapcsolatos olyan kérdésekről, mint például a fogyasztói magatartás és a szolgáltatóváltási mechanizmusok, továbbá átlátható módon működne és hozzájárulna az érintettek konzultációja terén már meglévő mechanizmusokhoz.
  Ezen kívül létre kell hozni egy mechanizmust, amely a jogszerű tartalom előmozdításához kapcsolódó kérdésekről folyó megfelelő együttműködést teszi lehetővé. Egy ilyen mechanizmus alapján elfogadott bármilyen együttműködési eljárás sem teheti azonban lehetővé az internethasználat rendszeres felügyeletét.
  Azokra az esetekre, amikor meg kell könnyíteni a fogyatékkal élő felhasználók számára az elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz és a végberendezésekhez való hozzáférést és azok használatát – az ║ 1999/5/EK ║ irányelv és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének f) pontja értelmében a fogyatékkal élők általi használatra vonatkozó követelmények sérelme nélkül – a Bizottságot végrehajtási intézkedések elfogadásának jogkörével kell felruházni. |
| --- | --- |

(40)

A fogyasztókkal folytatott konzultációkkal és a polgárok érdekeinek megfelelő kezelésével kapcsolatos meglévő hiányosságok kiküszöbölése érdekében a tagállamoknak megfelelő konzultációs
  mechanizmusokat
  kell életbe léptetniük.
  E mechanizmusok
  olyan testület formáját
  ölthetnék
  , amely – a nemzeti szabályozó hatóságtól, valamint a szolgáltatóktól függetlenül – kutatást végezne a fogyasztással kapcsolatos olyan kérdésekről, mint például a fogyasztói magatartás és a szolgáltatóváltási mechanizmusok, továbbá átlátható módon működne és hozzájárulna az érintettek konzultációja terén már meglévő mechanizmusokhoz.
  Ezen kívül létre kell hozni egy mechanizmust, amely a jogszerű tartalom előmozdításához kapcsolódó kérdésekről folyó megfelelő együttműködést teszi lehetővé. Egy ilyen mechanizmus alapján elfogadott bármilyen együttműködési eljárás sem teheti azonban lehetővé az internethasználat rendszeres felügyeletét.
  Azokra az esetekre, amikor meg kell könnyíteni a fogyatékkal élő felhasználók számára az elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz és a végberendezésekhez való hozzáférést és azok használatát – az ║ 1999/5/EK ║ irányelv és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének f) pontja értelmében a fogyatékkal élők általi használatra vonatkozó követelmények sérelme nélkül – a Bizottságot végrehajtási intézkedések elfogadásának jogkörével kell felruházni.

| (41) | A bíróságon kívüli vitarendezésre irányuló eljárást meg kell erősíteni annak biztosításával, hogy független vitarendező testületeket alkalmaznak, valamint hogy az eljárás megfelel legalább a fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezésére hatáskörrel rendelkező testületekre vonatkozó elvekről szóló, 1998. 30 -i 98/257/EK bizottsági ajánlásban (15) megállapított minimumelveknek. A tagállamok e célból alkalmazhatják a már meglévő vitarendező testületeket – feltéve, hogy e testületek megfelelnek az alkalmazandó követelményeknek –, illetve létrehozhatnak új testületeket. |
| --- | --- |

(41)

A bíróságon kívüli vitarendezésre irányuló eljárást meg kell erősíteni annak biztosításával, hogy független vitarendező testületeket alkalmaznak, valamint hogy az eljárás megfelel legalább a fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezésére hatáskörrel rendelkező testületekre vonatkozó elvekről szóló, 1998. 30 -i 98/257/EK bizottsági ajánlásban (15) megállapított minimumelveknek. A tagállamok e célból alkalmazhatják a már meglévő vitarendező testületeket – feltéve, hogy e testületek megfelelnek az alkalmazandó követelményeknek –, illetve létrehozhatnak új testületeket.

| (42) | Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségekkel rendelkezőként kijelölt vállalkozásokra rótt kötelezettségekről értesíteni kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(42)

Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségekkel rendelkezőként kijelölt vállalkozásokra rótt kötelezettségekről értesíteni kell a Bizottságot.

| (43) | A 2002/58/EK irányelv azon tagállami rendelkezések harmonizálásáról rendelkezik, amelyekre azért van szükség, hogy biztosítsák az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmének egyenértékű szintjét, és különösen a magánélethez való jogot, a titkossághoz való jogot, valamint az információs technológiai rendszerek biztonságát, valamint hogy biztosítsák az ilyen adatoknak, az elektronikus hírközlési berendezéseknek és az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak a Közösségen belüli szabad mozgását. |
| --- | --- |

(43)

A 2002/58/EK irányelv azon tagállami rendelkezések harmonizálásáról rendelkezik, amelyekre azért van szükség, hogy biztosítsák az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmének egyenértékű szintjét, és különösen a magánélethez való jogot, a titkossághoz való jogot, valamint az információs technológiai rendszerek biztonságát, valamint hogy biztosítsák az ilyen adatoknak, az elektronikus hírközlési berendezéseknek és az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak a Közösségen belüli szabad mozgását.

| (44) | A forgalmi adatoknak a tárolt vagy átadott adatok hozzáférhetőségének hiteleségének, integritásának és bizalmasságának hálózati és információs biztonságáról való gondoskodás céljából történő feldolgozása lehetővé teszi, hogy az adatkezelő jogos érdekéből feldolgozza az ilyen adatokat az engedély nélküli hozzáférés és a rosszindulatú kódmegosztás megelőzése, a szolgáltatás felfüggesztő támadások és a számítógépeknek és az elektronikus kommunikációs rendszereknek okozott károk megakadályozása végett. Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) rendszeresen tanulmányokat tesz közzé 2002/58/EK irányelv 6. cikke szerinti adatfeldolgozási típusok bemutatása céljából. |
| --- | --- |

(44)

A forgalmi adatoknak a tárolt vagy átadott adatok hozzáférhetőségének hiteleségének, integritásának és bizalmasságának hálózati és információs biztonságáról való gondoskodás céljából történő feldolgozása lehetővé teszi, hogy az adatkezelő jogos érdekéből feldolgozza az ilyen adatokat az engedély nélküli hozzáférés és a rosszindulatú kódmegosztás megelőzése, a szolgáltatás felfüggesztő támadások és a számítógépeknek és az elektronikus kommunikációs rendszereknek okozott károk megakadályozása végett. Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) rendszeresen tanulmányokat tesz közzé 2002/58/EK irányelv 6. cikke szerinti adatfeldolgozási típusok bemutatása céljából.

| (45) | Az adatfeldolgozás biztonságával kapcsolatos végrehajtási intézkedéseknek az ellenőrzéssel történő bizottsági szabályozási eljárás alapján végzett meghatározásába a Bizottság az összes releváns európai hatóságot és szervezetet (ENISA, európai adatvédelmi biztos és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport), valamint az összes érintettet bevonja elsősorban annak érdekében, hogy tájékozódhasson a 2002/58/EK irányelv végrehajtásának javítására alkalmas, rendelkezésre álló legjobb műszaki és gazdasági módszerekről. |
| --- | --- |

(45)

Az adatfeldolgozás biztonságával kapcsolatos végrehajtási intézkedéseknek az ellenőrzéssel történő bizottsági szabályozási eljárás alapján végzett meghatározásába a Bizottság az összes releváns európai hatóságot és szervezetet (ENISA, európai adatvédelmi biztos és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport), valamint az összes érintettet bevonja elsősorban annak érdekében, hogy tájékozódhasson a 2002/58/EK irányelv végrehajtásának javítására alkalmas, rendelkezésre álló legjobb műszaki és gazdasági módszerekről.

| (46) | A 2002/58/EK irányelv rendelkezései pontosítják és kiegészítik a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (16), valamint védik az előfizetők jogos érdekeit, akik természetes vagy jogi személyek lehetnek. |
| --- | --- |

(46)

A 2002/58/EK irányelv rendelkezései pontosítják és kiegészítik a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (16), valamint védik az előfizetők jogos érdekeit, akik természetes vagy jogi személyek lehetnek.

| (47) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacainak liberalizálása és a gyors technológiai fejlődés együttesen a verseny és a gazdasági növekedés fokozásához vezetett, és a nyilvános
  és magán
  elektronikus hírközlő hálózatokon,
  valamint a nyilvánosan elérhető magánhálózatokon
  keresztül hozzáférhető végfelhasználói szolgáltatások gazdagságát és sokszínűségét eredményezték. ▐ |
| --- | --- |

(47)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacainak liberalizálása és a gyors technológiai fejlődés együttesen a verseny és a gazdasági növekedés fokozásához vezetett, és a nyilvános
  és magán
  elektronikus hírközlő hálózatokon,
  valamint a nyilvánosan elérhető magánhálózatokon
  keresztül hozzáférhető végfelhasználói szolgáltatások gazdagságát és sokszínűségét eredményezték. ▐

| (48) | Az IP címek nélkülözhetetlenek az internet működéséhez. Egy szám segítségével azonosítják a hálózatban résztvevő készülékeket, amilyenek a számítógépek vagy az intelligens mobiltelefonok. Tekintettel az IP címek felhasználásának különböző eseteire, valamint a hozzájuk kapcsolódó, gyorsan fejlődő technológiára, kérdések merültek fel az IP címek bizonyos esetekben személyes adatként való felhasználásával kapcsolatban. Ezért a Bizottságnak egy, az IP címekkel és felhasználásukkal kapcsolatos tanulmány alapján meg kellene tennie a megfelelő esetleges javaslatokat. |
| --- | --- |

(48)

Az IP címek nélkülözhetetlenek az internet működéséhez. Egy szám segítségével azonosítják a hálózatban résztvevő készülékeket, amilyenek a számítógépek vagy az intelligens mobiltelefonok. Tekintettel az IP címek felhasználásának különböző eseteire, valamint a hozzájuk kapcsolódó, gyorsan fejlődő technológiára, kérdések merültek fel az IP címek bizonyos esetekben személyes adatként való felhasználásával kapcsolatban. Ezért a Bizottságnak egy, az IP címekkel és felhasználásukkal kapcsolatos tanulmány alapján meg kellene tennie a megfelelő esetleges javaslatokat.

| (49) | A technológiai fejlődés adatgyűjtő és azonosítóeszközökön alapuló új alkalmazások kifejlesztését teszi lehetővé, amelyek lehetnek rádiófrekvenciákat használó, vezeték nélküli eszközök. A rádiófrekvenciás azonosítók (RFID) például rádiófrekvenciákat használnak az egyedileg azonosított címkékről történő adatszerzéshez, amely adatok azután a már meglévő hírközlő hálózatokon továbbíthatók. Az ilyen technológiák széles körű használata jelentős gazdasági és társadalmi előnyökkel járhat, és így hathatósan járulhat hozzá a belső piachoz, ha alkalmazásuk elfogadható a polgárok számára. Ennek elérése érdekében biztosítani kell az egyének
  valamennyi
  alapvető
  jogának – ideértve
  a magánélet és az adatvédelem tiszteletben tartásához való jognak – a védelmét. Amennyiben ezeket az eszközöket nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlő hálózatokhoz kapcsolják vagy azok alapvető infrastruktúraként elektronikus hírközlési szolgáltatásokat használnak, a 2002/58/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit – beleértve a biztonságra, a forgalommal és az helymeghatározással kapcsolatos adatokra, valamint a titkosságra vonatkozó rendelkezéseket is – kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(49)

A technológiai fejlődés adatgyűjtő és azonosítóeszközökön alapuló új alkalmazások kifejlesztését teszi lehetővé, amelyek lehetnek rádiófrekvenciákat használó, vezeték nélküli eszközök. A rádiófrekvenciás azonosítók (RFID) például rádiófrekvenciákat használnak az egyedileg azonosított címkékről történő adatszerzéshez, amely adatok azután a már meglévő hírközlő hálózatokon továbbíthatók. Az ilyen technológiák széles körű használata jelentős gazdasági és társadalmi előnyökkel járhat, és így hathatósan járulhat hozzá a belső piachoz, ha alkalmazásuk elfogadható a polgárok számára. Ennek elérése érdekében biztosítani kell az egyének
  valamennyi
  alapvető
  jogának – ideértve
  a magánélet és az adatvédelem tiszteletben tartásához való jognak – a védelmét. Amennyiben ezeket az eszközöket nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlő hálózatokhoz kapcsolják vagy azok alapvető infrastruktúraként elektronikus hírközlési szolgáltatásokat használnak, a 2002/58/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit – beleértve a biztonságra, a forgalommal és az helymeghatározással kapcsolatos adatokra, valamint a titkosságra vonatkozó rendelkezéseket is – kell alkalmazni.

| (50) | Egy nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtója megfelelő technikai és szervezési lépéseket tesz az általa nyújtott szolgáltatások biztonságának biztosítása érdekében. A 95/46/EK és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása és a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. 15 -i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) sérelme nélkül az ilyen lépések biztosítják a személyes adatok kizárólag felhatalmazott személyek általi, engedélyezett jogi célból történő hozzáférését és a tárolt vagy átvitt személyes adatok, valamint a hálózat és a szolgáltatás védelmét. Továbbá a rendszer sebezhetőségeinek azonosítása érdekében a személyes adatok feldolgozására való tekintettel szükség van egy biztonsági politika létrehozására, valamint rendszeres ellenőrzésre és megelőző, javító és kárenyhítő intézkedésekre. |
| --- | --- |

(50)

Egy nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtója megfelelő technikai és szervezési lépéseket tesz az általa nyújtott szolgáltatások biztonságának biztosítása érdekében. A 95/46/EK és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása és a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. 15 -i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) sérelme nélkül az ilyen lépések biztosítják a személyes adatok kizárólag felhatalmazott személyek általi, engedélyezett jogi célból történő hozzáférését és a tárolt vagy átvitt személyes adatok, valamint a hálózat és a szolgáltatás védelmét. Továbbá a rendszer sebezhetőségeinek azonosítása érdekében a személyes adatok feldolgozására való tekintettel szükség van egy biztonsági politika létrehozására, valamint rendszeres ellenőrzésre és megelőző, javító és kárenyhítő intézkedésekre.

| (51) | A nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrzik az intézkedéseket és a nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók között terjesztik a legjobb gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(51)

A nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrzik az intézkedéseket és a nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók között terjesztik a legjobb gyakorlatokat.

| (52) | A biztonság
  valamely előfizető vagy egyén
  személyes adatainak elveszítését vagy veszélyeztetését eredményező megsértése – ha nem foglalkoznak vele megfelelően és időben – jelentős ▐ veszteséget ▐ okozhat
  a felhasználóknak. Ezért az érintett szolgáltatónak a biztonság bármely megsértéséről haladéktalanul értesíteni
  kell a nemzeti szabályozó hatóságot vagy más hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságot. A hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg kell határoznia a sérelem súlyosságát,
  és
  elő kell írnia az érintett szolgáltatók számára
  , hogy
  a felhasználókat indokolatlan késedelem nélkül megfelelően értesítsék. Továbbá amennyiben a fogyasztói jogok és érdekek azonnali és közvetlen veszélyben forognak (ilyen például az e-mailek tartalmához való engedély nélküli hozzáférés, illetve a hitelkártya nyilvántartásokhoz való hozzáférés, stb.), az érintett szolgáltatók a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokon túl azonnal és közvetlenül értesítik az érintett fogyasztókat. Végül, a szolgáltatók évente értesítik a fogyasztókat a biztonság az adott időszakban bekövetkezett, a 2002/58/EK irányelv szerinti valamennyi megsértéséről. A nemzeti hatóságoknak és a felhasználóknak szóló
  értesítésnek tartalmaznia kell a szolgáltató által a biztonsági probléma orvoslása érdekében megtett intézkedésekről való tájékoztatást, valamint az érintett
  felhasználók védelméről
  szóló ajánlásokat. |
| --- | --- |

(52)

A biztonság
  valamely előfizető vagy egyén
  személyes adatainak elveszítését vagy veszélyeztetését eredményező megsértése – ha nem foglalkoznak vele megfelelően és időben – jelentős ▐ veszteséget ▐ okozhat
  a felhasználóknak. Ezért az érintett szolgáltatónak a biztonság bármely megsértéséről haladéktalanul értesíteni
  kell a nemzeti szabályozó hatóságot vagy más hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságot. A hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg kell határoznia a sérelem súlyosságát,
  és
  elő kell írnia az érintett szolgáltatók számára
  , hogy
  a felhasználókat indokolatlan késedelem nélkül megfelelően értesítsék. Továbbá amennyiben a fogyasztói jogok és érdekek azonnali és közvetlen veszélyben forognak (ilyen például az e-mailek tartalmához való engedély nélküli hozzáférés, illetve a hitelkártya nyilvántartásokhoz való hozzáférés, stb.), az érintett szolgáltatók a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokon túl azonnal és közvetlenül értesítik az érintett fogyasztókat. Végül, a szolgáltatók évente értesítik a fogyasztókat a biztonság az adott időszakban bekövetkezett, a 2002/58/EK irányelv szerinti valamennyi megsértéséről. A nemzeti hatóságoknak és a felhasználóknak szóló
  értesítésnek tartalmaznia kell a szolgáltató által a biztonsági probléma orvoslása érdekében megtett intézkedésekről való tájékoztatást, valamint az érintett
  felhasználók védelméről
  szóló ajánlásokat.

| (53) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak elő kell mozdítaniuk az Európai Unió polgárainak érdekeit, többek között azzal, hogy hozzájárulnak a személyes adatok és a magánélet magas szintű védelmének biztosításához. E célból rendelkezniük kell a feladataik elvégzéséhez szükséges eszközökkel, beleértve az egyének személyes adatainak veszélyeztetéséhez vezető valós biztonsági eseményekre vonatkozó átfogó és megbízható adatokat is. |
| --- | --- |

(53)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak elő kell mozdítaniuk az Európai Unió polgárainak érdekeit, többek között azzal, hogy hozzájárulnak a személyes adatok és a magánélet magas szintű védelmének biztosításához. E célból rendelkezniük kell a feladataik elvégzéséhez szükséges eszközökkel, beleértve az egyének személyes adatainak veszélyeztetéséhez vezető valós biztonsági eseményekre vonatkozó átfogó és megbízható adatokat is.

| (54) | A 2002/58/EK irányelvet átültető intézkedések végrehajtásakor a tagállamok hatóságaira és igazságszolgáltatására hárul nem csak a nemzeti jog fent említett irányelvnek megfelelő értelmezése, hanem annak biztosítása is, hogy ne értelmezzék az irányelvet oly módon, amely az alapvető jogokkal, vagy a közösségi jog olyan egyéb általános elveivel ütközne, mint az arányosság elve. |
| --- | --- |

(54)

A 2002/58/EK irányelvet átültető intézkedések végrehajtásakor a tagállamok hatóságaira és igazságszolgáltatására hárul nem csak a nemzeti jog fent említett irányelvnek megfelelő értelmezése, hanem annak biztosítása is, hogy ne értelmezzék az irányelvet oly módon, amely az alapvető jogokkal, vagy a közösségi jog olyan egyéb általános elveivel ütközne, mint az arányosság elve.

| (55) | Elő kell írni, hogy a végrehajtási intézkedések közös követelménykészletet állapítsanak meg a magánélet védelme, valamint a belső piacon az elektronikus hírközlő hálózatok felhasználásával továbbított vagy feldolgozott személyes adatok megfelelő szintű biztonságának megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

(55)

Elő kell írni, hogy a végrehajtási intézkedések közös követelménykészletet állapítsanak meg a magánélet védelme, valamint a belső piacon az elektronikus hírközlő hálózatok felhasználásával továbbított vagy feldolgozott személyes adatok megfelelő szintű biztonságának megvalósítása érdekében.

| (56) | A biztonság megsértéséről szóló értesítésre alkalmazandó formára és eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításakor megfelelő figyelmet kell fordítani a jogsértés körülményeire, beleértve azt is, hogy a személyes adatokat védték-e vagy sem adatvédelmi kódolással vagy más olyan eszközökkel, amelyek hatékonyan korlátozzák a személyazonossággal való visszaélés vagy a visszaélés más formái előfordulásának valószínűségét. E szabályoknak és eljárásoknak figyelembe kell venniük továbbá a bűnüldöző hatóságok jogos érdekeit olyan esetekben, amikor az idő előtti feltárás szükségtelenül veszélyeztethetné a jogsértés körülményeinek kivizsgálását. |
| --- | --- |

(56)

▐

| (57) | Az olyan szoftverek, amelyek titokban rögzítik a felhasználó tevékenységét és/vagy a felhasználó végberendezésének működtetését egy harmadik fél javára eltérítik (ún. „kémszoftverek”) súlyos fenyegetést jelentenek a felhasználók magánéletére nézve. Biztosítani kell minden felhasználó magánszférájának magas szintű és egyenlő védelmét, függetlenül attól, hogy a nem kívánt kémprogramokat elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül véletlenül töltik-e le, vagy azokat egyéb külső adattároló eszközökön – mint például CD-ken, CD-ROM-okon vagy USB-kulcsokon – terjesztett szoftvereken rejtve telepítik-e.
  A tagállamoknak ösztönözniük kell a végfelhasználókat azon lépések megtételére, amelyek végberendezéseik vírusok és kémprogramok elleni védelméhez szükségesek. |
| --- | --- |

(57)

Az olyan szoftverek, amelyek titokban rögzítik a felhasználó tevékenységét és/vagy a felhasználó végberendezésének működtetését egy harmadik fél javára eltérítik (ún. „kémszoftverek”) súlyos fenyegetést jelentenek a felhasználók magánéletére nézve. Biztosítani kell minden felhasználó magánszférájának magas szintű és egyenlő védelmét, függetlenül attól, hogy a nem kívánt kémprogramokat elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül véletlenül töltik-e le, vagy azokat egyéb külső adattároló eszközökön – mint például CD-ken, CD-ROM-okon vagy USB-kulcsokon – terjesztett szoftvereken rejtve telepítik-e.
  A tagállamoknak ösztönözniük kell a végfelhasználókat azon lépések megtételére, amelyek végberendezéseik vírusok és kémprogramok elleni védelméhez szükségesek.

| (58) | Az elektronikus hírközlési szolgáltatóknak jelentős befektetéseket kell tenniük a nem kívánt kereskedelmi tájékoztatás („kéretlen elektronikus levelek”) elleni küzdelem érdekében. Ők a végfelhasználóknál könnyebben juthatnak a kéretlen elektronikus levelek küldőinek felderítéséhez és azonosításához szükséges ismeretekhez és forrásokhoz is. Az e-mail- és egyéb szolgáltatások szolgáltatóinak ezért lehetőséget kell adni arra, hogy
  az ilyen szabálysértések miatt
  jogi eljárást kezdeményezzenek a kéretlen elektronikus levelek küldőivel szemben és így védjék fogyasztóik érdekeit, valamint saját jogos üzleti érdekeiket. |
| --- | --- |

(58)

Az elektronikus hírközlési szolgáltatóknak jelentős befektetéseket kell tenniük a nem kívánt kereskedelmi tájékoztatás („kéretlen elektronikus levelek”) elleni küzdelem érdekében. Ők a végfelhasználóknál könnyebben juthatnak a kéretlen elektronikus levelek küldőinek felderítéséhez és azonosításához szükséges ismeretekhez és forrásokhoz is. Az e-mail- és egyéb szolgáltatások szolgáltatóinak ezért lehetőséget kell adni arra, hogy
  az ilyen szabálysértések miatt
  jogi eljárást kezdeményezzenek a kéretlen elektronikus levelek küldőivel szemben és így védjék fogyasztóik érdekeit, valamint saját jogos üzleti érdekeiket.

| (59) | Amennyiben forgalmi adatokon kívüli helymeghatározó adatok kezelésére kerülhet sor, az ilyen adatok kizárólag akkor kezelhetők, ha névtelenné tették azokat, vagy a felhasználók, illetve előfizetők ehhez előzetesen hozzájárultak, akik számára egyértelmű és teljes körű tájékoztatást kell nyújtani arról a lehetőségről, hogy hozzájárulásukat bármikor visszavonhatják. |
| --- | --- |

(59)

Amennyiben forgalmi adatokon kívüli helymeghatározó adatok kezelésére kerülhet sor, az ilyen adatok kizárólag akkor kezelhetők, ha névtelenné tették azokat, vagy a felhasználók, illetve előfizetők ehhez előzetesen hozzájárultak, akik számára egyértelmű és teljes körű tájékoztatást kell nyújtani arról a lehetőségről, hogy hozzájárulásukat bármikor visszavonhatják.

| (60) | A magánélet, valamint a Közösségben az elektronikus hírközlő hálózatok felhasználásával továbbított és feldolgozott személyes adatok megfelelő szintű védelmének szükségessége hatékony végrehajtási és érvényesítési jogköröket kíván meg a szabályok betartására való kellő ösztönzés érdekében. A nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges jogkörökkel és forrásokkal a a szabálysértési esetek hatékony kivizsgálásához, beleértve a lehetőséget, hogy bármely olyan információt beszerezzenek, amelyre a panaszok elbírálásához és a szabálysértés esetén kiszabott szankciók megállapításához szükségük lehet. |
| --- | --- |

(60)

A magánélet, valamint a Közösségben az elektronikus hírközlő hálózatok felhasználásával továbbított és feldolgozott személyes adatok megfelelő szintű védelmének szükségessége hatékony végrehajtási és érvényesítési jogköröket kíván meg a szabályok betartására való kellő ösztönzés érdekében. A nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges jogkörökkel és forrásokkal a a szabálysértési esetek hatékony kivizsgálásához, beleértve a lehetőséget, hogy bármely olyan információt beszerezzenek, amelyre a panaszok elbírálásához és a szabálysértés esetén kiszabott szankciók megállapításához szükségük lehet.

| (61) | A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) („rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) módosításával meg kell erősíteni a határokon átnyúló együttműködést és jogalkalmazást azokkal a meglévő, határokon átnyúló közösségi végrehajtási mechanizmusokkal összhangban, amelyeket többek között az említett rendelet hozott létre. |
| --- | --- |

(61)

A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) („rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) módosításával meg kell erősíteni a határokon átnyúló együttműködést és jogalkalmazást azokkal a meglévő, határokon átnyúló közösségi végrehajtási mechanizmusokkal összhangban, amelyeket többek között az említett rendelet hozott létre.

| (62) | A 2002/22/EK és a 2002/58/EK irányelvek végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (19) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(62)

A 2002/22/EK és a 2002/58/EK irányelvek végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (19) összhangban kell elfogadni.

| (63) | Amennyiben az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződés (20) hatályba lép, a Bizottságnak be kell mutatnia a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek egy új jogi alapokon nyugvó új jogalkotási javaslatot a magánélet és az adatbiztonság kérdéséről az elektronikus kommunikáció terén. |
| --- | --- |

(63)

Amennyiben az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződés (20) hatályba lép, a Bizottságnak be kell mutatnia a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek egy új jogi alapokon nyugvó új jogalkotási javaslatot a magánélet és az adatbiztonság kérdéséről az elektronikus kommunikáció terén.

| (64) | A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el a díjszabások átláthatósága, a szolgáltatás minőségével kapcsolatos minimumkövetelmények, a „112”-vel kapcsolatos szolgáltatások hatékony végrehajtása, a számokhoz és szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférés, a fogyatékkal élő végfelhasználók számára a hozzáférhetőség javítása, valamint a mellékleteknek a technikai fejlődéshez és a piaci keresletben bekövetkezett változásokhoz történő igazítása vonatkozásában. A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy a tájékoztatási és értesítési követelményekre, valamint a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozóan végrehajtási intézkedéseket fogadjon el. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 2002/22/EK irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Tekintettel arra, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
  eljárás
  rendes
  határidőn belül történő elvégzése bizonyos kivételes esetekben akadályozhatja a végrehajtási intézkedések kellő időben történő elfogadását, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak gyorsan kell cselekednie az említett intézkedések időben történő elfogadásának biztosítása érdekében
  . |
| --- | --- |

(64)

A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el a díjszabások átláthatósága, a szolgáltatás minőségével kapcsolatos minimumkövetelmények, a „112”-vel kapcsolatos szolgáltatások hatékony végrehajtása, a számokhoz és szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférés, a fogyatékkal élő végfelhasználók számára a hozzáférhetőség javítása, valamint a mellékleteknek a technikai fejlődéshez és a piaci keresletben bekövetkezett változásokhoz történő igazítása vonatkozásában. A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy a tájékoztatási és értesítési követelményekre, valamint a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozóan végrehajtási intézkedéseket fogadjon el. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 2002/22/EK irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Tekintettel arra, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
  eljárás
  rendes
  határidőn belül történő elvégzése bizonyos kivételes esetekben akadályozhatja a végrehajtási intézkedések kellő időben történő elfogadását, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak gyorsan kell cselekednie az említett intézkedések időben történő elfogadásának biztosítása érdekében
  .

| (65) | A 2002/22/EK irányelv célja a távközlési szolgáltatások fogyasztói és egyéni felhasználói jogainak magas szintű védelme. A globális távközlési szolgáltatások esetében ilyen védelemre nincsen szükség. Ezek vállalati adat és hangszolgáltatások, melyeket csomagként nyújtanak az EU-n belüli vagy kívüli országokban található munkavégzési helyszíneken működő nagyvállalkozások számára, egyenlő erejű felek közt létrejött egyedi szerződések alapján. |
| --- | --- |

(65)

A 2002/22/EK irányelv célja a távközlési szolgáltatások fogyasztói és egyéni felhasználói jogainak magas szintű védelme. A globális távközlési szolgáltatások esetében ilyen védelemre nincsen szükség. Ezek vállalati adat és hangszolgáltatások, melyeket csomagként nyújtanak az EU-n belüli vagy kívüli országokban található munkavégzési helyszíneken működő nagyvállalkozások számára, egyenlő erejű felek közt létrejött egyedi szerződések alapján.

| (66) | A 2002/22/EK és a 2002/58/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(66)

A 2002/22/EK és a 2002/58/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2002/22/EK irányelv

(egyetemes szolgáltatási irányelv) módosításai

A 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk

  Hatály és célok
  (1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) keretén belül ez az irányelv az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások végfelhasználók számára történő szolgáltatásával foglalkozik. Célja, hogy a hatékony verseny és választás révén a Közösség egészében biztosítsa a jó minőségű, nyilvánosan elérhető szolgáltatások rendelkezésre állását, és szabályozza azokat az eseteket, amikor a végfelhasználók igényeit a piac nem elégíti ki megfelelően. Ez az irányelv a fogyasztók helyiségeiben található végberendezésekre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket
  , különös tekintettel a sajátos igényekkel rendelkező felhasználóknak, például a fogyatékkal élőknek és az időseknek szánt végberendezésekre
  .
  (2)   Ez az irányelv megállapítja a végfelhasználók jogait, és ezekkel összhangban a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlő hálózatokat és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kötelezettségeit. Az egyetemes szolgáltatásnyújtás nyílt versenypiaci környezetben történő biztosítása tekintetében ez az irányelv meghatározza azoknak a meghatározott minőségű szolgáltatásoknak a minimális készletét, amelyekhez az egyedi nemzeti feltételekhez igazodó, megfizethető áron minden végfelhasználónak hozzáférése van, a verseny torzítása nélkül. Ez az irányelv továbbá kötelezettségeket állapít meg bizonyos kötelező szolgáltatások nyújtására vonatkozóan.


  (3)
     
  Ezen irányelv rendelkezéseit a fogyasztóvédelemre vonatkozó közösségi szabályok – különösen a 93/13/EGK irányelv és a 97/7/EK irányelv –, valamint a közösségi jognak megfelelő nemzeti szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.
  ” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Hatály és célok

(1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) keretén belül ez az irányelv az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások végfelhasználók számára történő szolgáltatásával foglalkozik. Célja, hogy a hatékony verseny és választás révén a Közösség egészében biztosítsa a jó minőségű, nyilvánosan elérhető szolgáltatások rendelkezésre állását, és szabályozza azokat az eseteket, amikor a végfelhasználók igényeit a piac nem elégíti ki megfelelően. Ez az irányelv a fogyasztók helyiségeiben található végberendezésekre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket
  , különös tekintettel a sajátos igényekkel rendelkező felhasználóknak, például a fogyatékkal élőknek és az időseknek szánt végberendezésekre
  .

(2)   Ez az irányelv megállapítja a végfelhasználók jogait, és ezekkel összhangban a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlő hálózatokat és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kötelezettségeit. Az egyetemes szolgáltatásnyújtás nyílt versenypiaci környezetben történő biztosítása tekintetében ez az irányelv meghatározza azoknak a meghatározott minőségű szolgáltatásoknak a minimális készletét, amelyekhez az egyedi nemzeti feltételekhez igazodó, megfizethető áron minden végfelhasználónak hozzáférése van, a verseny torzítása nélkül. Ez az irányelv továbbá kötelezettségeket állapít meg bizonyos kötelező szolgáltatások nyújtására vonatkozóan.

(3)
     
  Ezen irányelv rendelkezéseit a fogyasztóvédelemre vonatkozó közösségi szabályok – különösen a 93/13/EGK irányelv és a 97/7/EK irányelv –, valamint a közösségi jognak megfelelő nemzeti szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.
  ”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A b) pontot el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

A b) pontot el kell hagyni.

| b) | A c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | »nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás«:
  a nagyközönség rendelkezésére álló,
  közvetlenül vagy közvetve, belföldi és/vagy nemzetközi hívások kezdeményezése és/vagy fogadása céljából
  nyújtott
  szolgáltatás
  , valamint a kifejezetten a szöveges vagy szimultán kommunikációs szolgáltatásokat használó, fogyatékkal élő felhasználók részére szánt, más kommunikációs eszközök a nemzeti, illetve nemzetközi telefonszámozási tervben szereplő szám vagy számok segítségével
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

A c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

»nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás«:
  a nagyközönség rendelkezésére álló,
  közvetlenül vagy közvetve, belföldi és/vagy nemzetközi hívások kezdeményezése és/vagy fogadása céljából
  nyújtott
  szolgáltatás
  , valamint a kifejezetten a szöveges vagy szimultán kommunikációs szolgáltatásokat használó, fogyatékkal élő felhasználók részére szánt, más kommunikációs eszközök a nemzeti, illetve nemzetközi telefonszámozási tervben szereplő szám vagy számok segítségével
  ;

| d) | »földrajzi szám«: a nemzeti telefonszámozási tervben szereplő olyan szám, amely számjegy-szerkezetének egy része a hálózati végpont fizikai helyére történő hívásirányításra használt földrajzi jelentősséggel bír;
  ” |
| --- | --- |

d)

»földrajzi szám«: a nemzeti telefonszámozási tervben szereplő olyan szám, amely számjegy-szerkezetének egy része a hálózati végpont fizikai helyére történő hívásirányításra használt földrajzi jelentősséggel bír;
  ”

| c) | az e) pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

az e) pontot el kell hagyni.

| 3. | 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk


  Helyhez kötött hozzáférés biztosítása és telefonszolgáltatások nyújtása

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózathoz történő helyhez kötött csatlakozás iránti minden ésszerű igényt legalább egy vállalkozás kielégítsen.
  (2)   A létrejött csatlakozásnak – a funkcionális internet-hozzáféréshez elegendő adatátviteli sebességgel, figyelembe véve az előfizetők többsége által használt, leginkább elterjedt technológiákat és a technológiai megvalósíthatóságot – képesnek kell lennie a hanghívások, a telefaxhívások és más adatátviteli formák támogatására.
  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett hálózati csatlakozáson keresztül megvalósuló, belföldi és nemzetközi hívások kezdeményezését és fogadását, valamint segélyhívó szolgáltatásoknak a »112« hívószámon,
  illetve bármely más nemzeti segélyhívó számon
  keresztüli hívását lehetővé tévő,
  nyilvánosan elérhető
  telefonszolgáltatás nyújtása iránti minden ésszerű igényt legalább egy vállalkozás kielégítsen.” |
| --- | --- |

3.

4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Helyhez kötött hozzáférés biztosítása és telefonszolgáltatások nyújtása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózathoz történő helyhez kötött csatlakozás iránti minden ésszerű igényt legalább egy vállalkozás kielégítsen.

(2)   A létrejött csatlakozásnak – a funkcionális internet-hozzáféréshez elegendő adatátviteli sebességgel, figyelembe véve az előfizetők többsége által használt, leginkább elterjedt technológiákat és a technológiai megvalósíthatóságot – képesnek kell lennie a hanghívások, a telefaxhívások és más adatátviteli formák támogatására.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett hálózati csatlakozáson keresztül megvalósuló, belföldi és nemzetközi hívások kezdeményezését és fogadását, valamint segélyhívó szolgáltatásoknak a »112« hívószámon,
  illetve bármely más nemzeti segélyhívó számon
  keresztüli hívását lehetővé tévő,
  nyilvánosan elérhető
  telefonszolgáltatás nyújtása iránti minden ésszerű igényt legalább egy vállalkozás kielégítsen.”

| 4. | Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés szerinti telefonkönyveknek – a 2002/58/EK irányelv 12. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel – tartalmazniuk kell a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások valamennyi előfizetőjét.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés szerinti telefonkönyveknek – a 2002/58/EK irányelv 12. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel – tartalmazniuk kell a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások valamennyi előfizetőjét.”

| 5. | A 6. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a cím helyébe a következő lép:


  „
  Nyilvános telefonállomások és más távközlési hozzáférési pontok
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő lép:

„
  Nyilvános telefonállomások és más távközlési hozzáférési pontok
  ”

| b) | az (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a vállalkozások számára kötelezettségeket állapíthassanak meg annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók olyan ésszerű igényeinek kielégítésére, amelyek a földrajzi lefedettségre, a telefonok vagy más távközlési hozzáférési pontok számára, a fogyatékkal élő felhasználók számára biztosított hozzáférhetőségére és a szolgáltatások minőségére vonatkoznak, nyilvános telefonállomások vagy más távközlési hozzáférési pontok álljanak rendelkezésre.
  ” |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a vállalkozások számára kötelezettségeket állapíthassanak meg annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók olyan ésszerű igényeinek kielégítésére, amelyek a földrajzi lefedettségre, a telefonok vagy más távközlési hozzáférési pontok számára, a fogyatékkal élő felhasználók számára biztosított hozzáférhetőségére és a szolgáltatások minőségére vonatkoznak, nyilvános telefonállomások vagy más távközlési hozzáférési pontok álljanak rendelkezésre.
  ”

| 6. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk

  ▐ Intézkedések a fogyatékkal élő felhasználók javára

  (1)   A tagállamok egyedi intézkedéseket tesznek a fogyatékkal élő végfelhasználók javára annak érdekében, hogy biztosítsák
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások
  – így a segélyhívó szolgáltatások, a tudakozószolgálatok és a telefonkönyvek – hozzáférhetőségét és megfizethetőségét, oly módon, hogy ez a hozzáférés a többi végfelhasználó számára biztosított hozzáféréssel egyenértékű legyen.
  (2)   A tagállamok
  a nemzeti szabályozó hatóságok által készített értékelésben
  a nemzeti feltételeknek
  és a fogyatékkal élőkre vonatkozóan előírt egyedi követelményeknek
  megfelelően
  szükségesnek ítélt egyedi intézkedéseket tehetnek
  annak biztosítására, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók is élhessenek a végfelhasználók többségének rendelkezésére álló, vállalkozások és szolgáltatók közötti választási lehetőséggel
  , valamint hogy előmozdítsák a megfelelő végberendezések rendelkezésre állását. Biztosítják, hogy a fogyatékkal élő felhasználók egyes csoportjainak igényeit minden esetben legalább egy vállalkozás kielégítse.




  (3)
     
  A fent említett intézkedések meghozatala során a tagállamok ösztönzik a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17., 18. és 19. cikkével összhangban közzétett megfelelő szabványok és előírások betartását.




  (4)
     
  Annak érdekében, hogy képesek legyenek a fogyatékkal élő felhasználók számára egyedi rendszereket elfogadni és végrehajtani, a tagállamoknak ösztönözniük kell a szükséges szolgáltatásokat és funkciókat nyújtó végberendezések létrehozását és rendelkezésre állását.
  ” |
| --- | --- |

6.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

▐ Intézkedések a fogyatékkal élő felhasználók javára

(1)   A tagállamok egyedi intézkedéseket tesznek a fogyatékkal élő végfelhasználók javára annak érdekében, hogy biztosítsák
  az elektronikus hírközlési szolgáltatások
  – így a segélyhívó szolgáltatások, a tudakozószolgálatok és a telefonkönyvek – hozzáférhetőségét és megfizethetőségét, oly módon, hogy ez a hozzáférés a többi végfelhasználó számára biztosított hozzáféréssel egyenértékű legyen.

(2)   A tagállamok
  a nemzeti szabályozó hatóságok által készített értékelésben
  a nemzeti feltételeknek
  és a fogyatékkal élőkre vonatkozóan előírt egyedi követelményeknek
  megfelelően
  szükségesnek ítélt egyedi intézkedéseket tehetnek
  annak biztosítására, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók is élhessenek a végfelhasználók többségének rendelkezésére álló, vállalkozások és szolgáltatók közötti választási lehetőséggel
  , valamint hogy előmozdítsák a megfelelő végberendezések rendelkezésre állását. Biztosítják, hogy a fogyatékkal élő felhasználók egyes csoportjainak igényeit minden esetben legalább egy vállalkozás kielégítse.

(3)
     
  A fent említett intézkedések meghozatala során a tagállamok ösztönzik a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17., 18. és 19. cikkével összhangban közzétett megfelelő szabványok és előírások betartását.

(4)
     
  Annak érdekében, hogy képesek legyenek a fogyatékkal élő felhasználók számára egyedi rendszereket elfogadni és végrehajtani, a tagállamoknak ösztönözniük kell a szükséges szolgáltatásokat és funkciókat nyújtó végberendezések létrehozását és rendelkezésre állását.
  ”

| 7. | A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Amennyiben egy, az (1) bekezdéssel összhangban kijelölt üzemeltető helyi hozzáférési hálózati eszközeinek lényeges részét vagy azok egészét más tulajdonában lévő önálló jogalanyra kívánja átruházni, erről előzetesen és időben értesíti a nemzeti szabályozó hatóságot annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak lehetősége legyen értékelni a tervezett ügylet hatását a 4. cikk szerinti helyhez kötött szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és telefonszolgáltatások nyújtására. A nemzeti szabályozó hatóság a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban feltételeket írhat elő.” |
| --- | --- |

7.

A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amennyiben egy, az (1) bekezdéssel összhangban kijelölt üzemeltető helyi hozzáférési hálózati eszközeinek lényeges részét vagy azok egészét más tulajdonában lévő önálló jogalanyra kívánja átruházni, erről előzetesen és időben értesíti a nemzeti szabályozó hatóságot annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak lehetősége legyen értékelni a tervezett ügylet hatását a 4. cikk szerinti helyhez kötött szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és telefonszolgáltatások nyújtására. A nemzeti szabályozó hatóság a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban feltételeket írhat elő.”

| 8. | A 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik a 4., 5., 6. és 7. cikkben az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe tartozóként meghatározott, a kijelölt vállalkozások által nyújtott – vagy ha ezekre a szolgáltatásokra nem jelöltek ki vállalkozást, a piacon másként rendelkezésre álló – szolgáltatások kiskereskedelmi díjainak alakulását és mértékét, különösen a nemzeti fogyasztói árakkal és jövedelmekkel összefüggésben.
  (2)   A nemzeti feltételek tükrében a tagállamok előírhatják, hogy a kijelölt vállalkozások olyan díjszabást vagy díjcsomagokat kínáljanak a fogyasztóknak, amelyek eltérnek a szokásos kereskedelmi feltételek szerint biztosítottaktól, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az alacsony jövedelmű, illetve a különleges szociális helyzetű fogyasztók is hozzáférjenek a 4. cikk (1) bekezdésében említett hálózatokhoz, illetőleg a 4. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikkben, a 6. cikkben és a 7. cikkben az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe tartozóként meghatározott, a kijelölt vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokhoz, illetve használhassák azokat.
  (3)   Az olyan rendelkezések mellett, amelyek szerint a kijelölt vállalkozásoknak különleges díjszabást kell biztosítaniuk vagy maximálárakhoz, földrajzi átlagolási szabályokhoz vagy más hasonló mechanizmusokhoz kell igazodniuk, a tagállamok
  gondoskodnak
  arról, hogy az alacsony jövedelműként, a fogyatékkal élőként és a különleges szociális helyzetűként meghatározott fogyasztók támogatásban részesüljenek.” |
| --- | --- |

8.

A 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik a 4., 5., 6. és 7. cikkben az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe tartozóként meghatározott, a kijelölt vállalkozások által nyújtott – vagy ha ezekre a szolgáltatásokra nem jelöltek ki vállalkozást, a piacon másként rendelkezésre álló – szolgáltatások kiskereskedelmi díjainak alakulását és mértékét, különösen a nemzeti fogyasztói árakkal és jövedelmekkel összefüggésben.

(2)   A nemzeti feltételek tükrében a tagállamok előírhatják, hogy a kijelölt vállalkozások olyan díjszabást vagy díjcsomagokat kínáljanak a fogyasztóknak, amelyek eltérnek a szokásos kereskedelmi feltételek szerint biztosítottaktól, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az alacsony jövedelmű, illetve a különleges szociális helyzetű fogyasztók is hozzáférjenek a 4. cikk (1) bekezdésében említett hálózatokhoz, illetőleg a 4. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikkben, a 6. cikkben és a 7. cikkben az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek körébe tartozóként meghatározott, a kijelölt vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokhoz, illetve használhassák azokat.

(3)   Az olyan rendelkezések mellett, amelyek szerint a kijelölt vállalkozásoknak különleges díjszabást kell biztosítaniuk vagy maximálárakhoz, földrajzi átlagolási szabályokhoz vagy más hasonló mechanizmusokhoz kell igazodniuk, a tagállamok
  gondoskodnak
  arról, hogy az alacsony jövedelműként, a fogyatékkal élőként és a különleges szociális helyzetűként meghatározott fogyasztók támogatásban részesüljenek.”

| 9. | a 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 2. cikkében meghatározott hírközlési szolgáltatásokat kínáló vállalkozások az ezen irányelv I. mellékletének A. részében meghatározott külön lehetőségeket és szolgáltatásokat nyújtsák annak érdekében, hogy az előfizetők figyelemmel kísérhessék és ellenőrizhessék a kiadásokat és elkerülhessék a szolgáltatás indokolatlan kikapcsolását.
  ” |
| --- | --- |

9.

a 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 2. cikkében meghatározott hírközlési szolgáltatásokat kínáló vállalkozások az ezen irányelv I. mellékletének A. részében meghatározott külön lehetőségeket és szolgáltatásokat nyújtsák annak érdekében, hogy az előfizetők figyelemmel kísérhessék és ellenőrizhessék a kiadásokat és elkerülhessék a szolgáltatás indokolatlan kikapcsolását.
  ”

| 10. | a 11. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a 4., 5., 6., 7. cikk és a 9. cikk (2) bekezdése szerinti kötelezettségekkel terhelt valamennyi kijelölt vállalkozás a III. mellékletben meghatározott szolgáltatásminőségi paramétereken, meghatározásokon és mérési módszereken alapuló megfelelő és naprakész tájékoztatót tegyen közzé az egyetemes szolgáltatás nyújtása terén elért teljesítményéről. A közzétett tájékoztatót kérésre el kell juttatni a nemzeti szabályozó hatósághoz.
  ” |
| --- | --- |

10.

a 11. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a 4., 5., 6., 7. cikk és a 9. cikk (2) bekezdése szerinti kötelezettségekkel terhelt valamennyi kijelölt vállalkozás a III. mellékletben meghatározott szolgáltatásminőségi paramétereken, meghatározásokon és mérési módszereken alapuló megfelelő és naprakész tájékoztatót tegyen közzé az egyetemes szolgáltatás nyújtása terén elért teljesítményéről. A közzétett tájékoztatót kérésre el kell juttatni a nemzeti szabályozó hatósághoz.
  ”

| 11. | A III. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

11.

A III. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

| 12. | A 16. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A 16. cikket el kell hagyni.

| 13. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy azokra a vállalkozásokra, amelyek az adott kiskereskedelmi piacon a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 14. cikkével összhangban jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülnek, a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő szabályozási kötelezettségeket rójanak, amennyiben:






  a) | a 16. cikk szerint elvégzett piacelemzés eredményeképpen valamely nemzeti szabályozó hatóság megállapítja, hogy egy adott, a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 15. cikkével összhangban meghatározott kiskereskedelmi piac ténylegesen nem versenyképes, és |
| --- | --- | --- | --- |

13.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy azokra a vállalkozásokra, amelyek az adott kiskereskedelmi piacon a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 14. cikkével összhangban jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülnek, a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő szabályozási kötelezettségeket rójanak, amennyiben:

a)

a 16. cikk szerint elvégzett piacelemzés eredményeképpen valamely nemzeti szabályozó hatóság megállapítja, hogy egy adott, a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 15. cikkével összhangban meghatározott kiskereskedelmi piac ténylegesen nem versenyképes, és

| b) | a nemzeti szabályozó hatóság arra a következtetésre jut, hogy a 2002/19/EK irányelv (»hozzáférési irányelv«) alapján előírt kötelezettségek nem eredményeznék a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 8. cikkében meghatározott célok megvalósulását.” |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóság arra a következtetésre jut, hogy a 2002/19/EK irányelv (»hozzáférési irányelv«) alapján előírt kötelezettségek nem eredményeznék a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 8. cikkében meghatározott célok megvalósulását.”

| b) | a 17. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:


  „
  (2a)
     
  Az adott kiskereskedelmi piacon az (1) bekezdés értelmében jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülő üzemeltetőkre kiróható kötelezettségek sérelme nélkül a nemzeti szabályozó hatóságok átmeneti időszakra kiróhatják a (2) bekezdésben említett kötelezettségeket egy adott nagykereskedelmi piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülő üzemeltetőkre akkor, ha a nagykereskedelmi kötelezettségeket már kirótták, de azok még nem eredményesek a kiskereskedelmi verseny biztosításában.
  ” |
| --- | --- |

b)

a 17. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„
  (2a)
     
  Az adott kiskereskedelmi piacon az (1) bekezdés értelmében jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülő üzemeltetőkre kiróható kötelezettségek sérelme nélkül a nemzeti szabályozó hatóságok átmeneti időszakra kiróhatják a (2) bekezdésben említett kötelezettségeket egy adott nagykereskedelmi piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülő üzemeltetőkre akkor, ha a nagykereskedelmi kötelezettségeket már kirótták, de azok még nem eredményesek a kiskereskedelmi verseny biztosításában.
  ”

| c) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| 14. | A 18. és a 19. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A 18. és a 19. cikket el kell hagyni.

| 15. | A 20. és a 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „20. cikk


  Szerződések

  ▐

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók
  és az azt kérő, más végfelhasználók
  a nyilvános hírközlő hálózathoz és/vagy
  az elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz
  való csatlakozást biztosító szolgáltatásokra történő előfizetés esetén jogosultak legyenek az ilyen szolgáltatásokat és/vagy csatlakozást nyújtó vállalkozással vagy vállalkozásokkal szerződést kötni. A szerződésnek
  érthetően, mindenre kiterjedően és könnyen hozzáférhető formában
  legalább a következőket
  kell meghatároznia
  :






  a) | a szolgáltató nevét és címét; |
| --- | --- | --- |

15.

A 20. és a 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„20. cikk

Szerződések

▐

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók
  és az azt kérő, más végfelhasználók
  a nyilvános hírközlő hálózathoz és/vagy
  az elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz
  való csatlakozást biztosító szolgáltatásokra történő előfizetés esetén jogosultak legyenek az ilyen szolgáltatásokat és/vagy csatlakozást nyújtó vállalkozással vagy vállalkozásokkal szerződést kötni. A szerződésnek
  érthetően, mindenre kiterjedően és könnyen hozzáférhető formában
  legalább a következőket
  kell meghatároznia
  :

a)

a szolgáltató nevét és címét;

| b) | a nyújtott szolgáltatásokat
  , különös tekintettel az alábbiakra
  :






  — | amennyiben a 26. cikk értelmében segélyhívó szolgáltatásokhoz és a hívó helyére vonatkozó információhoz való hozzáférést nyújtanak, tájékoztatás – adott esetben – a hozzáférés megbízhatóságáról és arról, hogy a hozzáférés kiterjed az ország egész területére, |
| --- | --- | --- |

b)

a nyújtott szolgáltatásokat
  , különös tekintettel az alábbiakra
  :

—

amennyiben a 26. cikk értelmében segélyhívó szolgáltatásokhoz és a hívó helyére vonatkozó információhoz való hozzáférést nyújtanak, tájékoztatás – adott esetben – a hozzáférés megbízhatóságáról és arról, hogy a hozzáférés kiterjed az ország egész területére,

| — | tájékoztatás a jogszerű tartalomhoz való hozzáférés, a jogszerű tartalom használata és terjesztése, valamint a jogszerű alkalmazások futtatása és a szolgáltatások szolgáltató általi korlátozásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tájékoztatás a jogszerű tartalomhoz való hozzáférés, a jogszerű tartalom használata és terjesztése, valamint a jogszerű alkalmazások futtatása és a szolgáltatások szolgáltató általi korlátozásával kapcsolatban,

| — | a szolgáltatásminőségi
  szintek, tekintettel adott esetben a 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott paraméterekre, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatásminőségi
  szintek, tekintettel adott esetben a 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott paraméterekre,

| — | a kínált karbantartási és ügyfélszolgálati szolgáltatások fajtái, valamint az ügyfélszolgálat elérhetősége, |
| --- | --- |

—

a kínált karbantartási és ügyfélszolgálati szolgáltatások fajtái, valamint az ügyfélszolgálat elérhetősége,

| — | az első csatlakozás
  időpontja
  ,
  és |
| --- | --- |

—

az első csatlakozás
  időpontja
  ,
  és

| — | a szolgáltató által a végberendezés használatára vonatkozóan megszabott bármely korlátozás
  ; |
| --- | --- |

—

a szolgáltató által a végberendezés használatára vonatkozóan megszabott bármely korlátozás
  ;

| c) | az előfizető arról szóló döntését, hogy személyes adatait kívánja-e telefonkönyvben közzétenni, valamint az érintett adatokat
  ; |
| --- | --- |

c)

az előfizető arról szóló döntését, hogy személyes adatait kívánja-e telefonkönyvben közzétenni, valamint az érintett adatokat
  ;

| d) | az árak és a díjszabás részleteit, valamint azt, hogy hogyan szerezhetők be naprakész információk az összes alkalmazandó igénybevételi és karbantartási díjról
  , a fizetés módját és a különböző fizetési módokból adódó, eltérő költségeket
  ; |
| --- | --- |

d)

az árak és a díjszabás részleteit, valamint azt, hogy hogyan szerezhetők be naprakész információk az összes alkalmazandó igénybevételi és karbantartási díjról
  , a fizetés módját és a különböző fizetési módokból adódó, eltérő költségeket
  ;

| e) | a szerződés időtartamát
  és
  a szolgáltatásnyújtás és a szerződés megújításának és megszüntetésének feltételeit, beleértve






  — | a számok és más azonosítók hordozhatóságával kapcsolatos
  minden költséget; továbbá |
| --- | --- | --- |

e)

a szerződés időtartamát
  és
  a szolgáltatásnyújtás és a szerződés megújításának és megszüntetésének feltételeit, beleértve

—

a számok és más azonosítók hordozhatóságával kapcsolatos
  minden költséget; továbbá

| — | a szerződés megszűnésekor esedékes díjakat, köztük a végberendezéssel kapcsolatos költségtérítést; |
| --- | --- |

—

a szerződés megszűnésekor esedékes díjakat, köztük a végberendezéssel kapcsolatos költségtérítést;

| f) | a szerződéses szolgáltatásminőségi szintek el nem érése esetén alkalmazandó esetleges kompenzációt és a díjvisszatérítés módját; |
| --- | --- |

f)

a szerződéses szolgáltatásminőségi szintek el nem érése esetén alkalmazandó esetleges kompenzációt és a díjvisszatérítés módját;

| g) | a 34. cikkel összhangban a jogviták rendezésére vonatkozó eljárások kezdeményezésének módját; |
| --- | --- |

g)

a 34. cikkel összhangban a jogviták rendezésére vonatkozó eljárások kezdeményezésének módját;

| h) | a biztonságot és az integritást befolyásoló eseményekkel és fenyegetésekkel, valamint a sebezhető pontokkal kapcsolatban a csatlakozást szolgáltató és/vagy a szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás által megtehető
  intézkedések jellegét
  ,
  valamint a biztonságot és az integritást befolyásoló események bekövetkeztekor alkalmazandó kompenzáció módját
  . |
| --- | --- |

h)

a biztonságot és az integritást befolyásoló eseményekkel és fenyegetésekkel, valamint a sebezhető pontokkal kapcsolatban a csatlakozást szolgáltató és/vagy a szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás által megtehető
  intézkedések jellegét
  ,
  valamint a biztonságot és az integritást befolyásoló események bekövetkeztekor alkalmazandó kompenzáció módját
  .

A szerződés tartalmazza továbbá az illetékes közhatóságok általi, a 21. cikk (4) bekezdésében említett és a nyújtott szolgáltatásra vonatkozó tájékoztatást az elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások törvénybe ütköző tevékenységben való részvétel vagy ártalmas tartalom terjesztése céljából történő alkalmazásáról, valamint a személyes biztonságot, a magánéletet és személyes adatokat fenyegető kockázatokkal szembeni védelemről.

▐

(2)   Ha az üzemeltető módosítja a javasolt szerződési feltételeket, akkor az előfizetők jogosultak hátrányos jogkövetkezmény nélkül felmondani a szerződést. Az előfizetőket e módosítások előtt legalább egy hónappal megfelelő formában értesíteni kell, és ezzel egy időben tájékoztatni kell őket arról, hogy amennyiben nem fogadják el az új feltételeket, jogosultak szerződésüket hátrányos jogkövetkezmény nélkül felmondani.

21. cikk

Az információk átláthatósága és közzététele

▐

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános elektronikus hírközlő
  hálózatokhoz hozzáférést biztosító
  szolgáltató és/vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások
  a II. melléklettel összhangban átlátható,
  összehasonlítható, megfelelő és naprakész információkat tegyenek közzé a fogyasztók
  és végfelhasználók
  részére nyújtott szolgáltatásaikhoz való hozzáférésre és azok igénybevételére alkalmazandó árakról és díjakról
  , a szerződés megszűnésekor esedékes díjakról, valamint az általános szerződési feltételekről
  . Ezeket az információkat
  érthetően, mindenre kiterjedően és
  könnyen hozzáférhető formában kell közzétenni.
  A nemzeti szabályozó hatóságok további követelményeket is szabhatnak az ilyen információ közzétételének módja tekintetében.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok ösztönzik, hogy a végfelhasználók és a fogyasztók – interaktív útmutatók vagy hasonló technikák révén –
  összehasonlítható
  információkhoz juthassanak az alternatív használati minták költségeinek értékeléséhez. A tagállamok biztosítják, hogy ▐ a nemzeti szabályozó hatóságok
  maguk, vagy harmadik fél bevonása révén, ingyen vagy méltányos áron
  bocsássák
  rendelkezésre az ilyen útmutatókat, illetőleg technikákat
  . Ilyen interaktív útmutatók vagy hasonló technikák értékesítése vagy rendelkezésre bocsátása céljából harmadik felek díjmentesen használhatják az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és/vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások által közzétett
  információkat
  .

(3)   ▐ A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak módjukban álljon kötelezni
  a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatokhoz hozzáférést biztosító és/vagy
  az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat arra, hogy
  többek között

| a) | az előfizetők számára
  az alkalmazandó díjakra vonatkozóan tájékoztatást nyújtsanak
  egy adott szám vagy szolgáltatás egyedi díjszabása tekintetében; a szolgáltatások egyes kategóriái tekintetében a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhetik, hogy a tájékoztatásra a hívás kapcsolása előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

a)

az előfizetők számára
  az alkalmazandó díjakra vonatkozóan tájékoztatást nyújtsanak
  egy adott szám vagy szolgáltatás egyedi díjszabása tekintetében; a szolgáltatások egyes kategóriái tekintetében a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhetik, hogy a tájékoztatásra a hívás kapcsolása előtt kerüljön sor;

| b) | rendszeresen tájékoztassák az előfizetőket, ha az előfizetett szolgáltatás révén nincs megbízható hozzáférés a segélyhívó szolgáltatásokhoz vagy a hívó helyére vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

b)

rendszeresen tájékoztassák az előfizetőket, ha az előfizetett szolgáltatás révén nincs megbízható hozzáférés a segélyhívó szolgáltatásokhoz vagy a hívó helyére vonatkozó információkhoz;

| c) | tájékoztassák az előfizetőket, amennyiben a jogszerű tartalomhoz való tetszés szerinti hozzáféréssel és a jogszerű tartalom tetszés szerinti használatával vagy terjesztésével, valamint az alkalmazások és a szolgáltatások tetszés szerinti jogszerű futtatásával kapcsolatban a szolgáltató által alkalmazott korlátozások megváltoznak; |
| --- | --- |

c)

tájékoztassák az előfizetőket, amennyiben a jogszerű tartalomhoz való tetszés szerinti hozzáféréssel és a jogszerű tartalom tetszés szerinti használatával vagy terjesztésével, valamint az alkalmazások és a szolgáltatások tetszés szerinti jogszerű futtatásával kapcsolatban a szolgáltató által alkalmazott korlátozások megváltoznak;

| d) | tájékoztassák az előfizetőket azon jogukról, hogy adataik telefonkönyvben szerepeltessék, valamint az érintett adatok jellegéről; továbbá |
| --- | --- |

d)

tájékoztassák az előfizetőket azon jogukról, hogy adataik telefonkönyvben szerepeltessék, valamint az érintett adatok jellegéről; továbbá

| e) | rendszeresen tájékoztassák a fogyatékkal élő előfizetőket a legújabb nekik szánt termékekről és szolgáltatásokról
  . |
| --- | --- |

e)

rendszeresen tájékoztassák a fogyatékkal élő előfizetőket a legújabb nekik szánt termékekről és szolgáltatásokról
  .

Adott esetben a nemzeti szabályozó hatóság a kötelezettségek kirovása előtt ösztönözheti az ön- és/vagy társszabályozó intézkedéseket.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kötelezzék a (3) bekezdésben említett vállalkozásokat, hogy a közérdekű tájékoztatást adott esetben eljuttassák meglévő és új előfizetőikhez. Az ilyen tájékoztatást a megfelelő hatóságok szabványosított formátumban biztosítják, és azok – többek között – a következő kérdésekre vonatkoznak:

| a) | az elektronikus hírközlési szolgáltatások leggyakoribb alkalmazása jogellenes tevékenységben való részvétel vagy ártalmas tartalom terjesztése céljából, különösen ha ez sérti mások jogait és szabadságjogait, ideértve a szerzői jog és szomszédos jogokat, valamint e tettek következményei; továbbá |
| --- | --- |

a)

az elektronikus hírközlési szolgáltatások leggyakoribb alkalmazása jogellenes tevékenységben való részvétel vagy ártalmas tartalom terjesztése céljából, különösen ha ez sérti mások jogait és szabadságjogait, ideértve a szerzői jog és szomszédos jogokat, valamint e tettek következményei; továbbá

| b) | az elektronikus hírközlési szolgáltatások használata során a személyes biztonságot, a magánéletet és a személyes adatokat fenyegető kockázatokkal szemben rendelkezésére álló eszközök. |
| --- | --- |

b)

az elektronikus hírközlési szolgáltatások használata során a személyes biztonságot, a magánéletet és a személyes adatokat fenyegető kockázatokkal szemben rendelkezésére álló eszközök.

A vállalkozások e kötelezettségek teljesítése kapcsán felmerülő jelentős többlet költségeit az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok megtérítik.
  ”

| 16. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és
  a (2) bekezdés
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az érdekeltek álláspontjának figyelembevételét követően előírhassák a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára, hogy a szolgáltatásaik minőségével
  és a fogyatékkal élő végfelhasználók számára biztosított egyenértékű hozzáférés érdekében hozott intézkedésekkel
  kapcsolatban összehasonlítható, megfelelő és naprakész információkat adjanak a végfelhasználóknak. ▐ Ezeket az információkat – közzétételüket megelőzően – kérésre a nemzeti szabályozó hatósághoz is be kell nyújtani.


  (2)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság meghatározhatja többek között a mérendő szolgáltatásminőségi paramétereket, valamint a közzéteendő információ tartalmát, formáját és közzétételének módját, beleértve a lehetséges minőségtanúsítási mechanizmusokat, annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók, ideértve a fogyatékkal élőket is, átfogó, összehasonlítható, megbízható és felhasználóbarát információhoz juthassanak hozzá. Szükség szerint a III. mellékletben szereplő paraméterek, meghatározások és mérési módszerek alkalmazhatók.
  ” |
| --- | --- | --- |

16.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és
  a (2) bekezdés
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az érdekeltek álláspontjának figyelembevételét követően előírhassák a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára, hogy a szolgáltatásaik minőségével
  és a fogyatékkal élő végfelhasználók számára biztosított egyenértékű hozzáférés érdekében hozott intézkedésekkel
  kapcsolatban összehasonlítható, megfelelő és naprakész információkat adjanak a végfelhasználóknak. ▐ Ezeket az információkat – közzétételüket megelőzően – kérésre a nemzeti szabályozó hatósághoz is be kell nyújtani.

(2)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság meghatározhatja többek között a mérendő szolgáltatásminőségi paramétereket, valamint a közzéteendő információ tartalmát, formáját és közzétételének módját, beleértve a lehetséges minőségtanúsítási mechanizmusokat, annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók, ideértve a fogyatékkal élőket is, átfogó, összehasonlítható, megbízható és felhasználóbarát információhoz juthassanak hozzá. Szükség szerint a III. mellékletben szereplő paraméterek, meghatározások és mérési módszerek alkalmazhatók.
  ”

| b) | A ║ következő ║ bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A
  nemzeti szabályozó hatóság a szolgáltatás minőségével kapcsolatban minimumkövetelményeket meghatározó iránymutatásokat adhat ki és adott esetben más intézkedéseket is hozhat a
  szolgáltatásminőség romlásának és a hálózati adatforgalom lelassulásának megelőzése
  , valamint a felhasználók tartalomhoz való hozzáférésének vagy a tartalom terjesztésének, továbbá az alkalmazások és a szolgáltatások tetszés szerinti futtatásának indokolatlan korlátozása elkerülése
  érdekében. Ezek az
  iránymutatások és
  intézkedések
  figyelembe veszik a 2002/21/EK
  irányelv
  (keretirányelv) 17. cikke értelmében kiadott szabványokat.




  A Bizottság az iránymutatások vagy intézkedések vizsgálatát, valamint az Európai Távközlési Szabályozók Testületével (BERT) folytatott konzultációt követően műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, ha úgy véli, hogy az iránymutatások vagy intézkedések akadályt képezhetnek a belső piacon. Ezek az intézkedések az irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 37. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.
  ” |
| --- | --- |

b)

A ║ következő ║ bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A
  nemzeti szabályozó hatóság a szolgáltatás minőségével kapcsolatban minimumkövetelményeket meghatározó iránymutatásokat adhat ki és adott esetben más intézkedéseket is hozhat a
  szolgáltatásminőség romlásának és a hálózati adatforgalom lelassulásának megelőzése
  , valamint a felhasználók tartalomhoz való hozzáférésének vagy a tartalom terjesztésének, továbbá az alkalmazások és a szolgáltatások tetszés szerinti futtatásának indokolatlan korlátozása elkerülése
  érdekében. Ezek az
  iránymutatások és
  intézkedések
  figyelembe veszik a 2002/21/EK
  irányelv
  (keretirányelv) 17. cikke értelmében kiadott szabványokat.

A Bizottság az iránymutatások vagy intézkedések vizsgálatát, valamint az Európai Távközlési Szabályozók Testületével (BERT) folytatott konzultációt követően műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, ha úgy véli, hogy az iránymutatások vagy intézkedések akadályt képezhetnek a belső piacon. Ezek az intézkedések az irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 37. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.
  ”

| 17. | A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „23. cikk


  A szolgáltatások rendelkezésre állása

  A tagállamok minden szükséges
  intézkedést
  megtesznek annak érdekében, hogy a ▐ nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások katasztrofális hálózati hiba vagy vis maior esetében is
  a lehető legteljesebb mértékben
  rendelkezésre álljanak. A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokat nyújtó vállalkozások minden
  szükséges intézkedést
  megtegyenek
  annak biztosítására, hogy
  a segélyhívó
  szolgálatok az EU területéről bárhonnan zavartalanul elérhetők legyenek
  .” |
| --- | --- |

17.

A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk

A szolgáltatások rendelkezésre állása

A tagállamok minden szükséges
  intézkedést
  megtesznek annak érdekében, hogy a ▐ nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások katasztrofális hálózati hiba vagy vis maior esetében is
  a lehető legteljesebb mértékben
  rendelkezésre álljanak. A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokat nyújtó vállalkozások minden
  szükséges intézkedést
  megtegyenek
  annak biztosítására, hogy
  a segélyhívó
  szolgálatok az EU területéről bárhonnan zavartalanul elérhetők legyenek
  .”

| 18. | A 25. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „▐ Tudakozószolgálatok” |
| --- | --- | --- |

18.

A 25. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„▐ Tudakozószolgálatok”

| b) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások valamennyi végfelhasználója jogosult a rá vonatkozó információkat a tudakozószolgálatok szolgáltatóinak rendelkezésére bocsátani és a telefonkönyvekben szerepelni a (2) bekezdésben szereplő előírásokkal összhangban.
  ” |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások valamennyi végfelhasználója jogosult a rá vonatkozó információkat a tudakozószolgálatok szolgáltatóinak rendelkezésére bocsátani és a telefonkönyvekben szerepelni a (2) bekezdésben szereplő előírásokkal összhangban.
  ”

| c) | A (3), (4) és (5) bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok biztosítják, hogy
  egy elektronikus hírközlési szolgáltatás
  igénybe vevő minden végfelhasználó ▐ hozzáférjen a tudakozószolgálatokhoz,
  valamint hogy az ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférést ellenőrző üzemeltetők a szolgáltatásokhoz való hozzáférést tisztességes, költségalapú, tárgyilagos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható feltételek mellett biztosítják
  .
  (4)   
  A tagállamok nem tarthatnak fenn olyan szabályozási korlátozást, amely az egyik tagállam végfelhasználóját meggátolná abban, hogy közvetlenül, hanghívás vagy SMS révén hozzáférjen a másik tagállam tudakozószolgálatához, valamint a 28. cikk értelmében intézkedéseket hoznak az ilyen hozzáférés biztosítására
  .
  (5)   Az (1), (2), (3) és (4) bekezdést a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi jogi aktusokban és különösen a 2002/58/EK irányelv 12. cikkében foglalt követelményekre is figyelemmel kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

c)

A (3), (4) és (5) bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok biztosítják, hogy
  egy elektronikus hírközlési szolgáltatás
  igénybe vevő minden végfelhasználó ▐ hozzáférjen a tudakozószolgálatokhoz,
  valamint hogy az ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférést ellenőrző üzemeltetők a szolgáltatásokhoz való hozzáférést tisztességes, költségalapú, tárgyilagos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható feltételek mellett biztosítják
  .

(4)   
  A tagállamok nem tarthatnak fenn olyan szabályozási korlátozást, amely az egyik tagállam végfelhasználóját meggátolná abban, hogy közvetlenül, hanghívás vagy SMS révén hozzáférjen a másik tagállam tudakozószolgálatához, valamint a 28. cikk értelmében intézkedéseket hoznak az ilyen hozzáférés biztosítására
  .

(5)   Az (1), (2), (3) és (4) bekezdést a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi jogi aktusokban és különösen a 2002/58/EK irányelv 12. cikkében foglalt követelményekre is figyelemmel kell alkalmazni.”

| 19. | A 26. és a 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „26. cikk


  Segélyhívó szolgáltatások és az egységes európai segélyhívószám

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a (2) bekezdésben meghatározott szolgáltatások minden végfelhasználója, köztük a nyilvános telefonállomások valamennyi felhasználója is – a nemzeti szabályozó hatóságok által meghatározott minden egyéb nemzeti segélyhívószám mellett – a »112« egységes európai segélyhívószám segítségével is ingyenesen és mindennemű díjfizetési kötelezettség nélkül tudja hívni a segélyhívó szolgálatokat.
  (2)   A tagállamok
  a nemzeti szabályozó hatóságokkal, a vészhelyzeti szolgálatokkal és a szolgáltatókkal együttműködve
  biztosítják, hogy a belföldi vagy nemzetközi telefonszámozási tervben szereplő számon vagy számokon keresztül belföldi és/vagy nemzetközi hívások kezdeményezésével kapcsolatos
  elektronikus hírközlési
  szolgáltatást nyújtó vállalkozások
  megbízható
  hozzáférést biztosítanak a segélyhívó szolgáltatásokhoz.
  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a »112« egységes európai segélyhívószámra
  érkező hívásokat a vészhelyzeti szolgálatok
  a segélyhívó rendszerek nemzeti struktúrájához leginkább igazodva
  , megfelelően fogadhassák és kezelhessék
  . Az ilyen hívások fogadásának legalább annyira gyorsnak és hatékonynak kell lennie, mint a belföldi segélyhívószámra vagy segélyhívószámokra irányuló hívásoké, amennyiben ezeket továbbra is használják.
  (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók
  a más végfelhasználóknak nyújtottal egyenértékű
  segélyhívó szolgáltatásokhoz
  férhessenek hozzá
  . A megtett intézkedések, amelyek biztosítják, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók más tagállamban történő utazásuk során is hozzá tudjanak férni a segélyhívó szolgáltatásokhoz,
  biztosítják
  a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban közzétett irányadó szabványoknak vagy előírásoknak való megfelelést is.
  (5)   A tagállamok biztosítják
  a hívó helyére vonatkozó információk díjmentességét, és
  a sürgősségi feladatot ellátó
  hatósághoz beérkező segélyhívással egy időben történő rendelkezésre állását. Ez a »112« egységes európai segélyhívószámra érkező valamennyi hívásra vonatkozik
  .
  ▐
  (6)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az EU összes lakosa
  – különösen a kifejezetten a tagállamokban utazó személyeknek szánt kezdeményezéseken keresztül – megfelelő tájékoztatást kapjon a »112« egységes európai segélyhívószám létezéséről és használatáról
  , a belföldön használatos segélyhívószámokról szóló információ mellett
  .
  (7)   A »112« hívószámon elérhető szolgáltatások hatékony tagállami megvalósítása érdekében ▐ a Bizottság – a
  BERT-tel
  folytatott konzultációt követően – műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.
  Ezek az intézkedések az irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 37. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. ▐

  27. cikk


  Európai telefon-előtétszámok

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabványos nemzetközi telefon-előtétszám a »00« szám legyen. A tagállamok közötti határ mentén egymáshoz közel fekvő települések közötti hívásokra vonatkozóan különleges szabályok alakíthatók ki, illetve tarthatók fenn. Az érintett településeken a végfelhasználókat teljes körűen tájékoztatni kell az ilyen szabályokról.
  (2)   Azok a tagállamok, amelyek számára az ITU a »3883« nemzetközi kódot osztotta ki,
  az igazgatási
  feladatok kizárólagos ellátásával
  beleértve a számok kiosztását és az európai telefonszámozási tartomány (ETNS) előmozdítását is – megbíznak egy, a közösségi jog alapján létrehozott és a Bizottság által nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárás alapján kijelölt szervezetet vagy BERT-et
  .
  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosan elérhető telefonhálózatokat üzemeltető valamennyi vállalkozás az európai telefonszámozási tartományba érkező és az abból kezdeményezett összes hívás továbbítására olyan árakat határozzon meg, amelyek nem haladják meg a többi tagállamba és a többi tagállamból kezdeményezett hívásokra általa alkalmazott legmagasabb árat.” |
| --- | --- |

19.

A 26. és a 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

Segélyhívó szolgáltatások és az egységes európai segélyhívószám

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a (2) bekezdésben meghatározott szolgáltatások minden végfelhasználója, köztük a nyilvános telefonállomások valamennyi felhasználója is – a nemzeti szabályozó hatóságok által meghatározott minden egyéb nemzeti segélyhívószám mellett – a »112« egységes európai segélyhívószám segítségével is ingyenesen és mindennemű díjfizetési kötelezettség nélkül tudja hívni a segélyhívó szolgálatokat.

(2)   A tagállamok
  a nemzeti szabályozó hatóságokkal, a vészhelyzeti szolgálatokkal és a szolgáltatókkal együttműködve
  biztosítják, hogy a belföldi vagy nemzetközi telefonszámozási tervben szereplő számon vagy számokon keresztül belföldi és/vagy nemzetközi hívások kezdeményezésével kapcsolatos
  elektronikus hírközlési
  szolgáltatást nyújtó vállalkozások
  megbízható
  hozzáférést biztosítanak a segélyhívó szolgáltatásokhoz.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a »112« egységes európai segélyhívószámra
  érkező hívásokat a vészhelyzeti szolgálatok
  a segélyhívó rendszerek nemzeti struktúrájához leginkább igazodva
  , megfelelően fogadhassák és kezelhessék
  . Az ilyen hívások fogadásának legalább annyira gyorsnak és hatékonynak kell lennie, mint a belföldi segélyhívószámra vagy segélyhívószámokra irányuló hívásoké, amennyiben ezeket továbbra is használják.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók
  a más végfelhasználóknak nyújtottal egyenértékű
  segélyhívó szolgáltatásokhoz
  férhessenek hozzá
  . A megtett intézkedések, amelyek biztosítják, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók más tagállamban történő utazásuk során is hozzá tudjanak férni a segélyhívó szolgáltatásokhoz,
  biztosítják
  a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban közzétett irányadó szabványoknak vagy előírásoknak való megfelelést is.

(5)   A tagállamok biztosítják
  a hívó helyére vonatkozó információk díjmentességét, és
  a sürgősségi feladatot ellátó
  hatósághoz beérkező segélyhívással egy időben történő rendelkezésre állását. Ez a »112« egységes európai segélyhívószámra érkező valamennyi hívásra vonatkozik
  .

▐

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az EU összes lakosa
  – különösen a kifejezetten a tagállamokban utazó személyeknek szánt kezdeményezéseken keresztül – megfelelő tájékoztatást kapjon a »112« egységes európai segélyhívószám létezéséről és használatáról
  , a belföldön használatos segélyhívószámokról szóló információ mellett
  .

(7)   A »112« hívószámon elérhető szolgáltatások hatékony tagállami megvalósítása érdekében ▐ a Bizottság – a
  BERT-tel
  folytatott konzultációt követően – műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

Ezek az intézkedések az irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 37. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. ▐

27. cikk

Európai telefon-előtétszámok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabványos nemzetközi telefon-előtétszám a »00« szám legyen. A tagállamok közötti határ mentén egymáshoz közel fekvő települések közötti hívásokra vonatkozóan különleges szabályok alakíthatók ki, illetve tarthatók fenn. Az érintett településeken a végfelhasználókat teljes körűen tájékoztatni kell az ilyen szabályokról.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek számára az ITU a »3883« nemzetközi kódot osztotta ki,
  az igazgatási
  feladatok kizárólagos ellátásával
  beleértve a számok kiosztását és az európai telefonszámozási tartomány (ETNS) előmozdítását is – megbíznak egy, a közösségi jog alapján létrehozott és a Bizottság által nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárás alapján kijelölt szervezetet vagy BERT-et
  .

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosan elérhető telefonhálózatokat üzemeltető valamennyi vállalkozás az európai telefonszámozási tartományba érkező és az abból kezdeményezett összes hívás továbbítására olyan árakat határozzon meg, amelyek nem haladják meg a többi tagállamba és a többi tagállamból kezdeményezett hívásokra általa alkalmazott legmagasabb árat.”

| 20. | A következő cikk kerül beillesztésre:


  „27a. cikk


  Egységesített telefonszámok az összehangolt szociális szolgáltatások részére, ideértve az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott segélyvonalakat



  (1)
     
  A tagállamok támogatják a 116-tal kezdődő számtartományba tartozó, az összehangolt szociális szolgáltatások egységesített telefonszámainak részére történő fenntartásáról szóló, 2007. február 15-i 2007/116/EK bizottsági határozatban (21) megállapított konkrét számokat. A területükön előmozdítják az olyan szolgáltatások biztosítását, amelyek részére az ilyen számokat fenntartják.




  (2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók hozzá tudjanak férni a 116-os számtartomány alatt nyújtott szolgáltatásokhoz. Annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók más tagállamban történő utazásuk során is hozzá tudjanak férni az ilyen szolgáltatásokhoz, a hozott intézkedéseknek tartalmazniuk kell a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban közzétett vonatkozó szabványoknak vagy előírásoknak való megfelelés biztosítását.




  (3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság megfelelő tájékoztatást kapjon a 116-os számtartomány alatt fenntartott szolgáltatások létezéséről és használatáról, különösen a kifejezetten a tagállamokban utazó személyeknek szánt kezdeményezéseken keresztül.




  (4)
     
  A tagállamok az (1), (2) és (3) bekezdés értelmében a 116-os számtartományba tartozó valamennyi telefonszámra általánosan érvényes intézkedéseken kívül biztosítják, hogy a polgárok hozzáférnek egy, az eltűnt gyermekek eseteinek bejelentésére szolgáló segélyvonalhoz. A segélyvonal az 116000-as számon érhető el.




  (5)
     
  A 116-os számtartomány – különösen az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott 116000-as segélyvonal – hatékony tagállami megvalósítása, köztük a más tagállamokban utazó fogyatékkal élő végfelhasználók hozzáférésének biztosítása érdekében a Bizottság – az BERT-tel folytatott konzultációt követően – műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.




  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 37. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

20.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„27a. cikk

Egységesített telefonszámok az összehangolt szociális szolgáltatások részére, ideértve az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott segélyvonalakat

(1)
     
  A tagállamok támogatják a 116-tal kezdődő számtartományba tartozó, az összehangolt szociális szolgáltatások egységesített telefonszámainak részére történő fenntartásáról szóló, 2007. február 15-i 2007/116/EK bizottsági határozatban (21) megállapított konkrét számokat. A területükön előmozdítják az olyan szolgáltatások biztosítását, amelyek részére az ilyen számokat fenntartják.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók hozzá tudjanak férni a 116-os számtartomány alatt nyújtott szolgáltatásokhoz. Annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók más tagállamban történő utazásuk során is hozzá tudjanak férni az ilyen szolgáltatásokhoz, a hozott intézkedéseknek tartalmazniuk kell a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban közzétett vonatkozó szabványoknak vagy előírásoknak való megfelelés biztosítását.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság megfelelő tájékoztatást kapjon a 116-os számtartomány alatt fenntartott szolgáltatások létezéséről és használatáról, különösen a kifejezetten a tagállamokban utazó személyeknek szánt kezdeményezéseken keresztül.

(4)
     
  A tagállamok az (1), (2) és (3) bekezdés értelmében a 116-os számtartományba tartozó valamennyi telefonszámra általánosan érvényes intézkedéseken kívül biztosítják, hogy a polgárok hozzáférnek egy, az eltűnt gyermekek eseteinek bejelentésére szolgáló segélyvonalhoz. A segélyvonal az 116000-as számon érhető el.

(5)
     
  A 116-os számtartomány – különösen az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott 116000-as segélyvonal – hatékony tagállami megvalósítása, köztük a más tagállamokban utazó fogyatékkal élő végfelhasználók hozzáférésének biztosítása érdekében a Bizottság – az BERT-tel folytatott konzultációt követően – műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 37. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| 21. | a 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „28. cikk


  A számokhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  amennyiben műszakilag és gazdaságilag megvalósítható, kivéve azt az esetet, ha valamely hívott előfizető kereskedelmi okokból úgy döntött, hogy meghatározott földrajzi területeken lévő hívó felek hozzáférését korlátozza,
  a nemzeti szabályozó hatóságok minden szükséges lépést megtegyenek a következők biztosítására:
  ▐







  a) | a végfelhasználók
  az üzemeltető által alkalmazott technológiától és készülékektől függetlenül –
  hozzá tudjanak férni a Közösségen belül biztosított valamennyi számhoz, beleértve a tagállamok nemzeti számozási terveiben szereplő számokat, az ETNS-ben szereplő számokat és az ingyenesen hívható egyetemes nemzetközi telefonszámokat is;
  és |
| --- | --- | --- |

21.

a 28. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„28. cikk

A számokhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  amennyiben műszakilag és gazdaságilag megvalósítható, kivéve azt az esetet, ha valamely hívott előfizető kereskedelmi okokból úgy döntött, hogy meghatározott földrajzi területeken lévő hívó felek hozzáférését korlátozza,
  a nemzeti szabályozó hatóságok minden szükséges lépést megtegyenek a következők biztosítására:

▐

a)

a végfelhasználók
  az üzemeltető által alkalmazott technológiától és készülékektől függetlenül –
  hozzá tudjanak férni a Közösségen belül biztosított valamennyi számhoz, beleértve a tagállamok nemzeti számozási terveiben szereplő számokat, az ETNS-ben szereplő számokat és az ingyenesen hívható egyetemes nemzetközi telefonszámokat is;
  és

| b) | kapcsolódási szolgáltatásokat biztosítanak a szöveges telefonok, videotelefonok és más olyan termékek tekintetében, amelyek legalább a segélyhívások esetében segítenek az idős emberek vagy a fogyatékkal élő személyek számára a kommunikációban. |
| --- | --- |

b)

kapcsolódási szolgáltatásokat biztosítanak a szöveges telefonok, videotelefonok és más olyan termékek tekintetében, amelyek legalább a segélyhívások esetében segítenek az idős emberek vagy a fogyatékkal élő személyek számára a kommunikációban.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak eseti alapon meg kell tudniuk gátolni a számokhoz, illetve a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, amennyiben ezt csalás vagy rendeltetésellenes felhasználás indokolttá teszi,
  és biztosítaniuk kell, hogy ilyen esetekben – beleértve a folyamatban lévő nyomozásokat is – az elektronikus hírközlési szolgáltatók visszatartsák az érintett kapcsolási vagy más szolgáltatásokból származó bevételeket
  .

(2)   Annak érdekében, hogy a végfelhasználók a számokhoz és a szolgáltatásokhoz a Közösségben ténylegesen hozzáférhessenek, a Bizottság ▐ műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el. ▐ Az
  ezen
  irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására
  vonatkozó intézkedéseket
  a 37. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell ▐ elfogadni. ▐

A piaci fejlemények és a technológiai változások figyelembevétele céljából ezek a műszaki végrehajtási intézkedések időszakosan felülvizsgálhatók.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhessék a nyilvános hírközlő hálózatokat üzemeltető vállalkozásoktól, hogy tájékoztatást nyújtsanak hálózataik kezelésére vonatkozóan a szolgáltatásokhoz, tartalomhoz vagy alkalmazásokhoz való végfelhasználói hozzáférésre vagy azok használatára vonatkozó korlátozásokkal vagy megszorításokkal kapcsolatban. A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkeznek az olyan esetek kivizsgálásához szükséges valamennyi jogkörrel, amely esetekben a vállalkozások korlátozásokat róttak ki a szolgáltatásokhoz, tartalomhoz vagy alkalmazásokhoz való végfelhasználói hozzáférésre.
  ”

| 22. | A 29. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok minden, nyilvánosan elérhető telefonhálózatot üzemeltető és/vagy nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozás számára előírhassák, hogy az I. melléklet B. részében felsorolt eszközöket – a műszaki és gazdasági megvalósíthatóságra is figyelemmel – a végfelhasználók rendelkezésére bocsássák.” |
| --- | --- | --- |

22.

A 29. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok minden, nyilvánosan elérhető telefonhálózatot üzemeltető és/vagy nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozás számára előírhassák, hogy az I. melléklet B. részében felsorolt eszközöket – a műszaki és gazdasági megvalósíthatóságra is figyelemmel – a végfelhasználók rendelkezésére bocsássák.”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A 10. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok a lekapcsolásra vonatkozóan az I. melléklet A. részének e) pontjában említett kötelezettségeket a nyilvános hírközlő hálózatokhoz és/vagy nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító valamennyi vállalkozást terhelő általános követelménnyé tehetik.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 10. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok a lekapcsolásra vonatkozóan az I. melléklet A. részének e) pontjában említett kötelezettségeket a nyilvános hírközlő hálózatokhoz és/vagy nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító valamennyi vállalkozást terhelő általános követelménnyé tehetik.”

| 23. | A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „30. cikk


  A szolgáltatóváltás megkönnyítése

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti
  telefonszámozási
  tervben szereplő számokkal rendelkező valamennyi olyan előfizető, aki ezt kéri, hívószámát (hívószámait) a szolgáltatást nyújtó vállalkozástól függetlenül – az I. melléklet C. részében előírt rendelkezésekkel összhangban – megtarthassa.
  (2)   A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy számhordozhatóság biztosítása tekintetében az üzemeltetők által egymás irányában alkalmazott árképzés költségalapú legyen, és hogy az előfizetők által fizetendő, esetlegesen felszámított közvetlen díjak ne hassanak visszatartólag az ilyen lehetőségek igénybevételére.
  (3)   A nemzeti szabályozó hatóságok a számhordozásra vonatkozó kiskereskedelmi díjszabást nem állapíthatják meg versenytorzító módon, így például egyedi vagy közös kiskereskedelmi díjszabások rögzítése révén.
  (4)   A számok átvitelét és ezt követő aktiválását a lehető legrövidebb időn belül, az előfizető eredeti kérelmétől számítva legkésőbb egy munkanapon belül el kell végezni.
  A nemzeti szabályozó hatóságok meghosszabbíthatják az egynapos időszakot, és adott esetben megfelelő intézkedéseket írhatnak elő az előfizetők akarata ellenére történő váltás megakadályozása érdekében. A nemzeti szabályozó hatóságok az üzemeltetők ellen megfelelő szankciókat alkalmazhatnak, ideértve a fogyasztók kárpótlására vonatkozó kötelezettséget, amennyiben az üzemeltető miatt vagy az üzemeltető részéről a számok átvitelével kapcsolatban késedelem vagy visszaélés tapasztalható.




  (5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a felhasználók és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások közötti szerződések időtartama ne legyen hosszabb 24 hónapnál. Azt is biztosítják, hogy a vállalkozások valamennyi szolgáltatás- és berendezéstípus esetében garantálják a felhasználók számára azt a lehetőség, hogy legfeljebb 12 hónapra szóló szerződést írjanak alá.


  (6)   
  A tagállamok
  biztosítják, hogy a
  szerződések
  felmondására vonatkozó ▐ eljárások ne tartsák vissza a fogyasztókat a szolgáltatóváltástól.” |
| --- | --- |

23.

A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„30. cikk

A szolgáltatóváltás megkönnyítése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti
  telefonszámozási
  tervben szereplő számokkal rendelkező valamennyi olyan előfizető, aki ezt kéri, hívószámát (hívószámait) a szolgáltatást nyújtó vállalkozástól függetlenül – az I. melléklet C. részében előírt rendelkezésekkel összhangban – megtarthassa.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy számhordozhatóság biztosítása tekintetében az üzemeltetők által egymás irányában alkalmazott árképzés költségalapú legyen, és hogy az előfizetők által fizetendő, esetlegesen felszámított közvetlen díjak ne hassanak visszatartólag az ilyen lehetőségek igénybevételére.

(3)   A nemzeti szabályozó hatóságok a számhordozásra vonatkozó kiskereskedelmi díjszabást nem állapíthatják meg versenytorzító módon, így például egyedi vagy közös kiskereskedelmi díjszabások rögzítése révén.

(4)   A számok átvitelét és ezt követő aktiválását a lehető legrövidebb időn belül, az előfizető eredeti kérelmétől számítva legkésőbb egy munkanapon belül el kell végezni.
  A nemzeti szabályozó hatóságok meghosszabbíthatják az egynapos időszakot, és adott esetben megfelelő intézkedéseket írhatnak elő az előfizetők akarata ellenére történő váltás megakadályozása érdekében. A nemzeti szabályozó hatóságok az üzemeltetők ellen megfelelő szankciókat alkalmazhatnak, ideértve a fogyasztók kárpótlására vonatkozó kötelezettséget, amennyiben az üzemeltető miatt vagy az üzemeltető részéről a számok átvitelével kapcsolatban késedelem vagy visszaélés tapasztalható.

(5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a felhasználók és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások közötti szerződések időtartama ne legyen hosszabb 24 hónapnál. Azt is biztosítják, hogy a vállalkozások valamennyi szolgáltatás- és berendezéstípus esetében garantálják a felhasználók számára azt a lehetőség, hogy legfeljebb 12 hónapra szóló szerződést írjanak alá.

(6)   
  A tagállamok
  biztosítják, hogy a
  szerződések
  felmondására vonatkozó ▐ eljárások ne tartsák vissza a fogyasztókat a szolgáltatóváltástól.”

| 24. | A 31. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok meghatározott rádiós és
  audiovizuális médiaszolgáltatások
  és
  kiegészítő – különösen
  hozzáférhetőségi – szolgáltatások továbbítására vonatkozóan ésszerű továbbítási kötelezettségeket írhatnak elő a joghatóságuk alá tartozó, a nyilvánosság számára rádió- vagy
  audiovizuális médiaszolgáltatások
  szétosztására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások számára abban az esetben, ha az ilyen hálózatok végfelhasználóinak jelentős hányada ezeket a hálózatokat használja a rádió- és
  az audiovizuális médiaszolgáltatások
  vételének fő eszközeként. Ilyen kötelezettségek csak abban az esetben írhatók elő, ha a tagállamok által ▐ egyértelműen és kifejezetten meghatározott közérdekű célok eléréséhez szükségesek, továbbá arányosak és átláthatók.
  Az első albekezdésben említett kötelezettségeket a tagállamok [a módosító jogi aktus végrehajtásának határideje] után legkésőbb egy éven belül felülvizsgálják, kivéve akkor, ha ezt a felülvizsgálatot a megelőző két évben már elvégezték.
  A tagállamok a továbbítási kötelezettségeket
  rendszeresen
  felülvizsgálják.” |
| --- | --- |

24.

A 31. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok meghatározott rádiós és
  audiovizuális médiaszolgáltatások
  és
  kiegészítő – különösen
  hozzáférhetőségi – szolgáltatások továbbítására vonatkozóan ésszerű továbbítási kötelezettségeket írhatnak elő a joghatóságuk alá tartozó, a nyilvánosság számára rádió- vagy
  audiovizuális médiaszolgáltatások
  szétosztására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások számára abban az esetben, ha az ilyen hálózatok végfelhasználóinak jelentős hányada ezeket a hálózatokat használja a rádió- és
  az audiovizuális médiaszolgáltatások
  vételének fő eszközeként. Ilyen kötelezettségek csak abban az esetben írhatók elő, ha a tagállamok által ▐ egyértelműen és kifejezetten meghatározott közérdekű célok eléréséhez szükségesek, továbbá arányosak és átláthatók.

Az első albekezdésben említett kötelezettségeket a tagállamok [a módosító jogi aktus végrehajtásának határideje] után legkésőbb egy éven belül felülvizsgálják, kivéve akkor, ha ezt a felülvizsgálatot a megelőző két évben már elvégezték.

A tagállamok a továbbítási kötelezettségeket
  rendszeresen
  felülvizsgálják.”

| 25. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:


  „31a. cikk


  Egyenértékű hozzáférés és választék biztosítása a fogyatékkal élő felhasználók részére



  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő követelményeket írhassanak elő a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók:










  a) | a végfelhasználók többsége számára elérhető szolgáltatásokkal egyenértékű elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz férjenek hozzá; továbbá |
| --- | --- | --- |

25.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„31a. cikk

Egyenértékű hozzáférés és választék biztosítása a fogyatékkal élő felhasználók részére

A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő követelményeket írhassanak elő a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékkal élő végfelhasználók:

a)

a végfelhasználók többsége számára elérhető szolgáltatásokkal egyenértékű elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz férjenek hozzá; továbbá

| b) | a vállalkozások és szolgáltatások hasonló köréből választhassanak, mint a végfelhasználók többsége.
  ” |
| --- | --- |

b)

a vállalkozások és szolgáltatások hasonló köréből választhassanak, mint a végfelhasználók többsége.
  ”

| 26. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:


  „32a. cikk


  A tartalomhoz, a szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való hozzáférés



  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben szükség van a felhasználók tartalomhoz, szolgáltatásokhoz vagy alkalmazásokhoz való hozzáférési jogának korlátozására, ezt a megfelelő intézkedések révén hajtják végre, az arányosság, az eredményesség és a visszatartó erő elvének megfelelően. Az említett intézkedések a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) értelmében nem eredményezhetik az információs társadalom fejlődésének akadályozását, és nem sérthetik a polgárok alapvető jogait, ideértve a magánélethez és a tisztességes eljáráshoz való jogot. |
| --- | --- |

26.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„32a. cikk

A tartalomhoz, a szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz való hozzáférés

A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben szükség van a felhasználók tartalomhoz, szolgáltatásokhoz vagy alkalmazásokhoz való hozzáférési jogának korlátozására, ezt a megfelelő intézkedések révén hajtják végre, az arányosság, az eredményesség és a visszatartó erő elvének megfelelően. Az említett intézkedések a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) értelmében nem eredményezhetik az információs társadalom fejlődésének akadályozását, és nem sérthetik a polgárok alapvető jogait, ideértve a magánélethez és a tisztességes eljáráshoz való jogot.

| 27. | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a
  következőképpen módosul:










  i. | az első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  A tagállamok szükség szerint gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok vegyék figyelembe a végfelhasználók, a fogyasztók, a gyártók és az elektronikus hírközlő hálózatokat és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások álláspontját a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó valamennyi végfelhasználói és fogyasztói joggal kapcsolatos kérdésben, különösen abban az esetben, ha ezek jelentős hatást gyakorolnak a piacra.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

27.

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a
  következőképpen módosul:

i.

az első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  A tagállamok szükség szerint gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok vegyék figyelembe a végfelhasználók, a fogyasztók, a gyártók és az elektronikus hírközlő hálózatokat és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások álláspontját a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó valamennyi végfelhasználói és fogyasztói joggal kapcsolatos kérdésben, különösen abban az esetben, ha ezek jelentős hatást gyakorolnak a piacra.
  ”

| ii. | ║ a következő ║ albekezdéssel egészül ki:
  „A tagállamok biztosítják különösen, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok olyan konzultációs
  mechanizmusokat
  hozzanak létre,
  amelyek biztosítják,
  hogy döntéshozatali folyamatuk megfelelően figyelembe vegye
  a végfelhasználókhoz, és köztük különösen a fogyatékkal élő végfelhasználókhoz kapcsolódó kérdéseket.
  ” |
| --- | --- |

ii.

║ a következő ║ albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok biztosítják különösen, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok olyan konzultációs
  mechanizmusokat
  hozzanak létre,
  amelyek biztosítják,
  hogy döntéshozatali folyamatuk megfelelően figyelembe vegye
  a végfelhasználókhoz, és köztük különösen a fogyatékkal élő végfelhasználókhoz kapcsolódó kérdéseket.
  ”

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (2a)
     
  A közösségi jogszabályokkal összhangban álló kulturális és médiapolitikai célkitűzéseket – például a kulturális és nyelvi sokféleséget és a médiapluralizmust – támogató nemzeti szabályok sérelme nélkül, a nemzeti szabályozó hatóságok és más illetékes hatóságok megfelelő mértékben ösztönzik az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó és/vagy elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások és az elektronikus hírközlő hálózatokban és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokban megjelenő törvényes tartalmak előmozdításában érdekelt ágazatok közötti együttműködést. Ez az együttműködés kiterjedhet a 21. cikk (4) bekezdése és a 20. cikk (1) bekezdése értelmében nyújtandó, közérdekű tájékoztatás koordinálására is.
  ” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (2a)
     
  A közösségi jogszabályokkal összhangban álló kulturális és médiapolitikai célkitűzéseket – például a kulturális és nyelvi sokféleséget és a médiapluralizmust – támogató nemzeti szabályok sérelme nélkül, a nemzeti szabályozó hatóságok és más illetékes hatóságok megfelelő mértékben ösztönzik az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó és/vagy elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások és az elektronikus hírközlő hálózatokban és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokban megjelenő törvényes tartalmak előmozdításában érdekelt ágazatok közötti együttműködést. Ez az együttműködés kiterjedhet a 21. cikk (4) bekezdése és a 20. cikk (1) bekezdése értelmében nyújtandó, közérdekű tájékoztatás koordinálására is.
  ”

| c) | A cikk a következő ║ bekezdéssel egészül ki:
  „ ▐

  (3)   Az 1999/5/EK irányelv – és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének f) pontjában a fogyatékkal élőkre vonatkozóan előírt követelmények – alkalmazásának sérelme nélkül, és a fogyatékkal élő végfelhasználók elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz és berendezésekhez való hozzáférésének javítása érdekében a Bizottság –
  a BERT-tel
  folytatott konzultációt és a nyilvános konzultációt követően – ▐ megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket tehet.
  Az ezen
  irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására
  vonatkozó intézkedéseket
  a 37. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell ▐ elfogadni. ▐” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő ║ bekezdéssel egészül ki:

„ ▐

(3)   Az 1999/5/EK irányelv – és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének f) pontjában a fogyatékkal élőkre vonatkozóan előírt követelmények – alkalmazásának sérelme nélkül, és a fogyatékkal élő végfelhasználók elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz és berendezésekhez való hozzáférésének javítása érdekében a Bizottság –
  a BERT-tel
  folytatott konzultációt és a nyilvános konzultációt követően – ▐ megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket tehet.
  Az ezen
  irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására
  vonatkozó intézkedéseket
  a 37. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell ▐ elfogadni. ▐”

| 28. | A 34. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  független szervek
  a fogyasztók és az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között az ilyen hálózatok szolgáltatása, illetve szolgáltatások nyújtása tárgyában létrejött szerződések szerződéses feltételeivel és/vagy teljesítésével kapcsolatos ▐ jogviták rendezésére átlátható, egyszerű és költségkímélő nemperes
  eljárásokat biztosítanak
  . Az ilyen eljárások
  lehetővé teszik
  a jogviták méltányos és gyors rendezését és
  figyelembe veszik a fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezésére hatáskörrel rendelkező testületekre vonatkozó elvekről szóló, 1998. 30 -i 98/257/EK bizottsági ajánlás (23) követelményeit. A tagállamok
  indokolt esetben díj-visszatérítési és/vagy kártérítési rendszert vezethetnek be. A tagállamok ezeket a kötelezettségeket más végfelhasználókat érintő jogvitákra is kiterjeszthetik.
  A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen jogviták rendezését végző szervek –
  amelyek lehetnek egyablakos ügyintézési pontok is –
  a Bizottság és a
  hatóságok
  részére statisztikai célokra megfelelő információkat nyújtsanak.


  A tagállamok ösztönzik a megbízható, bírósági eljáráson kívüli eljárásokat, különös tekintettel az audiovizuális és elektronikus hírközlés közötti kapcsolatra. |
| --- | --- |

28.

A 34. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  független szervek
  a fogyasztók és az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és/vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között az ilyen hálózatok szolgáltatása, illetve szolgáltatások nyújtása tárgyában létrejött szerződések szerződéses feltételeivel és/vagy teljesítésével kapcsolatos ▐ jogviták rendezésére átlátható, egyszerű és költségkímélő nemperes
  eljárásokat biztosítanak
  . Az ilyen eljárások
  lehetővé teszik
  a jogviták méltányos és gyors rendezését és
  figyelembe veszik a fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezésére hatáskörrel rendelkező testületekre vonatkozó elvekről szóló, 1998. 30 -i 98/257/EK bizottsági ajánlás (23) követelményeit. A tagállamok
  indokolt esetben díj-visszatérítési és/vagy kártérítési rendszert vezethetnek be. A tagállamok ezeket a kötelezettségeket más végfelhasználókat érintő jogvitákra is kiterjeszthetik.

A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen jogviták rendezését végző szervek –
  amelyek lehetnek egyablakos ügyintézési pontok is –
  a Bizottság és a
  hatóságok
  részére statisztikai célokra megfelelő információkat nyújtsanak.

A tagállamok ösztönzik a megbízható, bírósági eljáráson kívüli eljárásokat, különös tekintettel az audiovizuális és elektronikus hírközlés közötti kapcsolatra.

| 29. | A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „35. cikk


  A mellékletek kiigazítása

  Az ezen irányelv nem lényeges elemeinek módosítására irányuló és az I., II., III. és VI. mellékletnek a technológiai fejlődéshez vagy a piaci igények változásaihoz történő hozzáigazításához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el.” |
| --- | --- |

29.

A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„35. cikk

A mellékletek kiigazítása

Az ezen irányelv nem lényeges elemeinek módosítására irányuló és az I., II., III. és VI. mellékletnek a technológiai fejlődéshez vagy a piaci igények változásaihoz történő hozzáigazításához szükséges intézkedéseket a Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el.”

| 30. | A 36. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok bejelentik a Bizottságnak az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek teljesítésére kijelölt vállalkozásokra kirótt kötelezettségeket. A vállalkozások kötelezettségeit érintő minden változásról, valamiint az ezen irányelv rendelkezései által érintett vállalkozásokban bekövetkezett minden változásról haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot.” |
| --- | --- |

30.

A 36. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok bejelentik a Bizottságnak az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek teljesítésére kijelölt vállalkozásokra kirótt kötelezettségeket. A vállalkozások kötelezettségeit érintő minden változásról, valamiint az ezen irányelv rendelkezései által érintett vállalkozásokban bekövetkezett minden változásról haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot.”

| 31. | A 37. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „37. cikk


  Szakbizottsági eljárás


  (1)   A Bizottság munkáját a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 22. cikke alapján létrehozott Hírközlési Bizottság segíti.
  (2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
  ▐” |
| --- | --- |

31.

A 37. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„37. cikk

Szakbizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 22. cikke alapján létrehozott Hírközlési Bizottság segíti.

(2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

▐”

| 32. | Az I., II. és III. melléklet helyébe ezen irányelv I., II. és III. melléklete lép. |
| --- | --- |

32.

Az I., II. és III. melléklet helyébe ezen irányelv I., II. és III. melléklete lép.

| 33. | A VI. mellékletben, az 1. pont helyébe következő szöveg lép:


  „
  1.
     
  Közös kódolási (bitkeverési) algoritmus és a szabadon elérhető vétel




  A hagyományos digitális televíziójelek (azaz földi, kábeles vagy műholdas közvetítésen keresztüli műsorterjesztés, amely elsősorban helyhez kötött vételre irányul, mint például a DVB-T, DVB-C vagy DVB-S) vételére szánt valamennyi, a Közösségben értékesített, bérbe adott vagy más módon rendelkezésre bocsátott, digitális televíziójelek dekódolására [...] képes fogyasztói berendezésnek képesnek kell lennie:








  — | az ilyen jelek dekódolására (bitkeverés visszafejtésére) egy elismert európai szabványügyi szervezet – jelenleg az ETSI – által kezelt közös európai kódolási algoritmus szerint; |
| --- | --- | --- |

33.

A VI. mellékletben, az 1. pont helyébe következő szöveg lép:

„
  1.
     
  Közös kódolási (bitkeverési) algoritmus és a szabadon elérhető vétel

A hagyományos digitális televíziójelek (azaz földi, kábeles vagy műholdas közvetítésen keresztüli műsorterjesztés, amely elsősorban helyhez kötött vételre irányul, mint például a DVB-T, DVB-C vagy DVB-S) vételére szánt valamennyi, a Közösségben értékesített, bérbe adott vagy más módon rendelkezésre bocsátott, digitális televíziójelek dekódolására [...] képes fogyasztói berendezésnek képesnek kell lennie:

—

az ilyen jelek dekódolására (bitkeverés visszafejtésére) egy elismert európai szabványügyi szervezet – jelenleg az ETSI – által kezelt közös európai kódolási algoritmus szerint;

| — | a kódolatlan formában továbbított jelek megjelenítésére, feltéve, hogy amennyiben a berendezést bérlik, a bérlő a vonatkozó bérleti szerződésnek megfelelően jár el
  .” |
| --- | --- |

—

a kódolatlan formában továbbított jelek megjelenítésére, feltéve, hogy amennyiben a berendezést bérlik, a bérlő a vonatkozó bérleti szerződésnek megfelelően jár el
  .”

| 34. | A VII. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

34.

A VII. mellékletet el kell hagyni.

2. cikk

A 2002/58/EK irányelv

(elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) módosításai

A 2002/58/EK irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  Ez az irányelv azon tagállami rendelkezések harmonizálásáról rendelkezik, amelyekre azért van szükség, hogy biztosítsák az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmének egyenértékű szintjét, és különösen a magánélethez való jogot, a titkossághoz való jogot, valamint az információs technológiai rendszerek biztonságát, valamint hogy biztosítsák az ilyen adatoknak, az elektronikus hírközlő berendezéseknek és az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak a Közösségen belüli szabad mozgását.




  (2)
     
  Ennek az irányelvnek a rendelkezései az (1) bekezdésben említett célok érdekében pontosítják és kiegészítik a 95/46/EK irányelvet. Rendelkeznek továbbá a természetes vagy jogi személyiséggel rendelkező előfizetők jogos érdekeinek védelméről.
  ” |
| --- | --- |

1.

A 1. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  Ez az irányelv azon tagállami rendelkezések harmonizálásáról rendelkezik, amelyekre azért van szükség, hogy biztosítsák az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmének egyenértékű szintjét, és különösen a magánélethez való jogot, a titkossághoz való jogot, valamint az információs technológiai rendszerek biztonságát, valamint hogy biztosítsák az ilyen adatoknak, az elektronikus hírközlő berendezéseknek és az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak a Közösségen belüli szabad mozgását.

(2)
     
  Ennek az irányelvnek a rendelkezései az (1) bekezdésben említett célok érdekében pontosítják és kiegészítik a 95/46/EK irányelvet. Rendelkeznek továbbá a természetes vagy jogi személyiséggel rendelkező előfizetők jogos érdekeinek védelméről.
  ”

| 2. | A 2. cikk e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | »hívás«: nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás által létrehozott, kétirányú kommunikációt lehetővé tevő csatlakozás;” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

»hívás«: nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás által létrehozott, kétirányú kommunikációt lehetővé tevő csatlakozás;”

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk


  Az érintett szolgáltatások

  Ezt az irányelvet a Közösségben a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyilvános
  és magán
  hírközlő hálózatokon
  , valamint nyilvánosan elérhető magánhálózatokon keresztül – beleértve
  az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános és magán hírközlő hálózatokat
  és nyilvánosan elérhető magánhálózatokat
  – történő nyújtásával összefüggő személyes adatok kezelésére kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Az érintett szolgáltatások

Ezt az irányelvet a Közösségben a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyilvános
  és magán
  hírközlő hálózatokon
  , valamint nyilvánosan elérhető magánhálózatokon keresztül – beleértve
  az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános és magán hírközlő hálózatokat
  és nyilvánosan elérhető magánhálózatokat
  – történő nyújtásával összefüggő személyes adatok kezelésére kell alkalmazni.”

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adatfeldolgozás biztonsága” |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az adatfeldolgozás biztonsága”

| b) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:


  „
  (1a)
     
  A 95/46/EK irányelv rendelkezései és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. 15 -i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) sérelme nélkül, ezek az intézkedések a következőket foglalják magukban:








  — | megfelelő technikai és szervezeti intézkedések annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatokhoz engedélyezett jogi célból csak az arra jogosult személyek férjenek hozzá, valamint a tárolt vagy továbbított személyes adatok védelme érdekében a véletlen vagy jogellenes megsemmisítés, véletlen elvesztés vagy módosítás, jogosulatlan vagy jogellenes tárolás, feldolgozás, hozzáférés vagy nyilvánosságra hozatal ellen
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„
  (1a)
     
  A 95/46/EK irányelv rendelkezései és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. 15 -i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) sérelme nélkül, ezek az intézkedések a következőket foglalják magukban:

—

megfelelő technikai és szervezeti intézkedések annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatokhoz engedélyezett jogi célból csak az arra jogosult személyek férjenek hozzá, valamint a tárolt vagy továbbított személyes adatok védelme érdekében a véletlen vagy jogellenes megsemmisítés, véletlen elvesztés vagy módosítás, jogosulatlan vagy jogellenes tárolás, feldolgozás, hozzáférés vagy nyilvánosságra hozatal ellen
  ;

| — | megfelelő technikai és szervezeti intézkedések a hálózat és a szolgáltatások védelme érdekében és a véletlen, jogellenes vagy jogosulatlan használat, a működés vagy rendelkezésre állás megzavarása vagy akadályozása ellen; |
| --- | --- |

—

megfelelő technikai és szervezeti intézkedések a hálózat és a szolgáltatások védelme érdekében és a véletlen, jogellenes vagy jogosulatlan használat, a működés vagy rendelkezésre állás megzavarása vagy akadályozása ellen;

| — | a személyes adatok feldolgozásának biztonságára vonatkozó politika; |
| --- | --- |

—

a személyes adatok feldolgozásának biztonságára vonatkozó politika;

| — | az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtója által fenntartott rendszerek ésszerűen előre látható sebezhető pontjainak azonosítására és elemzésére szolgáló folyamat, amely magában foglalja a biztonság megsértésének rendszeres ellenőrzését
  ;
  továbbá |
| --- | --- |

—

az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtója által fenntartott rendszerek ésszerűen előre látható sebezhető pontjainak azonosítására és elemzésére szolgáló folyamat, amely magában foglalja a biztonság megsértésének rendszeres ellenőrzését
  ;
  továbbá

| — | a negyedik francia bekezdésben leírt folyamat során feltárt sebezhető pontok elleni megelőző, javító és enyhítő intézkedések meghozatalának folyamata, valamint az esetlegesen a biztonság megsértéséhez vezető, biztonságot érintő események elleni megelőző, javító és enyhítő intézkedések meghozatalának folyamata
  . |
| --- | --- |

—

a negyedik francia bekezdésben leírt folyamat során feltárt sebezhető pontok elleni megelőző, javító és enyhítő intézkedések meghozatalának folyamata, valamint az esetlegesen a biztonság megsértéséhez vezető, biztonságot érintő események elleni megelőző, javító és enyhítő intézkedések meghozatalának folyamata
  .

(1b)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrizhetik a nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatók és az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatók intézkedéseit ellenőrizni, valamint ajánlásokat kiadni a legjobb gyakorlatokról és az ezen intézkedések által elérendő biztonsági szinttel kapcsolatos teljesítménymutatókról.

| c) | A cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A biztonság olyan megsértése esetén, amely a Közösségben nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi, a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak
  vagy bármely, az interneten működő és
  a
  fogyasztóknak szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak, amely az adatkezelő és az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, a
  biztonság megsértéséről haladéktalanul értesítenie kell ▐ a nemzeti szabályozó hatóságot
  vagy az adott tagállam egyéni szabályozása szerinti illetékes hatóságot
  . Az
  illetékes hatósághoz
  intézett értesítésnek tartalmaznia kell legalább a biztonság megsértésének jellegét és intézkedéseket kell ajánlania a jogsértés esetleges negatív hatásainak mérséklésére.
  Az illetékes
  hatósághoz intézett értesítés ezen túlmenően leírja a biztonság megsértésének következményeit és az annak orvoslására a szolgáltató által megtett intézkedéseket.


  A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak vagy bármely, az interneten működő és a fogyasztóknak szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak, amely az adatkezelő és az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, előzetesen értesíteniük kell felhasználóikat, annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fogyasztói jogok és érdekek közvetlen veszélyeztetése.




  Nem kell az előfizetőt vagy a felhasználót értesíteni a biztonság megsértéséről, ha a szolgáltatásnyújtó bemutatja a hatáskörrel rendelkező hatóságnak, hogy végrehajtotta a megfelelő technikai védelmi intézkedéseket, illetve, hogy ezen intézkedéseket alkalmazták a biztonság sérelmével érintett adatok tekintetében. Az ilyen technikai védelmi intézkedések értelmetlenné teszik az adatokat az olyan személyek számára, akik nem jogosultak az azokhoz való hozzáférésre.




  (4)
     
  Az illetékes hatóság mérlegeli és meghatározza a biztonság megsértésének súlyosságát. Amennyiben az eset súlyosnak minősül, az illetékes hatóság felkéri a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatót és az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatások nyújtóját, hogy indokolatlan késedelem nélkül megfelelően értesítse a biztonság megsértése által érintett személyeket. Az értesítésnek tartalmaznia kell a (3) bekezdésben előírt információkat.




  A biztonság súlyos megsértése esetén az értesítést abban az esetben lehet elhalasztani, ha az akadályozná az eset bűnügyi felderítésének menetét.




  A szolgáltatók évente tájékoztatják az érintett felhasználókat a biztonság minden olyan megsértéséről, amely a Közösségben nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezte.




  A nemzeti szabályozó hatóságok ezenkívül felügyelik, hogy a vállalatok eleget tettek-e az e cikkben meghatározott értesítési kötelezettségeiknek, és a kötelezettség elmulasztása esetén megfelelő büntetéseket szabnak ki, beleértve adott esetben a közzétételt.




  (5)
     
  A biztonság megsértésének az előfizetők értesítését igénylő esetének súlyosságát a körülményeknek megfelelően kell meghatározni, mint például a biztonság megsértése által érintett személyes adatokkal kapcsolatos kockázat, az érintett adatok típusa, az érintett előfizetők száma és a biztonság megsértésének azonnali vagy esetleges hatása a szolgáltatás biztosítására.



  (6)   Az
  (1)–(5) bekezdésekben
  említett intézkedések következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság ▐ az európai adatvédelmi biztossal
  , az érintett érdekelt felekkel és az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel (ENISA)
  folytatott konzultációt követően műszaki végrehajtási intézkedéseket
  javasol
  többek között az
  (1a) bekezdésben előírt intézkedésekre és a (4) és (5) bekezdésben
  említett tájékoztatási és értesítési követelményekre alkalmazandó körülményekre, formátumra és eljárásokra vonatkozóan.


  A Bizottság bevonja az összes érdekelt felet, különösen annak érdekében, hogy tájékozódjon az irányelv végrehajtását javító, rendelkezésre álló legjobb gazdasági és műszaki megoldásokról.
  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 14a. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 14a. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A biztonság olyan megsértése esetén, amely a Közösségben nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi, a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak
  vagy bármely, az interneten működő és
  a
  fogyasztóknak szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak, amely az adatkezelő és az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, a
  biztonság megsértéséről haladéktalanul értesítenie kell ▐ a nemzeti szabályozó hatóságot
  vagy az adott tagállam egyéni szabályozása szerinti illetékes hatóságot
  . Az
  illetékes hatósághoz
  intézett értesítésnek tartalmaznia kell legalább a biztonság megsértésének jellegét és intézkedéseket kell ajánlania a jogsértés esetleges negatív hatásainak mérséklésére.
  Az illetékes
  hatósághoz intézett értesítés ezen túlmenően leírja a biztonság megsértésének következményeit és az annak orvoslására a szolgáltató által megtett intézkedéseket.

A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak vagy bármely, az interneten működő és a fogyasztóknak szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak, amely az adatkezelő és az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, előzetesen értesíteniük kell felhasználóikat, annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fogyasztói jogok és érdekek közvetlen veszélyeztetése.

Nem kell az előfizetőt vagy a felhasználót értesíteni a biztonság megsértéséről, ha a szolgáltatásnyújtó bemutatja a hatáskörrel rendelkező hatóságnak, hogy végrehajtotta a megfelelő technikai védelmi intézkedéseket, illetve, hogy ezen intézkedéseket alkalmazták a biztonság sérelmével érintett adatok tekintetében. Az ilyen technikai védelmi intézkedések értelmetlenné teszik az adatokat az olyan személyek számára, akik nem jogosultak az azokhoz való hozzáférésre.

(4)
     
  Az illetékes hatóság mérlegeli és meghatározza a biztonság megsértésének súlyosságát. Amennyiben az eset súlyosnak minősül, az illetékes hatóság felkéri a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatót és az információs társadalommal kapcsolatos szolgáltatások nyújtóját, hogy indokolatlan késedelem nélkül megfelelően értesítse a biztonság megsértése által érintett személyeket. Az értesítésnek tartalmaznia kell a (3) bekezdésben előírt információkat.

A biztonság súlyos megsértése esetén az értesítést abban az esetben lehet elhalasztani, ha az akadályozná az eset bűnügyi felderítésének menetét.

A szolgáltatók évente tájékoztatják az érintett felhasználókat a biztonság minden olyan megsértéséről, amely a Közösségben nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezte.

A nemzeti szabályozó hatóságok ezenkívül felügyelik, hogy a vállalatok eleget tettek-e az e cikkben meghatározott értesítési kötelezettségeiknek, és a kötelezettség elmulasztása esetén megfelelő büntetéseket szabnak ki, beleértve adott esetben a közzétételt.

(5)
     
  A biztonság megsértésének az előfizetők értesítését igénylő esetének súlyosságát a körülményeknek megfelelően kell meghatározni, mint például a biztonság megsértése által érintett személyes adatokkal kapcsolatos kockázat, az érintett adatok típusa, az érintett előfizetők száma és a biztonság megsértésének azonnali vagy esetleges hatása a szolgáltatás biztosítására.

(6)   Az
  (1)–(5) bekezdésekben
  említett intézkedések következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság ▐ az európai adatvédelmi biztossal
  , az érintett érdekelt felekkel és az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel (ENISA)
  folytatott konzultációt követően műszaki végrehajtási intézkedéseket
  javasol
  többek között az
  (1a) bekezdésben előírt intézkedésekre és a (4) és (5) bekezdésben
  említett tájékoztatási és értesítési követelményekre alkalmazandó körülményekre, formátumra és eljárásokra vonatkozóan.

A Bizottság bevonja az összes érdekelt felet, különösen annak érdekében, hogy tájékozódjon az irányelv végrehajtását javító, rendelkezésre álló legjobb gazdasági és műszaki megoldásokról.
  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 14a. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 14a. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.”

| 5. | Az 5. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy egy előfizető vagy felhasználó végberendezésében történő adattárolás, illetve az ott tárolt adatokhoz való hozzáférés
  közvetlenül, vagy bármely adattárolón keresztül közvetve tilos legyen, kivéve,
  ha az érintett
  előfizető
  vagy
  felhasználó ehhez előzetesen hozzájárult – figyelembe véve, hogy a böngésző beállításai előzetes hozzájárulásnak számítanak – és
  a 95/46/EK irányelvvel összhangban egyértelműen és teljes körűen tájékoztatják – többek között – az adatkezelés céljairól, valamint ha az érintett előfizetőnek vagy felhasználónak joga van visszautasítani az adatkezelő által végzett ilyen adatkezelést. Ez a rendelkezés nem akadályozza az olyan műszaki tárolást, illetve műszaki hozzáférést, amelynek kizárólagos célja az elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő közléstovábbítás ▐, vagy amely az előfizető vagy felhasználó által kifejezetten kért, információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges.” |
| --- | --- |

5.

Az 5. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy egy előfizető vagy felhasználó végberendezésében történő adattárolás, illetve az ott tárolt adatokhoz való hozzáférés
  közvetlenül, vagy bármely adattárolón keresztül közvetve tilos legyen, kivéve,
  ha az érintett
  előfizető
  vagy
  felhasználó ehhez előzetesen hozzájárult – figyelembe véve, hogy a böngésző beállításai előzetes hozzájárulásnak számítanak – és
  a 95/46/EK irányelvvel összhangban egyértelműen és teljes körűen tájékoztatják – többek között – az adatkezelés céljairól, valamint ha az érintett előfizetőnek vagy felhasználónak joga van visszautasítani az adatkezelő által végzett ilyen adatkezelést. Ez a rendelkezés nem akadályozza az olyan műszaki tárolást, illetve műszaki hozzáférést, amelynek kizárólagos célja az elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő közléstovábbítás ▐, vagy amely az előfizető vagy felhasználó által kifejezetten kért, információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges.”

| 6. | A 6. cikk következőképp módosul










  a) | (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  Az elektronikus hírközlési szolgáltatások értékesítése vagy értéknövelt szolgáltatások nyújtása céljából, a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtója az ilyen szolgáltatásokhoz, illetve értékesítéshez szükséges mértékig és ideig kezelheti az (1) bekezdésben említett adatokat, amennyiben az az előfizető vagy felhasználó, akire az adat vonatkozik, az adatkezeléshez előzetesen hozzájárult. A felhasználó és az előfizető a forgalmi adatok kezelésére vonatkozó hozzájárulását bármikor visszavonhatja.
  ” |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. cikk következőképp módosul

a)

(3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  Az elektronikus hírközlési szolgáltatások értékesítése vagy értéknövelt szolgáltatások nyújtása céljából, a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtója az ilyen szolgáltatásokhoz, illetve értékesítéshez szükséges mértékig és ideig kezelheti az (1) bekezdésben említett adatokat, amennyiben az az előfizető vagy felhasználó, akire az adat vonatkozik, az adatkezeléshez előzetesen hozzájárult. A felhasználó és az előfizető a forgalmi adatok kezelésére vonatkozó hozzájárulását bármikor visszavonhatja.
  ”

| b) | A következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (7)
     
  A 95/46/EK irányelv 7. cikkén és a jelen irányelv 5. cikkén kívüli egyéb rendelkezések teljesítését nem érintve, a forgalmi adatok feldolgozhatóak a hálózati és információs biztonságról való gondoskodás érdekében az adatkezelő jogos érdekéből – amint azt az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. 10 -i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 4. cikkének c) pontja meghatározza – közcélú elektronikus kommunikációs szolgáltatásra, köz vagy magán elektronikus kommunikációs hálózatra, információs társadalmi szolgáltatásra vagy ahhoz kapcsolódó terminál és elektronikus kommunikációs felszerelésre vonatkozó technikai rendelkezések végrehajtása céljából, kivéve amennyiben az ilyen érdekeket felülírják az érintett alapvető jogaihoz és szabadságaihoz fűződő érdekek. Az ilyen feldolgozás szigorúan a biztonsági tevékenység céljai szempontjából szükséges teendőkre korlátozódik
  . |
| --- | --- |

b)

A következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (7)
     
  A 95/46/EK irányelv 7. cikkén és a jelen irányelv 5. cikkén kívüli egyéb rendelkezések teljesítését nem érintve, a forgalmi adatok feldolgozhatóak a hálózati és információs biztonságról való gondoskodás érdekében az adatkezelő jogos érdekéből – amint azt az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. 10 -i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 4. cikkének c) pontja meghatározza – közcélú elektronikus kommunikációs szolgáltatásra, köz vagy magán elektronikus kommunikációs hálózatra, információs társadalmi szolgáltatásra vagy ahhoz kapcsolódó terminál és elektronikus kommunikációs felszerelésre vonatkozó technikai rendelkezések végrehajtása céljából, kivéve amennyiben az ilyen érdekeket felülírják az érintett alapvető jogaihoz és szabadságaihoz fűződő érdekek. Az ilyen feldolgozás szigorúan a biztonsági tevékenység céljai szempontjából szükséges teendőkre korlátozódik
  .

| 7. | A 13. cikk a
  következőképp módosul:










  a) | (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(1)   Az emberi beavatkozás nélküli automatizált

  hívó- és hírközlő rendszerek (automatikus hívóberendezések), telefax (fax) berendezések, illetve elektronikus levelek (beleértve a rövid szöveges üzenet szolgáltatásokat (SMS) és a multimédiás üzenetküldő szolgáltatásokat (MMS)) közvetlen üzletszerzési célból történő használata kizárólag az ahhoz előzetesen hozzájáruló előfizetők vonatkozásában lehetséges.
  ” |
| --- | --- | --- |

7.

A 13. cikk a
  következőképp módosul:

a)

(1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az emberi beavatkozás nélküli automatizált

  hívó- és hírközlő rendszerek (automatikus hívóberendezések), telefax (fax) berendezések, illetve elektronikus levelek (beleértve a rövid szöveges üzenet szolgáltatásokat (SMS) és a multimédiás üzenetküldő szolgáltatásokat (MMS)) közvetlen üzletszerzési célból történő használata kizárólag az ahhoz előzetesen hozzájáruló előfizetők vonatkozásában lehetséges.
  ”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (4)
     
  Minden esetben tilos az olyan, közvetlen üzletszerzési célú elektronikus levelezés folytatása, amely elrejti annak a feladónak a személyazonosságát, akinek a nevében a tájékoztatás történik, vagy a 2000/31/EK irányelv 6. cikkébe ütközik, vagy rosszindulatú vagy megtévesztő szándékú oldalakra mutató hivatkozásokat tartalmaz, illetve amely nem tartalmaz olyan érvényes címet, amelyre a címzett elküldhetné az ilyen tájékoztatás további küldésének megtiltására vonatkozó kérését.
  ” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (4)
     
  Minden esetben tilos az olyan, közvetlen üzletszerzési célú elektronikus levelezés folytatása, amely elrejti annak a feladónak a személyazonosságát, akinek a nevében a tájékoztatás történik, vagy a 2000/31/EK irányelv 6. cikkébe ütközik, vagy rosszindulatú vagy megtévesztő szándékú oldalakra mutató hivatkozásokat tartalmaz, illetve amely nem tartalmaz olyan érvényes címet, amelyre a címzett elküldhetné az ilyen tájékoztatás további küldésének megtiltására vonatkozó kérését.
  ”

| c) | A következő bekezdéssel egészül ki:
  „(6)   A jogszabályban – többek között a 15a. cikk (2) bekezdésében – esetlegesen előírt közigazgatási jogorvoslat sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy az
  ezen irányelv
  alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése elleni küzdelemre irányuló jogos érdekkel rendelkező magánszemély vagy jogi személy – beleértve saját jogos üzleti érdekeit vagy a fogyasztói érdekeit védő elektronikus hírközlési szolgáltatót – bíróság előtt jogi eljárást indíthat az ilyen jogsértésekkel szemben.” |
| --- | --- |

c)

A következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)   A jogszabályban – többek között a 15a. cikk (2) bekezdésében – esetlegesen előírt közigazgatási jogorvoslat sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy az
  ezen irányelv
  alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése elleni küzdelemre irányuló jogos érdekkel rendelkező magánszemély vagy jogi személy – beleértve saját jogos üzleti érdekeit vagy a fogyasztói érdekeit védő elektronikus hírközlési szolgáltatót – bíróság előtt jogi eljárást indíthat az ilyen jogsértésekkel szemben.”

| 8. | A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  Szükség esetén intézkedések fogadhatók el annak biztosítására, hogy a végberendezések konstrukciója olyan legyen, amely az 1999/5/EK irányelvvel, valamint az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozattal (26) összhangban összeegyeztethető a felhasználóknak a személyes adataik védelmére és felhasználása ellenőrzésére vonatkozó jogával. Az ilyen intézkedések tiszteletben tartják a technológiasemlegesség elvét. |
| --- | --- |

8.

A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  Szükség esetén intézkedések fogadhatók el annak biztosítására, hogy a végberendezések konstrukciója olyan legyen, amely az 1999/5/EK irányelvvel, valamint az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozattal (26) összhangban összeegyeztethető a felhasználóknak a személyes adataik védelmére és felhasználása ellenőrzésére vonatkozó jogával. Az ilyen intézkedések tiszteletben tartják a technológiasemlegesség elvét.

| 9. | A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:
  „14a. cikk


  Szakbizottsági eljárás


  (1)   A Bizottság munkáját a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 22. cikke alapján létrehozott Hírközlési Bizottság segíti.
  (2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
  (3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.” |
| --- | --- |

9.

A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:

„14a. cikk

Szakbizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 22. cikke alapján létrehozott Hírközlési Bizottság segíti.

(2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”

| 10. | a 15. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:


  „
  A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást és az információs társadalom szolgáltatásait nyújtóknak indokolatlan késedelem nélkül értesíteniük kell a független adatvédelmi hatóságokat valamennyi, a személyes adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó, az (1) bekezdéssel összhangban benyújtott igényről, ideértve az igényekkel kapcsolatos jogi indoklást és az alkalmazott jogi eljárást; az érintett független adatvédelmi hatóság értesíti a megfelelő igazságügyi hatóságokat azokról az esetekről, amelyekkel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy nem tettek eleget a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek.
  ” |
| --- | --- |

10.

a 15. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„
  A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást és az információs társadalom szolgáltatásait nyújtóknak indokolatlan késedelem nélkül értesíteniük kell a független adatvédelmi hatóságokat valamennyi, a személyes adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó, az (1) bekezdéssel összhangban benyújtott igényről, ideértve az igényekkel kapcsolatos jogi indoklást és az alkalmazott jogi eljárást; az érintett független adatvédelmi hatóság értesíti a megfelelő igazságügyi hatóságokat azokról az esetekről, amelyekkel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy nem tettek eleget a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek.
  ”

| 11. | A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:
  „15a. cikk


  Végrehajtás és jogalkalmazás

  (1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére alkalmazandó szankciókra –
  ideértve adott esetben a büntető szankciókra –
  vonatkozó szabályokat és megteszik az azok végrehajtásának biztosításához szükséges valamennyi intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb [a módosító jogszabály végrehajtásának határideje] -ig értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről és késedelem nélkül értesítik a Bizottságot azok bármely későbbi módosításáról.
  (2)   Bármely bírósági jogorvoslat sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezik az (1) bekezdésben említett jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel.
  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkezzenek az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések nyomon követéséhez és érvényesítéséhez szükséges valamennyi vizsgálati jogkörrel és forrással, beleértve a számukra esetlegesen szükséges vonatkozó információk megszerzésének lehetőségét is.
  (4)   Az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti jogszabályok végrehajtása során a hatékony, határokon átnyúló együttműködés biztosítása, valamint a határokon átnyúló adatáramlást is magában foglaló szolgáltatásnyújtásra vonatkozó harmonizált feltételek megteremtése érdekében a Bizottság –
  az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel, a 29. cikk szerinti munkacsoporttal
  és a megfelelő szabályozási hatóságokkal folytatott konzultációt követően – műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.
  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 14a. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 14a. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.” |
| --- | --- |

11.

A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:

„15a. cikk

Végrehajtás és jogalkalmazás

(1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére alkalmazandó szankciókra –
  ideértve adott esetben a büntető szankciókra –
  vonatkozó szabályokat és megteszik az azok végrehajtásának biztosításához szükséges valamennyi intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb [a módosító jogszabály végrehajtásának határideje] -ig értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről és késedelem nélkül értesítik a Bizottságot azok bármely későbbi módosításáról.

(2)   Bármely bírósági jogorvoslat sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezik az (1) bekezdésben említett jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkezzenek az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések nyomon követéséhez és érvényesítéséhez szükséges valamennyi vizsgálati jogkörrel és forrással, beleértve a számukra esetlegesen szükséges vonatkozó információk megszerzésének lehetőségét is.

(4)   Az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti jogszabályok végrehajtása során a hatékony, határokon átnyúló együttműködés biztosítása, valamint a határokon átnyúló adatáramlást is magában foglaló szolgáltatásnyújtásra vonatkozó harmonizált feltételek megteremtése érdekében a Bizottság –
  az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel, a 29. cikk szerinti munkacsoporttal
  és a megfelelő szabályozási hatóságokkal folytatott konzultációt követően – műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 14a. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 14a. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.”

| 12. | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „18. cikk


  Felülvizsgálat



  A Bizottság az európai adatvédelmi biztossal és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal folytatott konzultációt követően, legkésőbb ...-ig (27) jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ennek az irányelvnek az alkalmazásáról, valamint a gazdasági szereplőkre és a fogyasztókra gyakorolt hatásáról, különösen a nem kívánt tájékoztatásról, az adatbiztonság megsértésére vonatkozó értesítésekről szóló rendelkezések, valamint a személyes adatok harmadik felek – köz- vagy magánintézmények – általi, ezen irányelvben nem szabályozott felhasználása tekintetében, figyelembe véve a nemzetközi környezetet. E célból a Bizottság tájékoztatást kérhet a tagállamoktól, amelyet indokolatlan késedelem nélkül meg kell adni. A Bizottság – figyelembe véve a jelentés következtetéseit, az ágazatban bekövetkezett változásokat, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződést (27), különösen az adatvédelmi ügyekkel kapcsolatos, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében meghatározott új hatásköröket, valamint minden egyéb javaslatot, amelyet ezen irányelv eredményességének növelése érdekében szükségesnek tart – javaslatokat tesz ennek az irányelvnek a módosítására
  .


  Legkésőbb ...-ig (28) a Bizottság az európai adatvédelmi biztossal, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal és, az ipar képviselőit is beleértve, más érintettekkel folytatott konzultációt követően egy alapos vizsgálaton nyugvó jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács, és a Gazdasági és Szociális Bizottság számára, mely ajánlásokat tartalmaz az IP címek standard használatával, illetve gyűjtésük és további feldolgozásuk tekintetében és az elektronikus hírközlési adatvédelmi és a fogyasztóvédelmi irányelvek alkalmazásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

12.

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság az európai adatvédelmi biztossal és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal folytatott konzultációt követően, legkésőbb ...-ig (27) jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ennek az irányelvnek az alkalmazásáról, valamint a gazdasági szereplőkre és a fogyasztókra gyakorolt hatásáról, különösen a nem kívánt tájékoztatásról, az adatbiztonság megsértésére vonatkozó értesítésekről szóló rendelkezések, valamint a személyes adatok harmadik felek – köz- vagy magánintézmények – általi, ezen irányelvben nem szabályozott felhasználása tekintetében, figyelembe véve a nemzetközi környezetet. E célból a Bizottság tájékoztatást kérhet a tagállamoktól, amelyet indokolatlan késedelem nélkül meg kell adni. A Bizottság – figyelembe véve a jelentés következtetéseit, az ágazatban bekövetkezett változásokat, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződést (27), különösen az adatvédelmi ügyekkel kapcsolatos, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében meghatározott új hatásköröket, valamint minden egyéb javaslatot, amelyet ezen irányelv eredményességének növelése érdekében szükségesnek tart – javaslatokat tesz ennek az irányelvnek a módosítására
  .

Legkésőbb ...-ig (28) a Bizottság az európai adatvédelmi biztossal, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporttal és, az ipar képviselőit is beleértve, más érintettekkel folytatott konzultációt követően egy alapos vizsgálaton nyugvó jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács, és a Gazdasági és Szociális Bizottság számára, mely ajánlásokat tartalmaz az IP címek standard használatával, illetve gyűjtésük és további feldolgozásuk tekintetében és az elektronikus hírközlési adatvédelmi és a fogyasztóvédelmi irányelvek alkalmazásával kapcsolatban.

3. cikk

A 2006/2004/EK rendelet módosítása

A 2006/2004/EK rendelet melléklete az alábbi ponttal egészül ki:

| „17. | A fogyasztók védelmére vonatkozóan az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.) 13. cikke.” |
| --- | --- |

„17.

A fogyasztók védelmére vonatkozóan az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.) 13. cikke.”

4. cikk

4. cikk

Átültetés

Átültetés

(1)   A tagállamok [...]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik
  az Európai Parlamenttel és
  a Bizottsággal az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az ezen irányelv közti megfelelési táblázatot.

az Európai Parlamenttel és

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket [...]-tól alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

5. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6. cikk

6. cikk

Címzettek

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az Elnök

a Tanács részéről

az Elnök

---

(1)  
  HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

1

HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

(2)  
  HL C 257., 2008.10.9., 51. o.

2

HL C 257., 2008.10.9., 51. o.

(3)  
  HL C 181., 2008.7.18., 1. o.

3

HL C 181., 2008.7.18., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

4

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i álláspontja.

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

5

(6)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

6

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

7

(8)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

8

(9)  
  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

9

HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(10)  

  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

10

HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

(11)  

  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

11

HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(12)  

  HL L 249., 2002.9.17., 21. o.

12

HL L 249., 2002.9.17., 21. o.

(13)  

  HL L 49., 2007.2.17., 30. o.

13

HL L 49., 2007.2.17., 30. o.

(14)  

  HL L 332., 2007.12.18., 27. o.

14

HL L 332., 2007.12.18., 27. o.

(15)  

  HL L 115., 1998.4.17., 31. o.

15

HL L 115., 1998.4.17., 31. o.

(16)  

  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

16

HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(17)  

  HL L 105., 2006.4.13., 54. o.

17

HL L 105., 2006.4.13., 54. o.

(18)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

18

(19)  
  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

19

HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(20)  

  HL C 306., 2007.12.17., 1. o.

20

HL C 306., 2007.12.17., 1. o.

(21)  

  HL L 49., 2007.2.17., 30. o.
  ”

21

HL L 49., 2007.2.17., 30. o.

(22)  

  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.
  ”

22

HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(23)  

  HL L 115., 1998.4.17., 31. o.
  ”

23

HL L 115., 1998.4.17., 31. o.

(24)  

  HL L 105., 2006.4.13., 54. o.
  ”

24

HL L 105., 2006.4.13., 54. o.

(25)  

  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.
  ”

25

HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

(26)  

  HL L 36., 1987.2.7., 31. o.
  ”

26

HL L 36., 1987.2.7., 31. o.

(27)  
  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül

27

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül

(28)  

  HL C 306., 2007.12.17., 1. o.
  ”

28

HL C 306., 2007.12.17., 1. o.

2008. szeptember 24., szerdaI. MELLÉKLET

A 10. CIKKBEN (A KIADÁSOK ELLENŐRZÉSE), A 29. CIKKBEN (TOVÁBBI ESZKÖZÖK)
  ÉS A 30. CIKKBEN (A SZOLGÁLTATÓVÁLTÁS MEGKÖNNYÍTÉSE)
  EMLÍTETT ESZKÖZÖK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK ISMERTETÉSE

A. rész

A 10. cikkben említett lehetőségek és szolgáltatások:

| a) | Részletes számlázás
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – a személyes adatok és a magánélet védelméről szóló megfelelő jogszabályi előírásokra is figyelemmel – meghatározhassák a (8.cikk szerinti) kijelölt vállalkozások által a
  végfelhasználóknak
  ingyenesen biztosítandó részletes számlák részletességének alapszintjét annak érdekében, hogy a
  végfelhasználók
  :






  i. | nyomon követhessék és ellenőrizhessék a nyilvános hírközlő hálózat helyhez kötött használatának és/vagy a kapcsolódó, nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások igénybevételének díjait, és |
| --- | --- | --- |

a)

Részletes számlázás

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – a személyes adatok és a magánélet védelméről szóló megfelelő jogszabályi előírásokra is figyelemmel – meghatározhassák a (8.cikk szerinti) kijelölt vállalkozások által a
  végfelhasználóknak
  ingyenesen biztosítandó részletes számlák részletességének alapszintjét annak érdekében, hogy a
  végfelhasználók
  :

i.

nyomon követhessék és ellenőrizhessék a nyilvános hírközlő hálózat helyhez kötött használatának és/vagy a kapcsolódó, nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások igénybevételének díjait, és

| ii. | megfelelően figyelemmel kísérhessék fogyasztásukat és kiadásaikat, és így ésszerű mértékű ellenőrzést gyakorolhassanak számláik felett. |
| --- | --- |

ii.

megfelelően figyelemmel kísérhessék fogyasztásukat és kiadásaikat, és így ésszerű mértékű ellenőrzést gyakorolhassanak számláik felett.

Ésszerű díjszabás mellett vagy díjmentesen – szükség szerint – további részletezési szinteket lehet az előfizetőknek felajánlani.

A hívó előfizető számára ingyenes hívásokat, beleértve a segélyvonalakra kezdeményezett hívásokat, nem kell feltüntetni a hívó előfizető részletes számláján.

| b) | Szelektív hívásletiltás kimenő hívásokra, díjmentesen
  Ez az a lehetőség, amelynek révén az előfizető – a telefonszolgáltatásokat nyújtó, kijelölt vállalkozáshoz intézett kérésre – díjmentesen letiltathat meghatározott fajtájú kimenő hívásokat
  vagy más kommunikációtípusokat,
  vagy meghatározott fajta szerinti számokra kezdeményezett kimenő hívásokat. |
| --- | --- |

b)

Szelektív hívásletiltás kimenő hívásokra, díjmentesen

Ez az a lehetőség, amelynek révén az előfizető – a telefonszolgáltatásokat nyújtó, kijelölt vállalkozáshoz intézett kérésre – díjmentesen letiltathat meghatározott fajtájú kimenő hívásokat
  vagy más kommunikációtípusokat,
  vagy meghatározott fajta szerinti számokra kezdeményezett kimenő hívásokat.

| c) | Előrefizetési rendszerek
  A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhessék a kijelölt vállalkozásoktól azt, hogy a fogyasztók számára a nyilvános hírközlő hálózathoz való hozzáférést, és a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások igénybevételét előrefizetési rendszerben tegyék lehetővé. |
| --- | --- |

c)

Előrefizetési rendszerek

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhessék a kijelölt vállalkozásoktól azt, hogy a fogyasztók számára a nyilvános hírközlő hálózathoz való hozzáférést, és a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatások igénybevételét előrefizetési rendszerben tegyék lehetővé.

| d) | Csatlakozási díjak részletekben történő fizetése
  A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhessék a kijelölt vállalkozásoktól azt, hogy a fogyasztók számára a nyilvános hírközlő hálózathoz való csatlakozásért részletekben történő fizetést tegyék lehetővé. |
| --- | --- |

d)

Csatlakozási díjak részletekben történő fizetése

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelhessék a kijelölt vállalkozásoktól azt, hogy a fogyasztók számára a nyilvános hírközlő hálózathoz való csatlakozásért részletekben történő fizetést tegyék lehetővé.

| e) | Számlák meg nem fizetése
  A tagállamok engedélyeznek bizonyos, a 8.cikkel összhangban kijelölt üzemeltetők telefonszámláinak meg nem fizetésével kapcsolatos intézkedéseket, amelyeknek arányos, megkülönböztetéstől mentes és közzétett intézkedéseknek kell lenniük. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy az előfizető előzetesen megfelelő figyelmeztetést kapjon a szolgáltatásnak a nem fizetésből következő bármilyen megszakításáról vagy a hálózatról történő lekapcsolásról. ▐ A csalás, tartós késedelmes fizetés vagy nem fizetés
  eseteit kivéve, az említett intézkedések a műszakilag kivitelezhető mértékben biztosítják, hogy a szolgáltatás bármilyen megszakítása csak az érintett szolgáltatásra korlátozódjon
  . A hálózatról a számlák nem fizetése miatt történő lekapcsolásra csak az előfizető megfelelő figyelmeztetését követően kerülhet sor. Atagállamok a teljes lekapcsolás előtt engedélyezhetnek korlátozott szolgáltatást bizonyos időtartamra, amely időtartam alatt csak az olyan hívások (pl. „112” hívása) megengedettek, amelyek az előfizető számára nem járnak díjfizetési kötelezettséggel.
  A segélyhívó szolgáltatásokhoz a 112-es számon keresztül történő hozzáférés letiltható olyan esetekben, ha a felhasználó azzal ismételten visszaél. |
| --- | --- |

e)

Számlák meg nem fizetése

A tagállamok engedélyeznek bizonyos, a 8.cikkel összhangban kijelölt üzemeltetők telefonszámláinak meg nem fizetésével kapcsolatos intézkedéseket, amelyeknek arányos, megkülönböztetéstől mentes és közzétett intézkedéseknek kell lenniük. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy az előfizető előzetesen megfelelő figyelmeztetést kapjon a szolgáltatásnak a nem fizetésből következő bármilyen megszakításáról vagy a hálózatról történő lekapcsolásról. ▐ A csalás, tartós késedelmes fizetés vagy nem fizetés
  eseteit kivéve, az említett intézkedések a műszakilag kivitelezhető mértékben biztosítják, hogy a szolgáltatás bármilyen megszakítása csak az érintett szolgáltatásra korlátozódjon
  . A hálózatról a számlák nem fizetése miatt történő lekapcsolásra csak az előfizető megfelelő figyelmeztetését követően kerülhet sor. Atagállamok a teljes lekapcsolás előtt engedélyezhetnek korlátozott szolgáltatást bizonyos időtartamra, amely időtartam alatt csak az olyan hívások (pl. „112” hívása) megengedettek, amelyek az előfizető számára nem járnak díjfizetési kötelezettséggel.
  A segélyhívó szolgáltatásokhoz a 112-es számon keresztül történő hozzáférés letiltható olyan esetekben, ha a felhasználó azzal ismételten visszaél.

| f) | Költségellenőrzés



  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelik az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó valamennyi vállalkozástól, hogy kínáljanak eszközöket az előfizetők számára, hogy ellenőrizhessék a hírközlési szolgáltatások költségeit, beleértve a fogyasztók ingyenes figyelmeztetését is rendellenes fogyasztási szokások esetén. |
| --- | --- |

f)

Költségellenőrzés

| g) | Tanácsadás



  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó valamennyi vállalkozást kötelezik arra, hogy évente legalább egyszer javaslatot tegyenek a fogyasztóknak a fogyasztó előző évi fogyasztási szokása alapján rendelkezésre álló legjobb díjcsomagra. |
| --- | --- |

g)

Tanácsadás

B. rész

A 29.cikkben említett eszközök:

| a) | Hangfrekvenciás tárcsázás vagy DTMF (dual-tone multi-frequency, kéthangú többfrekvenciás üzemmód)
  A nyilvános hírközlő hálózat mind a tagállamon belül, mind a tagállamok között támogatja a hálózaton a végponttól végpontig alkalmazott jelzésátvitel esetében az ETSI ETR 207 európai szabványban meghatározott DTMF jelzőhangok használatát. |
| --- | --- |

a)

Hangfrekvenciás tárcsázás vagy DTMF (dual-tone multi-frequency, kéthangú többfrekvenciás üzemmód)

A nyilvános hírközlő hálózat mind a tagállamon belül, mind a tagállamok között támogatja a hálózaton a végponttól végpontig alkalmazott jelzésátvitel esetében az ETSI ETR 207 európai szabványban meghatározott DTMF jelzőhangok használatát.

| b) | Hívóvonal-azonosítás
  A hívó fél hívószámát a hívás létrejötte előtt kijelzik a hívott félnek.
  Ezt a lehetőséget a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó megfelelő jogszabályokkal, különösen a 2002/58/EK irányelvvel összhangban kell biztosítani.
  Az üzemeltetőknek a műszakilag kivitelezhető mértékben adatokat és jelzéseket kell szolgáltatniuk annak érdekében, hogy megkönnyítsék a hívóvonal-azonosítás és a hangfrekvenciás tárcsázás tagállami határokon keresztül történő felajánlását. |
| --- | --- |

b)

Hívóvonal-azonosítás

A hívó fél hívószámát a hívás létrejötte előtt kijelzik a hívott félnek.

Ezt a lehetőséget a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó megfelelő jogszabályokkal, különösen a 2002/58/EK irányelvvel összhangban kell biztosítani.

Az üzemeltetőknek a műszakilag kivitelezhető mértékben adatokat és jelzéseket kell szolgáltatniuk annak érdekében, hogy megkönnyítsék a hívóvonal-azonosítás és a hangfrekvenciás tárcsázás tagállami határokon keresztül történő felajánlását.

| c) | Lopás esetén nyújtott szolgáltatások



  A tagállamok biztosítják, hogy az összes mobiltelefon-szolgáltató számára közös, ingyenes telefonszámot hoznak létre a végberendezés ellopásának bejelentésére és az előfizetéssel kapcsolatos szolgáltatások azonnali felfüggesztésére. Afogyatékkal élő felhasználók számára is lehetővé kell tenni az e szolgáltatáshoz való hozzáférést. Afelhasználókat rendszeresen tájékoztatni kell e szám létezéséről, amelynek könnyen megjegyezhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

Lopás esetén nyújtott szolgáltatások

| d) | Védőszoftver



  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kötelezni tudják az üzemeltetőket, hogy előfizetőik számára ingyenesen megbízható, könnyen használható, ingyen és teljes mértékben konfigurálható védő- és/vagy szűrőszoftvereket bocsássanak rendelkezésre a gyermekek vagy sérülékeny személyek számára nem megfelelő tartalomhoz való hozzáférés megelőzése céljából.


  A forgalomfigyelésre vonatkozó, a szoftver által esetlegesen összegyűjtött adatokat kizárólag az előfizető használhatja. |
| --- | --- |

d)

Védőszoftver

C. rész

A 30. cikkben említett számhordozhatóságra vonatkozó rendelkezések végrehajtása

Azt a követelményt, amelynek értelmében a nemzeti számozási tervben szereplő számokkal rendelkező valamennyi olyan előfizető, aki ezt kéri, hívószámát (hívószámait) a szolgáltatást nyújtó vállalkozástól függetlenül megtarthatja, a következők vonatkozásában kell alkalmazni:

| a) | földrajzi számok esetén egy konkrét helyen; és |
| --- | --- |

a)

földrajzi számok esetén egy konkrét helyen; és

| b) | nem földrajzi számok esetén bárhol. |
| --- | --- |

b)

nem földrajzi számok esetén bárhol.

Ezt a bekezdést a helyhez kötött szolgáltatásokat nyújtó hálózatok és a mobilhálózatok közötti számhordozhatóságra nem kell alkalmazni.

2008. szeptember 24., szerdaII. MELLÉKLET

A 21. CIKKEL ÖSSZHANGBAN KÖZZÉTEENDŐ INFORMÁCIÓK (INFORMÁCIÓK ÁTLÁTHATÓSÁGA ÉS KÖZZÉTÉTELE)

A nemzeti szabályozó hatóság felel az e mellékletben szereplő információknak a 21. cikkel összhangban történő közzétételéért. A nemzeti szabályozó hatóság feladata eldönteni, hogy mely információkat kell a nyilvános hírközlő hálózatokat rendelkezésre bocsátó és/vagy nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak közzétenniük, és mely információkat kell magának a nemzeti szabályozó hatóságnak közzétennie annak érdekében, hogy a fogyasztók kellően tájékozottan tudjanak választani. ▐

1.   A vállalkozás(ok) neve és címe

Azaz a nyilvános hírközlő hálózatokat rendelkezésre bocsátó, és/vagy nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokat nyújtó vállalkozások neve és székhelyük címe.

2.   A kínált szolgáltatások ismertetése

| 2.1. | A kínált szolgáltatások köre |
| --- | --- |

2.1.

A kínált szolgáltatások köre

| 2.2. | Rendes díjak
  a szolgáltatások és
  az egyes díjszabási elemek
  tartalmának
  (pl. hozzáférési díjak, a használati díj különböző típusai, karbantartási díjak)
  megjelölésével
  . Az alkalmazott szokásos árengedményekről, ▐a különleges és célzott díjszabási rendszerekről,
  valamint további díjakról és a végberendezéssel kapcsolatos költségekről
  szóló részletes tájékoztatás. |
| --- | --- |

2.2.

Rendes díjak
  a szolgáltatások és
  az egyes díjszabási elemek
  tartalmának
  (pl. hozzáférési díjak, a használati díj különböző típusai, karbantartási díjak)
  megjelölésével
  . Az alkalmazott szokásos árengedményekről, ▐a különleges és célzott díjszabási rendszerekről,
  valamint további díjakról és a végberendezéssel kapcsolatos költségekről
  szóló részletes tájékoztatás.

| 2.3. | Kártérítési/visszatérítési politika, beleértve a kínált kártérítési/visszatérítési konstrukciók konkrét részleteit. |
| --- | --- |

2.3.

Kártérítési/visszatérítési politika, beleértve a kínált kártérítési/visszatérítési konstrukciók konkrét részleteit.

| 2.4. | A kínált karbantartási szolgálatok fajtái. |
| --- | --- |

2.4.

A kínált karbantartási szolgálatok fajtái.

| 2.5. | Általános szerződési feltételek, beleértve a szerződés esetleges minimális időtartamát, a szerződés megszüntetését, a számok hordozhatóságával kapcsolatos eljárásokat és közvetlen díjakat, és szükség esetén más azonosítókat. |
| --- | --- |

2.5.

Általános szerződési feltételek, beleértve a szerződés esetleges minimális időtartamát, a szerződés megszüntetését, a számok hordozhatóságával kapcsolatos eljárásokat és közvetlen díjakat, és szükség esetén más azonosítókat.

3.   A jogviták rendezését szolgáló mechanizmusok, beleértve a vállalkozás által kialakított mechanizmusokat.

4.   Az egyetemes szolgáltatások tekintetében fennálló jogokra vonatkozó tájékoztatás, beleértve az I. mellékletben említett lehetőségeket és szolgáltatásokat.

2008. szeptember 24., szerdaIII. MELLÉKLET

SZOLGÁLTATÁSMINŐSÉGI PARAMÉTEREK

A LÉTESÍTÉSI IDŐ ÉS A SZOLGÁLTATÁSMINŐSÉG 11. ÉS 22. CIKKBEN EMLÍTETT PARAMÉTEREI, MEGHATÁROZÁSAI ÉS MÉRÉSI MÓDSZEREI

| A nyilvános hírközlő hálózathoz való hozzáférés biztosítására kijelölt vállalkozás esetében |
| --- |
| PARAMÉTER (1) | MEGHATÁROZÁS | MÉRÉSI MÓDSZER |
| Első csatlakozás létesítési ideje | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Hibaarány hozzáférési vonalanként | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Hibajavítási idő | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| A nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás biztosítására kijelölt vállalkozás esetében |
| Hívásfelépítési idő (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Kezelői szolgálatok válaszideje | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Tudakozószolgálat válaszideje | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Működőképes érmés és kártyás nyilvános telefonállomások aránya | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Számlahelyességi panaszok | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |
| Sikertelen hívások aránya (2) | ETSI EG
  202 057 | ETSI EG
  202 057 |

A nyilvános hírközlő hálózathoz való hozzáférés biztosítására kijelölt vállalkozás esetében

PARAMÉTER (1)

MEGHATÁROZÁS

MÉRÉSI MÓDSZER

Első csatlakozás létesítési ideje

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Hibaarány hozzáférési vonalanként

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Hibajavítási idő

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

A nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatás biztosítására kijelölt vállalkozás esetében

Hívásfelépítési idő (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Kezelői szolgálatok válaszideje

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Tudakozószolgálat válaszideje

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Működőképes érmés és kártyás nyilvános telefonállomások aránya

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Számlahelyességi panaszok

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Sikertelen hívások aránya (2)

ETSI EG
  202 057

ETSI EG
  202 057

Az ETSI EG 201 769–1 változatának száma 1.1.1 (2000. április)

---

(1)  A paramétereknek lehetővé kell tenniük a teljesítmény regionális szintű (azaz az Eurostat által létrehozott Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúra (NUTS) legalább 2. szintű) elemzését.

(2)  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem követelik meg e két paraméter teljesítésére vonatkozóan az információ frissítését, ha van bizonyíték arra, hogy e két területen kielégítő a teljesítmény.

---

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/393 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/393

---

2008. szeptember 24., szerda2006. évi nemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokról *

P6_TA(2008)0453

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i jogalkotási állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

2010/C 8 E/48

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11964/2007),

tekintettel a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás tervezetére (11964/2007),

tekintettel az EK-Szerződés 133. cikkére, 175. cikkére és 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0326/2007),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére, valamint 35. cikkére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A6-0313/2008),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló tervezetet, annak módosított formájában és jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló tervezetet, annak módosított formájában és jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát; |
| --- | --- |

2.

fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete (ITTO) titkárságának. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete (ITTO) titkárságának.

| A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Első bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. és 175. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  első
  albekezdésével összefüggésben, | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. és 175. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  második
  albekezdésével összefüggésben, |
| 2. módosítás |
| (4) preambulumbekezdés |
| (4) | Az új megállapodás által kitűzött
  célok
  mind a közös kereskedelmi politikával, mind a környezetvédelmi
  politikával
  összhangban
  vannak
  . |

A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

Első bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. és 175. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  első
  albekezdésével összefüggésben,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. és 175. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  második
  albekezdésével összefüggésben,

2. módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4)

Az új megállapodás által kitűzött
  célok
  mind a közös kereskedelmi politikával, mind a környezetvédelmi
  politikával
  összhangban
  vannak
  .

| (4) | Az új megállapodás által kitűzött
  céloknak
  mind a közös kereskedelmi politikával, mind a környezetvédelmi
  és fejlesztési politikákkal
  összhangban
  kell állniuk
  . |
| --- | --- |

(4)

Az új megállapodás által kitűzött
  céloknak
  mind a közös kereskedelmi politikával, mind a környezetvédelmi
  és fejlesztési politikákkal
  összhangban
  kell állniuk
  .

3. módosítás

(7a) preambulumbekezdés (új)

| (7a) | A Bizottságnak éves jelentést kell benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás és a trópusi faanyagokkal folytatott kereskedelemre gyakorolt negatív hatások csökkentését célzó intézkedések – beleértve a FLEGT (az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtása, a kormányzás és kereskedelem)-program alapján kötött kétoldalú megállapodásokat is – végrehajtásának elemzésével együtt. A trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás 33. cikke előírja a megállapodás végrehajtásának értékelését öt évvel annak hatálybalépése után. E rendelkezés tükrében a Bizottságnak 2010 végéig kellene továbbítani a Parlamentnek és a Tanácsnak a trópusi faanyagokról szóló nemzetközi megállapodás működésének felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(7a)

4. módosítás

(7b) preambulumbekezdés (új)

| (7b) | A trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára irányuló tárgyalási mandátum kidolgozásakor a Bizottságnak a jelenlegi szöveg felülvizsgálatát kellene javasolnia annak érdekében, hogy a megállapodás középpontjába a trópusi erdők védelme, a fenntartható erdőgazdálkodás, valamint a leromlott erdőterületek helyreállítása kerüljön, hangsúlyozva az erdőirtás problémájában érintett országokban az oktatás és a tájékoztatási politika jelentőségét a közvélemény tudatosságának növelésében a faanyag-források helytelen módon történő kiaknázásának negatív következményeiről. A trópusi fával folytatott kereskedelmet csak az ezen előzetes célkitűzésekkel összeegyeztethető mértékben szabad ösztönözni. |
| --- | --- |

(7b)

5. módosítás

(7c) preambulumbekezdés (új)

| (7c) | A trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára vonatkozó mandátumnak a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Tanácsa vonatkozásában különösen olyan szavazási mechanizmust kell javasolnia, amely egyértelműen díjazza a trópusi erdők megőrzését és fenntartható használatát. |
| --- | --- |

(7c)

6. módosítás

(7d) preambulumbekezdés (új)

| (7d) | A Bizottságnak legkésőbb 2008 októberéig
  :








  a) | olyan átfogó jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie, amely megakadályozza az illegális és ártalmas forrásokból származó fa és fatermékek forgalomba hozatalát; |
| --- | --- | --- |

(7d)

A Bizottságnak legkésőbb 2008 októberéig
  :

a)

olyan átfogó jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie, amely megakadályozza az illegális és ártalmas forrásokból származó fa és fatermékek forgalomba hozatalát;

| b) | olyan közleményt kell előterjesztenie, amely meghatározza az EU szerepvállalását és támogatását az erdővédelem előmozdítására irányuló, jelenlegi és jövőbeli globális finanszírozási mechanizmusok, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC)/Kiotói Jegyzőkönyv értelmében az erdőirtásból származó kibocsátások csökkentése tekintetében. A közleménynek meg kell határoznia az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy finanszírozást nyújt annak érdekében, hogy segítsen a fejlődő országoknak erdőik megóvásában, finanszírozza a védett területek hálózatát és előmozdítsa az erdőrombolás gazdasági alternatíváit. Különösen – az éghajlat, a biológiai sokféleség és az emberek számára történő tényleges előnyök biztosítása érdekében – körvonalaznia kell azokat a minimumelveket és -követelményeket, amelyeknek ezen eszközöknek meg kell felelniük. A közleménynek meg kell határoznia a prioritást élvező azon intézkedéseket és területeket is, amelyeknek az ilyen ösztönző mechanizmusok alapján közvetlen finanszírozásban kell részesülniük. |
| --- | --- |

b)

olyan közleményt kell előterjesztenie, amely meghatározza az EU szerepvállalását és támogatását az erdővédelem előmozdítására irányuló, jelenlegi és jövőbeli globális finanszírozási mechanizmusok, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC)/Kiotói Jegyzőkönyv értelmében az erdőirtásból származó kibocsátások csökkentése tekintetében. A közleménynek meg kell határoznia az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy finanszírozást nyújt annak érdekében, hogy segítsen a fejlődő országoknak erdőik megóvásában, finanszírozza a védett területek hálózatát és előmozdítsa az erdőrombolás gazdasági alternatíváit. Különösen – az éghajlat, a biológiai sokféleség és az emberek számára történő tényleges előnyök biztosítása érdekében – körvonalaznia kell azokat a minimumelveket és -követelményeket, amelyeknek ezen eszközöknek meg kell felelniük. A közleménynek meg kell határoznia a prioritást élvező azon intézkedéseket és területeket is, amelyeknek az ilyen ösztönző mechanizmusok alapján közvetlen finanszírozásban kell részesülniük.

---

2008. szeptember 25., csütörtök

| 14.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 8/396 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 8/396

---

2008. szeptember 25., csütörtökA biztosítási és pénzügyi szolgáltatások hozzáadottérték-adója *

P6_TA(2008)0457

Az Európai Parlament 2008. szeptember 25-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv biztosítás és pénzügyi szolgáltatások tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

2010/C 8 E/49

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0747),

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0473/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0344/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (1) preambulumbekezdés |
| (1) | A pénzügyi szolgáltató ágazat jelentősen hozzájárul a növekedéshez, a versenyképességhez és a munkahelyek teremtéséhez, de a szerepét csak semleges belső piaci versenyfeltételek mellett képes ellátni. Egy olyan keret biztosítására van szükség, amely a pénzügyi termékek, valamint a forgalomba hozataluk és kezelésük hozzáadottérték-adó (héa) vonatkozásában
  jogbiztonságot
  nyújt. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(1) preambulumbekezdés

(1)

A pénzügyi szolgáltató ágazat jelentősen hozzájárul a növekedéshez, a versenyképességhez és a munkahelyek teremtéséhez, de a szerepét csak semleges belső piaci versenyfeltételek mellett képes ellátni. Egy olyan keret biztosítására van szükség, amely a pénzügyi termékek, valamint a forgalomba hozataluk és kezelésük hozzáadottérték-adó (héa) vonatkozásában
  jogbiztonságot
  nyújt.

| (1) | A pénzügyi szolgáltató ágazat jelentősen hozzájárul a növekedéshez, a versenyképességhez és a munkahelyek teremtéséhez, de a szerepét csak semleges belső piaci versenyfeltételek mellett képes ellátni. Egy olyan keret biztosítására van szükség, amely a pénzügyi termékek, valamint a forgalomba hozataluk és kezelésük hozzáadottérték-adó (héa) vonatkozásában
  ilyen semleges feltételeket
  nyújt. |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi szolgáltató ágazat jelentősen hozzájárul a növekedéshez, a versenyképességhez és a munkahelyek teremtéséhez, de a szerepét csak semleges belső piaci versenyfeltételek mellett képes ellátni. Egy olyan keret biztosítására van szükség, amely a pénzügyi termékek, valamint a forgalomba hozataluk és kezelésük hozzáadottérték-adó (héa) vonatkozásában
  ilyen semleges feltételeket
  nyújt.

2. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(2) preambulumbekezdés

| (2) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvben megállapított, a pénzügyi és biztosítási szolgáltatások héa-mentességére vonatkozó hatályos szabályok elavultak, azokat eltérően értelmezték és alkalmazták. A szabályok bonyolultsága és az
  eltérő
  adminisztratív gyakorlatok jogbizonytalanságot teremtenek a gazdasági
  szereplők
  és az adóhatóságok számára. Ez a bizonytalanság több peres ügyhöz vezetett és növelte az adminisztrációs terheket. Ezért
  egyértelműsíteni
  kell, hogy mely biztosítási és pénzügyi szolgáltatások mentesülnek az adó alól, ezáltal
  nő
  a jogbiztonság és csökkennek a gazdasági
  szereplők
  és hatóságok adminisztratív terhei. |
| --- | --- |

(2)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvben megállapított, a pénzügyi és biztosítási szolgáltatások héa-mentességére vonatkozó hatályos szabályok elavultak, azokat eltérően értelmezték és alkalmazták. A szabályok bonyolultsága és az
  eltérő
  adminisztratív gyakorlatok jogbizonytalanságot teremtenek a gazdasági
  szereplők
  és az adóhatóságok számára. Ez a bizonytalanság több peres ügyhöz vezetett és növelte az adminisztrációs terheket. Ezért
  egyértelműsíteni
  kell, hogy mely biztosítási és pénzügyi szolgáltatások mentesülnek az adó alól, ezáltal
  nő
  a jogbiztonság és csökkennek a gazdasági
  szereplők
  és hatóságok adminisztratív terhei.

| (2) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvben megállapított, a pénzügyi és biztosítási szolgáltatások héa-mentességére vonatkozó hatályos szabályok elavultak, azokat eltérően értelmezték és alkalmazták. A szabályok bonyolultsága és az
  eltérő
  adminisztratív gyakorlatok jogbizonytalanságot teremtenek a gazdasági
  szereplők
  és az adóhatóságok számára
  és nem képesek egyenlő feltételeket biztosítani az EU-ban
  . Ez a bizonytalanság több peres ügyhöz vezetett és növelte az adminisztrációs terheket. Ezért
  egyértelműsíteni
  kell, hogy mely biztosítási és pénzügyi szolgáltatások mentesülnek az adó alól, ezáltal
  nő
  a jogbiztonság
  , valamint egyenlő feltételek alakulnak ki,
  és csökkennek a gazdasági
  szereplők
  és hatóságok adminisztratív terhei. |
| --- | --- |

(2)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvben megállapított, a pénzügyi és biztosítási szolgáltatások héa-mentességére vonatkozó hatályos szabályok elavultak, azokat eltérően értelmezték és alkalmazták. A szabályok bonyolultsága és az
  eltérő
  adminisztratív gyakorlatok jogbizonytalanságot teremtenek a gazdasági
  szereplők
  és az adóhatóságok számára
  és nem képesek egyenlő feltételeket biztosítani az EU-ban
  . Ez a bizonytalanság több peres ügyhöz vezetett és növelte az adminisztrációs terheket. Ezért
  egyértelműsíteni
  kell, hogy mely biztosítási és pénzügyi szolgáltatások mentesülnek az adó alól, ezáltal
  nő
  a jogbiztonság
  , valamint egyenlő feltételek alakulnak ki,
  és csökkennek a gazdasági
  szereplők
  és hatóságok adminisztratív terhei.

3. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(5) preambulumbekezdés

| (5) | A biztosítási és pénzügyi szolgáltatásoknak hasonló a közvetítési formákra van szükségük. Ezért
  célszerű
  a biztosítási és pénzügyi
  közvetítői
  szolgáltatásokat egyformán kezelni. |
| --- | --- |

(5)

A biztosítási és pénzügyi szolgáltatásoknak hasonló a közvetítési formákra van szükségük. Ezért
  célszerű
  a biztosítási és pénzügyi
  közvetítői
  szolgáltatásokat egyformán kezelni.

| (5) | A biztosítási és pénzügyi szolgáltatásoknak hasonló a közvetítési formákra van szükségük. Ezért
  célszerű
  a biztosítási és pénzügyi
  közvetítői
  szolgáltatásokat egyformán kezelni
  , ideértve az olyan közvetítő általi közvetítést, akinek nincs szerződéses vagy más közvetlen kapcsolata azon biztosítási vagy pénzügyi tranzakció egyik szerződő felével sem, amelynek megkötéséhez az adott közvetítő hozzájárul. Az ilyen esetekben az adómentességnek egységesen ki kell terjednie minden olyan tevékenységre, amely tipikus egy biztosítási és pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynök esetén, beleértve egy szerződés megkötésének előkészítésével kapcsolatos és az azt követően szükséges valamennyi tevékenységet. |
| --- | --- |

(5)

A biztosítási és pénzügyi szolgáltatásoknak hasonló a közvetítési formákra van szükségük. Ezért
  célszerű
  a biztosítási és pénzügyi
  közvetítői
  szolgáltatásokat egyformán kezelni
  , ideértve az olyan közvetítő általi közvetítést, akinek nincs szerződéses vagy más közvetlen kapcsolata azon biztosítási vagy pénzügyi tranzakció egyik szerződő felével sem, amelynek megkötéséhez az adott közvetítő hozzájárul. Az ilyen esetekben az adómentességnek egységesen ki kell terjednie minden olyan tevékenységre, amely tipikus egy biztosítási és pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynök esetén, beleértve egy szerződés megkötésének előkészítésével kapcsolatos és az azt követően szükséges valamennyi tevékenységet.

4. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(5a) preambulumbekezdés (új)

| (5a) | A befektetési alapok kezelését alkotó tevékenységek érdekében szükséges, hogy azok továbbra is a mentesség alá tartozzanak, amennyiben harmadik személy gazdasági szereplők végzik őket. |
| --- | --- |

(5a)

5. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(7) preambulumbekezdés

| (7) | A biztosítási és pénzügyi szolgáltatók egyre inkább képesek lesznek átlátni, hogy a felmerülő költségeikre előzetesen felszámított adó pontosan mely adóköteles értékesítéseikhez köthető. Ha kínált szolgáltatásaikat díjfizetés ellenében nyújtják, akkor könnyedén meg tudják állapítani e szolgáltatások adóalapját. Ezért
  célszerű
  az adózás választásának
  lehetőségét
  kiterjeszteni az ilyen gazdasági
  szereplőkre
  . |
| --- | --- |

(7)

A biztosítási és pénzügyi szolgáltatók egyre inkább képesek lesznek átlátni, hogy a felmerülő költségeikre előzetesen felszámított adó pontosan mely adóköteles értékesítéseikhez köthető. Ha kínált szolgáltatásaikat díjfizetés ellenében nyújtják, akkor könnyedén meg tudják állapítani e szolgáltatások adóalapját. Ezért
  célszerű
  az adózás választásának
  lehetőségét
  kiterjeszteni az ilyen gazdasági
  szereplőkre
  .

| (7) | A biztosítási és pénzügyi szolgáltatók egyre inkább képesek lesznek átlátni, hogy a felmerülő költségeikre előzetesen felszámított adó pontosan mely adóköteles értékesítéseikhez köthető. Ha kínált szolgáltatásaikat díjfizetés ellenében nyújtják, akkor könnyedén meg tudják állapítani e szolgáltatások adóalapját. Ezért
  célszerű
  az adózás választásának
  lehetőségét
  kiterjeszteni az ilyen gazdasági
  szereplőkre, megelőzve minden esetlegesen felmerülő kettős adóztatással kapcsolatos aggodalmat az ilyen adóztatásnak a biztosítási és pénzügyi szolgáltatásokra kivetett nemzeti adókkal történő összehangolása révén
  . |
| --- | --- |

(7)

A biztosítási és pénzügyi szolgáltatók egyre inkább képesek lesznek átlátni, hogy a felmerülő költségeikre előzetesen felszámított adó pontosan mely adóköteles értékesítéseikhez köthető. Ha kínált szolgáltatásaikat díjfizetés ellenében nyújtják, akkor könnyedén meg tudják állapítani e szolgáltatások adóalapját. Ezért
  célszerű
  az adózás választásának
  lehetőségét
  kiterjeszteni az ilyen gazdasági
  szereplőkre, megelőzve minden esetlegesen felmerülő kettős adóztatással kapcsolatos aggodalmat az ilyen adóztatásnak a biztosítási és pénzügyi szolgáltatásokra kivetett nemzeti adókkal történő összehangolása révén
  .

6. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(8a) preambulumbekezdés (új)

| (8a) | Az adózás lehetőségével kapcsolatos választási jogra vonatkozó 2006/112/EK irányelv hatálya alá tartozó rendelkezések elfogadása során a Tanácsnak biztosítania kell ezen szabályok egyenlő alkalmazását a belső piacon. E szabályok Tanács általi elfogadásáig a tagállamok részletes szabályokat állapíthatnak meg a választási jog gyakorlására vonatkozóan. A tagállamok értesítik a Bizottságot az erre vonatkozó intézkedések tervezetéről hat hónappal azok elfogadása előtt. Ebben az időszakban a Bizottság értékeli a tervezett intézkedéseket és ajánlást ad ki. |
| --- | --- |

(8a)

7. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont – a) pont

2006/112/EK irányelv

135. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| a) | biztosítás
  és viszontbiztosítás
  ; |
| --- | --- |

a)

biztosítás
  és viszontbiztosítás
  ;

| a) | biztosítás
  , beleértve a viszontbiztosítást
  ; |
| --- | --- |

a)

biztosítás
  , beleértve a viszontbiztosítást
  ;

8. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont – a) pont

2006/112/EK irányelv

135. cikk – (1) bekezdés – d) pont

| d) | valutaváltás és készpénzellátás; |
| --- | --- |

d)

valutaváltás és készpénzellátás;

| d) | valutaváltás és készpénzellátás
  , illetve készpénzkövetelési ügyletek
  ; |
| --- | --- |

d)

valutaváltás és készpénzellátás
  , illetve készpénzkövetelési ügyletek
  ;

9. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont – a) pont

2006/112/EK irányelv

135. cikk – (1) bekezdés – e) pont

| e) | értékpapír-értékesítés
  ; |
| --- | --- |

e)

értékpapír-értékesítés
  ;

| e) | értékpapír-kereskedelmmel kapcsolatos ügyletek
  ; |
| --- | --- |

e)

értékpapír-kereskedelmmel kapcsolatos ügyletek
  ;

10. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont – a) pont

2006/112/EK irányelv

135. cikk – (1) bekezdés – ga) pont (új)

| ga) | minden fajta származék; |
| --- | --- |

ga)

11. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 1. pont – b) pont

2006/112/EK irányelv

135. cikk – (1a) bekezdés

(1a)   Az (1) bekezdés a)
  –e)
  pontjában
  előírt
  adómentesség kiterjed a biztosítás vagy a pénzügyi szolgáltatás bármelyik, önálló egészet alkotó és a mentesített szolgáltatás specifikus és lényegi
  jellemzőjével
  bíró elemének nyújtására.

(1a)   Az (1) bekezdés a)
  –f)
  pontjában
  előírt
  adómentesség kiterjed a biztosítás vagy a pénzügyi szolgáltatás bármelyik, önálló egészet alkotó és a mentesített szolgáltatás specifikus és lényegi
  jellemzőjével
  bíró elemének nyújtására.

12. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

2006/112/EK irányelv

135a. cikk – 1. pont

| 1. | „biztosítás és viszontbiztosítás”
  olyan kötelezettségvállalás, amelynek alapján
  valaki,
  fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt
  más
  részére; |
| --- | --- |

1.

„biztosítás és viszontbiztosítás”
  olyan kötelezettségvállalás, amelynek alapján
  valaki,
  fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt
  más
  részére;

| 1. | „biztosítás”
  olyan kötelezettségvállalás, amelynek alapján
  egy vagy több személy
  fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt
  egy vagy több személy
  részére; |
| --- | --- |

1.

„biztosítás”
  olyan kötelezettségvállalás, amelynek alapján
  egy vagy több személy
  fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt
  egy vagy több személy
  részére;

13. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

2006/112/EK irányelv

135a. cikk – 8. pont – bevezető rész

| 8. | „értékpapír-értékesítés”
  olyan, pénzben kifejezett értéket képviselő átruházható eszközök értékesítése, amelyek nem árukat
  , illetve
  a 15. cikk (2) bekezdésében említett jogokat megtestesítő eszközök és az alábbi jellemzők legalább egyikével rendelkeznek: |
| --- | --- |

8.

„értékpapír-értékesítés”
  olyan, pénzben kifejezett értéket képviselő átruházható eszközök értékesítése, amelyek nem árukat
  , illetve
  a 15. cikk (2) bekezdésében említett jogokat megtestesítő eszközök és az alábbi jellemzők legalább egyikével rendelkeznek:

| 8. | „értékpapír-kereskedelmi ügyletek”
  olyan, pénzben kifejezett értéket képviselő, átruházható eszközök értékesítése, amelyek nem árukat
  vagy
  a 15. cikk (2) bekezdésében említett jogokat megtestesítő eszközök, és az alábbi jellemzők legalább egyikével rendelkeznek: |
| --- | --- |

8.

„értékpapír-kereskedelmi ügyletek”
  olyan, pénzben kifejezett értéket képviselő, átruházható eszközök értékesítése, amelyek nem árukat
  vagy
  a 15. cikk (2) bekezdésében említett jogokat megtestesítő eszközök, és az alábbi jellemzők legalább egyikével rendelkeznek:

14. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

2006/112/EK irányelv

135a. cikk – 8. pont – c) pont

| c) | az
  a
  ) illetve b) pontban említett, átruházható értékpapírokkal és egyéb a 135. cikk (1) bekezdése a)–d) pontokban említett adómentes pénzügyi eszközökkel foglalkozó kollektív
  befektetési vállalkozásokban
  levő
  vagy más kollektív befektetési
  vállalkozásban levő
  tulajdoni rész; |
| --- | --- |

c)

az
  a
  ) illetve b) pontban említett, átruházható értékpapírokkal és egyéb a 135. cikk (1) bekezdése a)–d) pontokban említett adómentes pénzügyi eszközökkel foglalkozó kollektív
  befektetési vállalkozásokban
  levő
  vagy más kollektív befektetési
  vállalkozásban levő
  tulajdoni rész;

| c) | a 10. pontban meghatározott befektetési alapokban, vagy kollektív
  befektetési vállalkozásokba
  befektető
  kollektív befektetési
  vállalkozásokban levő
  tulajdoni rész; |
| --- | --- |

c)

a 10. pontban meghatározott befektetési alapokban, vagy kollektív
  befektetési vállalkozásokba
  befektető
  kollektív befektetési
  vállalkozásokban levő
  tulajdoni rész;

15. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

2006/112/EK irányelv

135a. cikk – 8. pont – ca) pont (új)

| ca) | tulajdonjog a készpénzzel rendezett pénzügyi, hitel- és áruszármazékokban és kapcsolódó opciókban; |
| --- | --- |

ca)

16. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

2006/112/EK irányelv

135a. cikk – 9. pont

| 9. | „biztosítási és pénzügyi ügyletek közvetítése”
  valamely szerződéses fél részére
  ,
  az általa díjazásban részesített
  harmadik személy
  közvetítő
  által a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –e) pontjában
  említett biztosítási, illetve pénzügyi ügyletekkel kapcsolatban, önálló közvetítési tevékenységként nyújtott szolgáltatás; |
| --- | --- |

9.

„biztosítási és pénzügyi ügyletek közvetítése”
  valamely szerződéses fél részére
  ,
  az általa díjazásban részesített
  harmadik személy
  közvetítő
  által a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –e) pontjában
  említett biztosítási, illetve pénzügyi ügyletekkel kapcsolatban, önálló közvetítési tevékenységként nyújtott szolgáltatás;

| 9. | „biztosítási és pénzügyi ügyletek közvetítése”, harmadik személy
  közvetítők
  által a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –f) pontjaiban
  említett biztosítási, illetve pénzügyi ügyletekkel kapcsolatban, önálló közvetítési tevékenységként
  közvetlenül vagy közvetve
  nyújtott szolgáltatás
  , amennyiben ezek a közvetítők egyike sem részes fél az említett biztosítási vagy pénzügyi ügyletekben
  ; |
| --- | --- |

9.

„biztosítási és pénzügyi ügyletek közvetítése”, harmadik személy
  közvetítők
  által a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –f) pontjaiban
  említett biztosítási, illetve pénzügyi ügyletekkel kapcsolatban, önálló közvetítési tevékenységként
  közvetlenül vagy közvetve
  nyújtott szolgáltatás
  , amennyiben ezek a közvetítők egyike sem részes fél az említett biztosítási vagy pénzügyi ügyletekben
  ;

17. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

2006/112/EK irányelv

135a. cikk – 10. pont

| 10. | „
  befektetési alapok”
  a
  135. cikk (1) bekezdésének a)–e) pontjaiban említett adómentes pénzügyi eszközökkel, illetve ingatlanokkal foglalkozó kollektív
  befektetési
  vállalkozások
  ; |
| --- | --- |

10.

„
  befektetési alapok”
  a
  135. cikk (1) bekezdésének a)–e) pontjaiban említett adómentes pénzügyi eszközökkel, illetve ingatlanokkal foglalkozó kollektív
  befektetési
  vállalkozások
  ;

| 10. | a befektetési
  „alapok” olyan speciálisan kialakított befektetési eszközök, amelyek egyetlen célja, hogy a befektetőktől vagyont gyűjtsenek, majd e vagyont diverzifikált eszközportfólióba fektessék, amelybe beletartoznak a közös nyugdíjrendszerek végrehajtására és megvalósítására használt nyugdíjalapok és eszközök is
  ; |
| --- | --- |

10.

a befektetési
  „alapok” olyan speciálisan kialakított befektetési eszközök, amelyek egyetlen célja, hogy a befektetőktől vagyont gyűjtsenek, majd e vagyont diverzifikált eszközportfólióba fektessék, amelybe beletartoznak a közös nyugdíjrendszerek végrehajtására és megvalósítására használt nyugdíjalapok és eszközök is
  ;

18. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 2. pont

2006/112/EK irányelv

135a. cikk – 11. pont

| 11. | „
  befektetési
  alapkezelés” az érintett befektetési alap befektetési céljainak megvalósítását célzó tevékenységek. |
| --- | --- |

11.

„
  befektetési
  alapkezelés” az érintett befektetési alap befektetési céljainak megvalósítását célzó tevékenységek.

| 11. | „
  befektetési
  alapkezelés” az érintett befektetési alap befektetési céljainak megvalósítását célzó
  , és legalább a stratégiai és taktikai vagyonkezelésre, valamint eszközallokációra, többek közt tanácsadói szolgálatokra, valamint pénz- és kockázatkezelésre kiterjedő
  tevékenységek. |
| --- | --- |

11.

„
  befektetési
  alapkezelés” az érintett befektetési alap befektetési céljainak megvalósítását célzó
  , és legalább a stratégiai és taktikai vagyonkezelésre, valamint eszközallokációra, többek közt tanácsadói szolgálatokra, valamint pénz- és kockázatkezelésre kiterjedő
  tevékenységek.

19. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3. pont

2006/112/EK irányelv

137. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| (3) | A 137. cikk (1) bekezdésének a) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

törölve

20. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

137a. cikk – (1) bekezdés

(1)   2012. január
  1-jétől
  a tagállamok
  lehetővé
  teszik az adóalanyok számára az adózás választásának jogát a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –g)
  pontjában felsorolt
  szolgáltatások
  tekintetében.

(1)   2012. január
  1-jétől
  a tagállamok
  minden esetben lehetővé
  teszik az adóalanyok számára az adózás választásának jogát a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –ga)
  pontjában felsorolt
  olyan szolgáltatás
  tekintetében
  , amelyet ugyanabban a tagállamban, vagy a Közösség területén máshol székhellyel rendelkező egyéb adóalany vesz igénybe
  .

21. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

137a. cikk – (1a) bekezdés (új)

(1a)
     
  A Bizottság ...-ig (1). jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára az (1) bekezdés értelmében a választás jogával kapcsolatos műveletről. Adott esetben a Bizottság jogalkotási javaslatot terjeszt elő a választási jog gyakorlására vonatkozó részletes szabályokról, és ezen irányelv ilyen irányú egyéb módosításairól.

22. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

137a. cikk – (2) bekezdés

(2)   A Tanács – a 397. cikkben meghatározott eljárás szerint – meghozza az (1) bekezdés végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Addig, amíg a Tanács meg nem hozza ezeket az intézkedéseket a tagállamok
  állapíthatják meg
  az (1) bekezdésben foglalt választási lehetőség gyakorlását szabályozó részletes szabályokat.

(2)   A Tanács – a 397. cikkben meghatározott eljárás szerint – meghozza az (1) bekezdés végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Addig, amíg a Tanács meg nem hozza ezeket az intézkedéseket a tagállamok
  fenntarthatják
  az (1) bekezdésben foglalt választási lehetőség gyakorlását szabályozó részletes szabályokat.

23. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

137b. cikk – 1. pont

| 1. | a csoport maga
  és minden tagja
  a Közösség területén
  letelepedett vagy állandó lakhellyel
  rendelkezik, |
| --- | --- |

1.

a csoport maga
  és minden tagja
  a Közösség területén
  letelepedett vagy állandó lakhellyel
  rendelkezik,

| 1. | a csoport maga a Közösség területén
  székhellyel
  rendelkezik, |
| --- | --- |

1.

a csoport maga a Közösség területén
  székhellyel
  rendelkezik,

24. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

137b. cikk – 3. pont

| 3. | A csoport tagjai olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –g)
  pontja értelmében adómentesek, vagy más olyan szolgáltatásokat, amelynek tekintetében nem számítanak adóalanynak, |
| --- | --- |

3.

A csoport tagjai olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –g)
  pontja értelmében adómentesek, vagy más olyan szolgáltatásokat, amelynek tekintetében nem számítanak adóalanynak,

| 3. | A csoport tagjai olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –ga)
  pontja értelmében adómentesek, vagy más olyan szolgáltatásokat, amelynek tekintetében nem számítanak adóalanynak, |
| --- | --- |

3.

A csoport tagjai olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek a 135. cikk (1) bekezdésének a)
  –ga)
  pontja értelmében adómentesek, vagy más olyan szolgáltatásokat, amelynek tekintetében nem számítanak adóalanynak,

25. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

137b. cikk – 4. pont

| 4. | A csoport által értékesített
  szolgáltatásokat csak a tagjainak értékesíti, és azok szükségesek
  ahhoz, hogy
  a
  tagjainak
  lehetővé tegye
  a 135. cikk (1) bekezdésének a)–
  g)
  pontja alapján adómentes szolgáltatások értékesítését, |
| --- | --- |

4.

A csoport által értékesített
  szolgáltatásokat csak a tagjainak értékesíti, és azok szükségesek
  ahhoz, hogy
  a
  tagjainak
  lehetővé tegye
  a 135. cikk (1) bekezdésének a)–
  g)
  pontja alapján adómentes szolgáltatások értékesítését,

| 4. | A csoport által értékesített
  szolgáltatások
  ahhoz
  szükségesek
  , hogy
  a csoport
  tagjainak
  lehetővé tegyék
  a 135. cikk (1) bekezdésének a)–
  ga)
  pontja alapján adómentes szolgáltatások értékesítését, |
| --- | --- |

4.

A csoport által értékesített
  szolgáltatások
  ahhoz
  szükségesek
  , hogy
  a csoport
  tagjainak
  lehetővé tegyék
  a 135. cikk (1) bekezdésének a)–
  ga)
  pontja alapján adómentes szolgáltatások értékesítését,

26. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

137b. cikk – 5. pont

| 5. | A csoport a tagjaitól csak a közös költségek rájuk eső részének pontos megtérítését követelheti,
  eltekint bármilyen
  a közvetlen adózás céljából végrehajtott transzferár-képzési
  kiigazításoktól
  . |
| --- | --- |

5.

A csoport a tagjaitól csak a közös költségek rájuk eső részének pontos megtérítését követelheti,
  eltekint bármilyen
  a közvetlen adózás céljából végrehajtott transzferár-képzési
  kiigazításoktól
  .

| 5. | A csoport a tagjaitól csak a közös költségek rájuk eső részének pontos megtérítését követelheti, a közvetlen adózás céljából végrehajtott transzferár-képzési
  kiigazítások nem befolyásolják a csoport forgalmi adó alóli mentességét
  . |
| --- | --- |

5.

A csoport a tagjaitól csak a közös költségek rájuk eső részének pontos megtérítését követelheti, a közvetlen adózás céljából végrehajtott transzferár-képzési
  kiigazítások nem befolyásolják a csoport forgalmi adó alóli mentességét
  .

27. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4a. pont (új)

2006/112/EK irányelv

169. cikk – c) pont

| (4a) | A 169. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:









  c) | a 135. cikk (1) bekezdésének a)–ga) pontja értelmében adómentes ügyletek, ha a megrendelő a Közösség területén kívül telepedett le, vagy ha ez az ügylet közvetlenül a Közösségen kívüli országba történő termékexportjával kapcsolatos. |
| --- | --- | --- |

(4a)

c)

a 135. cikk (1) bekezdésének a)–ga) pontja értelmében adómentes ügyletek, ha a megrendelő a Közösség területén kívül telepedett le, vagy ha ez az ügylet közvetlenül a Közösségen kívüli országba történő termékexportjával kapcsolatos.

28. módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2. cikk – (1) bekezdés – (1) albekezdés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek
  legkésőbb 2009. december 31-éig
  megfeleljenek. Haladéktalanul kötelesek benyújtani a Bizottságnak a rendelkezések szövegét és az irányelv és a rendelkezések közötti megfelelési táblázatot.

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek
  , ugyanakkor biztosítva, hogy a jelenlegi héa-rendszer átszervezése kedvezzen a végső felhasználó ügyfeleknek
  . Haladéktalanul kötelesek benyújtani a Bizottságnak a rendelkezések szövegét és az irányelv és a rendelkezések közötti megfelelési táblázatot.

---

(1)  
  A(z) .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított három éven belül.

---