# Europeiska unionens C 8E/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2010.008.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 8E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången14 januari 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2010.008.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 8E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången14 januari 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 23–25 september 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 309 E, 4.12.2008. |
| | |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 23 september 2008 |
| 2010/C 008E/01 | Uppföljning av Monterreykonferensen 2002 om utvecklingsfinansieringEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om uppföljningen av Monterreykonferensen 2002 om utvecklingsfinansiering (2008/2050(INI)) | 1 |
| 2010/C 008E/02 | Resultattavlan för den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om resultattavlan för den inre marknaden (2008/2056(INI)) | 7 |
| 2010/C 008E/03 | Bättre utbildning för lärareEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om bättre utbildning för lärare (2008/2068(INI)) | 12 |
| 2010/C 008E/04 | Bolognaprocessen och studentrörlighetenEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (2008/2070(INI)) | 18 |
| 2010/C 008E/05 | Anpassning av rättsakter till det nya kommittébeslutetEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om anpassning av rättsakter till det nya kommittébeslutet (2008/2096(INI)) | 22 |
| BILAGA DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET | 24 |
| 2010/C 008E/06 | Hedgefonder och private equityEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om hedgefonder och private equity (2007/2238(INI)) | 26 |
| BILAGA DETALJERADE REKOMMENDATIONER FÖR INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET | 31 |
| 2010/C 008E/07 | Transparens när det gäller institutionella investerareEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om transparens i institutionella investerares verksamhet (2007/2239(INI)) | 34 |
| BILAGA DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DE BEGÄRDA FÖRSLAGEN | 38 |
| 2010/C 008E/08 | Överläggningarna i utskottet för framställningar år 2007Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2007 (2008/2028(INI)) | 41 |
| 2010/C 008E/09 | Jordbruk i bergsregionerEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om situationen och utsikterna för jordbruket i bergsregioner (2008/2066(INI)) | 49 |
| 2010/C 008E/10 | En europeisk minnesdag för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offerEuropaparlamentets förklaring om en europeisk minnesdag den 23 augusti för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer | 57 |
| | Onsdag 24 september 2008 |
| 2010/C 008E/11 | Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningarEuropaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om Maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar (2008/2099(INI)) | 60 |
| 2010/C 008E/12 | Det internationella avtalet för tropiskt timmerEuropaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om det internationella avtalet för tropiskt timmer (ITTA) 2006 | 66 |
| 2010/C 008E/13 | Förberedelser inför toppmötet EU/Indien (Marseille, 29 september 2008)Europaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om förberedelserna inför toppmötet mellan EU och Indien i Marseille den 29 september 2008 | 69 |
| | Torsdag 25 september 2008 |
| 2010/C 008E/14 | Icke-kommersiella lokala medier i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om icke-kommersiella lokala medier i Europa (2008/2011(INI)) | 75 |
| 2010/C 008E/15 | Område med frihet, säkerhet och rättvisa 2007Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om den årliga debatten om de framsteg som har gjorts under 2007 på området med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget) | 79 |
| 2010/C 008E/16 | Mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (2007/2253(INI)) | 85 |
| 2010/C 008E/17 | Kontroll över energiprisernaEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om kontroll över energipriserna | 94 |
| 2010/C 008E/18 | Vitbok om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetmaEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om vitboken om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (2007/2285(INI)) | 97 |
| 2010/C 008E/19 | Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrättEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet | 105 |
| | |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdag 24 september 2008 |
| 2010/C 008E/20 | Förfaranden vid domstolen (ändring av artikel 121)Europaparlamentets beslut av den 24 september 2008 om att ändra artikel 121 i Europaparlamentets arbetsordning om förfaranden vid domstolen (2007/2266(REG)) | 108 |
| | |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 23 september 2008 |
| 2010/C 008E/21 | Gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med tredjeländer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapens statistik rörande utrikeshandel med tredjeländer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1172/95 (KOM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD)) | 110 |
| P6_TC1-COD(2007)0233Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om gemenskapens statistik rörande utrikeshandel med tredjeländer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1172/95 | 111 |
| 2010/C 008E/22 | Skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem när det gäller kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD)) | 120 |
| 2010/C 008E/23 | Statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2007)0269Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter | 121 |
| 2010/C 008E/24 | Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) (KOM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2008)0064Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) | 122 |
| 2010/C 008E/25 | Grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (KOM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS)) | 123 |
| 2010/C 008E/26 | Förslag till ändringsbudget nr 6/2008 – genomförandeorganEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2008 för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD)) | 123 |
| 2010/C 008E/27 | Ändring av förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0030Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 och om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter | 125 |
| 2010/C 008E/28 | Avfallsstatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0271Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik, vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter | 126 |
| 2010/C 008E/29 | Anpassning av vissa rättsakter till det föreskrivande förfarandet med kontroll, omnibusförordningen, del 2 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG, ändrat genom beslut 2006/512/EG, av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del 2 (KOM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0293Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del två | 127 |
| 2010/C 008E/30 | Utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning) (KOM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0292Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning) | 128 |
| 2010/C 008E/31 | Färgämnen för läkemedel (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om färgämnen som får tillsättas läkemedel (omarbetning) (KOM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD)) | 129 |
| 2010/C 008E/32 | Specialdestinerade livsmedel (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestinerade livsmedel (omarbetning) (KOM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD)) | 130 |
| P6_TC1-COD(2008)0003Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om livsmedel för särskilda näringsändamål (omarbetning) | 130 |
| 2010/C 008E/33 | Provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning) (KOM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD)) | 131 |
| P6_TC1-COD(2008)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning) | 131 |
| 2010/C 008E/34 | Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning) (KOM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2008)0060Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning) | 132 |
| 2010/C 008E/35 | Kampen mot terrorismen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till rådets rambeslut om ändring av rambeslut 2002/475/RIF om bekämpande av terrorism (KOM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS)) | 133 |
| 2010/C 008E/36 | Skydd av personuppgifter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om utkastet till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS)) | 138 |
| | Onsdag 24 september 2008 |
| 2010/C 008E/37 | Migrering till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets beslut om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS)) | 150 |
| 2010/C 008E/38 | Migering till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS)) | 151 |
| 2010/C 008E/39 | Övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD)) | 152 |
| P6_TC2-COD(2005)0239Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen | 153 |
| 2010/C 008E/40 | Utredning av olyckor i sjötransportsektorn ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD)) | 171 |
| P6_TC2-COD(2005)0240Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG | 171 |
| BILAGA IINNEHÅLLET I SÄKERHETSUTREDNINGSRAPPORTEN | 185 |
| BILAGA IIUPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ANMÄLAN OM SJÖOLYCKOR OCH TILLBUD TILL SJÖSS | 187 |
| 2010/C 008E/41 | Transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2005)0241Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om transportörens skadeståndsansvar i samband med en olycka vid passagerarbefordran till sjöss | 188 |
| BILAGA IBESTÄMMELSER I ATENKONVENTIONEN OM BEFORDRAN TILL SJÖSS AV PASSAGERARE OCH DERAS RESGODS, 2002, SOM ÄR RELEVANTA FÖR TILLÄMPNINGEN AV DENNA FÖRORDNING | 193 |
| BILAGA TILL ATENKONVENTIONENCERTIFIKAT ANGÅENDE FÖRSÄKRING ELLER ANNAN EKONOMISK SÄKERHET FÖR ANSVAR FÖR PASSAGERARES DÖD ELLER PERSONSKADA | 205 |
| BILAGA IIUTDRAG FRÅN IMO:S FÖRBEHÅLL OCH RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDE AV ATENKONVENTIONEN ANTAGNA AV INTERNATIONELLA SJÖFARTSORGANISATIONENS JURIDISKA KOMMITTÉDEN 19 OKTOBER 2006 | 206 |
| 2010/C 008E/42 | Hamnstatskontroll (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll (omarbetning) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD)) | 213 |
| P6_TC2-COD(2005)0238Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om hamnstatskontroll (omarbetning) | 214 |
| BILAGA IBESTÅNDSDELARNA I GEMENSKAPENS ORDNING FÖR HAMNSTATSINSPEKTION | 236 |
| BILAGA IIFASTSTÄLLANDE AV FARTYGENS RISKPROFIL | 240 |
| BILAGA IIIANMÄLAN | 241 |
| BILAGA IVFÖRTECKNING ÖVER CERTIFIKAT OCH DOKUMENT | 241 |
| BILAGA VEXEMPEL PÅ OTVETYDIGA SKÄL | 244 |
| BILAGA VIFÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV FARTYG | 245 |
| BILAGA VIIUTÖKAD KONTROLL AV FARTYG | 246 |
| BILAGA VIIIFÖRBUD MOT TILLTRÄDE TILL HAMNAR OCH ANKARPLATSER I GEMENSKAPEN | 247 |
| BILAGA IXINSPEKTIONSRAPPORTEN | 248 |
| BILAGA XKRITERIER FÖR KVARHÅLLANDE | 249 |
| BILAGA XIMINIMIKRAV FÖR INSPEKTÖRER | 254 |
| BILAGA XII | 255 |
| BILAGA XIIIOFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION OM INSPEKTIONER, KVARHÅLLANDEN OCH TILLTRÄDESFÖRBUD I HAMNAR I MEDLEMSSTATERNA | 256 |
| BILAGA XIVUPPGIFTER FÖR ÖVERVAKNING AV GENOMFÖRANDET | 257 |
| BILAGA XV | 258 |
| BILAGA XVI | 258 |
| 2010/C 008E/43 | Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2005)0237AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning) | 261 |
| BILAGA I | 273 |
| BILAGA IIJÄMFÖRELSETABELL | 273 |
| 2010/C 008E/44 | Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD)) | 275 |
| P6_TC2-COD(2005)0237BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) | 276 |
| BILAGA IMINIMIKRITERIER FÖR ORGANISATIONER | 286 |
| BILAGA IIJÄMFÖRELSETABELL | 289 |
| 2010/C 008E/45 | Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (KOM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD)) | 291 |
| P6_TC1-COD(2007)0247Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster | 292 |
| BILAGA | 334 |
| 2010/C 008E/46 | Europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation (KOM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD)) | 337 |
| P6_TC1-COD(2007)0249Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inrättande av ett organ för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) | 338 |
| 2010/C 008E/47 | Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, integritetsskydd och konsumentskydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (KOM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD)) | 359 |
| P6_TC1-COD(2007)0248Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete | 360 |
| BILAGA IBESKRIVNING AV DE TJÄNSTER OCH FACILITETER SOM AVSES I ARTIKEL 10 (KONTROLL AV UTGIFTER), ARTIKEL 29 (YTTERLIGARE FACILITETER) OCH ARTIKEL 30 (FÖRENKLAT BYTE AV LEVERANTÖR) | 390 |
| BILAGA IIINFORMATION SOM SKA OFFENTLIGGÖRAS I ENLIGHET MED ARTIKEL 21 (INSYN OCH OFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION) | 392 |
| BILAGA IIIPARAMETRAR FÖR TJÄNSTERNAS KVALITET | 393 |
| 2010/C 008E/48 | 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS)) | 393 |
| | Torsdag 25 september 2008 |
| 2010/C 008E/49 | Mervärdesskatt på behandling av försäkringstjänster och finansiella tjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 september 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, i fråga om behandling av försäkringstjänster och finansiella tjänster (KOM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS)) | 396 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 23–25 september 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 309 E, 4.12.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 23 september 2008

2010/C 008E/01

Uppföljning av Monterreykonferensen 2002 om utvecklingsfinansieringEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om uppföljningen av Monterreykonferensen 2002 om utvecklingsfinansiering (2008/2050(INI))

1

2010/C 008E/02

Resultattavlan för den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om resultattavlan för den inre marknaden (2008/2056(INI))

7

2010/C 008E/03

Bättre utbildning för lärareEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om bättre utbildning för lärare (2008/2068(INI))

12

2010/C 008E/04

Bolognaprocessen och studentrörlighetenEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (2008/2070(INI))

18

2010/C 008E/05

Anpassning av rättsakter till det nya kommittébeslutetEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om anpassning av rättsakter till det nya kommittébeslutet (2008/2096(INI))

22

BILAGA DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

24

2010/C 008E/06

Hedgefonder och private equityEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om hedgefonder och private equity (2007/2238(INI))

26

BILAGA DETALJERADE REKOMMENDATIONER FÖR INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

31

2010/C 008E/07

Transparens när det gäller institutionella investerareEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om transparens i institutionella investerares verksamhet (2007/2239(INI))

34

BILAGA DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DE BEGÄRDA FÖRSLAGEN

38

2010/C 008E/08

Överläggningarna i utskottet för framställningar år 2007Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2007 (2008/2028(INI))

41

2010/C 008E/09

Jordbruk i bergsregionerEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om situationen och utsikterna för jordbruket i bergsregioner (2008/2066(INI))

49

2010/C 008E/10

En europeisk minnesdag för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offerEuropaparlamentets förklaring om en europeisk minnesdag den 23 augusti för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer

57

Onsdag 24 september 2008

2010/C 008E/11

Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningarEuropaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om Maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar (2008/2099(INI))

60

2010/C 008E/12

Det internationella avtalet för tropiskt timmerEuropaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om det internationella avtalet för tropiskt timmer (ITTA) 2006

66

2010/C 008E/13

Förberedelser inför toppmötet EU/Indien (Marseille, 29 september 2008)Europaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om förberedelserna inför toppmötet mellan EU och Indien i Marseille den 29 september 2008

69

Torsdag 25 september 2008

2010/C 008E/14

Icke-kommersiella lokala medier i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om icke-kommersiella lokala medier i Europa (2008/2011(INI))

75

2010/C 008E/15

Område med frihet, säkerhet och rättvisa 2007Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om den årliga debatten om de framsteg som har gjorts under 2007 på området med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget)

79

2010/C 008E/16

Mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (2007/2253(INI))

85

2010/C 008E/17

Kontroll över energiprisernaEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om kontroll över energipriserna

94

2010/C 008E/18

Vitbok om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetmaEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om vitboken om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (2007/2285(INI))

97

2010/C 008E/19

Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrättEuropaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet

105

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdag 24 september 2008

2010/C 008E/20

Förfaranden vid domstolen (ändring av artikel 121)Europaparlamentets beslut av den 24 september 2008 om att ändra artikel 121 i Europaparlamentets arbetsordning om förfaranden vid domstolen (2007/2266(REG))

108

Europaparlamentet

Tisdag 23 september 2008

2010/C 008E/21

Gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med tredjeländer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapens statistik rörande utrikeshandel med tredjeländer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1172/95 (KOM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

110

P6_TC1-COD(2007)0233Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om gemenskapens statistik rörande utrikeshandel med tredjeländer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1172/95

111

2010/C 008E/22

Skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem när det gäller kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

120

2010/C 008E/23

Statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

121

P6_TC1-COD(2007)0269Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter

121

2010/C 008E/24

Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) (KOM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

122

P6_TC1-COD(2008)0064Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009)

122

2010/C 008E/25

Grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (KOM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

123

2010/C 008E/26

Förslag till ändringsbudget nr 6/2008 – genomförandeorganEuropaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2008 för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

123

2010/C 008E/27

Ändring av förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0030Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 och om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter

125

2010/C 008E/28

Avfallsstatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0271Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik, vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter

126

2010/C 008E/29

Anpassning av vissa rättsakter till det föreskrivande förfarandet med kontroll, omnibusförordningen, del 2 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG, ändrat genom beslut 2006/512/EG, av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del 2 (KOM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0293Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del två

127

2010/C 008E/30

Utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning) (KOM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0292Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning)

128

2010/C 008E/31

Färgämnen för läkemedel (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om färgämnen som får tillsättas läkemedel (omarbetning) (KOM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

129

2010/C 008E/32

Specialdestinerade livsmedel (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestinerade livsmedel (omarbetning) (KOM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

130

P6_TC1-COD(2008)0003Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om livsmedel för särskilda näringsändamål (omarbetning)

130

2010/C 008E/33

Provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning) (KOM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 2008/0044(COD))

131

P6_TC1-COD(2008)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning)

131

2010/C 008E/34

Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning) (KOM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

132

P6_TC1-COD(2008)0060Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning)

132

2010/C 008E/35

Kampen mot terrorismen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till rådets rambeslut om ändring av rambeslut 2002/475/RIF om bekämpande av terrorism (KOM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

133

2010/C 008E/36

Skydd av personuppgifter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om utkastet till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

138

Onsdag 24 september 2008

2010/C 008E/37

Migrering till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets beslut om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

150

2010/C 008E/38

Migering till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

151

2010/C 008E/39

Övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

152

P6_TC2-COD(2005)0239Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen

153

2010/C 008E/40

Utredning av olyckor i sjötransportsektorn ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

171

P6_TC2-COD(2005)0240Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG

171

BILAGA IINNEHÅLLET I SÄKERHETSUTREDNINGSRAPPORTEN

185

BILAGA IIUPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ANMÄLAN OM SJÖOLYCKOR OCH TILLBUD TILL SJÖSS

187

2010/C 008E/41

Transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

188

P6_TC2-COD(2005)0241Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om transportörens skadeståndsansvar i samband med en olycka vid passagerarbefordran till sjöss

188

BILAGA IBESTÄMMELSER I ATENKONVENTIONEN OM BEFORDRAN TILL SJÖSS AV PASSAGERARE OCH DERAS RESGODS, 2002, SOM ÄR RELEVANTA FÖR TILLÄMPNINGEN AV DENNA FÖRORDNING

193

BILAGA TILL ATENKONVENTIONENCERTIFIKAT ANGÅENDE FÖRSÄKRING ELLER ANNAN EKONOMISK SÄKERHET FÖR ANSVAR FÖR PASSAGERARES DÖD ELLER PERSONSKADA

205

BILAGA IIUTDRAG FRÅN IMO:S FÖRBEHÅLL OCH RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDE AV ATENKONVENTIONEN ANTAGNA AV INTERNATIONELLA SJÖFARTSORGANISATIONENS JURIDISKA KOMMITTÉDEN 19 OKTOBER 2006

206

2010/C 008E/42

Hamnstatskontroll (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll (omarbetning) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

213

P6_TC2-COD(2005)0238Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om hamnstatskontroll (omarbetning)

214

BILAGA IBESTÅNDSDELARNA I GEMENSKAPENS ORDNING FÖR HAMNSTATSINSPEKTION

236

BILAGA IIFASTSTÄLLANDE AV FARTYGENS RISKPROFIL

240

BILAGA IIIANMÄLAN

241

BILAGA IVFÖRTECKNING ÖVER CERTIFIKAT OCH DOKUMENT

241

BILAGA VEXEMPEL PÅ OTVETYDIGA SKÄL

244

BILAGA VIFÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV FARTYG

245

BILAGA VIIUTÖKAD KONTROLL AV FARTYG

246

BILAGA VIIIFÖRBUD MOT TILLTRÄDE TILL HAMNAR OCH ANKARPLATSER I GEMENSKAPEN

247

BILAGA IXINSPEKTIONSRAPPORTEN

248

BILAGA XKRITERIER FÖR KVARHÅLLANDE

249

BILAGA XIMINIMIKRAV FÖR INSPEKTÖRER

254

BILAGA XII

255

BILAGA XIIIOFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION OM INSPEKTIONER, KVARHÅLLANDEN OCH TILLTRÄDESFÖRBUD I HAMNAR I MEDLEMSSTATERNA

256

BILAGA XIVUPPGIFTER FÖR ÖVERVAKNING AV GENOMFÖRANDET

257

BILAGA XV

258

BILAGA XVI

258

2010/C 008E/43

Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

261

P6_TC2-COD(2005)0237AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning)

261

BILAGA I

273

BILAGA IIJÄMFÖRELSETABELL

273

2010/C 008E/44

Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

275

P6_TC2-COD(2005)0237BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning)

276

BILAGA IMINIMIKRITERIER FÖR ORGANISATIONER

286

BILAGA IIJÄMFÖRELSETABELL

289

2010/C 008E/45

Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (KOM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

291

P6_TC1-COD(2007)0247Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

292

BILAGA

334

2010/C 008E/46

Europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation (KOM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

337

P6_TC1-COD(2007)0249Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inrättande av ett organ för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)

338

2010/C 008E/47

Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, integritetsskydd och konsumentskydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (KOM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

359

P6_TC1-COD(2007)0248Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete

360

BILAGA IBESKRIVNING AV DE TJÄNSTER OCH FACILITETER SOM AVSES I ARTIKEL 10 (KONTROLL AV UTGIFTER), ARTIKEL 29 (YTTERLIGARE FACILITETER) OCH ARTIKEL 30 (FÖRENKLAT BYTE AV LEVERANTÖR)

390

BILAGA IIINFORMATION SOM SKA OFFENTLIGGÖRAS I ENLIGHET MED ARTIKEL 21 (INSYN OCH OFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION)

392

BILAGA IIIPARAMETRAR FÖR TJÄNSTERNAS KVALITET

393

2010/C 008E/48

2006 års internationella avtal om tropiskt timmer *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

393

Torsdag 25 september 2008

2010/C 008E/49

Mervärdesskatt på behandling av försäkringstjänster och finansiella tjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 september 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, i fråga om behandling av försäkringstjänster och finansiella tjänster (KOM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

396

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 23–25 september 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 309 E, 4.12.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 23 september 2008

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/1

---

Tisdag 23 september 2008Uppföljning av Monterreykonferensen 2002 om utvecklingsfinansiering

P6_TA(2008)0420

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om uppföljningen av Monterreykonferensen 2002 om utvecklingsfinansiering (2008/2050(INI))

2010/C 8 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen, som antogs av den internationella konferensen för utvecklingsfinansiering i Monterrey i Mexiko den 18–22 mars 2002 (Monterreykonferensen),

med beaktande av medlemsstaternas åtaganden vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 14 mars 2002 (Barcelonaåtagandena),

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om finansiering av utvecklingsbistånd (1),

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om finansiering av utvecklingsbistånd (2),

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”europeiskt samförstånd” (3), som undertecknades den 20 december 2005,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 april 2008”EU: global partner för utveckling – Påskynda arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2008)0177),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 april 2007”Att hålla Europas löften om utvecklingsfinansiering” (KOM(2007)0164),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 mars 2006, ”Utvecklingsfinansiering och biståndseffektivitet – Utmaningarna i fråga om att trappa upp EU:s bistånd 2006–2010” (KOM(2006)0085),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen – Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2004”Genomförande av Monterreyöverenskommelsen i praktiken: Europeiska unionens bidrag” (KOM(2004)0150),

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14 mars 2002 om den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Monterrey, Mexico, 18–22 mars 2002),

med beaktande av millennieutvecklingsmålen, som antogs vid FN:s millennietoppmöte i New York den 6–8 september 2000, och som har bekräftats på nytt vid efterföljande FN-konferenser, särskilt vid Monterreykonferensen,

med beaktande av det åtagande som medlemsstaterna ingick vid Europeiska rådets möte i Göteborg den 15–16 juni 2001 om att de ska nå FN:s mål för offentligt utvecklingsbistånd (ODA) på 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 mars 2006”EU:s bistånd: Mer, bättre och snabbare” (KOM(2006)0087),

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om uppföljningen av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (4),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A6-0310/2008), och av följande skäl:

| A. | För andra gången i historien anordnar FN en internationell konferens om utvecklingsfinansiering, vilken kommer att hållas i Doha 29 november – december 2008, med målsättningen att samla stats- och regeringschefer samt utvecklingsministrar, finansministrar och företrädare från internationella finansorganisationer, privata banker, näringslivet och civilsamhället, för att granska de framsteg som har nåtts sedan Monterreykonferensen. |
| --- | --- |

A.

För andra gången i historien anordnar FN en internationell konferens om utvecklingsfinansiering, vilken kommer att hållas i Doha 29 november – december 2008, med målsättningen att samla stats- och regeringschefer samt utvecklingsministrar, finansministrar och företrädare från internationella finansorganisationer, privata banker, näringslivet och civilsamhället, för att granska de framsteg som har nåtts sedan Monterreykonferensen.

| B. | Det krävs avsevärda ökningar av finansieringen för att nå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

B.

Det krävs avsevärda ökningar av finansieringen för att nå millennieutvecklingsmålen.

| C. | Utvecklingsfinansiering bör betraktas som det mest kostnadseffektiva sättet för att bemöta världens utvecklingsbehov och globala osäkerhetsfaktorer. |
| --- | --- |

C.

Utvecklingsfinansiering bör betraktas som det mest kostnadseffektiva sättet för att bemöta världens utvecklingsbehov och globala osäkerhetsfaktorer.

| D. | Behovet av lämpliga, förutsägbara och hållbara finansiella resurser är mer angeläget än någonsin, särskilt med tanke på utmaningen med klimatförändringen och dess följder, däribland naturkatastrofer, och med tanke på utvecklingsländernas särskilda sårbarhet. |
| --- | --- |

D.

Behovet av lämpliga, förutsägbara och hållbara finansiella resurser är mer angeläget än någonsin, särskilt med tanke på utmaningen med klimatförändringen och dess följder, däribland naturkatastrofer, och med tanke på utvecklingsländernas särskilda sårbarhet.

| E. | EU är världens största biståndsgivare, en betydande aktieägare i internationella finansinstitutioner och utvecklingsländernas största handelspartner. |
| --- | --- |

E.

EU är världens största biståndsgivare, en betydande aktieägare i internationella finansinstitutioner och utvecklingsländernas största handelspartner.

| F. | EU har åtagit sig att följa en klart fastställd och bindande tidsplan för att nå målet på 0,56 procent av BNI till 2010 och målet på 0,7 procent av BNI till 2015. |
| --- | --- |

F.

EU har åtagit sig att följa en klart fastställd och bindande tidsplan för att nå målet på 0,56 procent av BNI till 2010 och målet på 0,7 procent av BNI till 2015.

| G. | Om den nuvarande utvecklingen av medlemsstaternas nivåer av offentligt utvecklingsbistånd håller i sig kommer vissa medlemsstater inte att nå de mål som de har åtagit sig på 0,51 procent för EU 15 (dvs. EU:s medlemsstater före utvidgningen 2004) och 0,17 procent för EU 12+ (dvs. de medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007) av BNI till 2010. |
| --- | --- |

G.

Om den nuvarande utvecklingen av medlemsstaternas nivåer av offentligt utvecklingsbistånd håller i sig kommer vissa medlemsstater inte att nå de mål som de har åtagit sig på 0,51 procent för EU 15 (dvs. EU:s medlemsstater före utvidgningen 2004) och 0,17 procent för EU 12+ (dvs. de medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007) av BNI till 2010.

| H. | Det programplanerade biståndet till Afrika ökar trots den allmänna minskningen av det offentliga utvecklingsbiståndet under 2007. |
| --- | --- |

H.

Det programplanerade biståndet till Afrika ökar trots den allmänna minskningen av det offentliga utvecklingsbiståndet under 2007.

| I. | Betydande nya utvecklingsutmaningar har nyligen uppstått, bland annat klimatförändringen, strukturförändringar på varumarknader och särskilt på marknaderna för livsmedel och olja, och viktiga nya tendenser i syd-syd samarbetet, däribland Kinas bistånd till infrastruktur i Afrika och utlåningen av den brasilianska utvecklingsbanken BNDES i Latinamerika. |
| --- | --- |

I.

Betydande nya utvecklingsutmaningar har nyligen uppstått, bland annat klimatförändringen, strukturförändringar på varumarknader och särskilt på marknaderna för livsmedel och olja, och viktiga nya tendenser i syd-syd samarbetet, däribland Kinas bistånd till infrastruktur i Afrika och utlåningen av den brasilianska utvecklingsbanken BNDES i Latinamerika.

| J. | De finansiella tjänsterna är underutvecklade i många utvecklingsländer, vilket beror på många faktorer, bland annat restriktioner för tjänsteleverantörer och brister i rättssäkerheten och äganderätten. |
| --- | --- |

J.

De finansiella tjänsterna är underutvecklade i många utvecklingsländer, vilket beror på många faktorer, bland annat restriktioner för tjänsteleverantörer och brister i rättssäkerheten och äganderätten.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar återigen sitt åtagande att utrota fattigdomen, att uppnå en hållbar utveckling och att nå millennieutvecklingsmålen som det enda sättet att skapa social rättvisa och förbättrad livskvalitet för de omkring en miljard människor i världen som lever i extrem fattigdom, vilket enligt definitionen innebär en inkomst på mindre än 1 US-dollar om dagen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar återigen sitt åtagande att utrota fattigdomen, att uppnå en hållbar utveckling och att nå millennieutvecklingsmålen som det enda sättet att skapa social rättvisa och förbättrad livskvalitet för de omkring en miljard människor i världen som lever i extrem fattigdom, vilket enligt definitionen innebär en inkomst på mindre än 1 US-dollar om dagen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en tydlig uppdelning av utgifter för utvecklingsbistånd och utgifter för utrikespolitiska intressen och betonar i detta avseende att det offentliga utvecklingsbiståndet bör överensstämma med de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av kommittén för utvecklingsbistånd inom Organisationen for ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD/DAC) och OECD/DAC:s rekommendationer om obundet offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en tydlig uppdelning av utgifter för utvecklingsbistånd och utgifter för utrikespolitiska intressen och betonar i detta avseende att det offentliga utvecklingsbiståndet bör överensstämma med de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av kommittén för utvecklingsbistånd inom Organisationen for ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD/DAC) och OECD/DAC:s rekommendationer om obundet offentligt utvecklingsbistånd.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att EU strävar efter största möjliga samordning för att uppnå överensstämmelse med övrig gemenskapspolitik (miljö, migration, mänskliga rättigheter, jordbruk etc.) och för att undvika dubbelarbete och inkonsekventa verksamheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att EU strävar efter största möjliga samordning för att uppnå överensstämmelse med övrig gemenskapspolitik (miljö, migration, mänskliga rättigheter, jordbruk etc.) och för att undvika dubbelarbete och inkonsekventa verksamheter.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de omedelbara och nödvändiga åtgärder som EU måste vidta för att hantera de dramatiska konsekvenserna av de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna inte får tolkas eller genomföras som en del av de finansiella insatserna i Monterreysamförståndet. Parlamentet ser därför fram emot ett konkret förslag från kommissionen om användningen av krisfonderna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att de omedelbara och nödvändiga åtgärder som EU måste vidta för att hantera de dramatiska konsekvenserna av de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna inte får tolkas eller genomföras som en del av de finansiella insatserna i Monterreysamförståndet. Parlamentet ser därför fram emot ett konkret förslag från kommissionen om användningen av krisfonderna.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den orimliga och oproportionerliga administrativa bördan i vissa partnerländer försämrar effektiviteten i utvecklingsbiståndet. Parlamentet befarar att denna börda kan få till följd att uppnåendet av millennieutvecklingsmålen inte uppnås. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att den orimliga och oproportionerliga administrativa bördan i vissa partnerländer försämrar effektiviteten i utvecklingsbiståndet. Parlamentet befarar att denna börda kan få till följd att uppnåendet av millennieutvecklingsmålen inte uppnås.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att EU ännu inte har funnit rätt balans mellan de två motstridiga synsätten kring utvecklingsbiståndet: å ena sidan att överlämna åt partnerländerna att fördela medlen på lämpligt sätt och hjälpa deras förvaltningar att utveckla rätt instrument för användningen av medlen, och å andra sidan att öronmärka det ekonomiska stödet för att undvika missbruk eller ineffektiv fördelning av biståndet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att EU ännu inte har funnit rätt balans mellan de två motstridiga synsätten kring utvecklingsbiståndet: å ena sidan att överlämna åt partnerländerna att fördela medlen på lämpligt sätt och hjälpa deras förvaltningar att utveckla rätt instrument för användningen av medlen, och å andra sidan att öronmärka det ekonomiska stödet för att undvika missbruk eller ineffektiv fördelning av biståndet.

Andelen offentligt utvecklingsbistånd

| 7. | Europaparlamentet påpekar att EU är världens främsta givare av offentligt utvecklingsbistånd med omkring 60 procent, och välkomnar att gemenskapens andel av det offentliga utvecklingsbiståndet har ökat med åren. Trots detta uppmanar parlamentet kommissionen att ta fram klara och tydliga uppgifter om utvecklingsbiståndets andel av EU-budgeten för att kunna analysera uppföljningen av Monterreysamförståndet för alla europeiska givare. Parlamentet beklagar även den bristande insynen när det gäller nivån på EU:s finansiella bidrag till utvecklingsländerna, och uppmanar kommissionen att utveckla lämpliga och målinriktade kommunikations- och informationsinstrument för att öka synligheten för EU:s utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att EU är världens främsta givare av offentligt utvecklingsbistånd med omkring 60 procent, och välkomnar att gemenskapens andel av det offentliga utvecklingsbiståndet har ökat med åren. Trots detta uppmanar parlamentet kommissionen att ta fram klara och tydliga uppgifter om utvecklingsbiståndets andel av EU-budgeten för att kunna analysera uppföljningen av Monterreysamförståndet för alla europeiska givare. Parlamentet beklagar även den bristande insynen när det gäller nivån på EU:s finansiella bidrag till utvecklingsländerna, och uppmanar kommissionen att utveckla lämpliga och målinriktade kommunikations- och informationsinstrument för att öka synligheten för EU:s utvecklingsbistånd.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att EU har nått sitt bindande mål för det offentliga utvecklingsbiståndet på ett genomsnitt för EU på 0,39 procent av BNI till 2006, men noterar den oroande minskningen av EU:s bistånd under 2007 från 47,7 miljarder euro 2006 (0,41 procent av EU:s sammanlagda BNI) till 46,1 miljarder euro 2007 (0,38 procent av EU:s sammanlagda BNI), och uppmanar medlemsstaterna att öka andelen offentligt utvecklingsbistånd för att nå det uppsatta målet på 0,56 procent av BNI 2010. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att EU har nått sitt bindande mål för det offentliga utvecklingsbiståndet på ett genomsnitt för EU på 0,39 procent av BNI till 2006, men noterar den oroande minskningen av EU:s bistånd under 2007 från 47,7 miljarder euro 2006 (0,41 procent av EU:s sammanlagda BNI) till 46,1 miljarder euro 2007 (0,38 procent av EU:s sammanlagda BNI), och uppmanar medlemsstaterna att öka andelen offentligt utvecklingsbistånd för att nå det uppsatta målet på 0,56 procent av BNI 2010.

| 9. | Europaparlamentet betonar att minskningar av medlemsstaternas rapporterade offentliga utvecklingsbistånd inte får upprepas. Parlamentet påpekar att EU under perioden 2005–2010 kommer att ha gett 75 miljarder euro mindre än utlovat om den aktuella trenden håller i sig. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att minskningar av medlemsstaternas rapporterade offentliga utvecklingsbistånd inte får upprepas. Parlamentet påpekar att EU under perioden 2005–2010 kommer att ha gett 75 miljarder euro mindre än utlovat om den aktuella trenden håller i sig.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över att en majoritet av medlemsstaterna (18 av 27, framför allt Lettland, Italien, Portugal, Grekland och Tjeckien) inte kan öka nivån på sitt offentliga utvecklingsbistånd 2006–2007 och att det till och med har skett en kraftig minskning med över 10 procent i ett antal länder såsom Belgien, Frankrike och Storbritannien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina åtagna volymer av offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att några medlemsstater (Danmark, Irland, Luxemburg, Spanien, Sverige och Nederländerna) är säkra på att de kommer att nå målen för det offentliga utvecklingsbiståndet för 2010 och är övertygat om att dessa medlemsstater kommer att upprätthålla sina höga nivåer av offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över att en majoritet av medlemsstaterna (18 av 27, framför allt Lettland, Italien, Portugal, Grekland och Tjeckien) inte kan öka nivån på sitt offentliga utvecklingsbistånd 2006–2007 och att det till och med har skett en kraftig minskning med över 10 procent i ett antal länder såsom Belgien, Frankrike och Storbritannien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina åtagna volymer av offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att några medlemsstater (Danmark, Irland, Luxemburg, Spanien, Sverige och Nederländerna) är säkra på att de kommer att nå målen för det offentliga utvecklingsbiståndet för 2010 och är övertygat om att dessa medlemsstater kommer att upprätthålla sina höga nivåer av offentligt utvecklingsbistånd.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens orubbliga politik om att insatserna ska koncentreras på både kvantiteten och kvaliteten av medlemsstaternas utvecklingsbistånd, och stöder på den bestämdaste kommissionens varning om eventuella mycket negativa konsekvenser för medlemsstater som inte uppfyller sina ekonomiska åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja sin expertis och auktoritet för att övertyga andra offentliga och privata givare om att infria sina ekonomiska löften. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens orubbliga politik om att insatserna ska koncentreras på både kvantiteten och kvaliteten av medlemsstaternas utvecklingsbistånd, och stöder på den bestämdaste kommissionens varning om eventuella mycket negativa konsekvenser för medlemsstater som inte uppfyller sina ekonomiska åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja sin expertis och auktoritet för att övertyga andra offentliga och privata givare om att infria sina ekonomiska löften.

| 12. | Europaparlamentet är ytterst oroat över att vissa medlemsstater skjuter upp ökningar av det offentliga utvecklingsbiståndet, vilket leder till en nettoförlust för utvecklingsländerna på mer än 17 miljarder euro. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är ytterst oroat över att vissa medlemsstater skjuter upp ökningar av det offentliga utvecklingsbiståndet, vilket leder till en nettoförlust för utvecklingsländerna på mer än 17 miljarder euro.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att några medlemsstater har tagit fram bindande, fleråriga tidsplaner för att öka nivåerna av offentligt utvecklingsbistånd i syfte att nå FN målet på 0,7 procent till 2015. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort detta att redovisa sina fleråriga tidsplaner så snart som möjligt och betonar att medlemsstaterna bör anta dessa tidsplaner före den ovannämnda internationella uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering som ska hållas i Doha och uppfylla sina åtaganden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att några medlemsstater har tagit fram bindande, fleråriga tidsplaner för att öka nivåerna av offentligt utvecklingsbistånd i syfte att nå FN målet på 0,7 procent till 2015. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort detta att redovisa sina fleråriga tidsplaner så snart som möjligt och betonar att medlemsstaterna bör anta dessa tidsplaner före den ovannämnda internationella uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering som ska hållas i Doha och uppfylla sina åtaganden.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att minskningarna av de rapporterade biståndsnivåerna 2007 i vissa fall beror på en artificiell ökning av siffrorna för 2006 till följd av att skuldlättnader har räknats med, och uppmanar medlemsstaterna att öka nivåerna av offentligt utvecklingsbistånd på ett hållbart sätt genom att koncentrera sig på siffror där skuldlättnader inte är medräknade. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att minskningarna av de rapporterade biståndsnivåerna 2007 i vissa fall beror på en artificiell ökning av siffrorna för 2006 till följd av att skuldlättnader har räknats med, och uppmanar medlemsstaterna att öka nivåerna av offentligt utvecklingsbistånd på ett hållbart sätt genom att koncentrera sig på siffror där skuldlättnader inte är medräknade.

| 15. | Europaparlamentet anser att skillnaden mellan de många utfästelserna om ökat finansiellt bistånd och de avsevärt lägre belopp som verkligen betalas ut är fullständigt oacceptabel och är bekymrat över att vissa medlemsstater uppvisar biståndströtthet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att skillnaden mellan de många utfästelserna om ökat finansiellt bistånd och de avsevärt lägre belopp som verkligen betalas ut är fullständigt oacceptabel och är bekymrat över att vissa medlemsstater uppvisar biståndströtthet.

| 16. | Europaparlamentet betonar att samråd med partnerregeringar, nationella parlament och det civila samhällets organisationer är avgörande när man fattar beslut om det offentliga utvecklingsbiståndets omfattning och ändamål. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att samråd med partnerregeringar, nationella parlament och det civila samhällets organisationer är avgörande när man fattar beslut om det offentliga utvecklingsbiståndets omfattning och ändamål.

De finansiella flödenas snabbhet, flexibilitet, förutsägbarhet och hållbarhet

| 17. | Europaparlamentet betonar att bistånd måste ges i rätt tid och uttrycker sitt missnöje över de onödiga förseningarna i utbetalningarna av bistånd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att bistånd måste ges i rätt tid och uttrycker sitt missnöje över de onödiga förseningarna i utbetalningarna av bistånd.

| 18. | Europaparlamentet betonar behovet av att balansera flexibiliteten i utbetalningarna av samarbetsmedel för att bemöta föränderliga omständigheter som ökande livsmedelspriser, och understryker att förutsägbarhet i finansieringen är ett absolut nödvändigt krav för att partnerländerna ska kunna planera för hållbar utveckling och anpassa sig till och lindra effekterna av klimatförändringen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar behovet av att balansera flexibiliteten i utbetalningarna av samarbetsmedel för att bemöta föränderliga omständigheter som ökande livsmedelspriser, och understryker att förutsägbarhet i finansieringen är ett absolut nödvändigt krav för att partnerländerna ska kunna planera för hållbar utveckling och anpassa sig till och lindra effekterna av klimatförändringen.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser med eftertryck ett tydligt åtagande om att följa principen om ansvarsfull utlåning och finansiering för att göra utlåning och finansiering hållbara inom den ekonomiska och ekologiska utvecklingen, tillsammans och i linje med de så kallade ekvatorprinciperna. Parlamentet uppmanar kommissionen att delta i arbetet för att fastställa sådana principer och att inom ramen för de internationella forumen verka bindande åtgärder och genomföra dem så att de även täcker nya utvecklingsaktörer från de offentliga och privata sektorerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser med eftertryck ett tydligt åtagande om att följa principen om ansvarsfull utlåning och finansiering för att göra utlåning och finansiering hållbara inom den ekonomiska och ekologiska utvecklingen, tillsammans och i linje med de så kallade ekvatorprinciperna. Parlamentet uppmanar kommissionen att delta i arbetet för att fastställa sådana principer och att inom ramen för de internationella forumen verka bindande åtgärder och genomföra dem så att de även täcker nya utvecklingsaktörer från de offentliga och privata sektorerna.

Skulder och kapitalflykt

| 20. | Europaparlamentet stöder helhjärtat utvecklingsländernas insatser för att skapa långsiktig hållbarhet i skulderna och genomföra HIPC-initiativet (initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder), som är av central vikt om det ska vara möjligt att nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar emellertid att skuldlättnadsplanerna utesluter många länder för vilka skulder ändå är ett hinder för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet insisterar på en omedelbar internationell debatt om att utsträcka minskningen av de internationella åtgärderna till flera skuldsatta länder som i detta nu inte omfattas av HIPC-initiativet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder helhjärtat utvecklingsländernas insatser för att skapa långsiktig hållbarhet i skulderna och genomföra HIPC-initiativet (initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder), som är av central vikt om det ska vara möjligt att nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar emellertid att skuldlättnadsplanerna utesluter många länder för vilka skulder ändå är ett hinder för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet insisterar på en omedelbar internationell debatt om att utsträcka minskningen av de internationella åtgärderna till flera skuldsatta länder som i detta nu inte omfattas av HIPC-initiativet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla frågan om oetiska och ogiltiga skulder, vilket innebär skulder som har orsakats av oansvarig, egennyttig, vårdslös eller orättvis utlåning, och principerna om ansvarsfull finansiering i bilaterala och multilaterala förhandlingar om skuldlättnader. Parlamentet välkomnar kommissionens uppmaning om åtgärder för att begränsa kommersiella kreditgivares rättigheter samt återbetalning av s.k. ”blodsugarmedel” vid rättstvister. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla frågan om oetiska och ogiltiga skulder, vilket innebär skulder som har orsakats av oansvarig, egennyttig, vårdslös eller orättvis utlåning, och principerna om ansvarsfull finansiering i bilaterala och multilaterala förhandlingar om skuldlättnader. Parlamentet välkomnar kommissionens uppmaning om åtgärder för att begränsa kommersiella kreditgivares rättigheter samt återbetalning av s.k. ”blodsugarmedel” vid rättstvister.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ansluta sig till ramen för hållbara skuldbördor och verka för att man vid dess utveckling tar hänsyn till ett lands inhemska skuld och finansiella behov. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att erkänna att kreditgivarens ansvar inte bara inbegriper efterlevnad av hållbarhetsramen, utan också innebär att






  — | ta hänsyn till sårbarheten för externa chocker hos de länder som lånar pengar, och i sådana fall göra det möjligt att vänta med återbetalning eller minska återbetalningen, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ansluta sig till ramen för hållbara skuldbördor och verka för att man vid dess utveckling tar hänsyn till ett lands inhemska skuld och finansiella behov. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att erkänna att kreditgivarens ansvar inte bara inbegriper efterlevnad av hållbarhetsramen, utan också innebär att

—

ta hänsyn till sårbarheten för externa chocker hos de länder som lånar pengar, och i sådana fall göra det möjligt att vänta med återbetalning eller minska återbetalningen,

| — | ta med krav på öppenhet, för båda parter, vid låneavtal, |
| --- | --- |

—

ta med krav på öppenhet, för båda parter, vid låneavtal,

| — | vara mer vaksam för att se till att utlåningen inte bidrar till brott mot de mänskliga rättigheterna eller ökad korruption. |
| --- | --- |

—

vara mer vaksam för att se till att utlåningen inte bidrar till brott mot de mänskliga rättigheterna eller ökad korruption.

| 23. | Parlamentet uppmanar EU att främja internationella insatser som syftar till att inrätta någon form av internationella insolvensförfaranden eller rättvisa och öppna medlingsförfaranden för att effektivt och rättvist kunna hantera eventuella framtida skuldkriser. |
| --- | --- |

23.

Parlamentet uppmanar EU att främja internationella insatser som syftar till att inrätta någon form av internationella insolvensförfaranden eller rättvisa och öppna medlingsförfaranden för att effektivt och rättvist kunna hantera eventuella framtida skuldkriser.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte mer betonar mobiliseringen av interna resurser för att finansiera utvecklingen, eftersom dessa källor ger utvecklingsländerna större självständighet. Parlamentet uppmanar staterna att till fullo delta i utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ och att verka för att detta stärkts. Kommissionen uppmanas att be IASB (Accounting Standard Board) att i de internationella redovisningsnormerna inkludera ett landsvis rapporteringskrav om multinationella företags verksamhet inom alla sektorer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte mer betonar mobiliseringen av interna resurser för att finansiera utvecklingen, eftersom dessa källor ger utvecklingsländerna större självständighet. Parlamentet uppmanar staterna att till fullo delta i utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ och att verka för att detta stärkts. Kommissionen uppmanas att be IASB (Accounting Standard Board) att i de internationella redovisningsnormerna inkludera ett landsvis rapporteringskrav om multinationella företags verksamhet inom alla sektorer.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande om biståndseffektivitet (KOM(2008)0177) inte innehåller några hänvisningar till kapitalflykt som en riskfaktor för utvecklingsländernas ekonomier. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att kapitalflykt allvarligt skadar utvecklingen av hållbara ekonomiska system i utvecklingsländerna och påpekar att skattebedrägerier varje år kostar utvecklingsländerna mer än vad de mottar i offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa åtgärder för att förhindra kapitalflykt i sin politik, vilket begärs i Monterreyöverenskommelsen, inklusive en uppriktig analys av orsakerna till kapitalflykt, med målet att stänga skatteparadis, av vilka vissa finns inom EU eller verkar i nära samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande om biståndseffektivitet (KOM(2008)0177) inte innehåller några hänvisningar till kapitalflykt som en riskfaktor för utvecklingsländernas ekonomier. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att kapitalflykt allvarligt skadar utvecklingen av hållbara ekonomiska system i utvecklingsländerna och påpekar att skattebedrägerier varje år kostar utvecklingsländerna mer än vad de mottar i offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa åtgärder för att förhindra kapitalflykt i sin politik, vilket begärs i Monterreyöverenskommelsen, inklusive en uppriktig analys av orsakerna till kapitalflykt, med målet att stänga skatteparadis, av vilka vissa finns inom EU eller verkar i nära samarbete med medlemsstaterna.

| 26. | Europaparlamentet noterar särskilt att den olagliga delen i denna kapitalflykt enligt Världsbanken uppgår till 1 000 av 1 600 miljarder US dollar varje år, av vilket hälften kommer från utvecklingsländerna. Parlamentet välkomnar de internationella insatserna för frysning och återbetalning av stulna tillgångar och ber de medlemsstater som inte har gjort detta att ratificera FN:s konvention mot korruption. Parlamentet beklagar att liknande insatser inte görs för att bekämpa skattebedrägerier och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en global utvidgning av principen om automatiskt utbyte av skatteinformation, att verka för att uppförandekoden för skattebedrägeri som för närvarande upprättas av FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) bifogas Dohadeklarationen och att stödja omformningen av FN:s Expertkommitté för internationellt samarbete beträffande skattefrågor till ett verkligt mellanstatligt organ med ytterligare resurser, med ansvar för att parallellt med OECD bedriva en internationell kamp mot skattebedrägeri. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar särskilt att den olagliga delen i denna kapitalflykt enligt Världsbanken uppgår till 1 000 av 1 600 miljarder US dollar varje år, av vilket hälften kommer från utvecklingsländerna. Parlamentet välkomnar de internationella insatserna för frysning och återbetalning av stulna tillgångar och ber de medlemsstater som inte har gjort detta att ratificera FN:s konvention mot korruption. Parlamentet beklagar att liknande insatser inte görs för att bekämpa skattebedrägerier och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en global utvidgning av principen om automatiskt utbyte av skatteinformation, att verka för att uppförandekoden för skattebedrägeri som för närvarande upprättas av FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) bifogas Dohadeklarationen och att stödja omformningen av FN:s Expertkommitté för internationellt samarbete beträffande skattefrågor till ett verkligt mellanstatligt organ med ytterligare resurser, med ansvar för att parallellt med OECD bedriva en internationell kamp mot skattebedrägeri.

Innovativa finansieringsmekanismer

| 27. | Europaparlamentet välkomnar de förslag om innovativa finansieringsmekanismer som lagts fram av medlemsstaterna och uppmanar kommissionen att granska dessa förslag mot bakgrund av riktmärkena för praktisk genomförbarhet, hållbarhet, additionalitet, transaktionskostnader och effektivitet. Parlamentet efterlyser finansieringsmekanismer och instrument som ger upphov till nya medel och inte riskerar framtida finansiella flöden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar de förslag om innovativa finansieringsmekanismer som lagts fram av medlemsstaterna och uppmanar kommissionen att granska dessa förslag mot bakgrund av riktmärkena för praktisk genomförbarhet, hållbarhet, additionalitet, transaktionskostnader och effektivitet. Parlamentet efterlyser finansieringsmekanismer och instrument som ger upphov till nya medel och inte riskerar framtida finansiella flöden.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser finansiella mekanismer och instrument som omfattar åtgärder för att öka effekterna av privata medel enligt Monterreyöverenskommelsen och utveckla kreditgarantier. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet efterlyser finansiella mekanismer och instrument som omfattar åtgärder för att öka effekterna av privata medel enligt Monterreyöverenskommelsen och utveckla kreditgarantier.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftigt öka finansieringen av anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i fråga om klimatförändringar i utvecklingsländerna, särskilt för den globala klimatförändringsalliansen. Parlamentet betonar det akuta behovet av finansiering utöver aktuella offentliga biståndsflöden, eftersom det offentliga utvecklingsbiståndet i sig inte bör utgöra ett stöd för anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i fråga om klimatförändringar i utvecklingsländer. Parlamentet betonar att innovativa finansieringsmekanismer brådskande bör utvecklas i detta syfte, såsom skatter på flyg och oljehandel samt genom att öronmärka auktionsintäkter från EU:s system för utsläppshandel. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftigt öka finansieringen av anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i fråga om klimatförändringar i utvecklingsländerna, särskilt för den globala klimatförändringsalliansen. Parlamentet betonar det akuta behovet av finansiering utöver aktuella offentliga biståndsflöden, eftersom det offentliga utvecklingsbiståndet i sig inte bör utgöra ett stöd för anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i fråga om klimatförändringar i utvecklingsländer. Parlamentet betonar att innovativa finansieringsmekanismer brådskande bör utvecklas i detta syfte, såsom skatter på flyg och oljehandel samt genom att öronmärka auktionsintäkter från EU:s system för utsläppshandel.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att inrätta en global klimatfinansieringsmekanism, som grundas på principen om förhandstilldelning av bidrag för finansiella anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i utvecklingsländer. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att göra konkreta finansiella åtaganden för att brådskande genomföra förslaget. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att inrätta en global klimatfinansieringsmekanism, som grundas på principen om förhandstilldelning av bidrag för finansiella anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i utvecklingsländer. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att göra konkreta finansiella åtaganden för att brådskande genomföra förslaget.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öronmärka åtminstone 25 procent av framtida auktionsintäkter från EU:s system för utsläppshandel för att finansiera anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i fråga om klimatförändringar i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öronmärka åtminstone 25 procent av framtida auktionsintäkter från EU:s system för utsläppshandel för att finansiera anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder i fråga om klimatförändringar i utvecklingsländer.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra småföretagares och småjordbrukares tillgång till finansiering som ett hjälpmedel för att öka livsmedelsproduktionen och utforma en hållbar lösning på livsmedelskrisen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra småföretagares och småjordbrukares tillgång till finansiering som ett hjälpmedel för att öka livsmedelsproduktionen och utforma en hållbar lösning på livsmedelskrisen.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) att undersöka möjligheterna att omedelbart inrätta en garantifond till stöd för mikrokreditprogram och riskgarderingsprogram som väl motsvarar de lokala livsmedelsproducenternas behov i fattigare utvecklingsländer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) att undersöka möjligheterna att omedelbart inrätta en garantifond till stöd för mikrokreditprogram och riskgarderingsprogram som väl motsvarar de lokala livsmedelsproducenternas behov i fattigare utvecklingsländer.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar det förslag om att inrätta en genusfond med flera givare som lagts fram av FN och skulle förvaltas av FN:s utvecklingsfond för kvinnor, UNIFEM, med syfte att främja och finansiera politik för jämställdhet mellan kvinnor och män i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka och stödja detta internationella initiativ. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar det förslag om att inrätta en genusfond med flera givare som lagts fram av FN och skulle förvaltas av FN:s utvecklingsfond för kvinnor, UNIFEM, med syfte att främja och finansiera politik för jämställdhet mellan kvinnor och män i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka och stödja detta internationella initiativ.

| 35. | Europaparlamentet anser att insatserna för att främja utvecklingen av finansiella tjänster måste ökas, med tanke på att banksektorn har förutsättningar att kunna frigöra lokal finansiering för utveckling och att en stabil sektor för finansiella tjänster är bästa sättet att bekämpa kapitalflykt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att insatserna för att främja utvecklingen av finansiella tjänster måste ökas, med tanke på att banksektorn har förutsättningar att kunna frigöra lokal finansiering för utveckling och att en stabil sektor för finansiella tjänster är bästa sättet att bekämpa kapitalflykt.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att till fullo inse den enorma potentialen i inkomster från naturresurser. I detta avseende är det avgörande att råvaruindustrier är öppna för insyn. Samtidigt som utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ och Kimberleyprocessen är steg i rätt riktning, behöver mycket mer göras för att uppmuntra en öppen förvaltning av råvaruindustrier och deras inkomster. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att till fullo inse den enorma potentialen i inkomster från naturresurser. I detta avseende är det avgörande att råvaruindustrier är öppna för insyn. Samtidigt som utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ och Kimberleyprocessen är steg i rätt riktning, behöver mycket mer göras för att uppmuntra en öppen förvaltning av råvaruindustrier och deras inkomster.

Reform av de internationella systemen

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inbegripa Europeiska utvecklingsfonden i EU:s budget vid halvtidsöversynen 2008–2009 för att öka den demokratiska legitimiteten av en viktig del av EU:s utvecklingspolitik och dess budget. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inbegripa Europeiska utvecklingsfonden i EU:s budget vid halvtidsöversynen 2008–2009 för att öka den demokratiska legitimiteten av en viktig del av EU:s utvecklingspolitik och dess budget.

| 38. | Europaparlamentet noterar det första steget, som togs i april 2008, mot en bättre representation för utvecklingsländerna inom Internationella valutafonden (IMF). Parlamentet beklagar att ett välståndsbaserat tänkande fortsätter att styra uppdelningen av rösträtter i IMF. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att meddela sitt intresse för beslutsfattande med dubbel majoritet (aktieägare/stater) inom den ansvariga institutionen för internationell finansiell stabilitet – IMF. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar det första steget, som togs i april 2008, mot en bättre representation för utvecklingsländerna inom Internationella valutafonden (IMF). Parlamentet beklagar att ett välståndsbaserat tänkande fortsätter att styra uppdelningen av rösträtter i IMF. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att meddela sitt intresse för beslutsfattande med dubbel majoritet (aktieägare/stater) inom den ansvariga institutionen för internationell finansiell stabilitet – IMF.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja det tillfälle som erbjuds i och med den internationella uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering, som ska hållas i Doha, för att lägga fram en gemensam EU-ståndpunkt om utveckling för att nå millennieutvecklingsmålen genom en hållbar strategi. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja det tillfälle som erbjuds i och med den internationella uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering, som ska hållas i Doha, för att lägga fram en gemensam EU-ståndpunkt om utveckling för att nå millennieutvecklingsmålen genom en hållbar strategi.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en snabb och ambitiös reform av Världsbanken så att de som berörs mest direkt av dess program blir bättre företrädda. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en snabb och ambitiös reform av Världsbanken så att de som berörs mest direkt av dess program blir bättre företrädda.

*

* *

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och ordförandena för Världshandelsorganisationen (WTO), Internationella valutafonden (IMF), Världsbanksgruppen och Ecosoc. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och ordförandena för Världshandelsorganisationen (WTO), Internationella valutafonden (IMF), Världsbanksgruppen och Ecosoc.

---

(1)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 164.

(2)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 315.

(3)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0237.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/7

---

Tisdag 23 september 2008Resultattavlan för den inre marknaden

P6_TA(2008)0421

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om resultattavlan för den inre marknaden (2008/2056(INI))

2010/C 8 E/02

Europaparlamentet utfärdar följande resolution

med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden nr 16 a av den 14 februari 2008 (SEK(2008)0076),

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden: undanröjande av hinder och ineffektivitet genom bättre genomförande och verkställighet (1),

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724) av den 20 november 2007,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (2),

med beaktande av meddelande från kommissionen med titeln ”Den andra strategiska översynen av programmet ’Bättre lagstiftning’ i Europeiska unionen” (KOM(2008)0032) av den 30 januari 2008,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 8–9 mars 2007 i vilka det uttrycker stöd för åtgärdsprogrammet för minskning av de administrativa bördorna i EU, fastställer ett EU-mål på en 25-procentig minskning av de administrativa bördorna och uppmanar medlemsstaterna att fastsälla motsvarande mål på nationell nivå,

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Implementing the new methodology for product market and sector monitoring: Results of a first sector screening” (Genomförande av en ny metod för övervakning av marknader och sektorer för produkter: resultat av en första sektorsgranskning) – Åtföljande dokument till kommissionens meddelande – En inre marknad för framtidens Europa (SEK(2007)1517) av den 20 november 2007,

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Instruments for a modernised single market policy” (Instrument för en moderniserad politik för den inre marknaden) – Åtföljande dokument till kommissionens meddelande – En inre marknad för framtidens Europa (SEK(2007)1518) av den 20 november 2007,

med beaktandet av kommissionens meddelande ”Övervakning av den inre marknadens konsekvenser för konsumenten: resultattavlan för konsumentmarknaderna” (KOM(2008)0031) av den 29 januari 2008,

med beaktande av slutsatserna från rådets (konkurrenskraft, inre marknaden, industri och forskning) möte den 25 februari 2008 om översynen av den inre marknaden 2007,

med beaktandet av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0272/2008), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av resultattavlan för den inre marknaden, som bidrar till att minska underskottet vad gäller införlivandet. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av resultattavlan för den inre marknaden, som bidrar till att minska underskottet vad gäller införlivandet.

| B. | Alla medlemsstater har en rättslig skyldighet att införliva alla direktiv för den inre marknaden inom de tidsfrister som fastställts. |
| --- | --- |

B.

Alla medlemsstater har en rättslig skyldighet att införliva alla direktiv för den inre marknaden inom de tidsfrister som fastställts.

| C. | Resultattavlan syftar främst till att få medlemsstaterna att se till att införlivandet sker i rätt tid. |
| --- | --- |

C.

Resultattavlan syftar främst till att få medlemsstaterna att se till att införlivandet sker i rätt tid.

| D. | Det aktuella underskottet på 1,2 procent ligger under det framtida mål på 1,0 procent som stats- och regeringscheferna enades om 2007. |
| --- | --- |

D.

Det aktuella underskottet på 1,2 procent ligger under det framtida mål på 1,0 procent som stats- och regeringscheferna enades om 2007.

| E. | Splittringsfaktorn är 8 procent, vilket innebär att 124 direktiv inte har införlivats i åtminstone en medlemsstat. |
| --- | --- |

E.

Splittringsfaktorn är 8 procent, vilket innebär att 124 direktiv inte har införlivats i åtminstone en medlemsstat.

| F. | Graden av införlivande skiljer sig mellan olika medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Graden av införlivande skiljer sig mellan olika medlemsstater.

| G. | Även om ett direktiv snabbt har införlivats på ett korrekt sätt är det inte givet att det får avsedd verkan, särskilt om genomförandet leder till situationer av rättsosäkerhet som blir föremål för förfaranden inför EG-domstolen och som inverkar menligt på den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

G.

Även om ett direktiv snabbt har införlivats på ett korrekt sätt är det inte givet att det får avsedd verkan, särskilt om genomförandet leder till situationer av rättsosäkerhet som blir föremål för förfaranden inför EG-domstolen och som inverkar menligt på den inre marknadens funktion.

| H. | Antalet pågående överträdelseförfaranden är fortfarande mycket högt och många av överträdelserna gäller underlåtenhet att införliva eller felaktigt införlivande. |
| --- | --- |

H.

Antalet pågående överträdelseförfaranden är fortfarande mycket högt och många av överträdelserna gäller underlåtenhet att införliva eller felaktigt införlivande.

| I. | Otillbörliga fördelar kan uppnås genom att vissa direktiv kringgås, inte införlivas eller införlivas på ett felaktigt sätt. |
| --- | --- |

I.

Otillbörliga fördelar kan uppnås genom att vissa direktiv kringgås, inte införlivas eller införlivas på ett felaktigt sätt.

| J. | Genomförandet av direktiven om den inre marknaden är avgörande för att man ska kunna uppfylla strategin för en hållbar utveckling från Lissabon och Göteborg. |
| --- | --- |

J.

Genomförandet av direktiven om den inre marknaden är avgörande för att man ska kunna uppfylla strategin för en hållbar utveckling från Lissabon och Göteborg.

| K. | Det tar i genomsnitt mer än 20 månader att väcka talan om överträdelse vid EG-domstolen. |
| --- | --- |

K.

Det tar i genomsnitt mer än 20 månader att väcka talan om överträdelse vid EG-domstolen.

| L. | Vissa medlemsstater respekterar inte EG-domstolens domar i överträdelseärenden, till ytterligare skada för den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

L.

Vissa medlemsstater respekterar inte EG-domstolens domar i överträdelseärenden, till ytterligare skada för den inre marknadens funktion.

| M. | Den administrativa bördan är alltför betungande i medlemsstaterna vilket är en följd av både nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

M.

Den administrativa bördan är alltför betungande i medlemsstaterna vilket är en följd av både nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning.

Genomförande – grunden för den inre marknaden

| 1. | Europaparlamentet betonar att genomförande i rätt tid, korrekt införlivande och korrekt tillämpning av direktiven om den inre marknaden är en förutsättning för att den inre marknaden ska fungera effektivt. Det har också konsekvenser för konkurrenskraften och för den ekonomiska och sociala balansen inom EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att genomförande i rätt tid, korrekt införlivande och korrekt tillämpning av direktiven om den inre marknaden är en förutsättning för att den inre marknaden ska fungera effektivt. Det har också konsekvenser för konkurrenskraften och för den ekonomiska och sociala balansen inom EU.

| 2. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med egenansvar över den inre marknaden på såväl lokal och regional som nationell nivå. Parlamentet betonar kommissionens roll när det gäller att främja partnerskap i det politiska arbetet mot detta mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med egenansvar över den inre marknaden på såväl lokal och regional som nationell nivå. Parlamentet betonar kommissionens roll när det gäller att främja partnerskap i det politiska arbetet mot detta mål.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att målet för införlivandeunderskottet är satt till 1,0 procent från 2009 och uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta åtgärder för att nå detta mål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att målet för införlivandeunderskottet är satt till 1,0 procent från 2009 och uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta åtgärder för att nå detta mål.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som har ett särskilt högt underskott att vidta omedelbara åtgärder och uppmanar med kraft kommissionen att ha ett nära samarbete med dessa stater för att förbättra situationen. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har visat att det är möjligt att markant och snabbt minska underskottet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som har ett särskilt högt underskott att vidta omedelbara åtgärder och uppmanar med kraft kommissionen att ha ett nära samarbete med dessa stater för att förbättra situationen. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har visat att det är möjligt att markant och snabbt minska underskottet.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna och kommissionen snarast måste ta itu med den höga splittringsfaktorn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna och kommissionen snarast måste ta itu med den höga splittringsfaktorn.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna ibland lägger till ytterligare krav när de införlivar direktiv i den nationella lagstiftningen. Parlamentet anser att sådan praxis (s.k. ”gold-plating”) motverkar den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna ibland lägger till ytterligare krav när de införlivar direktiv i den nationella lagstiftningen. Parlamentet anser att sådan praxis (s.k. ”gold-plating”) motverkar den inre marknadens funktion.

| 7. | Europaparlamentet anser att en stark, öppen och konkurrensutsatt inre marknad utgör en väsentlig del av EU:s svar på globaliseringens utmaningar genom att den främjar det europeiska näringslivets konkurrenskraft, stärker incitamenten för utländska investeringar och säkerställer konsumenternas rättigheter inom EU. Den yttre dimensionen bör beaktas av kommissionen när den tar nya initiativ för den inre marknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en stark, öppen och konkurrensutsatt inre marknad utgör en väsentlig del av EU:s svar på globaliseringens utmaningar genom att den främjar det europeiska näringslivets konkurrenskraft, stärker incitamenten för utländska investeringar och säkerställer konsumenternas rättigheter inom EU. Den yttre dimensionen bör beaktas av kommissionen när den tar nya initiativ för den inre marknaden.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att i en öppen och konkurrensutsatt inre marknad krävs mer målinriktade och ändamålsenliga verktyg för att förbättra kampen mot förfalskningar och piratkopiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att i en öppen och konkurrensutsatt inre marknad krävs mer målinriktade och ändamålsenliga verktyg för att förbättra kampen mot förfalskningar och piratkopiering.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast se till att direktiven om den inre marknaden införlivas och tillämpas korrekt genom att använda befintliga riktlinjer och bästa praxis. Parlamentet anser att mer ändamålsenliga verktyg snarast bör utvecklas för att hantera underskottet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast se till att direktiven om den inre marknaden införlivas och tillämpas korrekt genom att använda befintliga riktlinjer och bästa praxis. Parlamentet anser att mer ändamålsenliga verktyg snarast bör utvecklas för att hantera underskottet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda förfarandet för att lösa tvister i ett tidigt stadium och att uppmärksamma de överträdelser som kan komma att få de allvarligaste följderna för unionsmedborgare. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att sammanställa en förteckning över de överträdelseförfaranden som inletts med EG-domstolen i syfte att ge detaljerad kännedom om överträdelserna i fråga. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda förfarandet för att lösa tvister i ett tidigt stadium och att uppmärksamma de överträdelser som kan komma att få de allvarligaste följderna för unionsmedborgare. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att sammanställa en förteckning över de överträdelseförfaranden som inletts med EG-domstolen i syfte att ge detaljerad kännedom om överträdelserna i fråga.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sina skyldigheter i enlighet med EG-domstolens avgöranden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sina skyldigheter i enlighet med EG-domstolens avgöranden.

Utveckling av resultattavlan som ett verktyg för politiskt beslutsfattande

| 12. | Europaparlamentet anser att resultattavlan, trots att den främst bör syfta till att uppmuntra korrekt införlivande i rätt tid, kan vidareutvecklas som ett verktyg till stöd för politiska beslutsfattare för att de ska kunna identifiera hinder och precisera var nya initiativ behövs. Parlamentet uppmanar kommissionen att bredda och fördjupa den information och de indikatorer som resultattavlan innefattar, bland annat i fråga om kvalitet, arbetstagarnas sociala villkor och miljö- och klimatpåverkan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att resultattavlan, trots att den främst bör syfta till att uppmuntra korrekt införlivande i rätt tid, kan vidareutvecklas som ett verktyg till stöd för politiska beslutsfattare för att de ska kunna identifiera hinder och precisera var nya initiativ behövs. Parlamentet uppmanar kommissionen att bredda och fördjupa den information och de indikatorer som resultattavlan innefattar, bland annat i fråga om kvalitet, arbetstagarnas sociala villkor och miljö- och klimatpåverkan.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att foga en lättbegriplig sammanfattning till framtida resultattavlor för att göra dem mer tillgängliga för medborgarna och andra intresserade parter. Parlamentet uppmuntrar berörda organ inom EU och nationella organ att offentliggöra resultattavlan på sina webbplatser och att ta ytterligare steg för att uppmuntra medierna att uppmärksamma resultattavlan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att foga en lättbegriplig sammanfattning till framtida resultattavlor för att göra dem mer tillgängliga för medborgarna och andra intresserade parter. Parlamentet uppmuntrar berörda organ inom EU och nationella organ att offentliggöra resultattavlan på sina webbplatser och att ta ytterligare steg för att uppmuntra medierna att uppmärksamma resultattavlan.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att resultattavlan inte ger information om direktiv som inte har införlivats. Parlamentet anser att vissa direktiv, till exempel Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (3), är viktigare än andra för att den inre marknaden ska fungera effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga indikatorer som bättre speglar de olika direktivens relativa betydelse för näringslivet och medborgarna inom olika sektorer. Parlamentet anser att konsekvensbedömningar som utförs av kommissionen kan vara användbara i detta sammanhang. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att resultattavlan inte ger information om direktiv som inte har införlivats. Parlamentet anser att vissa direktiv, till exempel Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (3), är viktigare än andra för att den inre marknaden ska fungera effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga indikatorer som bättre speglar de olika direktivens relativa betydelse för näringslivet och medborgarna inom olika sektorer. Parlamentet anser att konsekvensbedömningar som utförs av kommissionen kan vara användbara i detta sammanhang.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att kvaliteten på gemenskapens lagstiftning och dess tillämpning spelar en viktig roll för att den inre marknaden ska kunna fungera korrekt, och att antalet mål som EG-domstolen har att behandla i ärenden som rör otydliga bestämmelser och felaktig tillämpning av den sekundära lagstiftningen visar på behovet på att utarbeta mer exakt gemenskapslagstiftning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i resultattavlan införa indikatorer på antalet förfaranden vid EG-domstolen som rör kvaliteten på sekundärlagstiftning liksom felaktigt genomförande av denna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att kvaliteten på gemenskapens lagstiftning och dess tillämpning spelar en viktig roll för att den inre marknaden ska kunna fungera korrekt, och att antalet mål som EG-domstolen har att behandla i ärenden som rör otydliga bestämmelser och felaktig tillämpning av den sekundära lagstiftningen visar på behovet på att utarbeta mer exakt gemenskapslagstiftning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i resultattavlan införa indikatorer på antalet förfaranden vid EG-domstolen som rör kvaliteten på sekundärlagstiftning liksom felaktigt genomförande av denna.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa en mer systematisk strategi för att kontrollera hur viktiga marknader för varor och tjänster fungerar, för att upptäcka marknadsmisslyckanden och främja effektivare politiska instrument. Parlamentet anser därför att man bör inkludera mer sektorsspecifik och medlemsstatsspecifik information samt exakta uppgifter i resultattavlan. Parlamentet efterlyser även indikatorer som gäller gränsöverskridande aspekter av offentlig upphandling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa en mer systematisk strategi för att kontrollera hur viktiga marknader för varor och tjänster fungerar, för att upptäcka marknadsmisslyckanden och främja effektivare politiska instrument. Parlamentet anser därför att man bör inkludera mer sektorsspecifik och medlemsstatsspecifik information samt exakta uppgifter i resultattavlan. Parlamentet efterlyser även indikatorer som gäller gränsöverskridande aspekter av offentlig upphandling.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning säkerställa att alla dess förslag till direktiv innehåller en särskild bestämmelse som ålägger medlemsstaterna att upprätta egna tabeller som visar sambandet mellan direktivet i fråga och införlivandeåtgärderna samt att översända dessa tabeller till kommissionen. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att medlemsstaterna urvattnar kommissionens och parlamentets ansträngningar för att skapa större insyn genom att motsätta sig denna artikel eller inkludera den som ett icke-bindande skäl. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning säkerställa att alla dess förslag till direktiv innehåller en särskild bestämmelse som ålägger medlemsstaterna att upprätta egna tabeller som visar sambandet mellan direktivet i fråga och införlivandeåtgärderna samt att översända dessa tabeller till kommissionen. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att medlemsstaterna urvattnar kommissionens och parlamentets ansträngningar för att skapa större insyn genom att motsätta sig denna artikel eller inkludera den som ett icke-bindande skäl.

| 18. | Europaparlamentet anser att uppfyllandet av strategin för en hållbar utveckling från Lissabon och Göteborg är en politisk prioritering och betonar särskilt vikten av att genomföra de direktiv som är nödvändiga för detta. Parlamentet uppmanar rådet att ge inre marknadsfrågor en framskjuten plats i den reviderade strategin för perioden efter 2010. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att uppfyllandet av strategin för en hållbar utveckling från Lissabon och Göteborg är en politisk prioritering och betonar särskilt vikten av att genomföra de direktiv som är nödvändiga för detta. Parlamentet uppmanar rådet att ge inre marknadsfrågor en framskjuten plats i den reviderade strategin för perioden efter 2010.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utveckla instrument som förbättrar inre marknadspolitiken och tillhörande verktyg genom att göra inre marknadspolitiken mer faktabaserad, målinriktad, decentraliserad och tillgänglig, och att förbättra informationen om denna politik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utveckla instrument som förbättrar inre marknadspolitiken och tillhörande verktyg genom att göra inre marknadspolitiken mer faktabaserad, målinriktad, decentraliserad och tillgänglig, och att förbättra informationen om denna politik.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom branschutredningar, enkäter bland företag, konsumentundersökningar eller andra medel, utvärdera kvaliteten och samstämmigheten i medlemsstaternas genomförande, för att garantera att lagstiftningen fungerar på ett verkningsfullt sätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom branschutredningar, enkäter bland företag, konsumentundersökningar eller andra medel, utvärdera kvaliteten och samstämmigheten i medlemsstaternas genomförande, för att garantera att lagstiftningen fungerar på ett verkningsfullt sätt.

| 21. | Europaparlamentet understryker att försenat och felaktigt genomförande berövar konsumenter och företag deras rättigheter, skadar EU:s ekonomi och undergräver förtroendet för den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram indikatorer för att mäta de kostnader som uppkommer för medborgare och näringslivet som en följd av försenat och felaktigt införlivande. Parlamentet uppmanar kommissionen vidare att ta fram indikatorer som speglar förhållandet mellan resultaten av införlivandet och de överträdelseförfaranden som inletts mot medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att försenat och felaktigt genomförande berövar konsumenter och företag deras rättigheter, skadar EU:s ekonomi och undergräver förtroendet för den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram indikatorer för att mäta de kostnader som uppkommer för medborgare och näringslivet som en följd av försenat och felaktigt införlivande. Parlamentet uppmanar kommissionen vidare att ta fram indikatorer som speglar förhållandet mellan resultaten av införlivandet och de överträdelseförfaranden som inletts mot medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att föreslå ytterligare initiativ för bättre lagstiftning, särskilt i fråga om att förbättra konsekvensbedömningen och minska den administrativa bördan, eftersom detta skulle bidra till att den inre marknaden fungerar mer effektivt. Parlamentet anser att det arbete som bedrivs inom dessa olika områden är sammanlänkade och måste utföras på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att föreslå ytterligare initiativ för bättre lagstiftning, särskilt i fråga om att förbättra konsekvensbedömningen och minska den administrativa bördan, eftersom detta skulle bidra till att den inre marknaden fungerar mer effektivt. Parlamentet anser att det arbete som bedrivs inom dessa olika områden är sammanlänkade och måste utföras på ett enhetligt sätt.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar målet att minska den administrativa bördan inom EU med 25 procent senast 2012. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå detta mål. Parlamentet anser att resultattavlan bör ge mått på de ansträngningar som görs och de resultat som uppnås i detta hänseende på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se över möjligheten att införa ett kapitel om detta i resultattavlan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar målet att minska den administrativa bördan inom EU med 25 procent senast 2012. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå detta mål. Parlamentet anser att resultattavlan bör ge mått på de ansträngningar som görs och de resultat som uppnås i detta hänseende på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se över möjligheten att införa ett kapitel om detta i resultattavlan.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att medborgarna fortfarande möter många hinder för den fria rörligheten inom den inre marknaden. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att 15 procent av Solvit-fallen under 2007 gällde frågor om fri rörlighet för personer och unionsmedborgarskap. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att öka sina ansträngningar för att säkra den fria rörligheten för personer. Parlamentet uppmanar särskilt medlemsstaterna att inrätta samordnade informationskontor (s.k. ”one-stop shops”) för att bistå människor med alla juridiska och praktiska frågor som kan uppstå vid förflyttningar inom den inre marknaden. Vidare uppmanas kommissionen att utveckla indikatorer för resultattavlan som anger mått på hinder för den fria rörligheten för personer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att medborgarna fortfarande möter många hinder för den fria rörligheten inom den inre marknaden. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att 15 procent av Solvit-fallen under 2007 gällde frågor om fri rörlighet för personer och unionsmedborgarskap. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att öka sina ansträngningar för att säkra den fria rörligheten för personer. Parlamentet uppmanar särskilt medlemsstaterna att inrätta samordnade informationskontor (s.k. ”one-stop shops”) för att bistå människor med alla juridiska och praktiska frågor som kan uppstå vid förflyttningar inom den inre marknaden. Vidare uppmanas kommissionen att utveckla indikatorer för resultattavlan som anger mått på hinder för den fria rörligheten för personer.

| 25. | Europaparlamentet upprepar målsättningen att få lagstiftningen om den inre marknaden att fungera bättre. Parlamentet anser att förbättrat genomförande även beror på utveckling av praktiskt samarbete och partnerskap mellan förvaltningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fördjupa arbetet med att utveckla system för utbyte av bästa praxis. Mängden av myndigheter på lokal, regional och nationell nivå gör att man aktivt måste främja och stödja administrativt samarbete och enklare administrativa rutiner. Parlamentet påpekar att informationssystemet för den inre marknaden kan spela en viktig roll i detta syfte. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar målsättningen att få lagstiftningen om den inre marknaden att fungera bättre. Parlamentet anser att förbättrat genomförande även beror på utveckling av praktiskt samarbete och partnerskap mellan förvaltningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fördjupa arbetet med att utveckla system för utbyte av bästa praxis. Mängden av myndigheter på lokal, regional och nationell nivå gör att man aktivt måste främja och stödja administrativt samarbete och enklare administrativa rutiner. Parlamentet påpekar att informationssystemet för den inre marknaden kan spela en viktig roll i detta syfte.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella center för den inre marknaden med uppgift att främja samordning, enklare rutiner och politisk insyn i deras arbete för att få den inre marknaden att fungera. Parlamentet understryker att dessa center bör inrättas inom ramen för befintliga enheter, exempelvis den gemensamma kontaktpunkt som finns i varje medlemsstat. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att tjänstemän på alla nivåer i den nationella förvaltningen får bättre praktisk kunskap om EU:s lagstiftning, för att se till att medborgare och företag inte möter onödiga bördor och hinder på grund av bristande kännedom om gällande regler. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella center för den inre marknaden med uppgift att främja samordning, enklare rutiner och politisk insyn i deras arbete för att få den inre marknaden att fungera. Parlamentet understryker att dessa center bör inrättas inom ramen för befintliga enheter, exempelvis den gemensamma kontaktpunkt som finns i varje medlemsstat. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att tjänstemän på alla nivåer i den nationella förvaltningen får bättre praktisk kunskap om EU:s lagstiftning, för att se till att medborgare och företag inte möter onödiga bördor och hinder på grund av bristande kännedom om gällande regler.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete för att inrätta partnerskap med medlemsstaterna i genomförandeprocessen genom arbetsgrupper, nätverk inom särskilda sektorer, möten med nationella experter och riktlinjer för genomförande. Parlamentet anser att kommissionens arbete med genomförandet av direktiv 2006/123/EG kommer att visa sig vara en framgång som förtjänar att upprepas i framtiden. Parlamentet understryker att parlamentet fortlöpande bör informeras om genomförandeprocesser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete för att inrätta partnerskap med medlemsstaterna i genomförandeprocessen genom arbetsgrupper, nätverk inom särskilda sektorer, möten med nationella experter och riktlinjer för genomförande. Parlamentet anser att kommissionens arbete med genomförandet av direktiv 2006/123/EG kommer att visa sig vara en framgång som förtjänar att upprepas i framtiden. Parlamentet understryker att parlamentet fortlöpande bör informeras om genomförandeprocesser.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att genomförandeproblem ofta upptäcks genom Solvit-nätverket. Parlamentet noterar med oro att Solvit-centren ofta är underbemannade och att den genomsnittliga behandlingstiden för ett ärende ligger på över tio veckor Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att Solvit-centren har tillräckligt med personal och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förbättra den administrativa effektiviteten för att i stor utsträckning förkorta handläggningstiden. Medlemsstaterna uppmanas vidare att anstränga sig ytterligare för att främja Solvit-nätverkets tjänster genom lämpliga informationskanaler och på så vis öka medborgarnas och företagens kännedom om Solvit. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att genomförandeproblem ofta upptäcks genom Solvit-nätverket. Parlamentet noterar med oro att Solvit-centren ofta är underbemannade och att den genomsnittliga behandlingstiden för ett ärende ligger på över tio veckor Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att Solvit-centren har tillräckligt med personal och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förbättra den administrativa effektiviteten för att i stor utsträckning förkorta handläggningstiden. Medlemsstaterna uppmanas vidare att anstränga sig ytterligare för att främja Solvit-nätverkets tjänster genom lämpliga informationskanaler och på så vis öka medborgarnas och företagens kännedom om Solvit.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att filtrera frågor och klagomål från företag och medborgare genom Solvit och andra stödtjänster för inremarknadsfrågor, för att se till att de omgående översänds till rätt administrativ enhet oavsett vilket nätverk de inkommit genom. Parlamentet understryker att erfarenheterna från Solvit bör beaktas vid beslutsfattande på nationell nivå och EU-nivå och att dessa vid behov bör ligga till grund för strukturella eller lagstiftningsmässiga ändringar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att filtrera frågor och klagomål från företag och medborgare genom Solvit och andra stödtjänster för inremarknadsfrågor, för att se till att de omgående översänds till rätt administrativ enhet oavsett vilket nätverk de inkommit genom. Parlamentet understryker att erfarenheterna från Solvit bör beaktas vid beslutsfattande på nationell nivå och EU-nivå och att dessa vid behov bör ligga till grund för strukturella eller lagstiftningsmässiga ändringar.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med parlamentet och rådets ordförandeskap hålla ett årligt forum för den inre marknaden med deltagande av medlemsstaterna och andra intressenter, för att uppnå ett tydligare åtagande om korrekt genomförande i rätt tid och för att tillhandahålla en arena för riktmärkning och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med parlamentet och rådets ordförandeskap hålla ett årligt forum för den inre marknaden med deltagande av medlemsstaterna och andra intressenter, för att uppnå ett tydligare åtagande om korrekt genomförande i rätt tid och för att tillhandahålla en arena för riktmärkning och utbyte av bästa praxis.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ge högre prioritet åt inremarknadsfrågor, antingen genom att skapa en ny rådskonstellation med ansvar för dessa frågor eller genom att ge dem högsta prioritet på dagordningen för den existerande rådskonstellationen (konkurrenskraft). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ge högre prioritet åt inremarknadsfrågor, antingen genom att skapa en ny rådskonstellation med ansvar för dessa frågor eller genom att ge dem högsta prioritet på dagordningen för den existerande rådskonstellationen (konkurrenskraft).

| 32. | Europaparlamentet påminner om sin ovan nämnda resolution om översynen av den inre marknaden, där parlamentet uppmanade kommissionen att inrätta ett ”inremarknadstest”. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att inrätta ett sådant test. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om sin ovan nämnda resolution om översynen av den inre marknaden, där parlamentet uppmanade kommissionen att inrätta ett ”inremarknadstest”. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att inrätta ett sådant test.

Den inre marknaden och resultattavlor för konsumentmarknaderna

| 33. | Europaparlamentet anser att resultattavlan för den inre marknaden och resultattavlan för konsumentmarknaderna båda främjar en förbättrad inre marknad till fördel för medborgare och konsumenter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att resultattavlan för den inre marknaden och resultattavlan för konsumentmarknaderna båda främjar en förbättrad inre marknad till fördel för medborgare och konsumenter.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att se till att informationen om den inre marknaden förbättras och anser att de två resultattavlorna är viktiga steg i denna riktning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att se till att informationen om den inre marknaden förbättras och anser att de två resultattavlorna är viktiga steg i denna riktning.

| 35. | Europaparlamentet understryker att de två resultattavlorna är sammankopplade och att det är viktigt att främja en samstämmig utveckling av dessa dokument. De har emellertid olika målgrupper och bör därför hållas åtskilda och ha olika uppsättningar indikatorer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att de två resultattavlorna är sammankopplade och att det är viktigt att främja en samstämmig utveckling av dessa dokument. De har emellertid olika målgrupper och bör därför hållas åtskilda och ha olika uppsättningar indikatorer.

| 36. | Europaparlamentet anser att man regelbundet bör göra en översyn av de indikatorer som används samt förhållandet mellan de två resultattavlorna, för att anpassa dem till den inre marknadens utveckling samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att man regelbundet bör göra en översyn av de indikatorer som används samt förhållandet mellan de två resultattavlorna, för att anpassa dem till den inre marknadens utveckling samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

*

* *

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 80.

(2)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(3)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/12

---

Tisdag 23 september 2008Bättre utbildning för lärare

P6_TA(2008)0422

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om bättre utbildning för lärare (2008/2068(INI))

2010/C 8 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av artiklarna 3.1 q, 149 och 150 i EG-fördraget,

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Bättre utbildning för lärare” (KOM(2007)0392) och kommissionens arbetsdokument (SEK(2007)0931 och SEK(2007)0933) som hör till detta,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (1), som omfattar de särskilda målen att höja kvaliteten och stärka den europeiska dimensionen i lärarutbildningen (artikel 17.2 e),

med beaktande av de åtta nyckelkompetenser som fastställs i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 med titeln ”Nyckelkompetenser för livslångt lärande – en europeisk referensram” (2),

med beaktande av det tioåriga arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” och särskilt mål 1.1 ”Bättre utbildning för lärare och utbildare” (3), samt de påföljande gemensamma interimsrapporterna om genomförandet,

med beaktande av Europeiska unionens politik för flerspråkighet och rapporten från kommissionens högnivågrupp om flerspråkighet (2007),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets extra möte i Lissabon den 23–24 mars 2000,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002, där det antogs konkreta mål för att bland annat förbättra utbildningen för lärare och utbildare,

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 maj 2003 om referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa inom allmän utbildning och yrkesutbildning (referensvärden) (4),

med beaktande av de slutsatser som antogs av rådet (utbildning, ungdom och kultur) vid dess möte den 15–16 november 2007 och särskilt slutsatserna om lärarutbildning (5),

med beaktande av OECD:s treårsprogram PISA (program för internationell utvärdering av elevprestationer) och dess rapport ”Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers” [Lärare är viktiga: att locka till sig, utveckla och hålla kvar effektiva lärare] (2005),

med beaktande av rapporten ”How the world's best performing school systems come out on top” [Hur världens bästa skolsystem uppnår toppresultat] (McKinsey & Co, september 2007),

med beaktande av rapporten ”Current situation and prospects for physical education in the European Union” [Idrottsämnet i EU i dag och i framtiden], publicerad av Europaparlamentet i februari 2007,

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 november 2007 om idrottens roll i utbildningen (6),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0304/2008), och av följande skäl:

| A. | Utbildning och fortbildning av hög kvalitet ger en rad olika fördelar förutom att de bidrar till att skapa arbetstillfällen och stärka konkurrenskraften, samt är viktiga inslag i det livslånga lärandet. |
| --- | --- |

A.

Utbildning och fortbildning av hög kvalitet ger en rad olika fördelar förutom att de bidrar till att skapa arbetstillfällen och stärka konkurrenskraften, samt är viktiga inslag i det livslånga lärandet.

| B. | Vi behöver utbilda människor till att bli självständiga, välinformerade personer som engagerar sig för social sammanhållning. Kvaliteten på undervisningen är en central faktor som bidrar till EU:s sociala och ekonomiska sammanhållning samt till att skapa arbetstillfällen, konkurrenskraft och tillväxtpotential i en alltmer globaliserad värld. |
| --- | --- |

B.

Vi behöver utbilda människor till att bli självständiga, välinformerade personer som engagerar sig för social sammanhållning. Kvaliteten på undervisningen är en central faktor som bidrar till EU:s sociala och ekonomiska sammanhållning samt till att skapa arbetstillfällen, konkurrenskraft och tillväxtpotential i en alltmer globaliserad värld.

| C. | Europeiska socialfonden kan spela en viktig roll för att främja utvecklingen på utbildningsområdet och bidra till att förbättra lärarutbildningen. |
| --- | --- |

C.

Europeiska socialfonden kan spela en viktig roll för att främja utvecklingen på utbildningsområdet och bidra till att förbättra lärarutbildningen.

| D. | Lärarutbildningens kvalitet sätter sin prägel på undervisningen. Den påverkar direkt elevernas kunskapsnivå och formar deras personlighet, i synnerhet under de första skolåren. |
| --- | --- |

D.

Lärarutbildningens kvalitet sätter sin prägel på undervisningen. Den påverkar direkt elevernas kunskapsnivå och formar deras personlighet, i synnerhet under de första skolåren.

| E. | De utmaningar som läraryrket står inför ökar i takt med att undervisningsmiljön blir alltmer sammansatt och heterogen. Dessa utmaningar omfattar utvecklingen inom informations- och kommunikationstekniken (IKT), förändringar av samhällsstrukturer och familjestrukturer samt en ökande mångfald i många skolor till följd av ökad invandring och framväxten av mångkulturella samhällen, att lärare genom skolornas ökade självständighet får fler arbetsuppgifter samt behovet av att ta större hänsyn till enskilda elevers inlärningsbehov. |
| --- | --- |

E.

De utmaningar som läraryrket står inför ökar i takt med att undervisningsmiljön blir alltmer sammansatt och heterogen. Dessa utmaningar omfattar utvecklingen inom informations- och kommunikationstekniken (IKT), förändringar av samhällsstrukturer och familjestrukturer samt en ökande mångfald i många skolor till följd av ökad invandring och framväxten av mångkulturella samhällen, att lärare genom skolornas ökade självständighet får fler arbetsuppgifter samt behovet av att ta större hänsyn till enskilda elevers inlärningsbehov.

| F. | Det finns ett tydligt positivt samband mellan högkvalitativ lärarutbildning och goda elevresultat. |
| --- | --- |

F.

Det finns ett tydligt positivt samband mellan högkvalitativ lärarutbildning och goda elevresultat.

| G. | Utbudet av information växer sig allt större, och tillvaron blir alltmer digital. Detta kräver en förmåga att effektivt använda medier och medieinnehåll på ett sätt som gagnar människors mål och behov. Medieutbildning är ett sätt att pedagogiskt hantera medier och bör göra att användarna kan tillägna sig ett kritiskt och eftertänksamt förhållningssätt till alla typer av medier. |
| --- | --- |

G.

Utbudet av information växer sig allt större, och tillvaron blir alltmer digital. Detta kräver en förmåga att effektivt använda medier och medieinnehåll på ett sätt som gagnar människors mål och behov. Medieutbildning är ett sätt att pedagogiskt hantera medier och bör göra att användarna kan tillägna sig ett kritiskt och eftertänksamt förhållningssätt till alla typer av medier.

| H. | I EU är andelen kvinnor över 80 procent bland lärare på primärstadiet, och 97 procent bland förskollärare. På gymnasienivå är motsvarande andel bara 60 procent. |
| --- | --- |

H.

I EU är andelen kvinnor över 80 procent bland lärare på primärstadiet, och 97 procent bland förskollärare. På gymnasienivå är motsvarande andel bara 60 procent.

| I. | Lärarutbildningens kvalitet har betydelse för andelen elever som slutar skolan i förtid och för äldre elevers läsförmåga. |
| --- | --- |

I.

Lärarutbildningens kvalitet har betydelse för andelen elever som slutar skolan i förtid och för äldre elevers läsförmåga.

| J. | Utbildning på förskole- och primärstadiet har en särskilt avgörande inverkan på barns slutliga utbildningsnivå. |
| --- | --- |

J.

Utbildning på förskole- och primärstadiet har en särskilt avgörande inverkan på barns slutliga utbildningsnivå.

| K. | Det finns mer än 27 olika utbildningssystem för lärare inom unionen, men de utmaningar som läraryrket står inför är i stort sett gemensamma för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

K.

Det finns mer än 27 olika utbildningssystem för lärare inom unionen, men de utmaningar som läraryrket står inför är i stort sett gemensamma för alla medlemsstater.

| L. | Läraryrket är ett kall där tillfredsställelsen i arbetet måste vara hög för att bra personal ska stanna kvar. |
| --- | --- |

L.

Läraryrket är ett kall där tillfredsställelsen i arbetet måste vara hög för att bra personal ska stanna kvar.

| M. | Det vore orättvist att lägga hela ansvaret för hur skolundervisningen ser ut på lärarna själva. Det ska framhållas att lärarnas förmåga att erbjuda samtliga elever en god utbildning, skapa en tolerant miljö och minska våldsbenägenheten är beroende av undervisningsförhållandena, tillgången på stödåtgärder, antalet elever med inlärningssvårigheter per klass, den sociala och kulturella skolmiljön, att familjer samarbetar och att det finns ett socialt stöd att tillgå. Samhällets engagemang för utbildning avgör till stor del hur engagerade lärarna själva är, och undervisningens kvalitet bestäms av samverkan mellan dessa båda faktorer. |
| --- | --- |

M.

Det vore orättvist att lägga hela ansvaret för hur skolundervisningen ser ut på lärarna själva. Det ska framhållas att lärarnas förmåga att erbjuda samtliga elever en god utbildning, skapa en tolerant miljö och minska våldsbenägenheten är beroende av undervisningsförhållandena, tillgången på stödåtgärder, antalet elever med inlärningssvårigheter per klass, den sociala och kulturella skolmiljön, att familjer samarbetar och att det finns ett socialt stöd att tillgå. Samhällets engagemang för utbildning avgör till stor del hur engagerade lärarna själva är, och undervisningens kvalitet bestäms av samverkan mellan dessa båda faktorer.

| N. | Vi måste göra vårt yttersta för att låta lärare känna att de utövar ett respekterat och värdefullt yrke, eftersom yrkesidentiteten till stor del är beroende av hur man upplever att andra ser på yrket. |
| --- | --- |

N.

Vi måste göra vårt yttersta för att låta lärare känna att de utövar ett respekterat och värdefullt yrke, eftersom yrkesidentiteten till stor del är beroende av hur man upplever att andra ser på yrket.

| O. | För att locka högpresterande sökande till läraryrket krävs ett högt socialt erkännande, hög status och hög lön. |
| --- | --- |

O.

För att locka högpresterande sökande till läraryrket krävs ett högt socialt erkännande, hög status och hög lön.

| P. | Lärare är betydelsefulla förebilder med en viktig social och utvecklande roll som går utöver traditionella ämnesgränser. |
| --- | --- |

P.

Lärare är betydelsefulla förebilder med en viktig social och utvecklande roll som går utöver traditionella ämnesgränser.

| Q. | Målet ”lika möjligheter för alla” är förankrat i EG-fördraget, framför allt i artikel 13 som syftar till att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

Q.

Målet ”lika möjligheter för alla” är förankrat i EG-fördraget, framför allt i artikel 13 som syftar till att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| R. | Skolornas kvalitet beror i stor utsträckning på hur stort utrymme de har att självständigt planera och styra sin verksamhet. |
| --- | --- |

R.

Skolornas kvalitet beror i stor utsträckning på hur stort utrymme de har att självständigt planera och styra sin verksamhet.

| S. | Att idrottslärare har lämplig yrkesutbildning är mycket viktigt för barnens fysiska och mentala utveckling, och för att uppmuntra dem till sunda levnadsvanor. |
| --- | --- |

S.

Att idrottslärare har lämplig yrkesutbildning är mycket viktigt för barnens fysiska och mentala utveckling, och för att uppmuntra dem till sunda levnadsvanor.

| 1. | Europaparlamentet stöder eftertryckligen slutsatsen att en kvalitetshöjning av lärarutbildningen leder till kraftigt förbättrade resultat hos eleverna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder eftertryckligen slutsatsen att en kvalitetshöjning av lärarutbildningen leder till kraftigt förbättrade resultat hos eleverna.

| 2. | Europaparlamentet anser att mer lärarutbildning av högre kvalitet tillsammans med en politik som syftar till att anta de bästa kandidaterna till läraryrket bör vara nyckelprioriteringar för alla utbildningsministerier. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att mer lärarutbildning av högre kvalitet tillsammans med en politik som syftar till att anta de bästa kandidaterna till läraryrket bör vara nyckelprioriteringar för alla utbildningsministerier.

| 3. | Europaparlamentet anser att ökade resurser till utbildning i första hand bör satsas på de områden som ger störst resultatförbättringar hos eleverna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att ökade resurser till utbildning i första hand bör satsas på de områden som ger störst resultatförbättringar hos eleverna.

| 4. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste fästa större vikt vid lärarutbildningen och anslå mer resurser till denna om betydande framsteg ska kunna göras när det gäller att nå målen i Lissabonstrategins ”Utbildning 2010”, nämligen att höja utbildningskvaliteten och stärka det livslånga lärandet inom hela unionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste fästa större vikt vid lärarutbildningen och anslå mer resurser till denna om betydande framsteg ska kunna göras när det gäller att nå målen i Lissabonstrategins ”Utbildning 2010”, nämligen att höja utbildningskvaliteten och stärka det livslånga lärandet inom hela unionen.

| 5. | Europaparlamentet förespråkar eftertryckligen främjandet av en kontinuerlig och sammanhängande fortbildning för lärare under hela karriären. Parlamentet rekommenderar att alla lärare regelbundet bör ges akademisk och ekonomisk möjlighet, exempelvis genom statliga stipendier, att förbättra och uppdatera sina färdigheter och kvalifikationer samt sina pedagogiska kunskaper. Dessa fortbildningsmöjligheter bör vara utformade så att kvalifikationerna erkänns i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet förespråkar eftertryckligen främjandet av en kontinuerlig och sammanhängande fortbildning för lärare under hela karriären. Parlamentet rekommenderar att alla lärare regelbundet bör ges akademisk och ekonomisk möjlighet, exempelvis genom statliga stipendier, att förbättra och uppdatera sina färdigheter och kvalifikationer samt sina pedagogiska kunskaper. Dessa fortbildningsmöjligheter bör vara utformade så att kvalifikationerna erkänns i samtliga medlemsstater.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att det behövs mer dialog och utbyte av erfarenheter över gränserna. Detta gäller särskilt utbudet och nyttan av löpande fortbildning för lärare i förskolan, grundskolan och gymnasieskolan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att det behövs mer dialog och utbyte av erfarenheter över gränserna. Detta gäller särskilt utbudet och nyttan av löpande fortbildning för lärare i förskolan, grundskolan och gymnasieskolan.

| 7. | Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ska riktas mot den inledande introduktionen av nyanställda lärare. Parlamentet uppmuntrar till utveckling av stödjande nätverk och handledarprogram där lärare med dokumenterad erfarenhet och kompetens kan spela en nyckelroll i utbildningen av nya kollegor och föra vidare kunskaper som förvärvats under framgångsrika karriärer, främja inlärning i grupp och bidra till att komma till rätta med bortfallsfrekvensen bland nyanställda. Parlamentet anser att lärarna kan hjälpa till att förbättra skolans resultat och den allmänna inlärningsmiljön genom att samarbeta och lära sig tillsammans. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ska riktas mot den inledande introduktionen av nyanställda lärare. Parlamentet uppmuntrar till utveckling av stödjande nätverk och handledarprogram där lärare med dokumenterad erfarenhet och kompetens kan spela en nyckelroll i utbildningen av nya kollegor och föra vidare kunskaper som förvärvats under framgångsrika karriärer, främja inlärning i grupp och bidra till att komma till rätta med bortfallsfrekvensen bland nyanställda. Parlamentet anser att lärarna kan hjälpa till att förbättra skolans resultat och den allmänna inlärningsmiljön genom att samarbeta och lära sig tillsammans.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att lärarkårens sammansättning speglar samhällets sociala och kulturella mångfald på alla utbildningsstadier, samtidigt som målet också i fortsättningen måste vara att anställa och behålla de bästa lärarna, framför allt genom att göra yrket tillräckligt attraktivt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att lärarkårens sammansättning speglar samhällets sociala och kulturella mångfald på alla utbildningsstadier, samtidigt som målet också i fortsättningen måste vara att anställa och behålla de bästa lärarna, framför allt genom att göra yrket tillräckligt attraktivt.

| 9. | Europaparlamentet betonar den nära kopplingen mellan säkerställandet av att undervisning är ett attraktivt och tillfredställande yrke med goda karriärmöjligheter å den ena sidan och en framgångsrik rekrytering av motiverade, högpresterande nyutexaminerade och yrkesverksamma lärare å den andra sidan. Medlemsstaterna uppmanas att vidta ytterligare stimulansåtgärder för att få högpresterande personer att välja läraryrket. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar den nära kopplingen mellan säkerställandet av att undervisning är ett attraktivt och tillfredställande yrke med goda karriärmöjligheter å den ena sidan och en framgångsrik rekrytering av motiverade, högpresterande nyutexaminerade och yrkesverksamma lärare å den andra sidan. Medlemsstaterna uppmanas att vidta ytterligare stimulansåtgärder för att få högpresterande personer att välja läraryrket.

| 10. | Europaparlamentet betonar den särskilda vikten av jämställdhetspolitik och av att se till att lärare på förskole- och primärstadierna håller en hög kvalitet och att de får det sociala och professionella stöd som deras ansvarsområden kräver. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar den särskilda vikten av jämställdhetspolitik och av att se till att lärare på förskole- och primärstadierna håller en hög kvalitet och att de får det sociala och professionella stöd som deras ansvarsområden kräver.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att lärare fortlöpande deltar i arbets- och diskussionsgrupper med anknytning till undervisningen. Sådana insatser bör stödjas av handledare och utbildningsmyndigheter. Möjligheten att kritiskt reflektera över undervisningen borde göra lärarna mer intresserade av sitt yrke, vilket i sin tur förbättrar deras prestation. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att lärare fortlöpande deltar i arbets- och diskussionsgrupper med anknytning till undervisningen. Sådana insatser bör stödjas av handledare och utbildningsmyndigheter. Möjligheten att kritiskt reflektera över undervisningen borde göra lärarna mer intresserade av sitt yrke, vilket i sin tur förbättrar deras prestation.

| 12. | Europaparlamentet understryker skolans stora betydelse för barns sociala förmåga och inlärning, liksom för att förse dem med kunskap och färdigheter som gör att de kan delta i demokratin. Det är viktigt att kvalificerade, kompetenta och erfarna lärare medverkar vid utvecklingen av verksamma utbildningsmetoder för lärarpedagogik. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker skolans stora betydelse för barns sociala förmåga och inlärning, liksom för att förse dem med kunskap och färdigheter som gör att de kan delta i demokratin. Det är viktigt att kvalificerade, kompetenta och erfarna lärare medverkar vid utvecklingen av verksamma utbildningsmetoder för lärarpedagogik.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sörja för att enbart idrottslärare med lämpliga kvalifikationer får undervisa i idrott i skolor som drivs i offentlig regi. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sörja för att enbart idrottslärare med lämpliga kvalifikationer får undervisa i idrott i skolor som drivs i offentlig regi.

| 14. | Europaparlamentet understryker de påtagliga skillnader som finns när det gäller lärares genomsnittslöner, inte bara mellan olika medlemsstater utan också jämfört med nationella genomsnittslöner och BNP per capita. Parlamentet anser att lärare bör ges bra lönepaket som motsvarar deras viktiga roll i samhället och att åtgärder bör vidtas för att motverka problemet med att de bästa lärarna lämnar undervisningen för bättre betalda tjänster inom den privata sektorn, särskilt inom naturvetenskap och teknik. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker de påtagliga skillnader som finns när det gäller lärares genomsnittslöner, inte bara mellan olika medlemsstater utan också jämfört med nationella genomsnittslöner och BNP per capita. Parlamentet anser att lärare bör ges bra lönepaket som motsvarar deras viktiga roll i samhället och att åtgärder bör vidtas för att motverka problemet med att de bästa lärarna lämnar undervisningen för bättre betalda tjänster inom den privata sektorn, särskilt inom naturvetenskap och teknik.

| 15. | Europaparlamentet betonar att lärarna måste bli bättre rustade för att möta de nya krav som ställs på dem. Parlamentet noterar de utmaningar som utvecklingen inom IKT utgör för lärarna, men ser också möjligheterna med denna utveckling. Parlamentet anser att IKT-utbildning bör prioriteras under såväl grundutbildning som påföljande fortbildning för att garantera att lärarna har aktuella kunskaper om den senaste tekniska utvecklingen och hur den kan tillämpas i undervisningen, och de kunskaper som krävs för att utnyttja denna i klassrummet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att lärarna måste bli bättre rustade för att möta de nya krav som ställs på dem. Parlamentet noterar de utmaningar som utvecklingen inom IKT utgör för lärarna, men ser också möjligheterna med denna utveckling. Parlamentet anser att IKT-utbildning bör prioriteras under såväl grundutbildning som påföljande fortbildning för att garantera att lärarna har aktuella kunskaper om den senaste tekniska utvecklingen och hur den kan tillämpas i undervisningen, och de kunskaper som krävs för att utnyttja denna i klassrummet.

| 16. | Europaparlamentet anser att utbildningen bland annat bör syfta till att förse lärarna med den ram för nytänkande som de behöver för att låta miljöfrågor ta plats i undervisningen och i nya ämnesområden. Parlamentet förespråkar lokala seminarier inriktade på att uppfylla behov som upptäckts i specifika sammanhang, och kurser för medarbetare i enskilda skolor som vill genomföra konkreta projekt som tar hänsyn till den berörda skolans behov och specifika situation. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att utbildningen bland annat bör syfta till att förse lärarna med den ram för nytänkande som de behöver för att låta miljöfrågor ta plats i undervisningen och i nya ämnesområden. Parlamentet förespråkar lokala seminarier inriktade på att uppfylla behov som upptäckts i specifika sammanhang, och kurser för medarbetare i enskilda skolor som vill genomföra konkreta projekt som tar hänsyn till den berörda skolans behov och specifika situation.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att lärarrörlighet, samarbete och laganda skulle kunna stimulera till kreativa och nyskapande undervisningsmetoder och underlätta inlärningen genom att bästa praxis tillämpas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att lärarrörlighet, samarbete och laganda skulle kunna stimulera till kreativa och nyskapande undervisningsmetoder och underlätta inlärningen genom att bästa praxis tillämpas.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka anslagen till stöd för lärarutbildning inom programmet för livslångt lärande, särskilt för lärarutbyte mellan skolor i angränsande länder och regioner. Rörlighet underlättar spridningen av idéer och bästa metoder inom undervisningen samt främjar bättre kunskaper i främmande språk och kännedom om andra kulturer. Lärarna bör ges bättre möjligheter till språkinlärning under hela sin karriär, vilket bland annat skulle maximera de möjligheter som EU:s program för rörlighet skapar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka anslagen till stöd för lärarutbildning inom programmet för livslångt lärande, särskilt för lärarutbyte mellan skolor i angränsande länder och regioner. Rörlighet underlättar spridningen av idéer och bästa metoder inom undervisningen samt främjar bättre kunskaper i främmande språk och kännedom om andra kulturer. Lärarna bör ges bättre möjligheter till språkinlärning under hela sin karriär, vilket bland annat skulle maximera de möjligheter som EU:s program för rörlighet skapar.

| 19. | Europaparlamentet kräver att undervisning i mediekunskap blir ett prioriterat ämne vid lärarutbildningen och anser att de kurser i mediekunskap som redan finns bör bli en viktig byggsten i lärarnas grundutbildning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att undervisning i mediekunskap blir ett prioriterat ämne vid lärarutbildningen och anser att de kurser i mediekunskap som redan finns bör bli en viktig byggsten i lärarnas grundutbildning.

| 20. | Europaparlamentet framhåller att Comenius och Comenius Regio-partnerskapen spelar en central roll i detta ramverk för lärarrörlighet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller att Comenius och Comenius Regio-partnerskapen spelar en central roll i detta ramverk för lärarrörlighet.

| 21. | Europaparlamentet anser bestämt att undervisning i främmande språk bör ges från en mycket tidig ålder och att alla läroplaner för primärstadiet bör omfatta språkundervisning. Tillräckliga investeringar i rekrytering och utbildning av språklärare är nödvändigt för att nå detta mål. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser bestämt att undervisning i främmande språk bör ges från en mycket tidig ålder och att alla läroplaner för primärstadiet bör omfatta språkundervisning. Tillräckliga investeringar i rekrytering och utbildning av språklärare är nödvändigt för att nå detta mål.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att alla lärare måste behärska sitt eget språk på en föredömligt hög nivå. Språket är ett oumbärligt verktyg för korrekt kunskapsöverföring och underlättar elevernas inlärning av övriga ämnen. Samtidigt utvecklar eleverna sin kommunikationsförmåga, som blir allt viktigare i en rad yrkesmässiga sammanhang. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller att alla lärare måste behärska sitt eget språk på en föredömligt hög nivå. Språket är ett oumbärligt verktyg för korrekt kunskapsöverföring och underlättar elevernas inlärning av övriga ämnen. Samtidigt utvecklar eleverna sin kommunikationsförmåga, som blir allt viktigare i en rad yrkesmässiga sammanhang.

| 23. | Europaparlamentet understryker att lärare i alla medlemsstaterna ska kunna uppvisa intyg på att de behärskar minst ett främmande språk. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att lärare i alla medlemsstaterna ska kunna uppvisa intyg på att de behärskar minst ett främmande språk.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser insatser för att stärka lärarnas mediekompetens under, efter och utanför deras utbildning, inom ramen för medieutbildning och livslångt lärande, genom samarbete mellan offentliga organ och näringslivet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser insatser för att stärka lärarnas mediekompetens under, efter och utanför deras utbildning, inom ramen för medieutbildning och livslångt lärande, genom samarbete mellan offentliga organ och näringslivet.

| 25. | Europaparlamentet understryker att inget kan ersätta den tid som lärarna använder i klassrummet med eleverna och oroar sig för att ökad administration och mer pappersarbete kan minska både denna tid och den tid som ägnas åt att förbereda lektionerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att inget kan ersätta den tid som lärarna använder i klassrummet med eleverna och oroar sig för att ökad administration och mer pappersarbete kan minska både denna tid och den tid som ägnas åt att förbereda lektionerna.

| 26. | Europaparlamentet önskar se samhällsutbildning som ett obligatoriskt ämne såväl i lärarutbildningen som i skolan. Syftet är att både lärare och elever ska ha tillräckligt goda kunskaper om sina medborgerliga rättigheter och skyldigheter och om EU för att kunna analysera och kritiskt bedöma aktuella politiska och sociala förhållanden och händelser. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet önskar se samhällsutbildning som ett obligatoriskt ämne såväl i lärarutbildningen som i skolan. Syftet är att både lärare och elever ska ha tillräckligt goda kunskaper om sina medborgerliga rättigheter och skyldigheter och om EU för att kunna analysera och kritiskt bedöma aktuella politiska och sociala förhållanden och händelser.

| 27. | Europaparlamentet anser att varje skola har ett unikt förhållande till sitt lokalsamhälle och att skolornas ledning bör ha större beslutsrätt för att kunna ta itu med utmaningarna inom undervisningen och de undervisningskrav som präglar just deras miljö, i samarbete med föräldrar och lokala företrädare. Parlamentet framhåller att invandringen av människor med mycket olika bakgrund gör att lärarkåren behöver bli särskilt medveten om frågor och processer som påverkas av interkulturella faktorer. Detta gäller inte bara i skolan, utan också vid kontakter med elevernas familjer och lokalsamhällena, som är starkt präglade av denna mångfald. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att varje skola har ett unikt förhållande till sitt lokalsamhälle och att skolornas ledning bör ha större beslutsrätt för att kunna ta itu med utmaningarna inom undervisningen och de undervisningskrav som präglar just deras miljö, i samarbete med föräldrar och lokala företrädare. Parlamentet framhåller att invandringen av människor med mycket olika bakgrund gör att lärarkåren behöver bli särskilt medveten om frågor och processer som påverkas av interkulturella faktorer. Detta gäller inte bara i skolan, utan också vid kontakter med elevernas familjer och lokalsamhällena, som är starkt präglade av denna mångfald.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att Comeniusprogrammet har ytterst positiva följder för lärarna och för lokalsamhällena, i synnerhet i socialt och ekonomiskt utsatta områden, genom att det främjar integration och en större medvetenhet om de europeiska aspekterna på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att Comeniusprogrammet har ytterst positiva följder för lärarna och för lokalsamhällena, i synnerhet i socialt och ekonomiskt utsatta områden, genom att det främjar integration och en större medvetenhet om de europeiska aspekterna på utbildningsområdet.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas överenskommelse om att samarbeta för att stärka samordningen av politiken för lärarutbildning, särskilt genom den öppna samordningsmetoden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo utnyttja denna möjlighet att lära av varandra och begär att parlamentet ska rådfrågas om tidsplanen och utvecklingen på detta område. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas överenskommelse om att samarbeta för att stärka samordningen av politiken för lärarutbildning, särskilt genom den öppna samordningsmetoden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo utnyttja denna möjlighet att lära av varandra och begär att parlamentet ska rådfrågas om tidsplanen och utvecklingen på detta område.

| 30. | Europaparlamentet understryker behovet av bättre statistik om lärarutbildning i hela unionen i syfte att uppmuntra till informationsutbyte, mer samarbete och utbyte av bästa praxis. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna, i samarbete med kommissionen, ska inrätta system där jämförbara uppgifter om lärarutbildningen för förskolan, grundskolan och gymnasiet ställs till förfogande. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker behovet av bättre statistik om lärarutbildning i hela unionen i syfte att uppmuntra till informationsutbyte, mer samarbete och utbyte av bästa praxis. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna, i samarbete med kommissionen, ska inrätta system där jämförbara uppgifter om lärarutbildningen för förskolan, grundskolan och gymnasiet ställs till förfogande.

| 31. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för att kunna minska våldet i skolorna är att rektorer och föräldrar samarbetar närmare, och att man skapar de verktyg och metoder som krävs för att effektivt motverka fenomenet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att en förutsättning för att kunna minska våldet i skolorna är att rektorer och föräldrar samarbetar närmare, och att man skapar de verktyg och metoder som krävs för att effektivt motverka fenomenet.

| 32. | Europaparlamentet framhåller vikten av en jämställdhetsmedveten pedagogik och att jämställdhetsaspekterna är betydelsefulla inslag i lärarutbildningen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller vikten av en jämställdhetsmedveten pedagogik och att jämställdhetsaspekterna är betydelsefulla inslag i lärarutbildningen.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sprida kunskap om medlemsstaternas bästa praxis för projekt i skolans regi som förbättrar elevernas förmåga att ta makten över sina liv. Det kan handla om sund kost, idrott, hemkunskap och privatekonomisk planering. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sprida kunskap om medlemsstaternas bästa praxis för projekt i skolans regi som förbättrar elevernas förmåga att ta makten över sina liv. Det kan handla om sund kost, idrott, hemkunskap och privatekonomisk planering.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera program för konfliktlösning i lärarutbildningen, så att lärarna får nya strategier för att lösa alla slags konflikter som kan uppstå i klassrummet och för att hantera våld och aggressivitet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera program för konfliktlösning i lärarutbildningen, så att lärarna får nya strategier för att lösa alla slags konflikter som kan uppstå i klassrummet och för att hantera våld och aggressivitet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera grundläggande kunskaper om EU, dess institutioner och funktionssätt i lärarutbildningen, och sörja för att lärarkandidater kan genomföra studiebesök på EU:s institutioner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera grundläggande kunskaper om EU, dess institutioner och funktionssätt i lärarutbildningen, och sörja för att lärarkandidater kan genomföra studiebesök på EU:s institutioner.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, samt till OECD, Unesco och Europarådet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, samt till OECD, Unesco och Europarådet.

---

(1)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 45.

(2)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  EGT C 142, 14.6.2002, s 7.

(4)  EUT C 134, 7.6.2003, s. 3.

(5)  EUT C 300, 12.12.2007, s. 6.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0503.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/18

---

Tisdag 23 september 2008Bolognaprocessen och studentrörligheten

P6_TA(2008)0423

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (2008/2070(INI))

2010/C 8 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget,

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten – Utbildning, forskning och innovation” (KOM(2006)0208),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin” (KOM(2005)0152),

med beaktande av rapporten om den högre utbildningens struktur i EU och nationella trender inom Bolognaprocessen med titeln ”Focus on the Structure of Higher Education in Europe 2006/07 – National Trends in the Bologna Process”, Eurydice, Europeiska kommissionen, 2007,

med beaktande av Eurobarometerundersökningen från maj 2007 om synen på reformerna av den högre utbildningen, ”Perceptions of Higher Education Reforms”,

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 25 september 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande (1),

med beaktande av rådets resolution av den 23 november 2007 om modernisering av universiteten för Europas konkurrenskraft i en global kunskapsekonomi,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 13–14 mars 2008,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från budgetutskottet (A6-0302/2008), och av följande skäl:

| A. | Bolognaprocessens mål är att skapa ett europeiskt område för högre utbildning fram till 2010, vilket inbegriper reformer på området för högre utbildning, avlägsnande av återstående hinder för studenters och lärares rörlighet samt förbättring av den högre utbildningens kvalitet, attraktionskraft och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

A.

Bolognaprocessens mål är att skapa ett europeiskt område för högre utbildning fram till 2010, vilket inbegriper reformer på området för högre utbildning, avlägsnande av återstående hinder för studenters och lärares rörlighet samt förbättring av den högre utbildningens kvalitet, attraktionskraft och konkurrenskraft i Europa.

| B. | Studenternas rörlighet och utbildningens kvalitet måste fortsätta att tillhöra de viktigaste aspekterna i Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

B.

Studenternas rörlighet och utbildningens kvalitet måste fortsätta att tillhöra de viktigaste aspekterna i Bolognaprocessen.

| C. | Studentrörligheten ger upphov till nya kulturella, sociala och akademiska värderingar och skapar möjligheter till personlig utveckling, högre akademiska standarder och förbättrad anställbarhet på nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

C.

Studentrörligheten ger upphov till nya kulturella, sociala och akademiska värderingar och skapar möjligheter till personlig utveckling, högre akademiska standarder och förbättrad anställbarhet på nationell och internationell nivå.

| D. | Rörlighet är fortfarande ouppnåeligt för många studenter, forskare och annan personal, i synnerhet i de nya medlemsstaterna och främst på grund av bristen på finansiering, samtidigt som hindren är välkända och har påpekats upprepade gånger av de många berörda parter som har deltagit i diskussionen. |
| --- | --- |

D.

Rörlighet är fortfarande ouppnåeligt för många studenter, forskare och annan personal, i synnerhet i de nya medlemsstaterna och främst på grund av bristen på finansiering, samtidigt som hindren är välkända och har påpekats upprepade gånger av de många berörda parter som har deltagit i diskussionen.

| E. | Man bör särskilt beakta lämplig finansiering av studenternas lärande, levnadskostnader och rörlighet. |
| --- | --- |

E.

Man bör särskilt beakta lämplig finansiering av studenternas lärande, levnadskostnader och rörlighet.

| F. | Studenters rörlighet har länge varit en budgetprioritering för parlamentet, som även försöker säkerställa en rimlig finansieringsnivå för gemenskapsprogram på utbildningsområdet. Parlamentets bestämda ståndpunkt i denna fråga ledde till en ökning av de anslag till programmen Livslångt lärande och Erasmus Mundus som förhandlats fram inom ramen för den fleråriga budgetramen 2007–2013 och i de senaste budgetförfarandena, trots de nedskärningar som rådet gjort i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

F.

Studenters rörlighet har länge varit en budgetprioritering för parlamentet, som även försöker säkerställa en rimlig finansieringsnivå för gemenskapsprogram på utbildningsområdet. Parlamentets bestämda ståndpunkt i denna fråga ledde till en ökning av de anslag till programmen Livslångt lärande och Erasmus Mundus som förhandlats fram inom ramen för den fleråriga budgetramen 2007–2013 och i de senaste budgetförfarandena, trots de nedskärningar som rådet gjort i kommissionens förslag.

| G. | Det krävs tillförlitliga statistiska uppgifter om studentrörligheten för att man ska kunna observera, jämföra och utvärdera samt utveckla lämpliga strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

G.

Det krävs tillförlitliga statistiska uppgifter om studentrörligheten för att man ska kunna observera, jämföra och utvärdera samt utveckla lämpliga strategier och åtgärder.

| H. | Erkännandet av informellt och icke-formellt lärande är hörnstenen i en strategi för livslångt lärande, och vuxenutbildningens betydelse i denna process behöver erkännas. |
| --- | --- |

H.

Erkännandet av informellt och icke-formellt lärande är hörnstenen i en strategi för livslångt lärande, och vuxenutbildningens betydelse i denna process behöver erkännas.

| I. | Valet att åka utomlands bör inte hindras av administrativa, ekonomiska eller språkliga barriärer. |
| --- | --- |

I.

Valet att åka utomlands bör inte hindras av administrativa, ekonomiska eller språkliga barriärer.

| J. | Rörlighet främjar inlärning av främmande språk och förbättrar kommunikationsförmågan generellt. |
| --- | --- |

J.

Rörlighet främjar inlärning av främmande språk och förbättrar kommunikationsförmågan generellt.

| K. | Det är viktigt att snarast reformera och modernisera universiteten med avseende på kvalitet, kursstruktur, innovation och flexibilitet. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt att snarast reformera och modernisera universiteten med avseende på kvalitet, kursstruktur, innovation och flexibilitet.

| L. | Undervisningens kvalitet är lika viktig som forskningens och dessa områden är intimt förknippade. Därför bör undervisningen reformeras och moderniseras i hela EU. |
| --- | --- |

L.

Undervisningens kvalitet är lika viktig som forskningens och dessa områden är intimt förknippade. Därför bör undervisningen reformeras och moderniseras i hela EU.

| M. | Olika nationella system för erkännande är ett stort hinder för likabehandling av studenter och för deras framsteg inom det europeiska området för högre utbildning och på den europeiska arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

M.

Olika nationella system för erkännande är ett stort hinder för likabehandling av studenter och för deras framsteg inom det europeiska området för högre utbildning och på den europeiska arbetsmarknaden.

| N. | Rörligheten kan försvåras både av att genomgångna kurser inte erkänns fullt ut eller på rätt sätt och av bristande överensstämmelse mellan betyg. |
| --- | --- |

N.

Rörligheten kan försvåras både av att genomgångna kurser inte erkänns fullt ut eller på rätt sätt och av bristande överensstämmelse mellan betyg.

| O. | Det är brådskande att genomföra, samordna och främja en sammanhållen metod för alla länder som har undertecknat Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

O.

Det är brådskande att genomföra, samordna och främja en sammanhållen metod för alla länder som har undertecknat Bolognaprocessen.

| P. | Bolognaprocessen måste leda till att en ny progressiv utbildningsmodell inrättas, som garanterar tillgång till utbildning för alla, där det huvudsakliga målet är att överföra kunskap och värderingar samt skapa ett hållbart samhälle för framtiden, präglat av självinsikt och befriat från sociala orättvisor. |
| --- | --- |

P.

Bolognaprocessen måste leda till att en ny progressiv utbildningsmodell inrättas, som garanterar tillgång till utbildning för alla, där det huvudsakliga målet är att överföra kunskap och värderingar samt skapa ett hållbart samhälle för framtiden, präglat av självinsikt och befriat från sociala orättvisor.

| 1. | Europaparlamentet anser att ökad studentrörlighet och de olika utbildningssystemens kvalitet bör vara en prioritet i samband med fastställandet av Bolognaprocessens viktigaste mål efter 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ökad studentrörlighet och de olika utbildningssystemens kvalitet bör vara en prioritet i samband med fastställandet av Bolognaprocessens viktigaste mål efter 2010.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man för att kunna uppnå studentrörlighet måste vidta åtgärder på olika politikområden. Vissa rörlighetsaspekter omfattar mer än enbart högre utbildning och berör sociala frågor, ekonomi samt invandrings- och viseringspolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att man för att kunna uppnå studentrörlighet måste vidta åtgärder på olika politikområden. Vissa rörlighetsaspekter omfattar mer än enbart högre utbildning och berör sociala frågor, ekonomi samt invandrings- och viseringspolitik.

| 3. | Mot bakgrund av det begränsade manöverutrymmet till följd av de små marginaler som återstår i rubrik 1a i budgetramen välkomnar Europaparlamentet de insatser medlemsstaterna gör inom ramen för det mellanstatliga samarbetet för att förbättra utbildningens kvalitet och konkurrenskraft inom EU, i synnerhet genom att främja rörlighet samt garantera erkännande av kvalifikationer och kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

3.

Mot bakgrund av det begränsade manöverutrymmet till följd av de små marginaler som återstår i rubrik 1a i budgetramen välkomnar Europaparlamentet de insatser medlemsstaterna gör inom ramen för det mellanstatliga samarbetet för att förbättra utbildningens kvalitet och konkurrenskraft inom EU, i synnerhet genom att främja rörlighet samt garantera erkännande av kvalifikationer och kvalitetssäkring.

| 4. | Europaparlamentet är övertygat om att den samrådsmetod som används av alla berörda parter som deltar i processen bör fortsätta. Institutionerna såväl som studentföreträdarna bör ha ett nära samarbete i syfte att ta itu med de återstående hindren för rörlighet och problemen med kvaliteten och genomförandet av Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är övertygat om att den samrådsmetod som används av alla berörda parter som deltar i processen bör fortsätta. Institutionerna såväl som studentföreträdarna bör ha ett nära samarbete i syfte att ta itu med de återstående hindren för rörlighet och problemen med kvaliteten och genomförandet av Bolognaprocessen.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att man vid genomförandet av Bolognaprocessen särskilt bör eftersträva ett nära och intensivt samarbete och samordning med Europeiska området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att man vid genomförandet av Bolognaprocessen särskilt bör eftersträva ett nära och intensivt samarbete och samordning med Europeiska området för forskningsverksamhet.

Studentrörlighet: kvalitet och effektivitet

| 6. | Europaparlamentet understryker det akuta behovet av jämförbar och tillförlitlig statistik om studentrörlighet och studenternas socioekonomiska profil, t.ex. gemensamma indikatorer, kriterier och riktmärken, i syfte att komma till rätta med den rådande bristen på uppgifter och främja utbytet av bra metoder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker det akuta behovet av jämförbar och tillförlitlig statistik om studentrörlighet och studenternas socioekonomiska profil, t.ex. gemensamma indikatorer, kriterier och riktmärken, i syfte att komma till rätta med den rådande bristen på uppgifter och främja utbytet av bra metoder.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar universiteten att förbättra kvaliteten på den information som ges, både till nya studenter och studenter som ska avsluta sin utbildning. Parlamentet uppmanar universiteten och de nationella Erasmuskontoren att samarbeta med studentorganisationer i syfte att förmedla all nödvändig information i tid. Parlamentet uppmanar universiteten att stödja studenternas rättigheter, i enlighet med de åtaganden de har gjort genom att ansluta sig till EUC (Erasmus University Charter). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar universiteten att förbättra kvaliteten på den information som ges, både till nya studenter och studenter som ska avsluta sin utbildning. Parlamentet uppmanar universiteten och de nationella Erasmuskontoren att samarbeta med studentorganisationer i syfte att förmedla all nödvändig information i tid. Parlamentet uppmanar universiteten att stödja studenternas rättigheter, i enlighet med de åtaganden de har gjort genom att ansluta sig till EUC (Erasmus University Charter).

| 8. | Europaparlamentet betonar att för att Bolognaprocessens mål ska kunna nås måste flödet av studenter och forskare vara ömsesidigt. Parlamentet understryker den obalans som råder i dag, särskilt den dåliga rörligheten till de medlemsstater som gick med i EU 2004 och 2007. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att för att Bolognaprocessens mål ska kunna nås måste flödet av studenter och forskare vara ömsesidigt. Parlamentet understryker den obalans som råder i dag, särskilt den dåliga rörligheten till de medlemsstater som gick med i EU 2004 och 2007.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att mentorskap har stor betydelse för att nya studenter ska integreras socialt, kulturellt och språkligt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att mentorskap har stor betydelse för att nya studenter ska integreras socialt, kulturellt och språkligt.

| 10. | Europaparlamentet betonar att bättre språkkunskaper är en viktig tillgång och en av anledningarna till studenters rörlighet och att det är viktigt att erbjuda nya studenter intensivkurser i språk före och/eller under Erasmusstudierna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att bättre språkkunskaper är en viktig tillgång och en av anledningarna till studenters rörlighet och att det är viktigt att erbjuda nya studenter intensivkurser i språk före och/eller under Erasmusstudierna.

Reformering av den högre utbildningen och modernisering av universiteten: kvalitet, innovation och flexibilitet

| 11. | Europaparlamentet uppmanar universiteten i Europeiska unionen att genomföra innovativa och långtgående metodiska reformer av kursplanerna. Ett ambitiöst innehåll av hög kvalitet och en omstrukturerad organisation är nödvändigt för att skapa studentrörlighet och större flexibilitet. Man bör införa en ”studieperiod med rörlighet” i samtliga examensprogram för att göra det möjligt för studenterna att studera utomlands. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar universiteten i Europeiska unionen att genomföra innovativa och långtgående metodiska reformer av kursplanerna. Ett ambitiöst innehåll av hög kvalitet och en omstrukturerad organisation är nödvändigt för att skapa studentrörlighet och större flexibilitet. Man bör införa en ”studieperiod med rörlighet” i samtliga examensprogram för att göra det möjligt för studenterna att studera utomlands.

| 12. | Europaparlamentet kräver att man uppmärksammar behovet av gemensamma europeiska doktorandprogram som främjar rörlighet för doktorander och inrättandet av ramar för en europeisk doktorsexamen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kräver att man uppmärksammar behovet av gemensamma europeiska doktorandprogram som främjar rörlighet för doktorander och inrättandet av ramar för en europeisk doktorsexamen.

| 13. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som lärarnas kvalitet spelar. Kvalificerade lärare inom alla studieområden och utveckling och fortbildning för lärare är nödvändigt för att attrahera studenter, för att höja effektiviteten och för att uppnå målen för Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som lärarnas kvalitet spelar. Kvalificerade lärare inom alla studieområden och utveckling och fortbildning för lärare är nödvändigt för att attrahera studenter, för att höja effektiviteten och för att uppnå målen för Bolognaprocessen.

| 14. | Europaparlamentet upprepar på nytt behovet av ökad dialog över gränserna och utbyte av information och erfarenheter för att underlätta samordning av lärarutbildningen, även för låg- och mellanstadielärare, samt en effektiv och fortlöpande yrkesmässig utveckling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar på nytt behovet av ökad dialog över gränserna och utbyte av information och erfarenheter för att underlätta samordning av lärarutbildningen, även för låg- och mellanstadielärare, samt en effektiv och fortlöpande yrkesmässig utveckling.

Finansiering av och investeringar i studentrörlighet och den sociala dimensionen

| 15. | Europaparlamentet anser att studenter från mindre gynnade samhällsgrupper bör erbjudas särskilt stöd, t.ex. billigt och godtagbart boende. Ofta behövs extra stöd direkt efter ankomsten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att studenter från mindre gynnade samhällsgrupper bör erbjudas särskilt stöd, t.ex. billigt och godtagbart boende. Ofta behövs extra stöd direkt efter ankomsten.

| 16. | Europaparlamentet föreslår att ett harmoniserat europeiskt student-id-kort skapas för att underlätta rörlighet och göra det möjligt för studenter att sänka sina kostnader för boende och uppehälle. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet föreslår att ett harmoniserat europeiskt student-id-kort skapas för att underlätta rörlighet och göra det möjligt för studenter att sänka sina kostnader för boende och uppehälle.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna att se till att möjligheterna till rörlighet blir rättvisa och lika för alla genom enkla, flexibla och öppna bidragsförfaranden och genom kompletterande ekonomiskt stöd för högkostnadsdestinationer och för de studenter som behöver det. Parlamentet anser att det är viktigt att studenter får detta stöd innan de reser, för att inte den ekonomiska bördan ska bli alltför tung. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna att se till att möjligheterna till rörlighet blir rättvisa och lika för alla genom enkla, flexibla och öppna bidragsförfaranden och genom kompletterande ekonomiskt stöd för högkostnadsdestinationer och för de studenter som behöver det. Parlamentet anser att det är viktigt att studenter får detta stöd innan de reser, för att inte den ekonomiska bördan ska bli alltför tung.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar att man i samband med den halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen som föreskrivs i den förklaring som åtföljer det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006, skulle kunna överväga att utöka den planerade finansieringsramen för programmen inom utbildningsområdet, och framför allt för Erasmusstipendierna, beroende på resultaten av övervakningen och utvärderingen av programmen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar att man i samband med den halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen som föreskrivs i den förklaring som åtföljer det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006, skulle kunna överväga att utöka den planerade finansieringsramen för programmen inom utbildningsområdet, och framför allt för Erasmusstipendierna, beroende på resultaten av övervakningen och utvärderingen av programmen.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att man bör införa och stödja nya sätt att finansiera studentrörligheten, t.ex. räntefria lån och överförbara lån. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att man bör införa och stödja nya sätt att finansiera studentrörligheten, t.ex. räntefria lån och överförbara lån.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska universiteten att samarbeta med den privata sektorn (t.ex. ekonomiska organisationer eller näringslivsorganisationer som handelskamrar) i syfte att finna nya effektiva mekanismer för medfinansiering av studentrörligheten vid olika steg i utbildningen (kandidat, magister och doktor), och därigenom höja utbildningssystemens kvalitet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska universiteten att samarbeta med den privata sektorn (t.ex. ekonomiska organisationer eller näringslivsorganisationer som handelskamrar) i syfte att finna nya effektiva mekanismer för medfinansiering av studentrörligheten vid olika steg i utbildningen (kandidat, magister och doktor), och därigenom höja utbildningssystemens kvalitet.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att en givande dialog och ett ömsesidigt utbyte bör inledas mellan företag och universitet i syfte att skapa innovativa partnerskap och undersöka nya samarbetssätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att en givande dialog och ett ömsesidigt utbyte bör inledas mellan företag och universitet i syfte att skapa innovativa partnerskap och undersöka nya samarbetssätt.

Kvalitet hos och fullständigt erkännande av examensbevis

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta med genomförandet av de europeiska referensramarna (Bolognaprocessens referensram för kvalifikationer, den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring samt konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning) i syfte att skapa det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta med genomförandet av de europeiska referensramarna (Bolognaprocessens referensram för kvalifikationer, den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring samt konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning) i syfte att skapa det europeiska området för högre utbildning.

| 23. | Europaparlamentet betonar därför att man så snart som möjligt bör genomföra det heltäckande, enhetliga och effektiva systemet för överföring av studiemeriter, ECTS. Det bör finnas en gemensam ram som gör det lätt att överföra studenters och forskares meriter inom hela Europa. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar därför att man så snart som möjligt bör genomföra det heltäckande, enhetliga och effektiva systemet för överföring av studiemeriter, ECTS. Det bör finnas en gemensam ram som gör det lätt att överföra studenters och forskares meriter inom hela Europa.

| 24. | Europaparlamentet betonar att trestegssystemet (kandidat, magister och doktor) kan bli mer flexibelt, särskilt om man använder systemet ”4 + 1” i stället för ”3 + 2” för första och andra steget. För vissa studier kan detta vara mer lämpligt för att öka akademikernas rörlighet och anställbarhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att trestegssystemet (kandidat, magister och doktor) kan bli mer flexibelt, särskilt om man använder systemet ”4 + 1” i stället för ”3 + 2” för första och andra steget. För vissa studier kan detta vara mer lämpligt för att öka akademikernas rörlighet och anställbarhet.

| 25. | Europaparlamentet anser att ECTS-poäng bör beviljas för praktik och andra informella och icke-formella erfarenheter som erkänns av universiteten, och att dessa erfarenheter bör erkännas som en integrerad del av kursplanerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att ECTS-poäng bör beviljas för praktik och andra informella och icke-formella erfarenheter som erkänns av universiteten, och att dessa erfarenheter bör erkännas som en integrerad del av kursplanerna.

Genomförandet av Bolognaprocessen i alla berörda länder

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas behöriga myndigheter och de europeiska universiteten att uppmuntra och främja utbytet av bästa metoder och medvetandehöjande initiativ. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas behöriga myndigheter och de europeiska universiteten att uppmuntra och främja utbytet av bästa metoder och medvetandehöjande initiativ.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta viseringsförfarandena och minska kostnaderna för rörliga studenter, särskilt när det gäller medlemsstater och kandidatländer i östra EU, i enlighet med EU:s direktiv om viseringar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta viseringsförfarandena och minska kostnaderna för rörliga studenter, särskilt när det gäller medlemsstater och kandidatländer i östra EU, i enlighet med EU:s direktiv om viseringar.

*

* *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 219 E, 20.8.2008, s. 68.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/22

---

Tisdag 23 september 2008Anpassning av rättsakter till det nya kommittébeslutet

P6_TA(2008)0424

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om anpassning av rättsakter till det nya kommittébeslutet (2008/2096(INI))

2010/C 8 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (1), ändrat genom rådets beslut 2006/512/EG (2) (nedan kallat kommittébeslutet),

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande om rådets beslut av den 17 juli 2006 om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2006/512/EG) (3),

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och kommissionen om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, ändrat genom beslut 2006/512/EG (4),

med beaktande av artikel 192 andra stycket och artikel 202 i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av sitt beslut av den 8 maj 2008 om ingående av en interinstitutionell överenskommelse mellan Europaparlamentet och kommissionen om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, ändrat genom beslut 2006/512/EG (5),

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0345/2008), och av följande skäl:

| A. | För att förbättra lagstiftningens kvalitet blir det i allt högre grad nödvändigt att till kommissionen delegera utvecklingen av lagstiftningens icke väsentliga och mer tekniska aspekter, liksom den snabba anpassningen av densamma för att ta hänsyn till tekniskt framåtskridande och ekonomiska förändringar. Delegeringen av befogenheter måste underlättas genom att lagstiftaren ges de institutionella medlen att kontrollera hur dessa befogenheter utövas. |
| --- | --- |

A.

För att förbättra lagstiftningens kvalitet blir det i allt högre grad nödvändigt att till kommissionen delegera utvecklingen av lagstiftningens icke väsentliga och mer tekniska aspekter, liksom den snabba anpassningen av densamma för att ta hänsyn till tekniskt framåtskridande och ekonomiska förändringar. Delegeringen av befogenheter måste underlättas genom att lagstiftaren ges de institutionella medlen att kontrollera hur dessa befogenheter utövas.

| B. | Hittills har unionens lagstiftare inte haft någon annan möjlighet än att tillämpa artikel 202 i EG-fördraget för att utföra sådan delegering. Tillämpningen av bestämmelsen har emellertid inte varit tillfredsställande eftersom den avser kommissionens genomförandebefogenheter och de kontrollförfaranden som sådana befogenheter är föremål för och som rådet fastställer genom enhälligt beslut efter att endast ha hört parlamentet. Dessa kontrollförfaranden bygger i allt väsentligt på verksamheten i kommittéer som består av statstjänstemän från medlemsstaterna, och parlamentet var utestängt från alla sådana förfaranden fram till antagandet av rådets beslut av den 28 juni 1999, ändrat genom beslut 2006/512/EG. |
| --- | --- |

B.

Hittills har unionens lagstiftare inte haft någon annan möjlighet än att tillämpa artikel 202 i EG-fördraget för att utföra sådan delegering. Tillämpningen av bestämmelsen har emellertid inte varit tillfredsställande eftersom den avser kommissionens genomförandebefogenheter och de kontrollförfaranden som sådana befogenheter är föremål för och som rådet fastställer genom enhälligt beslut efter att endast ha hört parlamentet. Dessa kontrollförfaranden bygger i allt väsentligt på verksamheten i kommittéer som består av statstjänstemän från medlemsstaterna, och parlamentet var utestängt från alla sådana förfaranden fram till antagandet av rådets beslut av den 28 juni 1999, ändrat genom beslut 2006/512/EG.

| C. | I och med artikel 2.2 i kommittébeslutet införs åtgärder om det i en grundläggande rättsakt som har antagits genom medbeslutande föreskrivs åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke väsentliga delar av den rättsakten, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera rättsakten med nya icke väsentliga delar. Det är upp till unionens lagstiftare att i varje enskilt fall fastställa de väsentliga delarna av respektive lagstiftningsakt, som kan ändras endast genom ett lagstiftningsförfarande. |
| --- | --- |

C.

I och med artikel 2.2 i kommittébeslutet införs åtgärder om det i en grundläggande rättsakt som har antagits genom medbeslutande föreskrivs åtgärder med allmän räckvidd vilka är avsedda att ändra icke väsentliga delar av den rättsakten, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera rättsakten med nya icke väsentliga delar. Det är upp till unionens lagstiftare att i varje enskilt fall fastställa de väsentliga delarna av respektive lagstiftningsakt, som kan ändras endast genom ett lagstiftningsförfarande.

| D. | Genom kommittébeslutet omfattas vad som benämns ”lagstiftningsliknande” åtgärder av ett föreskrivande förfarande med kontroll enligt vilket parlamentet medverkar fullt ut i kontrollen av sådana åtgärder och kan motsätta sig utkast till åtgärder från kommissionen vilka överskrider de genomförandebefogenheter som anges i den grundläggande rättsakten eller ett utkast som inte är förenligt med den grundläggande rättsaktens syfte eller innehåll eller som inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

D.

Genom kommittébeslutet omfattas vad som benämns ”lagstiftningsliknande” åtgärder av ett föreskrivande förfarande med kontroll enligt vilket parlamentet medverkar fullt ut i kontrollen av sådana åtgärder och kan motsätta sig utkast till åtgärder från kommissionen vilka överskrider de genomförandebefogenheter som anges i den grundläggande rättsakten eller ett utkast som inte är förenligt med den grundläggande rättsaktens syfte eller innehåll eller som inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen.

| E. | Det nya förfarandet garanterar demokratisk kontroll av genomförandeåtgärder när de är lagstiftningsliknande till sin natur genom att jämställa de två medlagstiftarna – parlamentet och rådet – och därigenom undanröjs en av de allvarligaste aspekterna av det demokratiska underskottet i unionen. Kommittébeslutet kommer att göra det möjligt att delegera lagstiftningens mest tekniska aspekter och anpassningen av densamma till kommissionen för att därigenom se till att lagstiftaren koncentrerar sig på de väsentliga aspekterna och på att förbättra gemenskapsrättens kvalitet. |
| --- | --- |

E.

Det nya förfarandet garanterar demokratisk kontroll av genomförandeåtgärder när de är lagstiftningsliknande till sin natur genom att jämställa de två medlagstiftarna – parlamentet och rådet – och därigenom undanröjs en av de allvarligaste aspekterna av det demokratiska underskottet i unionen. Kommittébeslutet kommer att göra det möjligt att delegera lagstiftningens mest tekniska aspekter och anpassningen av densamma till kommissionen för att därigenom se till att lagstiftaren koncentrerar sig på de väsentliga aspekterna och på att förbättra gemenskapsrättens kvalitet.

| F. | Det nya föreskrivande förfarandet med kontroll är inte frivilligt utan obligatoriskt när genomförandeåtgärderna har de särdrag som anges i artikel 2.2 i kommittébeslutet. |
| --- | --- |

F.

Det nya föreskrivande förfarandet med kontroll är inte frivilligt utan obligatoriskt när genomförandeåtgärderna har de särdrag som anges i artikel 2.2 i kommittébeslutet.

| G. | Den nuvarande anpassningen av regelverket till det nya kommittébeslutet är ännu inte fullbordad, eftersom det fortfarande finns rättsakter som föreskriver genomförandeåtgärder för vilka det nya föreskrivande förfarandet med kontroll bör tillämpas. |
| --- | --- |

G.

Den nuvarande anpassningen av regelverket till det nya kommittébeslutet är ännu inte fullbordad, eftersom det fortfarande finns rättsakter som föreskriver genomförandeåtgärder för vilka det nya föreskrivande förfarandet med kontroll bör tillämpas.

| H. | Inte bara genomförandeåtgärder som hittills omfattats av det föreskrivande förfarandet, utan även vissa åtgärder som omfattas av förvaltnings- eller samrådsförfarandena kan omfattas av kraven i artikel 2.2 i kommittébeslutet. |
| --- | --- |

H.

Inte bara genomförandeåtgärder som hittills omfattats av det föreskrivande förfarandet, utan även vissa åtgärder som omfattas av förvaltnings- eller samrådsförfarandena kan omfattas av kraven i artikel 2.2 i kommittébeslutet.

| I. | Med Lissabonfördraget införs en normhierarki och införs begreppet ”den delegerade akten”, då det ”genom en lagstiftningsakt ... till kommissionen delegeras befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten”. Genom Lissabonfördraget behandlas även genomförandeakter på ett nytt sätt och medbeslutande mellan parlamentet och rådet föreskrivs som förfarandet för att anta förordningen om medlemsstaternas kontroll över genomförandeakter. |
| --- | --- |

I.

Med Lissabonfördraget införs en normhierarki och införs begreppet ”den delegerade akten”, då det ”genom en lagstiftningsakt ... till kommissionen delegeras befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten”. Genom Lissabonfördraget behandlas även genomförandeakter på ett nytt sätt och medbeslutande mellan parlamentet och rådet föreskrivs som förfarandet för att anta förordningen om medlemsstaternas kontroll över genomförandeakter.

| J. | Genomförandet av de motsvarande bestämmelserna i Lissabonfördraget kommer att kräva en intensiv och komplex förhandlingsprocess mellan institutionerna. Den nuvarande anpassningsprocessen bör därför slutföras snarast möjligt och i alla händelser innan Lissabonfördraget träder i kraft. |
| --- | --- |

J.

Genomförandet av de motsvarande bestämmelserna i Lissabonfördraget kommer att kräva en intensiv och komplex förhandlingsprocess mellan institutionerna. Den nuvarande anpassningsprocessen bör därför slutföras snarast möjligt och i alla händelser innan Lissabonfördraget träder i kraft.

| K. | Om Lissabonfördraget träder i kraft blir det nödvändigt att genomföra en ny – mer komplex – anpassning av regelverket till bestämmelserna i artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om delegering av lagstiftning. Även om definitionen av en delegerad akt i Lissabonfördraget liknar begreppet ”lagstiftningsliknande” åtgärd, som ingår i kommittébeslutet, är de båda begreppen inte identiska och förfarandesystemen i de båda rättsakterna är helt olika. Det nuvarande anpassningsarbetet kan därför inte anses utgöra något exakt prejudikat för framtiden. |
| --- | --- |

K.

Om Lissabonfördraget träder i kraft blir det nödvändigt att genomföra en ny – mer komplex – anpassning av regelverket till bestämmelserna i artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om delegering av lagstiftning. Även om definitionen av en delegerad akt i Lissabonfördraget liknar begreppet ”lagstiftningsliknande” åtgärd, som ingår i kommittébeslutet, är de båda begreppen inte identiska och förfarandesystemen i de båda rättsakterna är helt olika. Det nuvarande anpassningsarbetet kan därför inte anses utgöra något exakt prejudikat för framtiden.

| L. | Av samma skäl kan resultaten av den pågående anpassningen av de respektive enskilda rättsakterna inte betraktas som ett prejudikat för framtiden. |
| --- | --- |

L.

Av samma skäl kan resultaten av den pågående anpassningen av de respektive enskilda rättsakterna inte betraktas som ett prejudikat för framtiden.

| M. | Det ter sig ändamålsenligt att institutionerna enas om en standardpassage för delegerade akter vilken kommissionen konsekvent skulle infoga i utkastet till lagstiftningsakt, även om det fortfarande skulle stå lagstiftaren fritt att ändra den. Det är nödvändigt att genom medbeslutande anta förordningen om medlemsstaternas kontroll av genomförandeakter i enlighet med artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

M.

Det ter sig ändamålsenligt att institutionerna enas om en standardpassage för delegerade akter vilken kommissionen konsekvent skulle infoga i utkastet till lagstiftningsakt, även om det fortfarande skulle stå lagstiftaren fritt att ändra den. Det är nödvändigt att genom medbeslutande anta förordningen om medlemsstaternas kontroll av genomförandeakter i enlighet med artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av lämpliga artiklar i EG-fördraget för parlamentet lägga fram lagstiftningsförslag för att slutföra kommittéförfarandeanpassningen. Parlamentet begär att dessa förslag utarbetas mot bakgrund av institutionernas diskussioner och att i synnerhet förteckningen över lagstiftningsakter i bilagan till denna resolution tas upp. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av lämpliga artiklar i EG-fördraget för parlamentet lägga fram lagstiftningsförslag för att slutföra kommittéförfarandeanpassningen. Parlamentet begär att dessa förslag utarbetas mot bakgrund av institutionernas diskussioner och att i synnerhet förteckningen över lagstiftningsakter i bilagan till denna resolution tas upp.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram de motsvarande lagstiftningsförslagen så att de återstående rättsakterna anpassas till kommittébeslutet, särskilt de som förtecknas i bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram de motsvarande lagstiftningsförslagen så att de återstående rättsakterna anpassas till kommittébeslutet, särskilt de som förtecknas i bilagan till denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram, ifall de nuvarande anpassningsförfarandena inte avslutas innan Lissabonföredraget träder i kraft, de relevanta lagstiftningsförslag som behövs för att anpassa de rättsakter som då ännu inte har anpassats till det nya systemet enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram, ifall de nuvarande anpassningsförfarandena inte avslutas innan Lissabonföredraget träder i kraft, de relevanta lagstiftningsförslag som behövs för att anpassa de rättsakter som då ännu inte har anpassats till det nya systemet enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla händelser, efter Lissabonfördragets ikraftträdande, lägga fram de relevanta lagstiftningsförslag som behövs för att anpassa gemenskapens hela regelverk till det nya systemet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla händelser, efter Lissabonfördragets ikraftträdande, lägga fram de relevanta lagstiftningsförslag som behövs för att anpassa gemenskapens hela regelverk till det nya systemet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram utkastet till lagstiftningsförslag till förordning om i förväg fastställda allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter, i enlighet med artikel 291.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram utkastet till lagstiftningsförslag till förordning om i förväg fastställda allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter, i enlighet med artikel 291.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 6. | Europaparlamentet begär att parlamentet avsätter ytterligare resurser för alla kommittéförfaranden, inte bara under den pågående övergångsperioden, utan även som en förberedelse inför ett eventuellt ikraftträdande av Lissabonfördraget, i syfte att säkerställa att alla kommittéförfaranden mellan de tre institutionerna fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att parlamentet avsätter ytterligare resurser för alla kommittéförfaranden, inte bara under den pågående övergångsperioden, utan även som en förberedelse inför ett eventuellt ikraftträdande av Lissabonfördraget, i syfte att säkerställa att alla kommittéförfaranden mellan de tre institutionerna fungerar tillfredsställande.

| 7. | Europaparlamentet bekräftar att dessa uppmaningar innebär att subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet bekräftar att dessa uppmaningar innebär att subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter respekteras.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och den åtföljande förteckningen till kommissionen och rådet och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och den åtföljande förteckningen till kommissionen och rådet och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(2)  EUT L 200, 22.7.2006, s. 11.

(3)  EUT C 255, 21.10.2006, s. 1.

(4)  EUT C 143, 10.6.2008, s. 1.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0189.

---

Tisdag 23 september 2008BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram de motsvarande lagstiftningsförslagen för att anpassa de återstående rättsakterna till rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999, ändrat genom beslut 2006/512/EG, bland annat

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/15/EG av den 10 april 2000 om ändring av rådets direktiv 64/432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/15/EG av den 10 april 2000 om ändring av rådets direktiv 64/432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG av den 22 maj 2000 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och om ändring av rådets direktiv 74/150/EEG (2), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/25/EG av den 22 maj 2000 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och om ändring av rådets direktiv 74/150/EEG (2),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (3), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (3),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/43/EG av den 27 juni 2001 om ändring av rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/43/EG av den 27 juni 2001 om ändring av rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/46/EG av den 23 juli 2001 om ändring av rådets direktiv 95/53/EG om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet samt av rådets direktiv 70/524/EEG, 96/25/EG och 1999/29/EG om djurfoder (5), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/46/EG av den 23 juli 2001 om ändring av rådets direktiv 95/53/EG om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet samt av rådets direktiv 70/524/EEG, 96/25/EG och 1999/29/EG om djurfoder (5),

| — | Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (6), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (6),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG av den 21 oktober 2002 om ändring av rådets direktiv 90/425/EEG och 92/118/EEG beträffande hälsokrav för animaliska biprodukter (7), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG av den 21 oktober 2002 om ändring av rådets direktiv 90/425/EEG och 92/118/EEG beträffande hälsokrav för animaliska biprodukter (7),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG av den 11 februari 2004 om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG och 80/1268/EEG med avseende på mätning av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning hos N1-fordon (8), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG av den 11 februari 2004 om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG och 80/1268/EEG med avseende på mätning av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning hos N1-fordon (8),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG av den 21 april 2004 om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (9), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG av den 21 april 2004 om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (9),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (10), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (10),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/64/EG av den 26 oktober 2005 om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (11), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/64/EG av den 26 oktober 2005 om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (11),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/40/EG av den 17 maj 2006 om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (12), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/40/EG av den 17 maj 2006 om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (12),

| — | Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (13), |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (13),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (14). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (14).

---

(1)  EGT L 105, 3.5.2000, s. 34.

(2)  EGT L 173, 12.7.2000, s. 1.

(3)  EGT L 204, 11.8.2000, s. 1.

(4)  EGT L 211, 4.8.2001, s. 25.

(5)  EGT L 234, 1.9.2001, s. 55.

(6)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

(7)  EGT L 315, 19.11.2002, s. 14.

(8)  EUT L 49, 19.2.2004, s. 36.

(9)  EUT L 157, 30.4.2004, s. 33.

(10)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 59.

(11)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 10.

(12)  EUT L 161, 14.6.2006, s. 12.

(13)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(14)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/26

---

Tisdag 23 september 2008Hedgefonder och private equity

P6_TA(2008)0425

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om hedgefonder och private equity (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga (1),

med beaktande av rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag (2),

med beaktande av rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning (3),

med beaktande av rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (4),

med beaktande av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (5),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/65/EG av den 27 september 2001 om ändring av direktiven 78/660/EEG, 83/349/EEG och 86/635/EEG med avseende på värderingsreglerna för årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag samt i banker och andra finansiella institut (6),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/107/EG av den 21 januari 2002 om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) i syfte att införa regler för förvaltningsbolag och förenklade prospekt (7),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG av den 21 januari 2002 om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), vad gäller fondföretags investeringar (8),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter (9),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (10),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (11),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om ändring av direktiven 78/660/EEG, 83/349/EEG, 86/635/EEG och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag (12),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel (13),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (14),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (15),

med beaktande av kommissionens direktiv 2006/73/EG av den 10 augusti 2006 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet (16) (tillämpningsdirektivet till MiFID),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (17),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG av den 9 mars 2005 om ändring av direktiv i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området finansiella tjänster (18),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (19),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (20),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (21),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG av den 11 juli 2007 om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag (22),

med beaktande av kommissionens förslag av den 21 april 2008 till Europaparlamentets och rådets direktiv om livförsäkring om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (SOLVENS II) (omarbetning) (KOM(2008)0119),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 21 december 2007 om avlägsnande av hinder för gränsöverskridande investeringar från riskkapitalfonder (KOM(2007)0853),

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2004 om framtiden beträffande hedgefonder och derivat (23),

med beaktande av sina resolutioner av den 27 april 2006 om kapitalförvaltning (24) och av den 13 december 2007 om förvaltning av tillgångar II (25),

med beaktande av sin resolution av den 11 juli 2007 om politiken på området finansiella tjänster (2005–2010) – vitbok (26), särskilt punkt 19,

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (del: allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik): start för den nya treårsperioden (2008–2010) (27),

med beaktande av den internationella börstillsynsorganisationen IOSCO:s tillsynsprinciper ”Objectives and Principles of Securities Regulation” från maj 2008 som innehåller principer för bland annat marknadsföring av hedgefonder och andra typer av fonder,

med beaktande av studien om hedgefonder (Hedge Funds on Transparency and Conflict of Interest) från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk och vetenskaplig politik i december 2007,

med beaktande av de standarder för bästa praxis som arbetsgruppen för hedgefonder (Hedge Fund Working Group) presenterade den 22 januari 2008 och inrättandet av det organ (Hedge Fund Standards Board) som därefter inrättades för att värna om dessa standarder,

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0338/2008), och av följande skäl:

| A. | I dagens läge finns det nationell reglering och EU-reglering av finansiella marknader som direkt eller indirekt gäller för hedgefonder och private equity, dock inte uteslutande. |
| --- | --- |

A.

I dagens läge finns det nationell reglering och EU-reglering av finansiella marknader som direkt eller indirekt gäller för hedgefonder och private equity, dock inte uteslutande.

| B. | Medlemsstaterna och kommissionen bör se till att denna reglering genomförs och tillämpas på ett konsekvent sätt. Alla ytterligare ändringar av existerande lagstiftning bör bli föremål för en fullgod kostnadsnyttoanalys och vara icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

B.

Medlemsstaterna och kommissionen bör se till att denna reglering genomförs och tillämpas på ett konsekvent sätt. Alla ytterligare ändringar av existerande lagstiftning bör bli föremål för en fullgod kostnadsnyttoanalys och vara icke-diskriminerande.

| C. | Kommissionen har inte svarat positivt på parlamentets alla tidigare synpunkter, inbegripet dem i ovannämnda resolutioner av den 15 januari 2004, 27 april 2006, 11 juli 2007 och 13 december 2007. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har inte svarat positivt på parlamentets alla tidigare synpunkter, inbegripet dem i ovannämnda resolutioner av den 15 januari 2004, 27 april 2006, 11 juli 2007 och 13 december 2007.

| D. | Hedgefonder och private equity är av väldigt olika karaktär, och det finns inte någon entydig definition för någon av dem, men båda är investeringsinstrument som snarare utnyttjas av avancerade investerare än av privata konsumenter och småföretagare. De kan inte på ett lämpligt sätt behandlas som en enda kategori när det gäller produktspecifik reglering. |
| --- | --- |

D.

Hedgefonder och private equity är av väldigt olika karaktär, och det finns inte någon entydig definition för någon av dem, men båda är investeringsinstrument som snarare utnyttjas av avancerade investerare än av privata konsumenter och småföretagare. De kan inte på ett lämpligt sätt behandlas som en enda kategori när det gäller produktspecifik reglering.

| E. | Hedgefonder och private equity är allt viktigare alternativa investeringsverktyg som inte bara står för en betydande och ökande andel av de globala förvaltade tillgångarna utan som också höjer finansmarknadernas effektivitet genom att skapa nya placeringsmöjligheter. |
| --- | --- |

E.

Hedgefonder och private equity är allt viktigare alternativa investeringsverktyg som inte bara står för en betydande och ökande andel av de globala förvaltade tillgångarna utan som också höjer finansmarknadernas effektivitet genom att skapa nya placeringsmöjligheter.

| F. | Flera globala, EU-baserade och nationella institutioner har analyserat potentiella problem kring hedgefonder och private equity, och detta långt före dagens finanskris, när det gäller finansiell stabilitet, standarder för riskhantering, överdriven belåning (hävstångseffekt) och värdering av illikvida och komplexa finansiella instrument. |
| --- | --- |

F.

Flera globala, EU-baserade och nationella institutioner har analyserat potentiella problem kring hedgefonder och private equity, och detta långt före dagens finanskris, när det gäller finansiell stabilitet, standarder för riskhantering, överdriven belåning (hävstångseffekt) och värdering av illikvida och komplexa finansiella instrument.

| G. | Slutsatserna från den analys som forumet för finansiell stabilitet genomförde 2007 var att problematiken kring finansiell stabilitet lämpligast skulle tas itu med genom förstärkt tillsyn över alla aktörer. |
| --- | --- |

G.

Slutsatserna från den analys som forumet för finansiell stabilitet genomförde 2007 var att problematiken kring finansiell stabilitet lämpligast skulle tas itu med genom förstärkt tillsyn över alla aktörer.

| H. | I sin rapport om den globala finansiella stabiliteten (”Global Financial Stability Report”) från april 2008 drog Internationella valutafonden (IMF) slutsatsen att man kollektivt har misslyckats med att uppskatta den skuldnivå som en lång rad institut – banker, återförsäkrare av obligationslån (monolinebolag), statsstödda enheter och hedgefonder – uppnått och de risker som förknippas med en okontrollerad avveckling. |
| --- | --- |

H.

I sin rapport om den globala finansiella stabiliteten (”Global Financial Stability Report”) från april 2008 drog Internationella valutafonden (IMF) slutsatsen att man kollektivt har misslyckats med att uppskatta den skuldnivå som en lång rad institut – banker, återförsäkrare av obligationslån (monolinebolag), statsstödda enheter och hedgefonder – uppnått och de risker som förknippas med en okontrollerad avveckling.

| I. | För att förverkliga Lissabonagendan krävs långfristiga investeringar i tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

I.

För att förverkliga Lissabonagendan krävs långfristiga investeringar i tillväxt och sysselsättning.

| J. | Sådana långsiktiga investeringar kräver välfungerande stabila finansiella marknader i EU och globalt för att kunna bidra till den reala ekonomin och detta kan endast uppnås genom att se till att det i EU finns en konkurrenskraftig och innovativ finansbransch. |
| --- | --- |

J.

Sådana långsiktiga investeringar kräver välfungerande stabila finansiella marknader i EU och globalt för att kunna bidra till den reala ekonomin och detta kan endast uppnås genom att se till att det i EU finns en konkurrenskraftig och innovativ finansbransch.

| K. | Hedgefonder och private equity skapar i många fall likviditet, främjar marknadsdiversifiering och marknadseffektivitet genom att skapa efterfrågan på innovativa produkter samt understöder prisbildningsprocessen. |
| --- | --- |

K.

Hedgefonder och private equity skapar i många fall likviditet, främjar marknadsdiversifiering och marknadseffektivitet genom att skapa efterfrågan på innovativa produkter samt understöder prisbildningsprocessen.

| L. | En ytterligare förutsättning för finansiell stabilitet är bättre samarbete mellan tillsynsorgan, även globalt, något som i sin tur kräver fortlöpande förbättringar av EU:s nuvarande tillsynsarrangemang, med regelbundet informationsutbyte och ökad transparens i institutionella investerares verksamhet. |
| --- | --- |

L.

En ytterligare förutsättning för finansiell stabilitet är bättre samarbete mellan tillsynsorgan, även globalt, något som i sin tur kräver fortlöpande förbättringar av EU:s nuvarande tillsynsarrangemang, med regelbundet informationsutbyte och ökad transparens i institutionella investerares verksamhet.

| M. | Kommissionen bör undersöka möjligheterna att reglera offshore-marknadsaktörer globalt. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen bör undersöka möjligheterna att reglera offshore-marknadsaktörer globalt.

| N. | Lämplig transparensnivå gentemot investerare och tillsynsmyndigheter är avgörande för att skapa sådana välfungerande och stabila finansmarknader och för att främja konkurrensen mellan marknadens aktörer och produkter. |
| --- | --- |

N.

Lämplig transparensnivå gentemot investerare och tillsynsmyndigheter är avgörande för att skapa sådana välfungerande och stabila finansmarknader och för att främja konkurrensen mellan marknadens aktörer och produkter.

| O. | Kommissionen bör övervaka och analysera effekterna av den verksamhet som bedrivs av hedgefonder och private equity och överväga att lägga fram ett direktiv om minimiregler för transparensen kring investeringars finansiering i framtiden, riskhantering, bedömningsmetoder, chefskvalifikationer och möjliga intressekonflikter samt öppen redovisning av ägarstrukturer och registrering av hedgefonder. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen bör övervaka och analysera effekterna av den verksamhet som bedrivs av hedgefonder och private equity och överväga att lägga fram ett direktiv om minimiregler för transparensen kring investeringars finansiering i framtiden, riskhantering, bedömningsmetoder, chefskvalifikationer och möjliga intressekonflikter samt öppen redovisning av ägarstrukturer och registrering av hedgefonder.

| P. | För att tillgodose behovet av att övervaka marknaden i tillsynssyfte bör behöriga tillsynsmyndigheter få tillgång till information om hedgefonders exponering och lån, utan att detta skapar överdrivna bördor. |
| --- | --- |

P.

För att tillgodose behovet av att övervaka marknaden i tillsynssyfte bör behöriga tillsynsmyndigheter få tillgång till information om hedgefonders exponering och lån, utan att detta skapar överdrivna bördor.

| Q. | Fondbranschen förväntas att i högre grad omfattas av bindande åtgärder för företagsstyrning i syfte att åstadkomma större transparens som också måste tillkomma allmänheten. Kontrollmekanismer bör förbättras. |
| --- | --- |

Q.

Fondbranschen förväntas att i högre grad omfattas av bindande åtgärder för företagsstyrning i syfte att åstadkomma större transparens som också måste tillkomma allmänheten. Kontrollmekanismer bör förbättras.

| R. | Medlemsstaterna bör utnyttja bästa praxis för att se till företagspensioner som förvärvats av anställda skyddas vid konkurser. |
| --- | --- |

R.

Medlemsstaterna bör utnyttja bästa praxis för att se till företagspensioner som förvärvats av anställda skyddas vid konkurser.

| S. | Kommissionen bör överväga att i definitionen av ”försiktighetsprincipen”, där principen finns införlivad i existerande gemenskapslagstiftning, även ta med kravet att investerarna kontrollerar att de alternativa investeringsfonder i vilka de investerar respekterar tillämplig lagstiftning och lever upp till branschens standarder för bästa praxis. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen bör överväga att i definitionen av ”försiktighetsprincipen”, där principen finns införlivad i existerande gemenskapslagstiftning, även ta med kravet att investerarna kontrollerar att de alternativa investeringsfonder i vilka de investerar respekterar tillämplig lagstiftning och lever upp till branschens standarder för bästa praxis.

| T. | De många olika definitionerna av ”private placement” i medlemsstaterna utgör ett hinder för den inre marknaden och skapar incitament för spridning av högriskprodukter till marknaden för privatpersoner och småföretagare. |
| --- | --- |

T.

De många olika definitionerna av ”private placement” i medlemsstaterna utgör ett hinder för den inre marknaden och skapar incitament för spridning av högriskprodukter till marknaden för privatpersoner och småföretagare.

| U. | En samlingswebbplats för uppförandekoder bör skapas, inbegripet en förteckning över de företag som följer koderna, och redovisningar och förklaringar från dem som inte följer koderna. Skälen till att koderna inte följs kan också vara lärorika. Denna webbplats bör inrättas för EU och främjas internationellt. |
| --- | --- |

U.

En samlingswebbplats för uppförandekoder bör skapas, inbegripet en förteckning över de företag som följer koderna, och redovisningar och förklaringar från dem som inte följer koderna. Skälen till att koderna inte följs kan också vara lärorika. Denna webbplats bör inrättas för EU och främjas internationellt.

| V. | I Global Financial Stability Report från april 2008 varnade IMF för att marknaden för företagslån framstår som utsatt då fallissemangen kommer att öka, på grund av såväl makroekonomiska som strukturella faktorer. |
| --- | --- |

V.

I Global Financial Stability Report från april 2008 varnade IMF för att marknaden för företagslån framstår som utsatt då fallissemangen kommer att öka, på grund av såväl makroekonomiska som strukturella faktorer.

| W. | De ökande private equity-transaktionerna under senare tid har lett till betydligt fler anställda vars arbeten i slutändan kontrolleras av private equity-fonder. Därför bör vederbörlig hänsyn tas till befintlig nationell arbetslagstiftning och gemenskapens arbetslagstiftning (särskilt direktiv 2001/23/EG) som utarbetades när så inte var fallet. Nationell arbetslagstiftning och gemenskapens arbetslagstiftning bör gälla på icke-diskriminerande basis, med en rättvis och korrekt behandling av alla ekonomiska aktörer med liknande ansvar gentemot sina anställda. |
| --- | --- |

W.

De ökande private equity-transaktionerna under senare tid har lett till betydligt fler anställda vars arbeten i slutändan kontrolleras av private equity-fonder. Därför bör vederbörlig hänsyn tas till befintlig nationell arbetslagstiftning och gemenskapens arbetslagstiftning (särskilt direktiv 2001/23/EG) som utarbetades när så inte var fallet. Nationell arbetslagstiftning och gemenskapens arbetslagstiftning bör gälla på icke-diskriminerande basis, med en rättvis och korrekt behandling av alla ekonomiska aktörer med liknande ansvar gentemot sina anställda.

| X. | Enligt flera rättssystem betraktas hedgefonder och private equity som äger och kontrollerar företag inte som arbetsgivare och är därför befriade från de rättsliga åtaganden som gäller för arbetsgivare. |
| --- | --- |

X.

Enligt flera rättssystem betraktas hedgefonder och private equity som äger och kontrollerar företag inte som arbetsgivare och är därför befriade från de rättsliga åtaganden som gäller för arbetsgivare.

| Y. | Vid extrema låneskulder får företagen en högre riskprofil. |
| --- | --- |

Y.

Vid extrema låneskulder får företagen en högre riskprofil.

| Z. | Som i många andra fall kan intressekonflikter uppstå från hedgefonders och private equitys affärsmodeller eller från förhållandena mellan dessa verktyg och andra aktörer på de finansiella marknaderna. Ansträngningar för att förstärka befintlig gemenskapslagstiftning bör inte vara begränsade till hedgefonder och private equity och bör vara förenliga med globala standarder såsom IOSCO-principerna för fondföretags och marknadsmellanhänders hantering av intressekonflikter. |
| --- | --- |

Z.

Som i många andra fall kan intressekonflikter uppstå från hedgefonders och private equitys affärsmodeller eller från förhållandena mellan dessa verktyg och andra aktörer på de finansiella marknaderna. Ansträngningar för att förstärka befintlig gemenskapslagstiftning bör inte vara begränsade till hedgefonder och private equity och bör vara förenliga med globala standarder såsom IOSCO-principerna för fondföretags och marknadsmellanhänders hantering av intressekonflikter.

| AA. | Ersättningssystemen för hedgefond- och private equity-förvaltare kan leda till olämpliga incitament som i sin tur leder till oansvarigt risktagande. |
| --- | --- |

AA.

Ersättningssystemen för hedgefond- och private equity-förvaltare kan leda till olämpliga incitament som i sin tur leder till oansvarigt risktagande.

| AB. | Hedgefonder fanns bland dem som investerade i de komplexa strukturerade produkter som blev en faktor i kreditkrisen, och därigenom ådrog sig förluster liksom andra investerare. |
| --- | --- |

AB.

Hedgefonder fanns bland dem som investerade i de komplexa strukturerade produkter som blev en faktor i kreditkrisen, och därigenom ådrog sig förluster liksom andra investerare.

| AC. | För att minimera risken för framtida finanskriser, och mot bakgrund av det starka samspelet över marknader och mellan marknadsaktörer samt målet om lika villkor över gränserna och mellan reglerade och oreglerade marknadsaktörer, är flera initiativ på gång, inom EU och på global nivå, inbegripet en översyn av kapitalkravsdirektiven och ett förslag för ett direktiv om kreditvärderingsinstitut, i syfte att säkerställa en mer konsekvent och harmoniserad reglering över hela linjen. |
| --- | --- |

AC.

För att minimera risken för framtida finanskriser, och mot bakgrund av det starka samspelet över marknader och mellan marknadsaktörer samt målet om lika villkor över gränserna och mellan reglerade och oreglerade marknadsaktörer, är flera initiativ på gång, inom EU och på global nivå, inbegripet en översyn av kapitalkravsdirektiven och ett förslag för ett direktiv om kreditvärderingsinstitut, i syfte att säkerställa en mer konsekvent och harmoniserad reglering över hela linjen.

| AD. | Principbaserad reglering är det lämpliga angreppssättet för reglering av finansmarknaderna, då detta gör det lättare att hålla jämna steg med marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

AD.

Principbaserad reglering är det lämpliga angreppssättet för reglering av finansmarknaderna, då detta gör det lättare att hålla jämna steg med marknadsutvecklingen.

| AE. | Det finns ett handlingsbehov på EU-nivå på grundval av följande sju principer för finansiella institut och marknader:






  — | Regleringsräckvidd: Existerande gemenskapslagstiftning bör ses över i syfte att identifiera eventuella regleringsluckor. Nationella variationer bör ses över och harmonisering främjas, till exempel genom tillsynskollegier eller på liknande sätt. Internationella ekvivalenser och samarbetsformer bör eftersträvas. |
| --- | --- | --- |

AE.

Det finns ett handlingsbehov på EU-nivå på grundval av följande sju principer för finansiella institut och marknader:

—

Regleringsräckvidd: Existerande gemenskapslagstiftning bör ses över i syfte att identifiera eventuella regleringsluckor. Nationella variationer bör ses över och harmonisering främjas, till exempel genom tillsynskollegier eller på liknande sätt. Internationella ekvivalenser och samarbetsformer bör eftersträvas.

| — | Kapital: Kapitalkrav bör vara obligatoriska för alla finansiella institutioner och bör återspegla risken från typen av affärer, exponeringar och riskkontroll. Längre likviditetshorisonter bör också övervägas. |
| --- | --- |

—

Kapital: Kapitalkrav bör vara obligatoriska för alla finansiella institutioner och bör återspegla risken från typen av affärer, exponeringar och riskkontroll. Längre likviditetshorisonter bör också övervägas.

| — | ”Originate and distribute”: För att investerares och produktskapares (originators) intressen i högre grad ska sammanfalla bör de senare i princip behålla en viss exponering mot sina värdepapperiserade produkter genom att inneha en representativ andel i produkten. Nivån på de andelar som produktskaparna innehar i produkten bör offentliggöras. Som ett alternativ till att behålla vissa tillgångar bör också andra åtgärder undersökas för att få investerares och produktskaparnas intressen att sammanfalla. |
| --- | --- |

—

”Originate and distribute”: För att investerares och produktskapares (originators) intressen i högre grad ska sammanfalla bör de senare i princip behålla en viss exponering mot sina värdepapperiserade produkter genom att inneha en representativ andel i produkten. Nivån på de andelar som produktskaparna innehar i produkten bör offentliggöras. Som ett alternativ till att behålla vissa tillgångar bör också andra åtgärder undersökas för att få investerares och produktskaparnas intressen att sammanfalla.

| — | Redovisning: En smidig teknik för att motverka procykliska effekter av redovisning till verkligt värde bör övervägas. |
| --- | --- |

—

Redovisning: En smidig teknik för att motverka procykliska effekter av redovisning till verkligt värde bör övervägas.

| — | Kreditvärdering: För att öka transparensen och förståelsen på kreditvärderingsmarknaden bör kreditvärderingsinstitut anta uppförandekoder avseende tydlighet i premisserna, produktkomplexitet och affärsmetoder. Intressekonflikter bör regleras. Kreditvärderingar som inte beställts bör utgöra en egen kategori och får inte utnyttjas som ett påtryckningsmedel för att generera affärer. |
| --- | --- |

—

Kreditvärdering: För att öka transparensen och förståelsen på kreditvärderingsmarknaden bör kreditvärderingsinstitut anta uppförandekoder avseende tydlighet i premisserna, produktkomplexitet och affärsmetoder. Intressekonflikter bör regleras. Kreditvärderingar som inte beställts bör utgöra en egen kategori och får inte utnyttjas som ett påtryckningsmedel för att generera affärer.

| — | Derivathandel: En öppen och synlig handel med derivat bör främjas, oavsett om det sker på en börs eller på andra sätt. |
| --- | --- |

—

Derivathandel: En öppen och synlig handel med derivat bör främjas, oavsett om det sker på en börs eller på andra sätt.

| — | Det långsiktiga perspektivet: Ersättningspaket bör rättas efter resultaten på lång sikt där såväl förluster som vinster beaktas. |
| --- | --- |

—

Det långsiktiga perspektivet: Ersättningspaket bör rättas efter resultaten på lång sikt där såväl förluster som vinster beaktas.

| AF. | Sådana åtgärder skulle skapa en universell och heltäckande rättslig grund som omfattar alla finansiella institut över en viss storlek, med ömsesidigt beaktande av internationell tillsyns- och regleringspraxis. |
| --- | --- |

AF.

Sådana åtgärder skulle skapa en universell och heltäckande rättslig grund som omfattar alla finansiella institut över en viss storlek, med ömsesidigt beaktande av internationell tillsyns- och regleringspraxis.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artiklarna 44, 47.2 eller 95 i EG-fördraget och före utgången av 2008 förelägga parlamentet ett eller flera förslag till rättsakt som täcker alla relevanta aktörer på finansmarknaderna, inbegripet hedgefonder och private equity, i enlighet med de sju principerna i skäl AE och de detaljerade rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artiklarna 44, 47.2 eller 95 i EG-fördraget och före utgången av 2008 förelägga parlamentet ett eller flera förslag till rättsakt som täcker alla relevanta aktörer på finansmarknaderna, inbegripet hedgefonder och private equity, i enlighet med de sju principerna i skäl AE och de detaljerade rekommendationerna nedan.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet anser att förslagets ekonomiska konsekvenser bör täckas av EU:s budgetanslag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att förslagets ekonomiska konsekvenser bör täckas av EU:s budgetanslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 26, 31.1.1977, s. 1.

(2)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

(3)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1.

(4)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

(5)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 16.

(6)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 28.

(7)  EGT L 41, 13.2.2002, s. 20.

(8)  EGT L 41, 13.2.2002, s. 35.

(9)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 16.

(10)  EUT L 96, 12.4.2003, s. 16.

(11)  EUT L 235, 23.9.2003, s. 10.

(12)  EUT L 178, 17.7.2003, s. 16.

(13)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 64.

(14)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 12.

(15)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

(16)  EUT L 241, 2.9.2006, s. 26.

(17)  EUT L 390, 31.12.2004, s. 38.

(18)  EUT L 79, 24.3.2005, s. 9.

(19)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

(20)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

(21)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.

(22)  EUT L 184, 14.7.2007, s. 17.

(23)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 407.

(24)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 257.

(25)  Antagna texter, P6_TA(2007)0627.

(26)  EUT C 175 E, 10.7.2008, 392.

(27)  Antagna texter, P6_TA(2008)0058.

---

Tisdag 23 september 2008BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER FÖR INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1 om finansiell stabilitet, kapital och regleringsräckvidd

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera:

Kapitalkrav – Investeringsföretag (inbegripet handels- och kommanditbolag), försäkringsföretag, kreditinstitut, konventionella fonder (såsom fondföretag och pensionsfonder/tjänstepensionsinstitut) bör vara skyldiga att uppfylla vissa kapitalkrav. Kommissionen bör se till att tillämpliga kapitalkrav är riskbaserade och inte baserade på berörd enhet, och detta för alla finansiella institut. Tillsynsmyndigheterna får beakta hur uppförandekoderna följs. Dessa kapitalkrav bör dock inte utgöra ytterligare krav utöver existerande regler och bör under inga omständigheter anses vara en garanti i händelse av ett fondfallissemang.

Produktskapare och värdepapperisering – Kommissionens förslag om kapitalkrav bör innebära att produkt skapare åläggs att behålla vissa delar av värdepapperiserade lån i sina balansräkningar. Alternativt bör ett kapitalkrav införas på produktskaparna som beräknas på grundval av antagandet att dessa andelar fanns bland tillgångarna, eller andra sätt skapas för att få investerare och produktskapares intressen att sammanfalla.

EU-tillsyn över kreditvärderingsinstitut – Kommissionen bör inrätta en mekanism för EU-tillsyn av kreditvärderingsinstitut och deras förfaranden och respekt för regler, där uppgifterna tilldelas existerande organ såsom Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) även i syfte att främja konkurrens och möjliggöra marknadstillträde för kreditvärderingar.

Värdering – Kommissionen bör anta riskbaserade lagstiftningsåtgärder för värdering av illikvida finansiella instrument, i enlighet med behöriga internationella organs arbete, i syfte att bättre skydda investerare och de finansiella marknadernas stabilitet, samtidigt som man beaktar de olika initiativ för värdering som för närvarande är aktuella inom EU och globalt och undersöker hur denna värdering kan främjas på bästa sätt.

Prime brokers – Transparenskraven för alla institut som erbjuder prime brokerage-tjänster bör ökas i förhållande till hur komplex och ogenomtränglig strukturen eller karaktären är på de exponeringar som affärerna med alla produkter och aktörer, inbegripet hedgefonder och private equity, utsätter dem för.

Riskkapital (venture capital) och små och medelstora företag – Kommissionen bör föreslå lagstiftning för att skapa en harmoniserad EU-ram för venture capital och private equity, och särskilt att se till att små och medelstora företag kan få gränsöverskridande tillgång till sådant kapital, i enlighet med Lissabonagendan. Kommissionen bör i detta syfte utan dröjsmål genomföra förslagen i sitt meddelande om avlägsnande av hinder för gränsöverskridande investeringar från riskkapitalfonder. Förslagen bör utformas enligt principerna om god lagstiftning, och ytterligare rättslig, skattemässig och administrativ komplexitet på EU-nivå bör undvikas.

Rekommendation 2 om åtgärder för transparens

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera:

Private placement-ordning – Kommissionen bör lägga fram ett lagstiftningsförslag i syfte att skapa en europeisk private placement-ordning som möjliggör gränsöverskridande distribution av investeringsprodukter, inbegripet alternativa investeringsinstrument, för utvalda grupper av avancerade investerare. Ett sådant förslag bör i tillämpliga fall fastställa följande principer för att delge investerare och offentliga myndigheter information:

| — | Allmän investeringsstrategi och avgiftspolicy. |
| --- | --- |

—

Allmän investeringsstrategi och avgiftspolicy.

| — | Låneexponering/hävstångseffekt, riskhanteringssystem och portföljvärderingsmetoder. |
| --- | --- |

—

Låneexponering/hävstångseffekt, riskhanteringssystem och portföljvärderingsmetoder.

| — | Källa till och storleken på de medel som införskaffats, även internt. |
| --- | --- |

—

Källa till och storleken på de medel som införskaffats, även internt.

| — | Regler som skapar full transparens för högt uppsatta chefers och nyckelpersoners ersättningssystem, inbegripet aktieoptioner. |
| --- | --- |

—

Regler som skapar full transparens för högt uppsatta chefers och nyckelpersoners ersättningssystem, inbegripet aktieoptioner.

| — | Registrering och namngivning av aktieägare vars innehav överskrider en viss nivå. |
| --- | --- |

—

Registrering och namngivning av aktieägare vars innehav överskrider en viss nivå.

Investerare – Kommissionen bör i samarbete med tillsynsmyndigheter utforma regler som säkerställer att relevant och substantiell information offentliggörs och kommuniceras till investerare.

Private equity och skydd av anställda – Kommissionen bör se till att direktiv 2001/23/EG alltid ger samma rättigheter till anställda, inbegripet rätten att bli informerad och rådfrågad, när kontroll av företaget eller verksamheten överförs till en annan investerare, inbegripet hedgefonder och private equity.

Pensionssystem – Sedan i mitten av 1990-talet har ett allt större antal pensionsfonder och försäkringsbolag innehav i hedgefonder och private equity, och eventuella fallissemang skulle drabba förmånstagarnas pensionsrättigheter. Vid översynen av direktiv 2003/41/EG bör kommissionen se till att anställda och personalrepresentanter informeras direkt eller via förvaltare om hur deras pensioner investeras och därmed förknippade risker.

Rekommendation 3 om åtgärder vid överbelåning

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera:

Begränsningar av låneandelen för private equity – Kommissionen bör vid översynen av direktiv 77/91/EEG om kapital se till att ändringarna görs enligt följande grundläggande principer: att kapitalet står i proportion till risken, att det rimligtvis kan förväntas att låneandelen är hållbar för såväl private equity-fonden/bolaget och som för målföretaget och att det inte föreligger någon orättvis diskriminering mot någon viss privat investerare eller mellan olika investeringsfonder eller investeringsinstrument som utnyttjar liknande strategier.

Kapitaldränering – Kommissionen bör vid behov föreslå harmoniserade kompletterande åtgärder på EU-nivå på grundval av en översyn av existerande lagstiftningsalternativ på nationell nivå och gemenskapsnivå för att undvika att målföretagen i orimlig omfattning töms på tillgångar.

Rekommendation 4 om åtgärder avseende intressekonflikter

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera:

Kommissionen bör införa regler för att se till att effektiva tjänster som investeringsföretag erbjuder sina kunder separeras på ett verkningsfullt sätt. Europaparlamentet önskar påminna om att alla justeringar bör gälla alla finansiella institut och därmed vara icke-diskriminerande. Såsom rekommenderats av IOSCO bör finansiella institut som erbjuder en rad olika finansiella tjänster ha policies och förfaranden, med vederbörlig delgivning av informationen, på bolags- eller koncernnivå som gör det möjligt för dem att identifiera, bedöma och utveckla lämpliga sätt att ta itu med intressekonflikter eller potentiella konflikter.

Kreditvärderingsinstitut – Kreditvärderingsinstitut bör åläggas att förbättra informationen och eliminera eller begränsa asymmetrisk information och osäkerhet och öppet redovisa intressekonflikterna i sin verksamhet, utan att skada det transaktionsorienteade finansiella systemet. Kreditvärderingsinstitut bör särskilt åläggas att separera sin kreditvärderingsverksamhet från andra tjänster (såsom rådgivning om transaktionsstrukturering) som de erbjuder till företag eller kring produkter som de värderar.

Marknadstillträde och marknadskoncentration – Kommissionens generaldirektorat för konkurrens bör starta en allmän undersökning om effekterna av marknadskoncentration och av dominerande aktörer i finansbranschen och mot bakgrund av den internationella situationen, där också hedgefonder och private ingår. Kommissionen bör bedöma huruvida gemenskapens konkurrensregler tillämpas av alla marknads aktörer, huruvida det föreligger olagliga marknadskoncentrationer eller något behov av att avlägsna hinder för nya aktörer och av att avskaffa lagstiftning som favoriserar etablerade aktörer och nuvarande marknadsstrukturer i fall där konkurrensen är begränsad.

Rekommendation 5 om existerande lagstiftning om finansiella tjänster

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera:

Kommissionen bör göra en undersökning av all existerande gemenskapslagstiftning som gäller finansiella marknader för att identifiera eventuella luckor i regleringen av hedgefonder och private equity, och på grundval av denna undersökning lägga fram ett eller flera förslag till rättsakt som vid behov ändrar existerande direktiv för Europaparlamentet, i syfte att bättre reglera hedgefonder, private equity och andra relevanta aktörer. Sådan lagstiftning bör vara målinriktad.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/34

---

Tisdag 23 september 2008Transparens när det gäller institutionella investerare

P6_TA(2008)0426

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om transparens iinstitutionella investerares verksamhet (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga (1),

med beaktande av rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag (2),

med beaktande av rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning (3),

med beaktande av rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (4),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (5),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/65/EG av den 27 september 2001 om ändring av direktiven 78/660/EEG, 83/349/EEG och 86/635/EEG med avseende på värderingsreglerna för årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag samt i banker och andra finansiella institut (6),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/107/EG av den 21 januari 2002 om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) i syfte att införa regler för förvaltningsbolag och förenklade prospekt (7),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG av den 21 januari 2002 om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), vad gäller fondföretags investeringar (8),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter (9),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (10),

med beaktande av rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (11),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om ändring av direktiven 78/660/EEG, 83/349/EEG, 86/635/EEG och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag (12),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel (13),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (14),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (15),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (16) (transparensdirektivet),

med beaktande av och Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG av den 9 mars 2005 om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG och 93/6/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG, 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området finansiella tjänster (17),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (18),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (19),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (20),

med beaktande av kommissionens direktiv 2006/73/EG av den 10 augusti 2006 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet (21) (genomförandedirektiv för MiFID),

med beaktande av kommissionens direktiv 2007/16/EG av den 19 mars 2007 om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), när det gäller förtydligandet av vissa definitioner (22),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG av den 11 juli 2007 om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag (23),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 25 september 2003 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om investeringstjänster och reglerade marknader (24),

med beaktande studien om hedgefonder: transparens och intressekonflikter, som utskottet för ekonomi och valutafrågor beställt (25),

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0296/2008), och av följande skäl:

| A. | Alternativa investeringsinstrument såsom hedgefonder och private equity kan erbjuda förmögenhetsförvaltare nya diversifieringsfördelar, öka marknadens likviditet, ge investerarna möjligheter till hög avkastning, bidra till prisbildningsprocessen, riskdiversifiering och finansiell integration samt förbättra marknadseffektiviteten. |
| --- | --- |

A.

Alternativa investeringsinstrument såsom hedgefonder och private equity kan erbjuda förmögenhetsförvaltare nya diversifieringsfördelar, öka marknadens likviditet, ge investerarna möjligheter till hög avkastning, bidra till prisbildningsprocessen, riskdiversifiering och finansiell integration samt förbättra marknadseffektiviteten.

| B. | Hedgefonder och private equity är distinkta investeringsinstrument som skiljer sig åt när det gäller investeringens karaktär och investeringsstrategi. |
| --- | --- |

B.

Hedgefonder och private equity är distinkta investeringsinstrument som skiljer sig åt när det gäller investeringens karaktär och investeringsstrategi.

| C. | EU-baserade hedgefonder och private equity behöver en lagstiftningsram som tar hänsyn till deras innovativa strategier så att de kan förbli internationellt konkurrenskraftiga samtidigt som effekterna av en eventuell negativ marknadsdynamik mildras. Det finns en risk för att produktspecifik lagstiftning skulle kunna bli oflexibel och kväva innovationen. |
| --- | --- |

C.

EU-baserade hedgefonder och private equity behöver en lagstiftningsram som tar hänsyn till deras innovativa strategier så att de kan förbli internationellt konkurrenskraftiga samtidigt som effekterna av en eventuell negativ marknadsdynamik mildras. Det finns en risk för att produktspecifik lagstiftning skulle kunna bli oflexibel och kväva innovationen.

| D. | Hedgefonder och private equity vars förvaltningsbolag har sitt säte i EU måste uppfylla befintlig och framtida gemenskapslagstiftning. Även företag som är baserade utanför EU måste uppfylla denna lagstiftning för viss verksamhet. |
| --- | --- |

D.

Hedgefonder och private equity vars förvaltningsbolag har sitt säte i EU måste uppfylla befintlig och framtida gemenskapslagstiftning. Även företag som är baserade utanför EU måste uppfylla denna lagstiftning för viss verksamhet.

| E. | Hedgefonder, hedgefondförvaltare och private equity-bolag inom EU omfattas av gällande lagstiftning, framför allt om marknadsmissbruk. De omfattas även indirekt av regleringar, dels via motparterna och dels då relaterade investeringsprodukter i reglerade instrument säljs. |
| --- | --- |

E.

Hedgefonder, hedgefondförvaltare och private equity-bolag inom EU omfattas av gällande lagstiftning, framför allt om marknadsmissbruk. De omfattas även indirekt av regleringar, dels via motparterna och dels då relaterade investeringsprodukter i reglerade instrument säljs.

| F. | I vissa medlemsstater lyder hedgefonder och private equity under nationella bestämmelser och olika former av genomförande av befintliga EU-direktiv. Dessa olikartade nationella bestämmelser skapar risk för fragmenterad reglering på den inre marknaden, något som skulle kunna begränsa den gränsöverskridande utvecklingen av denna verksamhet i Europa. |
| --- | --- |

F.

I vissa medlemsstater lyder hedgefonder och private equity under nationella bestämmelser och olika former av genomförande av befintliga EU-direktiv. Dessa olikartade nationella bestämmelser skapar risk för fragmenterad reglering på den inre marknaden, något som skulle kunna begränsa den gränsöverskridande utvecklingen av denna verksamhet i Europa.

| G. | Direktiv tycks vara det lämpligaste rättsliga instrumentet för att ta itu med frågor i samband med hedgefonder och private equity. En analys och bedömning av konsekvenserna för hedgefonder och private equity av lagstiftning som redan har trätt i kraft i medlemsstaterna och i EU bör föregå varje direktiv om transparens. En sådan lagstiftning bör vara utgångspunkten för en harmonisering. De nuvarande bestämmelserna kan behöva anpassas men man bör undvika ändringar som medför obefogade skillnader. |
| --- | --- |

G.

Direktiv tycks vara det lämpligaste rättsliga instrumentet för att ta itu med frågor i samband med hedgefonder och private equity. En analys och bedömning av konsekvenserna för hedgefonder och private equity av lagstiftning som redan har trätt i kraft i medlemsstaterna och i EU bör föregå varje direktiv om transparens. En sådan lagstiftning bör vara utgångspunkten för en harmonisering. De nuvarande bestämmelserna kan behöva anpassas men man bör undvika ändringar som medför obefogade skillnader.

| H. | En av de viktigaste frågorna är behovet av och analysen av transparens och de fall då transparensen kan förbättras. Transparensbehovet rymmer flera aspekter, som hedgefondernas, och alltefter omständigheterna private equitys, transparens gentemot de företag vars aktier de förvärvar eller äger, liksom gentemot mäklare, institutionella investerare såsom pensionsfonder eller banker, icke-professionella investerare, affärspartner och reglerande organ och myndigheter. Ett av de största problemen när det gäller transparens är förhållandet mellan å ena sidan hedgefonder och alltefter omständigheterna private equity och å andra sidan de företag vilkas aktier de förvärvar eller äger. |
| --- | --- |

H.

En av de viktigaste frågorna är behovet av och analysen av transparens och de fall då transparensen kan förbättras. Transparensbehovet rymmer flera aspekter, som hedgefondernas, och alltefter omständigheterna private equitys, transparens gentemot de företag vars aktier de förvärvar eller äger, liksom gentemot mäklare, institutionella investerare såsom pensionsfonder eller banker, icke-professionella investerare, affärspartner och reglerande organ och myndigheter. Ett av de största problemen när det gäller transparens är förhållandet mellan å ena sidan hedgefonder och alltefter omständigheterna private equity och å andra sidan de företag vilkas aktier de förvärvar eller äger.

| I. | Erfarenheterna från Förenta staterna är att lagstiftningen om informationsfrihet har utnyttjats av konkurrenter för att få reda på investeringsdetaljer om fonder på en nivå som endast var avsedd för investerarna, vilket har skadat både investerarna och fonden. |
| --- | --- |

I.

Erfarenheterna från Förenta staterna är att lagstiftningen om informationsfrihet har utnyttjats av konkurrenter för att få reda på investeringsdetaljer om fonder på en nivå som endast var avsedd för investerarna, vilket har skadat både investerarna och fonden.

| J. | Ett inkonsekvent genomförande av transparensdirektivet har lett till skilda transparensnivåer inom EU och till för höga kostnader för investerare. |
| --- | --- |

J.

Ett inkonsekvent genomförande av transparensdirektivet har lett till skilda transparensnivåer inom EU och till för höga kostnader för investerare.

| K. | Transparens är ett nödvändigt villkor för investerares förtroende och förståelse för komplexa finansiella produkter och bidrar därför till ett optimalt funktionssätt för de finansiella marknaderna och stabiliteten på dessa. Transparens är ett komplement till, och inte en ersättning för tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

K.

Transparens är ett nödvändigt villkor för investerares förtroende och förståelse för komplexa finansiella produkter och bidrar därför till ett optimalt funktionssätt för de finansiella marknaderna och stabiliteten på dessa. Transparens är ett komplement till, och inte en ersättning för tillbörlig aktsamhet.

| L. | Dagens subprimekris kan inte primärt tillskrivas en viss enskild sektor. Det kommer att ta lång tid att fullt ut förstå de samlade orsakerna till och följderna av denna kris. Det finns många orsaker till krisen, bl.a.






  — | kreditvärderingsinstituten, särskilt deras intressekonflikter, samt missuppfattningarna om kreditvärderingarnas betydelse, |
| --- | --- | --- |

L.

Dagens subprimekris kan inte primärt tillskrivas en viss enskild sektor. Det kommer att ta lång tid att fullt ut förstå de samlade orsakerna till och följderna av denna kris. Det finns många orsaker till krisen, bl.a.

—

kreditvärderingsinstituten, särskilt deras intressekonflikter, samt missuppfattningarna om kreditvärderingarnas betydelse,

| — | den ansvarslösa utlåningspraxis som förekommit på den amerikanska bostadsmarknaden, |
| --- | --- |

—

den ansvarslösa utlåningspraxis som förekommit på den amerikanska bostadsmarknaden,

| — | den snabba innovationen inom komplexa strukturerade produkter, |
| --- | --- |

—

den snabba innovationen inom komplexa strukturerade produkter,

| — | modellen där finansiella produkter skapas för att säljas vidare (”originate to distribute”) och den långa förmedlingskedjan, |
| --- | --- |

—

modellen där finansiella produkter skapas för att säljas vidare (”originate to distribute”) och den långa förmedlingskedjan,

| — | investerarnas hunger efter allt högre avkastning, samt en kortsiktig incitamentstruktur för ersättningar, |
| --- | --- |

—

investerarnas hunger efter allt högre avkastning, samt en kortsiktig incitamentstruktur för ersättningar,

| — | det bristfälliga iakttagandet av tillbörlig aktsamhet (”due diligence process”), |
| --- | --- |

—

det bristfälliga iakttagandet av tillbörlig aktsamhet (”due diligence process”),

| — | värdepapperiseringen och kreditvärderingsinstituts förfaranden i samband med komplexa strukturerade produkter, något som resulterade i att dessa produkter blev överprissatta i förhållande till de underliggande tillgångarna, |
| --- | --- |

—

värdepapperiseringen och kreditvärderingsinstituts förfaranden i samband med komplexa strukturerade produkter, något som resulterade i att dessa produkter blev överprissatta i förhållande till de underliggande tillgångarna,

| — | intressekonflikterna inom, och den bristande regleringen av, de amerikanska investmentbankerna. |
| --- | --- |

—

intressekonflikterna inom, och den bristande regleringen av, de amerikanska investmentbankerna.

| M. | Gemenskapslagstiftningen föreskriver mekanismer som kommittéförfaranden och Lamfalussyförfaranden, som med hjälp av genomförandebestämmelser medger flexibla reaktioner på förändringar i affärsklimatet. Detta system kommer att förbättras genom instrumentet för delegerade akter i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

M.

Gemenskapslagstiftningen föreskriver mekanismer som kommittéförfaranden och Lamfalussyförfaranden, som med hjälp av genomförandebestämmelser medger flexibla reaktioner på förändringar i affärsklimatet. Detta system kommer att förbättras genom instrumentet för delegerade akter i Lissabonfördraget.

| N. | Ett flertal olika hedgefonder och private equity-initiativ och organisationer såsom International Organisation for Securities Commissions (IOSCO), Internationella valutafonden, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt branschorgan, bland dem även organ med anknytning till hedgefonder och private equity, har infört principer och bästa praxis, vilka skulle kunna komplettera och tjäna som förebilder för gemenskapslagstiftningen. Förutom att uppfylla EU:s lagstiftning bör företag och företagarorganisationer uppmuntras att ansluta sig till dessa koder enligt principen ”följ eller förklara”, och närmare uppgifter om huruvida koderna följts och hur detta förklarats bör offentliggöras och bedömas i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

N.

Ett flertal olika hedgefonder och private equity-initiativ och organisationer såsom International Organisation for Securities Commissions (IOSCO), Internationella valutafonden, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt branschorgan, bland dem även organ med anknytning till hedgefonder och private equity, har infört principer och bästa praxis, vilka skulle kunna komplettera och tjäna som förebilder för gemenskapslagstiftningen. Förutom att uppfylla EU:s lagstiftning bör företag och företagarorganisationer uppmuntras att ansluta sig till dessa koder enligt principen ”följ eller förklara”, och närmare uppgifter om huruvida koderna följts och hur detta förklarats bör offentliggöras och bedömas i vederbörlig ordning.

| O. | OTC-instrument bör handlas via öppnare eller synligare handelssystem för att i så hög grad som möjligt utnyttja löpande marknadsprissättning och för att ge en indikation på eventuella ägarförändringar. Ett mer allmänt avvecklingssystem för OTC-instrument är intressant av tillsyns- och riskbedömningsskäl. För att lika villkor på global nivå ska kunna garanteras bör dock alla nya system införas på internationell basis. |
| --- | --- |

O.

OTC-instrument bör handlas via öppnare eller synligare handelssystem för att i så hög grad som möjligt utnyttja löpande marknadsprissättning och för att ge en indikation på eventuella ägarförändringar. Ett mer allmänt avvecklingssystem för OTC-instrument är intressant av tillsyns- och riskbedömningsskäl. För att lika villkor på global nivå ska kunna garanteras bör dock alla nya system införas på internationell basis.

| P. | Branschövergripande övervakning och rapportering spelar en viktig roll när det gäller att ta allmänhetens oro på allvar och för att förstå de ekonomiska konsekvenserna av private equity. Privata och offentliga bolag är redan ålagda att samråda med sina anställda i frågor som påverkar dem. Parlamentet betonar att man inte får skapa någon obalans mellan den affärsinformation som krävs av private equity-bolag och den som krävs av andra privata bolag. |
| --- | --- |

P.

Branschövergripande övervakning och rapportering spelar en viktig roll när det gäller att ta allmänhetens oro på allvar och för att förstå de ekonomiska konsekvenserna av private equity. Privata och offentliga bolag är redan ålagda att samråda med sina anställda i frågor som påverkar dem. Parlamentet betonar att man inte får skapa någon obalans mellan den affärsinformation som krävs av private equity-bolag och den som krävs av andra privata bolag.

| Q. | Produktrelaterad lagstiftning förefaller inte vara den rätta typen av reglering för att hantera denna innovativa sektor. |
| --- | --- |

Q.

Produktrelaterad lagstiftning förefaller inte vara den rätta typen av reglering för att hantera denna innovativa sektor.

| R. | En central webbplats (”one-stop-shop”) för alla uppförandekoder skulle vara till stor nytta och bör skapas för EU och marknadsföras internationellt. Denna webbplats skulle innehålla en förteckning över de marknadsaktörer som uppfyller uppförandekoderna, deras offentliggjorda information och förklaringar till varför koderna inte följts. Skälen till varför företag inte följer uppförandekoderna kan också vara lärorika. |
| --- | --- |

R.

En central webbplats (”one-stop-shop”) för alla uppförandekoder skulle vara till stor nytta och bör skapas för EU och marknadsföras internationellt. Denna webbplats skulle innehålla en förteckning över de marknadsaktörer som uppfyller uppförandekoderna, deras offentliggjorda information och förklaringar till varför koderna inte följts. Skälen till varför företag inte följer uppförandekoderna kan också vara lärorika.

| S. | Det finns ett behov av att övervinna hindren för gränsöverskridande distribution av alternativa investeringar genom att inrätta en europeisk private placement-ordning för institutionella investerare. |
| --- | --- |

S.

Det finns ett behov av att övervinna hindren för gränsöverskridande distribution av alternativa investeringar genom att inrätta en europeisk private placement-ordning för institutionella investerare.

| T. | När det gäller private equity måste kostnaderna för varje ytterligare redovisningskrav, särskilt om det gäller mer frekvent redovisning, vara motiverade och stå i proportion till nyttan av dem. Under alla omständigheter behövs det en starkare koppling mellan ersättningspaket och långsiktiga resultat. |
| --- | --- |

T.

När det gäller private equity måste kostnaderna för varje ytterligare redovisningskrav, särskilt om det gäller mer frekvent redovisning, vara motiverade och stå i proportion till nyttan av dem. Under alla omständigheter behövs det en starkare koppling mellan ersättningspaket och långsiktiga resultat.

| U. | Inget förslag håller på att utarbetas på detta område. |
| --- | --- |

U.

Inget förslag håller på att utarbetas på detta område.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av artiklarna 44, 47.2 eller 95 i EG-fördraget, beroende på ämnesområde, för parlamentet lägga fram ett eller flera lagstiftningsförslag om hedgefonders och private equitys transparens. Dessa förslag bör utformas mot bakgrund av interinstitutionella diskussioner och i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av artiklarna 44, 47.2 eller 95 i EG-fördraget, beroende på ämnesområde, för parlamentet lägga fram ett eller flera lagstiftningsförslag om hedgefonders och private equitys transparens. Dessa förslag bör utformas mot bakgrund av interinstitutionella diskussioner och i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas.

| 2. | Europarlamentet bekräftar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europarlamentet bekräftar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet anser att de begärda förslagen inte får några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de begärda förslagen inte får några ekonomiska konsekvenser.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EGT L 26, 31.1.1977, s. 1.

(2)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

(3)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1.

(4)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

(5)  EGT L 178, 17.7.2000, s.1.

(6)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 28.

(7)  EGT L 41, 13.2.2002, s. 20.

(8)  EGT L 41, 13.2.2002, s. 35.

(9)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 16.

(10)  EUT L 96, 12.4.2003, s. 16.

(11)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 38.

(12)  EUT L 178, 17.7.2003, s. 16.

(13)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 64.

(14)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 12.

(15)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

(16)  EUT L 390, 31.12.2004, s. 38.

(17)  EUT L 79, 24.3.2005, s. 9.

(18)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

(19)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

(20)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.

(21)  EUT L 241, 2.9.2006, s. 26.

(22)  EUT L 79, 20.3.2007, s. 11.

(23)  EUT L 184, 14.7.2007, s. 17.

(24)  EUT C 77 E, 26.3.2004, s. 329.

(25)  IP/A/ECON/IC/2007-24.

---

Tisdag 23 september 2008BILAGA DETALJERADE REKOMMENDATIONER

OM INNEHÅLLET I DE BEGÄRDA FÖRSLAGEN

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till ett eller flera direktiv om en gemensam standard för transparens och att ta itu med de problem i samband med hedgefonder och private equity som beskrivs nedan. Utgångspunkten bör vara att direktivet/direktiven vid behov ska ge medlemsstaterna tillräcklig flexibilitet att införliva EU-bestämmelserna i sin befintliga bolagsrätt. Samtidigt uppmanas kommissionen att uppmuntra till förbättringar av transparensen genom att stödja och följa utvecklingen av den självreglering som hedgefond- och private equity-förvaltare och deras motparter redan initierat och att uppmuntra medlemsstaterna att stödja dessa ansträngningar genom dialog och utbyte av bästa praxis.

Europaparlamentet konstaterar att det inte finns någon enhetlig information till allmänheten om statliga investeringsfonder (”sovereign wealth funds”) och välkomnar Internationella valutafondens initiativ att inrätta en arbetsgrupp för att utarbeta en internationell uppförandekod för statliga investeringsfonder. Parlamentet anser att en sådan uppförandekod till viss del kommer att kunna avmystifiera de statliga investeringsfondernas verksamhet. Kommissionen uppmanas att delta i denna process.

Hedgefonder och private equity-fonder

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga förslag till lagstiftning genom en översyn av den befintliga gemenskapslagstiftning som berör olika typer av investerare och motparter, tillsammans med en konsekvensbedömning och där de berörda branscherna är delaktiga, i syfte att undersöka möjligheten att göra åtskillnader mellan hedgefonder, private equity och andra investerare och att anpassa eller fastställa bestämmelser som föreskriver att relevant och viktig information förmedlas tydligt och i god tid för att underlätta ett initierat beslutsfattande och en transparent kommunikation mellan investerare och företagsledning samt mellan investerare och andra motparter. Då sådana förslag redan finns ska de också genomföras. Kommissionen uppmanas att undersöka hur synligheten och riskförståelse, utöver kreditvärdigheten, kan förbättras. Uppmärksamhet bör fästas vid frågan huruvida existerande och framtida direktiv och transparensåtgärder inte undermineras av alltför många friskrivningsklausuler i kontrakt.

Den nya lagstiftningen bör kräva att aktieägare underrättar emittenter om sin andel rösträtter till följd av förvärv eller avyttringar av aktier om denna andel uppnår, överstiger eller understiger de särskilda tröskelvärdena, som startar på 3 procent, istället för de 5 procent som nämns i direktiv 2004/109/EG. Lagstiftningen bör också ålägga hedgefonder och private equity, i den mån denna typ av investerare verkligen kan skiljas från andra, att uppge och förklara sin investeringspolitik, och därmed sammanhängande risker för de företag vars aktier de förvärvar eller äger, för privata och institutionella investerare, mäklare och tillsynsmyndigheter.

Dessa förslag bör bygga på en genomgång av befintlig gemenskapslagstiftning som genomförs i syfte att ta reda på i vilken utsträckning de befintliga bestämmelserna om transparens kan tillämpas på den speciella situationen för hedgefonder och private equity.

I samband med ovannämnda lagstiftningsförslag bör kommissionen i synnerhet

| — | utforska möjligheten till avtalsbestämmelser för alternativa investeringar, som säkrar en otvetydig redovisning och hantering av risk, för åtgärder som ska vidtas om ett tröskelvärde överstigs, för en klar beskrivning av inlåsningsperioder och för uttryckliga villkor som reglerar annullering och uppsägning av avtalet, |
| --- | --- |

—

utforska möjligheten till avtalsbestämmelser för alternativa investeringar, som säkrar en otvetydig redovisning och hantering av risk, för åtgärder som ska vidtas om ett tröskelvärde överstigs, för en klar beskrivning av inlåsningsperioder och för uttryckliga villkor som reglerar annullering och uppsägning av avtalet,

| — | undersöka problemet med penningtvätt i samband med hedgefonder och private equity. |
| --- | --- |

—

undersöka problemet med penningtvätt i samband med hedgefonder och private equity.

| — | utforska möjligheter att harmonisera regler och rekommendationer för hedgefonder, och alltefter omständigheterna private equity, att registrera och namnge andelsägare över en viss ägarandel, och redovisa deras strategier och avsikter, samtidigt som det beaktas att ett alltför stort informationsflöde måste undvikas, |
| --- | --- |

—

utforska möjligheter att harmonisera regler och rekommendationer för hedgefonder, och alltefter omständigheterna private equity, att registrera och namnge andelsägare över en viss ägarandel, och redovisa deras strategier och avsikter, samtidigt som det beaktas att ett alltför stort informationsflöde måste undvikas,

| — | utforska behovet av och möjliga sätt för att ålägga mellanhänder att låta de ursprungliga aktieägarna delta aktivt vid omröstningar vid bolagsstämmor och att se till att fullmaktshavarna respekterar deras röstinstruktioner samt att de namngivna aktieägarnas röstningspolitik redovisas öppet, |
| --- | --- |

—

utforska behovet av och möjliga sätt för att ålägga mellanhänder att låta de ursprungliga aktieägarna delta aktivt vid omröstningar vid bolagsstämmor och att se till att fullmaktshavarna respekterar deras röstinstruktioner samt att de namngivna aktieägarnas röstningspolitik redovisas öppet,

| — | upprätta en kod för bästa praxis, tillsammans med branschen, om hur den nuvarande strukturen för bolagsstyrning kan komma i bättre balans, i syfte att stärka det långsiktiga perspektivet och motverka finansiella och andra incitament som främjar överdrivet risktagande och oansvarigt beteende, |
| --- | --- |

—

upprätta en kod för bästa praxis, tillsammans med branschen, om hur den nuvarande strukturen för bolagsstyrning kan komma i bättre balans, i syfte att stärka det långsiktiga perspektivet och motverka finansiella och andra incitament som främjar överdrivet risktagande och oansvarigt beteende,

| — | fastställa regler som skapar fullständig transparens för förvaltares ersättningssystem, inbegripet aktieoptioner, där bolagsstämman formellt ska godkänna dessa. |
| --- | --- |

—

fastställa regler som skapar fullständig transparens för förvaltares ersättningssystem, inbegripet aktieoptioner, där bolagsstämman formellt ska godkänna dessa.

Specifikt om hedgefonder

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa bestämmelser som ökar transparensen i hedgefondernas röstningspolitik, och som riktar sig till dem som förvaltar dessa fonder. Dessa bestämmelser skulle också kunna innefatta ett system för identifiering av aktieägare inom EU. Då sådana förslag redan finns ska de också genomföras.

I samband med ovanstående lagstiftningsförslag bör kommissionen i synnerhet

| — | utreda effekterna av aktielån och röstning med lånade aktier, med beaktande av principerna om bättre lagstiftning, |
| --- | --- |

—

utreda effekterna av aktielån och röstning med lånade aktier, med beaktande av principerna om bättre lagstiftning,

| — | undersöka om rapporteringskrav bör gälla även för samarbetsavtal mellan flera aktieägare och för indirekta förvärv av rösträtter med hjälp av optionsarrangemang. |
| --- | --- |

—

undersöka om rapporteringskrav bör gälla även för samarbetsavtal mellan flera aktieägare och för indirekta förvärv av rösträtter med hjälp av optionsarrangemang.

Specifikt om private equity

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå bestämmelser som förbjuder investerare att ”plundra” företag genom att tömma företaget på tillgångar (”asset stripping”) och därigenom missbruka sin finansiella makt på ett sätt som bara är till nackdel för det förvärvade företaget på lång sikt och som inte medför några positiva effekter för företagets framtid och för dess anställdas, kreditorers eller affärspartners intressen. Kommissionen bör dessutom undersöka möjligheterna till gemensamma regler som garanterar att företagen kan behålla sitt kapital. Kommissionen uppmanas också att undersöka huruvida medlemsstaterna har infört åtgärder för att motverka sådan företagsplundring.

I samband med ovannämnda lagstiftningsförslag bör kommissionen undersöka hur man kan angripa de problem som uppstår när banker lånar ut enorma summor pengar till förvärvare, t.ex. private equity, för att därefter avsäga sig allt ansvar för vad pengarna används till eller för var pengarna med vilka lånet återbetalas härrör från, samtidigt som det beaktas att dessa frågor ytterst är gäldenärens ansvar och att kapitalkrav för motsvarande risker måste vara de samma i hela det finansiella systemet.

Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att undersöka huruvida direktivet om skydd av anställdas rättigheter vid företagsöverlåtelser (1) behöver anpassas till den särskilda situationen vid högbelånade utköp.

---

(1)  Rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (EGT L 82, 22.3.2001, s. 16).

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/41

---

Tisdag 23 september 2008Överläggningarna iutskottet för framställningar år 2007

P6_TA(2008)0437

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om överläggningarna iutskottet för framställningar under 2007 (2008/2028(INI))

2010/C 8 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar, särskilt resolutionen av den 21 juni 2007 om resultaten från framställningsutskottets studieresa till regionerna Andalusien, Valencia och Madrid (1),

med beaktande av artiklarna 21 och 194 i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 45 och 192.6 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0336/2008), och av följande skäl:

| A. | Framställningsprocessen är utomordentligt viktig eftersom den ger enskilda personer möjlighet att göra Europaparlamentet uppmärksamt på problem som direkt berör dem och som hör till unionens verksamhetsområde. |
| --- | --- |

A.

Framställningsprocessen är utomordentligt viktig eftersom den ger enskilda personer möjlighet att göra Europaparlamentet uppmärksamt på problem som direkt berör dem och som hör till unionens verksamhetsområde.

| B. | Utskottet för framställningar bör ständigt sträva efter att öka sin effektivitet för att bättre tjäna EU-medborgarna och möta deras förväntningar. |
| --- | --- |

B.

Utskottet för framställningar bör ständigt sträva efter att öka sin effektivitet för att bättre tjäna EU-medborgarna och möta deras förväntningar.

| C. | Trots att det har skett stora framsteg i utvecklingen av unionens strukturer och politik under denna period upplever medborgarna ofta brister i tillämpningen av unionens politik och program som påverkar dem direkt. |
| --- | --- |

C.

Trots att det har skett stora framsteg i utvecklingen av unionens strukturer och politik under denna period upplever medborgarna ofta brister i tillämpningen av unionens politik och program som påverkar dem direkt.

| D. | Enligt EG-fördraget har EU-medborgare rätt att inge framställningar till Europaparlamentet, men de kan också kanalisera sina klagomål till andra EU-institutioner eller organ, särskilt kommissionen. |
| --- | --- |

D.

Enligt EG-fördraget har EU-medborgare rätt att inge framställningar till Europaparlamentet, men de kan också kanalisera sina klagomål till andra EU-institutioner eller organ, särskilt kommissionen.

| E. | Åtgärder för att främja och informera om medborgarnas rätt att inge framställningar till Europaparlamentet är alltid nödvändiga på nationell nivå för att väcka allmänhetens intresse och i synnerhet för att undvika en sammanblandning mellan olika klagomålsförfaranden. |
| --- | --- |

E.

Åtgärder för att främja och informera om medborgarnas rätt att inge framställningar till Europaparlamentet är alltid nödvändiga på nationell nivå för att väcka allmänhetens intresse och i synnerhet för att undvika en sammanblandning mellan olika klagomålsförfaranden.

| F. | Medlemsstaterna ansvarar för tillämpningen av gemenskapens förordningar och direktiv och får delegera detta ansvar till regionala och lokala politiska myndigheter i enlighet med sin konstitutionella ordning. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna ansvarar för tillämpningen av gemenskapens förordningar och direktiv och får delegera detta ansvar till regionala och lokala politiska myndigheter i enlighet med sin konstitutionella ordning.

| G. | Europaparlamentet har rätt att, med beaktande av den viktiga subsidiaritetsprincipen, utöva demokratisk tillsyn över unionens politik för att se till att unionens lagar genomförs och tolkas korrekt och fyller det syfte för vilket de utformades, debatterades och antogs av unionens behöriga institutioner. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet har rätt att, med beaktande av den viktiga subsidiaritetsprincipen, utöva demokratisk tillsyn över unionens politik för att se till att unionens lagar genomförs och tolkas korrekt och fyller det syfte för vilket de utformades, debatterades och antogs av unionens behöriga institutioner.

| H. | EU-medborgare och personer bosatta i unionen kan aktivt medverka i denna tillsyn genom att utöva sin rätt att inge framställningar till parlamentet i vetskap om att de kommer att behandlas och utredas av ansvarigt utskott och besvaras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

H.

EU-medborgare och personer bosatta i unionen kan aktivt medverka i denna tillsyn genom att utöva sin rätt att inge framställningar till parlamentet i vetskap om att de kommer att behandlas och utredas av ansvarigt utskott och besvaras på lämpligt sätt.

| I. | De befintliga fördragen innehåller redan åtaganden om att som grundläggande europeiska samhällsvärderingar respektera mänsklig värdighet, frihet, demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, jämställdhet och minoriteters rättigheter. De nya fördragen om Europeiska unionen och Europeiska unionens funktionssätt kommer, om de ratificeras av alla 27 medlemsstater, att förstärka åtagandena ytterligare genom införlivandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna, bestämmelsen om att unionen ska ansluta sig till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och införandet av en rättslig grund för medborgares lagstiftningsinitiativ och ett särskilt förvaltningsrättsligt system för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

I.

De befintliga fördragen innehåller redan åtaganden om att som grundläggande europeiska samhällsvärderingar respektera mänsklig värdighet, frihet, demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, jämställdhet och minoriteters rättigheter. De nya fördragen om Europeiska unionen och Europeiska unionens funktionssätt kommer, om de ratificeras av alla 27 medlemsstater, att förstärka åtagandena ytterligare genom införlivandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna, bestämmelsen om att unionen ska ansluta sig till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och införandet av en rättslig grund för medborgares lagstiftningsinitiativ och ett särskilt förvaltningsrättsligt system för EU-institutionerna.

| J. | I artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen fastställs förfaranden varigenom unionen kan vidta åtgärder mot medlemsstater som allvarligt och ihållande bryter mot de principer som ligger till grund för unionen och som fastställs i artikel 6 i samma fördrag. |
| --- | --- |

J.

I artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen fastställs förfaranden varigenom unionen kan vidta åtgärder mot medlemsstater som allvarligt och ihållande bryter mot de principer som ligger till grund för unionen och som fastställs i artikel 6 i samma fördrag.

| K. | I detta sammanhang erinras om att EU-medborgare ofta inger framställningar till parlamentet för att få upprättelse om de upplever att deras fördragsenliga rättigheter har kränkts och om de anser att tillgängliga rättsmedel är olämpliga, ogenomförbara, tar för lång tid eller, vilket ofta är fallet, är för kostsamma. |
| --- | --- |

K.

I detta sammanhang erinras om att EU-medborgare ofta inger framställningar till parlamentet för att få upprättelse om de upplever att deras fördragsenliga rättigheter har kränkts och om de anser att tillgängliga rättsmedel är olämpliga, ogenomförbara, tar för lång tid eller, vilket ofta är fallet, är för kostsamma.

| L. | Utskottet för framställningar har som ansvarigt utskott inte bara skyldighet att svara på enskilda framställningar, utan ska även försöka hitta praktiska lösningar på framställarnas problem, inom en lämplig tidsram. Detta är huvudsyftet med dess arbete. |
| --- | --- |

L.

Utskottet för framställningar har som ansvarigt utskott inte bara skyldighet att svara på enskilda framställningar, utan ska även försöka hitta praktiska lösningar på framställarnas problem, inom en lämplig tidsram. Detta är huvudsyftet med dess arbete.

| M. | Lösningar på framställarnas problem är i allmänhet ett resultat av ett lojalt samarbete mellan utskottet för framställningar, å ena sidan, och kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter, å andra sidan, som tillsammans kan erbjuda lösningar utanför domstol. |
| --- | --- |

M.

Lösningar på framställarnas problem är i allmänhet ett resultat av ett lojalt samarbete mellan utskottet för framställningar, å ena sidan, och kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter, å andra sidan, som tillsammans kan erbjuda lösningar utanför domstol.

| N. | Ibland saknas dock en tydlig vilja från medlemsstaters och regionala eller lokala myndigheters sida att hitta praktiska lösningar på de problem som tas upp av framställarna. |
| --- | --- |

N.

Ibland saknas dock en tydlig vilja från medlemsstaters och regionala eller lokala myndigheters sida att hitta praktiska lösningar på de problem som tas upp av framställarna.

| O. | Även om framställarnas påståenden inte alltid är välgrundade har framställarna rätt att förvänta sig en förklaring och ett svar från det ansvariga utskottet. |
| --- | --- |

O.

Även om framställarnas påståenden inte alltid är välgrundade har framställarna rätt att förvänta sig en förklaring och ett svar från det ansvariga utskottet.

| P. | Förstärkt interinstitutionell samordning bör göra omstyrningen av otillåtliga framställningar till nationella myndigheter mer effektiv. |
| --- | --- |

P.

Förstärkt interinstitutionell samordning bör göra omstyrningen av otillåtliga framställningar till nationella myndigheter mer effektiv.

| Q. | Framställningarna får förklaras vara otillåtliga om de inte hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. Framställningsprocessen ska inte utnyttjas av medborgarna som ett sätt att överklaga beslut som har fattats av behöriga nationella rättsliga eller politiska myndigheter och som de ogillar. |
| --- | --- |

Q.

Framställningarna får förklaras vara otillåtliga om de inte hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. Framställningsprocessen ska inte utnyttjas av medborgarna som ett sätt att överklaga beslut som har fattats av behöriga nationella rättsliga eller politiska myndigheter och som de ogillar.

| R. | Det är viktigt att parlamentet ser till att det har vad som krävs i fråga om faktisk auktoritet, regler, förfaranden och resurser för att effektivt och inom rimlig tid svara på ingivna framställningar. |
| --- | --- |

R.

Det är viktigt att parlamentet ser till att det har vad som krävs i fråga om faktisk auktoritet, regler, förfaranden och resurser för att effektivt och inom rimlig tid svara på ingivna framställningar.

| S. | Framställningsprocessen kan bidra positivt till bättre lagstiftning genom att identifiera områden som tas upp av framställarna där den befintliga EU-lagstiftningen är svag eller inte fyller avsedda mål. Sådana situationer kan åtgärdas genom att de berörda rättsakterna ändras med det berörda lagstiftningsutskottets medverkan och under dess ledning. |
| --- | --- |

S.

Framställningsprocessen kan bidra positivt till bättre lagstiftning genom att identifiera områden som tas upp av framställarna där den befintliga EU-lagstiftningen är svag eller inte fyller avsedda mål. Sådana situationer kan åtgärdas genom att de berörda rättsakterna ändras med det berörda lagstiftningsutskottets medverkan och under dess ledning.

| T. | Framställningsprocessen bidrar också på ett betydande sätt till att identifiera fall där medlemsstaterna inte tillämpar gemenskapslagstiftningen på rätt sätt, vilket ofta leder till att kommissionen inleder ett överträdelseförfarande i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

T.

Framställningsprocessen bidrar också på ett betydande sätt till att identifiera fall där medlemsstaterna inte tillämpar gemenskapslagstiftningen på rätt sätt, vilket ofta leder till att kommissionen inleder ett överträdelseförfarande i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget.

| U. | Syftet med överträdelseförfarandet är att se till att den berörda medlemsstaten följer befintlig gemenskapslagstiftning. Endast kommissionen kan fatta beslut om att inleda ett förfarande. Det finns ingen bestämmelse om att parlamentet ska vara direkt inblandat i denna process. Ungefär en tredjedel av överträdelserna rör emellertid frågor som har tagits upp i framställningar ingivna till parlamentet. |
| --- | --- |

U.

Syftet med överträdelseförfarandet är att se till att den berörda medlemsstaten följer befintlig gemenskapslagstiftning. Endast kommissionen kan fatta beslut om att inleda ett förfarande. Det finns ingen bestämmelse om att parlamentet ska vara direkt inblandat i denna process. Ungefär en tredjedel av överträdelserna rör emellertid frågor som har tagits upp i framställningar ingivna till parlamentet.

| V. | Även om ett överträdelseförfarande bekräftar att en överträdelse har ägt rum är det inte säkert att detta direkt leder till att enskilda framställare får upprättelse, vilket skadar medborgarnas förtroende för EU-institutionernas kapacitet att uppfylla deras förväntningar. |
| --- | --- |

V.

Även om ett överträdelseförfarande bekräftar att en överträdelse har ägt rum är det inte säkert att detta direkt leder till att enskilda framställare får upprättelse, vilket skadar medborgarnas förtroende för EU-institutionernas kapacitet att uppfylla deras förväntningar.

| W. | Under 2007, då antalet ledamöter i utskottet ökade från 25 till 40, registrerade parlamentet 1 506 framställningar (vilket var en ökning med 50 procent jämfört med 2006), varav 1 089 förklarades tillåtliga. |
| --- | --- |

W.

Under 2007, då antalet ledamöter i utskottet ökade från 25 till 40, registrerade parlamentet 1 506 framställningar (vilket var en ökning med 50 procent jämfört med 2006), varav 1 089 förklarades tillåtliga.

| X. | Under 2007 deltog totalt 159 framställare i framställningsutskottets sammanträden, förutom många andra som närvarade för att följa förhandlingarna. |
| --- | --- |

X.

Under 2007 deltog totalt 159 framställare i framställningsutskottets sammanträden, förutom många andra som närvarade för att följa förhandlingarna.

| Y. | Sex studiebesök organiserades under 2007 till Tyskland, Spanien, Irland, Polen, Frankrike och Cypern. Dessa besök ledde till rapporter och rekommendationer som senare skickades till alla berörda parter och framför allt till framställarna. |
| --- | --- |

Y.

Sex studiebesök organiserades under 2007 till Tyskland, Spanien, Irland, Polen, Frankrike och Cypern. Dessa besök ledde till rapporter och rekommendationer som senare skickades till alla berörda parter och framför allt till framställarna.

| Z. | Nio fulltaliga utskottsmöten hölls då mer än 500 enskilda framställningar diskuterades, med värdefullt bistånd från företrädare för kommissionen. Samtliga framställare informerades om vad man kommit fram till under utskottsmötena. |
| --- | --- |

Z.

Nio fulltaliga utskottsmöten hölls då mer än 500 enskilda framställningar diskuterades, med värdefullt bistånd från företrädare för kommissionen. Samtliga framställare informerades om vad man kommit fram till under utskottsmötena.

| AA. | Följande frågor är av störst intresse för EU-medborgarna enligt vad som framkommer i framställningsprocessen: miljö och miljöskydd, inbegripet brister i direktivet om miljökonsekvensbedömning, vattenramdirektivet, dricksvattendirektivet, avfallsdirektiven, livsmiljödirektivet, fågeldirektivet, penningtvättsdirektivet m.fl., samt en allmän oro över föroreningar och klimatförändring, enskildas rättigheter och privat äganderätt, finansiella tjänster, arbetstagares fria rörlighet och rättigheter, inbegripet pensionsrättigheter och andra socialförsäkringsbestämmelser, fri rörlighet för varor och beskattning, erkännande av yrkeskvalifikationer, etableringsfrihet, samt diskriminering på grund av nationalitet eller kön eller diskriminering av minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

AA.

Följande frågor är av störst intresse för EU-medborgarna enligt vad som framkommer i framställningsprocessen: miljö och miljöskydd, inbegripet brister i direktivet om miljökonsekvensbedömning, vattenramdirektivet, dricksvattendirektivet, avfallsdirektiven, livsmiljödirektivet, fågeldirektivet, penningtvättsdirektivet m.fl., samt en allmän oro över föroreningar och klimatförändring, enskildas rättigheter och privat äganderätt, finansiella tjänster, arbetstagares fria rörlighet och rättigheter, inbegripet pensionsrättigheter och andra socialförsäkringsbestämmelser, fri rörlighet för varor och beskattning, erkännande av yrkeskvalifikationer, etableringsfrihet, samt diskriminering på grund av nationalitet eller kön eller diskriminering av minoritetsgrupper.

| AB. | Innehållet i framställningarna och behandlingen av dem under 2007 berörde viktiga samtidsfrågor som klimatförändring, förlust av biologisk mångfald, vattenbrist, reglering av finansiella tjänster och Europeiska unionens energiförsörjning. |
| --- | --- |

AB.

Innehållet i framställningarna och behandlingen av dem under 2007 berörde viktiga samtidsfrågor som klimatförändring, förlust av biologisk mångfald, vattenbrist, reglering av finansiella tjänster och Europeiska unionens energiförsörjning.

| AC. | Det har etablerats permanenta och konstruktiva förbindelser mellan Europeiska ombudsmannen, som ansvarar för att utreda medborgarnas klagomål om administrativa missförhållanden inom EU-institutionerna, och utskottet för framställningar, som regelbundet rapporterar till parlamentet om ombudsmannens årsrapport och om särskilda rapporter, som är Europeiska ombudsmannens sista åtgärd om hans rekommendationer inte följs, varav en offentliggjordes 2007. |
| --- | --- |

AC.

Det har etablerats permanenta och konstruktiva förbindelser mellan Europeiska ombudsmannen, som ansvarar för att utreda medborgarnas klagomål om administrativa missförhållanden inom EU-institutionerna, och utskottet för framställningar, som regelbundet rapporterar till parlamentet om ombudsmannens årsrapport och om särskilda rapporter, som är Europeiska ombudsmannens sista åtgärd om hans rekommendationer inte följs, varav en offentliggjordes 2007.

| AD. | En begäran från det ansvariga utskottet i juni 2005 om tillstånd att utarbeta ett betänkande om en särskild rapport från ombudsmannen till parlamentet om administrativa missförhållanden inom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning avslogs genom ett beslut av talmanskonferensen den 15 november 2007. |
| --- | --- |

AD.

En begäran från det ansvariga utskottet i juni 2005 om tillstånd att utarbeta ett betänkande om en särskild rapport från ombudsmannen till parlamentet om administrativa missförhållanden inom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning avslogs genom ett beslut av talmanskonferensen den 15 november 2007.

| AE. | I framtiden kommer EU-medborgarna att bli ännu mer delaktiga i Europeiska unionens verksamhet och arbete, särskilt genom det ”medborgarinitiativ” som det föreskrivs om i Lissabonfördraget och som, om det fördraget ratificeras av samtliga 27 medlemsstater, kommer att innebära att en grupp enskilda medborgare från flera medlemsstater som uppgår till minst en miljon personer har rätt att kräva nya lagförslag. Detta förutsätter att särskilda förfaranden införs som omfattar kommissionen, till vilken sådana förslag först ska ställas, men även Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

AE.

I framtiden kommer EU-medborgarna att bli ännu mer delaktiga i Europeiska unionens verksamhet och arbete, särskilt genom det ”medborgarinitiativ” som det föreskrivs om i Lissabonfördraget och som, om det fördraget ratificeras av samtliga 27 medlemsstater, kommer att innebära att en grupp enskilda medborgare från flera medlemsstater som uppgår till minst en miljon personer har rätt att kräva nya lagförslag. Detta förutsätter att särskilda förfaranden införs som omfattar kommissionen, till vilken sådana förslag först ska ställas, men även Europaparlamentet och rådet.

| AF. | Om framställningsutskottets verksamhet är effektiv och ändamålsenlig sänder detta en tydlig signal till medborgarna att deras berättigade intressen beaktas, och detta skapar ett verkligt band mellan medborgarna och EU. Om det å andra sidan förekommer oacceptabla förseningar och medlemsstaterna är ovilliga att genomföra de krävda rekommendationerna i enlighet med gemenskapslagstiftningen, blir avståndet mellan EU och dess medborgare bara större och bekräftar i flera fall medborgarnas åsikt om att det finns ett demokratiskt underskott. |
| --- | --- |

AF.

Om framställningsutskottets verksamhet är effektiv och ändamålsenlig sänder detta en tydlig signal till medborgarna att deras berättigade intressen beaktas, och detta skapar ett verkligt band mellan medborgarna och EU. Om det å andra sidan förekommer oacceptabla förseningar och medlemsstaterna är ovilliga att genomföra de krävda rekommendationerna i enlighet med gemenskapslagstiftningen, blir avståndet mellan EU och dess medborgare bara större och bekräftar i flera fall medborgarnas åsikt om att det finns ett demokratiskt underskott.

| AG. | Under 2007 kunde ledamöterna i utskottet för framställningar dra nytta av den betydande förbättringen av den databas och det administrationsverktyg som baseras på programvaran e-Petition, som sekretariatet har utvecklat i samarbete med IT-avdelningen för att ge alla utskottets ledamöter och de politiska grupperna direkt tillgång till framställningar och tillhörande handlingar och därmed göra det lättare för dem att hjälpa framställarna på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

AG.

Under 2007 kunde ledamöterna i utskottet för framställningar dra nytta av den betydande förbättringen av den databas och det administrationsverktyg som baseras på programvaran e-Petition, som sekretariatet har utvecklat i samarbete med IT-avdelningen för att ge alla utskottets ledamöter och de politiska grupperna direkt tillgång till framställningar och tillhörande handlingar och därmed göra det lättare för dem att hjälpa framställarna på ett effektivt sätt.

| AH. | Parlamentet lyckades emellertid inte anskaffa de medel som begärdes i förra årets resolution om arbetet i utskottet för framställningar och som behövs för att förbättra webbfunktionerna för framställningsprocessen och genomföra artikel 192.2 i parlamentets arbetsordning, enligt vilken det ska ”inrättas ett elektroniskt register i vilket medborgarna kan ansluta sig till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på en framställning som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret”. |
| --- | --- |

AH.

Parlamentet lyckades emellertid inte anskaffa de medel som begärdes i förra årets resolution om arbetet i utskottet för framställningar och som behövs för att förbättra webbfunktionerna för framställningsprocessen och genomföra artikel 192.2 i parlamentets arbetsordning, enligt vilken det ska ”inrättas ett elektroniskt register i vilket medborgarna kan ansluta sig till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på en framställning som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret”.

| AI. | Det är viktigt att EU-medborgarna får korrekt information om arbetet i utskottet för framställningar när de gör sig redo att rösta fram ett nytt parlament i de kommande val som ska hållas i juni 2009. |
| --- | --- |

AI.

Det är viktigt att EU-medborgarna får korrekt information om arbetet i utskottet för framställningar när de gör sig redo att rösta fram ett nytt parlament i de kommande val som ska hållas i juni 2009.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det nära samarbete som utskottet för framställningar och dess sekretariat har med kommissionen och ombudsmannen samt samarbetsklimatet mellan de två institutionerna, som båda försöker vara lyhörda för EU-medborgarnas problem. Parlamentet är emellertid övertygat om att en prioriterad fråga bör vara att ge utskottet för framställningar utökade utredningsmöjligheter, framför allt genom att förstärka utskottets sekretariat och juridiska expertis. Parlamentet förbinder sig att ytterligare effektivisera framställningsutskottets interna förfaranden för att ytterligare underlätta framställningsprocessen, särskilt när det gäller den tidsram inom vilken behandlingen av framställningar ska avslutas, framställningarnas tillåtlighet, utredningen och uppföljningen av framställningar, anordnandet av utskottssammanträden, samarbete med andra parlamentariska utskott som kan ha ett intresse av eller behörighet när det gäller vissa framställningar samt sådana utskottsinitiativ som undersökningsuppdrag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det nära samarbete som utskottet för framställningar och dess sekretariat har med kommissionen och ombudsmannen samt samarbetsklimatet mellan de två institutionerna, som båda försöker vara lyhörda för EU-medborgarnas problem. Parlamentet är emellertid övertygat om att en prioriterad fråga bör vara att ge utskottet för framställningar utökade utredningsmöjligheter, framför allt genom att förstärka utskottets sekretariat och juridiska expertis. Parlamentet förbinder sig att ytterligare effektivisera framställningsutskottets interna förfaranden för att ytterligare underlätta framställningsprocessen, särskilt när det gäller den tidsram inom vilken behandlingen av framställningar ska avslutas, framställningarnas tillåtlighet, utredningen och uppföljningen av framställningar, anordnandet av utskottssammanträden, samarbete med andra parlamentariska utskott som kan ha ett intresse av eller behörighet när det gäller vissa framställningar samt sådana utskottsinitiativ som undersökningsuppdrag.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den rättsliga räckvidden för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna kommer att erkännas om Lissabonfördraget ratificeras av alla, och att detta formellt kommer att fastställa stadgans oberoende bindande karaktär. Parlamentet påminner om nödvändigheten att planera konkreta åtgärder för att fastställa vilken effekt detta kommer att ha på medborgarnas rättigheter och, som en följd av detta, på framställningsutskottets arbete och behörighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den rättsliga räckvidden för Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna kommer att erkännas om Lissabonfördraget ratificeras av alla, och att detta formellt kommer att fastställa stadgans oberoende bindande karaktär. Parlamentet påminner om nödvändigheten att planera konkreta åtgärder för att fastställa vilken effekt detta kommer att ha på medborgarnas rättigheter och, som en följd av detta, på framställningsutskottets arbete och behörighet.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till generalsekreteraren om en omgående översyn av medborgarportalen på parlamentets webbplats så att portalen blir mer synlig vad gäller rätten att inge framställningar och så att medborgarna har möjlighet att tillfoga sina elektroniska underskrifter till stöd för framställningar, i enlighet med artikel 192.2 i arbetsordningen. Parlamentet framhåller att medborgarportalen måste garantera att de mjukvaror som används som webbläsare är kompatibla så att medborgarna ges lika tillträdesrätt i detta avseende. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till generalsekreteraren om en omgående översyn av medborgarportalen på parlamentets webbplats så att portalen blir mer synlig vad gäller rätten att inge framställningar och så att medborgarna har möjlighet att tillfoga sina elektroniska underskrifter till stöd för framställningar, i enlighet med artikel 192.2 i arbetsordningen. Parlamentet framhåller att medborgarportalen måste garantera att de mjukvaror som används som webbläsare är kompatibla så att medborgarna ges lika tillträdesrätt i detta avseende.

| 4. | Europaparlamentet anser att det nuvarande förfarandet för registrering av framställningar leder till onödiga dröjsmål i behandlingen av dem och är bekymrat över att detta kan uppfattas som en viss brist på lyhördhet gentemot framställarna. Parlamentet uppmanar därför sin generalsekreterare att vidta nödvändiga åtgärder för att överföra registreringen av framställningar från generaldirektoratet för parlamentets ledning till det ansvariga utskottets sekretariat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det nuvarande förfarandet för registrering av framställningar leder till onödiga dröjsmål i behandlingen av dem och är bekymrat över att detta kan uppfattas som en viss brist på lyhördhet gentemot framställarna. Parlamentet uppmanar därför sin generalsekreterare att vidta nödvändiga åtgärder för att överföra registreringen av framställningar från generaldirektoratet för parlamentets ledning till det ansvariga utskottets sekretariat.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar till förhandlingar mellan parlamentet och kommissionen i syfte att bättre samordna deras arbete kring klagomålen på ett sätt som underlättar, förenklar och rationaliserar klagomålsförfarandena och gör dem snabbare och mera öppna för insyn. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att rapportera tillbaka till framställningsutskottet inom sex månader. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar till förhandlingar mellan parlamentet och kommissionen i syfte att bättre samordna deras arbete kring klagomålen på ett sätt som underlättar, förenklar och rationaliserar klagomålsförfarandena och gör dem snabbare och mera öppna för insyn. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att rapportera tillbaka till framställningsutskottet inom sex månader.

| 6. | Europaparlamentet stöder formaliseringen av ett förfarande varigenom framställningar som rör den inre marknaden överförs till Solvit-nätverket, i syfte att märkbart förkorta framställningsförfarandena när det gäller frågor som berör den inre marknaden, såsom bilskatt, erkännande av yrkeskvalifikationer, uppehållstillstånd, gränskontroller och tillgång till utbildning, samtidigt som parlamentet behåller rätten att pröva frågan när en tillfredsställande lösning inte går att finna via Solvit. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder formaliseringen av ett förfarande varigenom framställningar som rör den inre marknaden överförs till Solvit-nätverket, i syfte att märkbart förkorta framställningsförfarandena när det gäller frågor som berör den inre marknaden, såsom bilskatt, erkännande av yrkeskvalifikationer, uppehållstillstånd, gränskontroller och tillgång till utbildning, samtidigt som parlamentet behåller rätten att pröva frågan när en tillfredsställande lösning inte går att finna via Solvit.

| 7. | Europaparlamentet upprepar behovet av ett större engagemang från rådet och från medlemsstaternas permanenta representanter i framställningsutskottets verksamhet, och uppmanar dem att öka sin närvaro och sitt deltagande, eftersom detta skulle vara i medborgarnas intresse. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar behovet av ett större engagemang från rådet och från medlemsstaternas permanenta representanter i framställningsutskottets verksamhet, och uppmanar dem att öka sin närvaro och sitt deltagande, eftersom detta skulle vara i medborgarnas intresse.

| 8. | I anslutning till en förstärkning av framställningsutskottets sekretariat och till en utveckling av framställningssystemet anser Europaparlamentet att inrättandet av ett elektroniskt system där framställarna via nätet kan följa med framställningarnas gång, skulle hjälpa till att skapa en mera öppen och effektiv process, bland annat genom regelbundna statusuppdateringar och begäranden om ytterligare information. Parlamentet konstaterar att en sådan åtgärd bättre skulle motsvara EU-medborgarnas förväntningar och samtidigt ge bättre resultat när det gäller fullgörandet av de förpliktelser som åligger parlamentet och dess utskott för framställningar. |
| --- | --- |

8.

I anslutning till en förstärkning av framställningsutskottets sekretariat och till en utveckling av framställningssystemet anser Europaparlamentet att inrättandet av ett elektroniskt system där framställarna via nätet kan följa med framställningarnas gång, skulle hjälpa till att skapa en mera öppen och effektiv process, bland annat genom regelbundna statusuppdateringar och begäranden om ytterligare information. Parlamentet konstaterar att en sådan åtgärd bättre skulle motsvara EU-medborgarnas förväntningar och samtidigt ge bättre resultat när det gäller fullgörandet av de förpliktelser som åligger parlamentet och dess utskott för framställningar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta rekommendationerna från utskottet för framställningar när den fattar beslut om att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater, och upprepar sitt krav på att framställningsutskottet ska underrättas direkt och officiellt av kommissionen när ett överträdelseförfarande inleds som har anknytning till en framställning som är under behandling av utskottet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta rekommendationerna från utskottet för framställningar när den fattar beslut om att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater, och upprepar sitt krav på att framställningsutskottet ska underrättas direkt och officiellt av kommissionen när ett överträdelseförfarande inleds som har anknytning till en framställning som är under behandling av utskottet.

| 10. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang framställningsutskottets representativa funktion och den institutionella roll och plikt det spelar och uppfyller gentemot EU:s medborgare och invånare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang framställningsutskottets representativa funktion och den institutionella roll och plikt det spelar och uppfyller gentemot EU:s medborgare och invånare.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över att det tar för lång tid för kommissionen och EG-domstolen, om och när domstolen är involverad, att avsluta överträdelseförfaranden. Detta beror ofta på långsam handläggning eller förhalning av berörda myndigheter i medlemsstaterna, och parlamentet efterlyser därför strängare tidsramar. Parlamentet betvivlar att det s.k. horisontella överträdelseförfarandet, som tar längre tid, är effektivt, och efterlyser en översyn av överträdelseförfarandet för att skapa större respekt för tillämpningen av EG:s rättsakter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är oroat över att det tar för lång tid för kommissionen och EG-domstolen, om och när domstolen är involverad, att avsluta överträdelseförfaranden. Detta beror ofta på långsam handläggning eller förhalning av berörda myndigheter i medlemsstaterna, och parlamentet efterlyser därför strängare tidsramar. Parlamentet betvivlar att det s.k. horisontella överträdelseförfarandet, som tar längre tid, är effektivt, och efterlyser en översyn av överträdelseförfarandet för att skapa större respekt för tillämpningen av EG:s rättsakter.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att utnyttja förfarandet på ett bättre sätt för att se till att gemenskapslagstiftningen respekteras fullt ut och beklagar djupt att de långsamma förfarandena och försöken att ofta förvilla begreppen leder till faktiska överträdelser av gemenskapslagstiftningen av medlemsstater, som alltså kan agera på detta sätt ostraffat och i strid med intressena hos direkt berörda lokala grupper som har ingett en framställning till parlamentet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att utnyttja förfarandet på ett bättre sätt för att se till att gemenskapslagstiftningen respekteras fullt ut och beklagar djupt att de långsamma förfarandena och försöken att ofta förvilla begreppen leder till faktiska överträdelser av gemenskapslagstiftningen av medlemsstater, som alltså kan agera på detta sätt ostraffat och i strid med intressena hos direkt berörda lokala grupper som har ingett en framställning till parlamentet.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är problematiskt att det nuvarande systemet för övervakning av gemenskapslagstiftningen gör att medlemsstaterna kan vänta med att följa lagstiftningen tills de hotas med böter och även då undgå ansvar för tidigare avsiktliga överträdelser, och att medborgarna ofta verkar sakna tillgång till tillräckliga rättsmedel på nationell nivå även när EG-domstolen har funnit att en medlemsstat har underlåtit att respektera medborgarnas rättigheter enligt gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är problematiskt att det nuvarande systemet för övervakning av gemenskapslagstiftningen gör att medlemsstaterna kan vänta med att följa lagstiftningen tills de hotas med böter och även då undgå ansvar för tidigare avsiktliga överträdelser, och att medborgarna ofta verkar sakna tillgång till tillräckliga rättsmedel på nationell nivå även när EG-domstolen har funnit att en medlemsstat har underlåtit att respektera medborgarnas rättigheter enligt gemenskapslagstiftningen.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att prioritet ges för att garantera att framställningsutskottet i sin verksamhet är effektivt och ändamålsenligt i alla avseenden, från början till slut, eftersom detta utgör ett verkligt och påtagligt åtagande i förhållande till medborgarna och det vittnar om att EU är villigt och kapabelt att beakta medborgarnas befogade intressen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar att prioritet ges för att garantera att framställningsutskottet i sin verksamhet är effektivt och ändamålsenligt i alla avseenden, från början till slut, eftersom detta utgör ett verkligt och påtagligt åtagande i förhållande till medborgarna och det vittnar om att EU är villigt och kapabelt att beakta medborgarnas befogade intressen.

| 15. | Europaparlamentet är oroat och bestört över att framställare rapporterar att de, även när innehållet i deras framställningar har fått stöd från utskottet för framställningar, alltför ofta har stora svårigheter att få gottgörelse från inblandade myndigheter och nationella domstolar. Parlamentet anser att sådana brister i systemet måste utredas ytterligare, särskilt i den mån de berör sektorn för finansiella tjänster, vilket var fallet med undersökningsutskottets utredning av Equitable Lifes kollaps i anslutning till framställningar ingivna till parlamentet och som behandlades i en rapport 2007. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är oroat och bestört över att framställare rapporterar att de, även när innehållet i deras framställningar har fått stöd från utskottet för framställningar, alltför ofta har stora svårigheter att få gottgörelse från inblandade myndigheter och nationella domstolar. Parlamentet anser att sådana brister i systemet måste utredas ytterligare, särskilt i den mån de berör sektorn för finansiella tjänster, vilket var fallet med undersökningsutskottets utredning av Equitable Lifes kollaps i anslutning till framställningar ingivna till parlamentet och som behandlades i en rapport 2007.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och EG-domstolen, bland annat genom ett föreläggande, agerade snabbt under 2007 för att förhindra att ett område i Rospudadalen som skyddas av EU:s livsmiljödirektiv inom en snar framtid skulle förstöras på grund av vägkorridoren Via Baltica. Om detta hade utskottet för framställningar genomfört en egen oberoende utredning, gjort ett studiebesök och lämnat särskilda rekommendationer. Parlamentet beklagar att det inte fanns fler liknande exempel. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och EG-domstolen, bland annat genom ett föreläggande, agerade snabbt under 2007 för att förhindra att ett område i Rospudadalen som skyddas av EU:s livsmiljödirektiv inom en snar framtid skulle förstöras på grund av vägkorridoren Via Baltica. Om detta hade utskottet för framställningar genomfört en egen oberoende utredning, gjort ett studiebesök och lämnat särskilda rekommendationer. Parlamentet beklagar att det inte fanns fler liknande exempel.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i anslutning till framställningar och klagomål som rör miljöpolitiken – som är en av de viktigaste frågorna för framställarna i EU – att vara redo att agera snabbt för att förhindra brott mot gemenskapslagstiftningen. Parlamentet konstaterar att ”försiktighetsprincipen” i praktiken inte har tillräcklig juridisk kraft och alltför ofta ignoreras av ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna, trots att dessa är skyldiga att tillämpa EG-fördraget. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i anslutning till framställningar och klagomål som rör miljöpolitiken – som är en av de viktigaste frågorna för framställarna i EU – att vara redo att agera snabbt för att förhindra brott mot gemenskapslagstiftningen. Parlamentet konstaterar att ”försiktighetsprincipen” i praktiken inte har tillräcklig juridisk kraft och alltför ofta ignoreras av ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna, trots att dessa är skyldiga att tillämpa EG-fördraget.

| 18. | Europaparlamentet beklagar bristen på stöd från kommissionen till utskottet för framställningar när det, särskilt i samband med studiebesök, framkommer övertygande bevis för underlåtenhet att respektera de medborgerliga rättigheter som fastställs i fördraget, eller underlåtenhet att tillämpa lagstiftning, och efterlyser nya förfaranden som gör det möjligt för parlamentet att i sådana fall väcka talan direkt vid EG-domstolen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar bristen på stöd från kommissionen till utskottet för framställningar när det, särskilt i samband med studiebesök, framkommer övertygande bevis för underlåtenhet att respektera de medborgerliga rättigheter som fastställs i fördraget, eller underlåtenhet att tillämpa lagstiftning, och efterlyser nya förfaranden som gör det möjligt för parlamentet att i sådana fall väcka talan direkt vid EG-domstolen.

| 19. | Europaparlamentet inser till fullo att framställningsprocessen, såsom den erkänns i fördraget, emellertid i första hand har som mål att finna lösningar utanför domstol och lösningar på de problem som tas upp av EU-medborgarna genom den politiska processen och välkomnar i detta sammanhang det faktum att tillfredsställande resultat i många fall kan uppnås. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet inser till fullo att framställningsprocessen, såsom den erkänns i fördraget, emellertid i första hand har som mål att finna lösningar utanför domstol och lösningar på de problem som tas upp av EU-medborgarna genom den politiska processen och välkomnar i detta sammanhang det faktum att tillfredsställande resultat i många fall kan uppnås.

| 20. | Europaparlamentet inser också att det i många fall inte är möjligt att finna lösningar som är tillfredsställande för framställarna på grund av brister i själva gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet inser också att det i många fall inte är möjligt att finna lösningar som är tillfredsställande för framställarna på grund av brister i själva gemenskapslagstiftningen.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar ansvariga lagstiftningsutskott att noga uppmärksamma de problem som rapporteras genom framställningsprocessen när de bereder och förhandlar fram nya eller ändrade rättsakter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar ansvariga lagstiftningsutskott att noga uppmärksamma de problem som rapporteras genom framställningsprocessen när de bereder och förhandlar fram nya eller ändrade rättsakter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa större intresse för användningen av sammanhållningsfonderna i delar av EU där stora infrastrukturprojekt får betydande effekter för miljön, och uppmanar medlemsstaterna att se till att EU-medel inriktas på en hållbar utveckling som gagnar lokala samhällen. Allt fler lokala grupper inger framställningar till parlamentet för att protestera mot att sådana prioriteringar inte alltid respekteras av regionala och lokala myndigheter. Parlamentet välkomnar det arbete som i detta sammanhang görs av budgetkontrollutskottet och revisionsrätten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa större intresse för användningen av sammanhållningsfonderna i delar av EU där stora infrastrukturprojekt får betydande effekter för miljön, och uppmanar medlemsstaterna att se till att EU-medel inriktas på en hållbar utveckling som gagnar lokala samhällen. Allt fler lokala grupper inger framställningar till parlamentet för att protestera mot att sådana prioriteringar inte alltid respekteras av regionala och lokala myndigheter. Parlamentet välkomnar det arbete som i detta sammanhang görs av budgetkontrollutskottet och revisionsrätten.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att allt fler framställningar från framför allt medborgare från de nya medlemsstaterna handlar om återlämnande av egendom, trots att detta är en fråga som egentligen omfattas av medlemsstaternas behörighet. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att se till att deras lagstiftning om rätt till egendom efter regimskiften är helt förenlig med kraven i fördraget och bestämmelserna i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, vilket även krävs i artikel 6 i EU-fördraget, ändrat genom Lissabonfördraget. Parlamentet betonar att framställningarna om denna fråga inte handlar om systemet för äganderätt, utan om rätten till lagligt förvärvad egendom och uppmanar i detta sammanhang kommissionen att inte bara vara vaksam på situationen i nuvarande medlemsstater utan även i sina förhandlingar med kandidatländer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att allt fler framställningar från framför allt medborgare från de nya medlemsstaterna handlar om återlämnande av egendom, trots att detta är en fråga som egentligen omfattas av medlemsstaternas behörighet. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att se till att deras lagstiftning om rätt till egendom efter regimskiften är helt förenlig med kraven i fördraget och bestämmelserna i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, vilket även krävs i artikel 6 i EU-fördraget, ändrat genom Lissabonfördraget. Parlamentet betonar att framställningarna om denna fråga inte handlar om systemet för äganderätt, utan om rätten till lagligt förvärvad egendom och uppmanar i detta sammanhang kommissionen att inte bara vara vaksam på situationen i nuvarande medlemsstater utan även i sina förhandlingar med kandidatländer.

| 24. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att försvara erkännandet av EU-medborgares rätt till lagligt förvärvad privat egendom och fördömer alla försök att frånta familjer deras egendom utan föregående rättslig prövning, skälig kompensation eller respekt för deras personliga integritet. Parlamentet noterar en ökning av antalet framställningar som har mottagits om detta problem, under 2007 särskilt beträffande Spanien, och noterar också rapporten och rekommendationerna från det studiebesök som utskottet för framställningar gjorde för att utreda problemet en tredje gång. Parlamentet noterar att överträdelseförfarandena beträffande upphandlingsdirektiven ännu inte har avslutats. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att försvara erkännandet av EU-medborgares rätt till lagligt förvärvad privat egendom och fördömer alla försök att frånta familjer deras egendom utan föregående rättslig prövning, skälig kompensation eller respekt för deras personliga integritet. Parlamentet noterar en ökning av antalet framställningar som har mottagits om detta problem, under 2007 särskilt beträffande Spanien, och noterar också rapporten och rekommendationerna från det studiebesök som utskottet för framställningar gjorde för att utreda problemet en tredje gång. Parlamentet noterar att överträdelseförfarandena beträffande upphandlingsdirektiven ännu inte har avslutats.

| 25. | Europaparlamentet noterar också den kritik som framfördes av utskottet för framställningar efter studiebesöket i Loiret i Frankrike 2007, och uppmanar i synnerhet de franska myndigheterna att agera kraftfullt för att säkerställa efterlevnad av EU-direktiv som riskerar att överträdas om en del planerade brobyggnadsprojekt vid Loirefloden tillåts, eftersom Loiredalen inte bara skyddas enligt livsmiljödirektivet och fågeldirektivet, utan även finns med på Unescos lista över världsarven och är ett av Europas sista orörda flodsystem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar också den kritik som framfördes av utskottet för framställningar efter studiebesöket i Loiret i Frankrike 2007, och uppmanar i synnerhet de franska myndigheterna att agera kraftfullt för att säkerställa efterlevnad av EU-direktiv som riskerar att överträdas om en del planerade brobyggnadsprojekt vid Loirefloden tillåts, eftersom Loiredalen inte bara skyddas enligt livsmiljödirektivet och fågeldirektivet, utan även finns med på Unescos lista över världsarven och är ett av Europas sista orörda flodsystem.

| 26. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över det bristfälliga genomförande av dricksvattendirektivet i Irland, över avsaknaden av en utvärdering som grund för beslutet 2007 att flytta ett nationellt monument beläget på den planerade M3-motorvägen nära Tara i Lismullen i grevskapet Meath, vilket ledde till kommissionens beslut att väcka talan mot Irland vid EG-domstolen med den motiveringen att Irlands friare syn på flyttning av nationella monument, i sådana situationer som den i Lismullin, inte till fullo respekterar kraven i direktiv 85/337/EEG (2), lokala gruppers problem i Limerick och andra problem som tas upp i rapporten om det studiebesök i Irland som genomfördes av utskottet för framställningar 2007. Parlamentet noterar att några av dessa frågor är föremål för pågående överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över det bristfälliga genomförande av dricksvattendirektivet i Irland, över avsaknaden av en utvärdering som grund för beslutet 2007 att flytta ett nationellt monument beläget på den planerade M3-motorvägen nära Tara i Lismullen i grevskapet Meath, vilket ledde till kommissionens beslut att väcka talan mot Irland vid EG-domstolen med den motiveringen att Irlands friare syn på flyttning av nationella monument, i sådana situationer som den i Lismullin, inte till fullo respekterar kraven i direktiv 85/337/EEG (2), lokala gruppers problem i Limerick och andra problem som tas upp i rapporten om det studiebesök i Irland som genomfördes av utskottet för framställningar 2007. Parlamentet noterar att några av dessa frågor är föremål för pågående överträdelseförfaranden.

| 27. | Europaparlamentet noterar rapporten från studiebesöket i Polen som innehåller rekommendationer om skyddet av Rospudadalen och Europas sista urskog. Parlamentet uppmanar kommissionen att i linje med rekommendationerna i utskottets betänkande fortsätta att arbeta med de polska myndigheterna för att finna en annan dragning av Via Balticas vägnät och järnvägsnät. Parlamentet uppmuntrar också kommissionen att ställa medel till förfogande för att minska belastningen av vägsystemet i Augustow så att lokalbefolkningen och miljön i området skyddas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar rapporten från studiebesöket i Polen som innehåller rekommendationer om skyddet av Rospudadalen och Europas sista urskog. Parlamentet uppmanar kommissionen att i linje med rekommendationerna i utskottets betänkande fortsätta att arbeta med de polska myndigheterna för att finna en annan dragning av Via Balticas vägnät och järnvägsnät. Parlamentet uppmuntrar också kommissionen att ställa medel till förfogande för att minska belastningen av vägsystemet i Augustow så att lokalbefolkningen och miljön i området skyddas.

| 28. | Europaparlamentet noterar det studiebesök i Cypern som ordföranden och ledamöter i utskottet för framställningar gjorde i november 2007 och uppmanar berörda myndigheter att fortsätta ansträngningarna att nå en förhandlingslösning på ännu olösta problem som tagits upp av framställare, särskilt beträffande den avstängda delen av Famagusta som bör återlämnas till de lagliga ägarna inom ramen för en övergripande uppgörelse. Parlamentet välkomnar det faktum att båda parterna på Cypern för samtal som ett led i förnyade ansträngningar att lösa Cypernproblemet. Parlamentet betonar dessutom vikten av att omedelbart genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 550 (1984), i vilken fastställs åtagandet att återbörda staden Famagusta till dess lagliga invånare. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar det studiebesök i Cypern som ordföranden och ledamöter i utskottet för framställningar gjorde i november 2007 och uppmanar berörda myndigheter att fortsätta ansträngningarna att nå en förhandlingslösning på ännu olösta problem som tagits upp av framställare, särskilt beträffande den avstängda delen av Famagusta som bör återlämnas till de lagliga ägarna inom ramen för en övergripande uppgörelse. Parlamentet välkomnar det faktum att båda parterna på Cypern för samtal som ett led i förnyade ansträngningar att lösa Cypernproblemet. Parlamentet betonar dessutom vikten av att omedelbart genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 550 (1984), i vilken fastställs åtagandet att återbörda staden Famagusta till dess lagliga invånare.

| 29. | Europaparlamentet noterar att allt fler framställningar och brev till utskottet för framställningar handlar om den mycket känsliga frågan vårdnadsrätt, som det är mycket svårt att agera i, såsom exempelvis när det gäller framställningar om de tyska sociala myndigheterna med ansvar för barn- och ungdomsfrågor (Jugendamt), eftersom domstolar är inblandade i många fall, och eftersom det är svårt att hävda att EU har någon behörighet, utom när föräldrarna kommer från olika EU-länder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att allt fler framställningar och brev till utskottet för framställningar handlar om den mycket känsliga frågan vårdnadsrätt, som det är mycket svårt att agera i, såsom exempelvis när det gäller framställningar om de tyska sociala myndigheterna med ansvar för barn- och ungdomsfrågor (Jugendamt), eftersom domstolar är inblandade i många fall, och eftersom det är svårt att hävda att EU har någon behörighet, utom när föräldrarna kommer från olika EU-länder.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att många brittiska framställare som fick sin egendom beslagtagen av de brittiska tull- och punktskattemyndigheterna under 2007 ännu inte har fått gottgörelse trots att överträdelseförfarandet mot Storbritannien för underlåtenhet att fullgöra skyldigheten enligt fördraget att tillåta fri rörlighet för varor avbröts av kommissionen. Parlamentet uppmanar de brittiska myndigheterna att försöka hitta en rättvis lösning som omfattar ex gratia-ersättning till framställare som led allvarlig ekonomisk skada innan myndigheterna såg över sin praxis och, enligt kommissionen, började agera i enlighet med relevanta direktiv. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att många brittiska framställare som fick sin egendom beslagtagen av de brittiska tull- och punktskattemyndigheterna under 2007 ännu inte har fått gottgörelse trots att överträdelseförfarandet mot Storbritannien för underlåtenhet att fullgöra skyldigheten enligt fördraget att tillåta fri rörlighet för varor avbröts av kommissionen. Parlamentet uppmanar de brittiska myndigheterna att försöka hitta en rättvis lösning som omfattar ex gratia-ersättning till framställare som led allvarlig ekonomisk skada innan myndigheterna såg över sin praxis och, enligt kommissionen, började agera i enlighet med relevanta direktiv.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar också att tullmyndigheterna i Grekland fortsätter att beslagta, enbart som en extraordinär åtgärd, bilar med utländska registreringsskyltar som tillhör grekiska medborgare som är tillfälligt i utlandet och som återvänder till Grekland. Många av dem har beskyllts för smuggling och har inte har fått sitt ärende rättsligt prövat, vilket framställningsutskottet tidigare har rapporterat till parlamentet. Parlamentet uppmanar de grekiska myndigheterna att betala ersättning till de framställare som har drabbats av detta agerande. Parlamentet noterar EG-domstolens avgörande i mål C-156/04 av den 7 juni 2007, som fastslår att de flesta av de förklaringar som tillhandahållits av de grekiska myndigheterna är tillfredsställande i detta fall. Parlamentet välkomnar genomförandet av den nya lagstiftning som Grekland antagit för att komma tillrätta med de brister som konstaterades i det ovannämnda avgörandet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar också att tullmyndigheterna i Grekland fortsätter att beslagta, enbart som en extraordinär åtgärd, bilar med utländska registreringsskyltar som tillhör grekiska medborgare som är tillfälligt i utlandet och som återvänder till Grekland. Många av dem har beskyllts för smuggling och har inte har fått sitt ärende rättsligt prövat, vilket framställningsutskottet tidigare har rapporterat till parlamentet. Parlamentet uppmanar de grekiska myndigheterna att betala ersättning till de framställare som har drabbats av detta agerande. Parlamentet noterar EG-domstolens avgörande i mål C-156/04 av den 7 juni 2007, som fastslår att de flesta av de förklaringar som tillhandahållits av de grekiska myndigheterna är tillfredsställande i detta fall. Parlamentet välkomnar genomförandet av den nya lagstiftning som Grekland antagit för att komma tillrätta med de brister som konstaterades i det ovannämnda avgörandet.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att en av de äldsta framställningarna som fortfarande är under behandling, fallet med ”Lettori”, de utländska språklärarna i Italien, ännu inte har fått någon lösning trots två beslut av EG-domstolen och trots att kommissionen och framställningsutskottets stöder deras sak och klagomål. Parlamentet uppmanar de italienska myndigheterna och enskilda berörda universitet – bland annat universiteten i Genua, Padua och Neapel – att agera för att hitta en rättvis lösning beträffande dessa rättmätiga krav. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att en av de äldsta framställningarna som fortfarande är under behandling, fallet med ”Lettori”, de utländska språklärarna i Italien, ännu inte har fått någon lösning trots två beslut av EG-domstolen och trots att kommissionen och framställningsutskottets stöder deras sak och klagomål. Parlamentet uppmanar de italienska myndigheterna och enskilda berörda universitet – bland annat universiteten i Genua, Padua och Neapel – att agera för att hitta en rättvis lösning beträffande dessa rättmätiga krav.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att en av de framställningar som utskottet för framställningar behandlade under 2007 – nämligen en framställning som ingavs 2006 – handlade om att parlamentet endast bör ha ”ett säte” i Bryssel, ett krav som fick stöd av 1,25 miljoner EU-medborgare. Parlamentet konstaterar att talmannen i oktober 2007 skickade tillbaka framställningen till utskottet, som därefter uppmanade parlamentet att avge ett yttrande med tanke på att institutionens säte styrs av bestämmelserna i fördraget och att det är medlemsstaterna som måste fatta ett beslut i denna fråga. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att en av de framställningar som utskottet för framställningar behandlade under 2007 – nämligen en framställning som ingavs 2006 – handlade om att parlamentet endast bör ha ”ett säte” i Bryssel, ett krav som fick stöd av 1,25 miljoner EU-medborgare. Parlamentet konstaterar att talmannen i oktober 2007 skickade tillbaka framställningen till utskottet, som därefter uppmanade parlamentet att avge ett yttrande med tanke på att institutionens säte styrs av bestämmelserna i fördraget och att det är medlemsstaterna som måste fatta ett beslut i denna fråga.

| 34. | Europaparlamentet föresätter sig att ompröva namnet på utskottet för framställningar, såsom det översätts till alla officiella EU-språk, inför nästa lagstiftningsperiod, för att se till att det på ett begripligt sätt förmedlar vad utskottet är, eftersom detta tydligen inte är fallet på vissa språk för närvarande, och för att understryka inslaget av deltagande demokrati i rätten att inge framställningar. Parlamentet menar att namnet ”utskottet för medborgarnas framställningar” skulle vara mer begripligt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet föresätter sig att ompröva namnet på utskottet för framställningar, såsom det översätts till alla officiella EU-språk, inför nästa lagstiftningsperiod, för att se till att det på ett begripligt sätt förmedlar vad utskottet är, eftersom detta tydligen inte är fallet på vissa språk för närvarande, och för att understryka inslaget av deltagande demokrati i rätten att inge framställningar. Parlamentet menar att namnet ”utskottet för medborgarnas framställningar” skulle vara mer begripligt.

| 35. | Europaparlamentet är oroat över antalet framställningar som handlar om problemen med valregistrering för EU-medborgare som är bosatta utomlands eller har minoritetsställning i en medlemsstat. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att se över de resurser som ställs till förfogande för alla EU-medborgare och röstberättigade EU-invånare för att se till att de kan delta i de kommande valen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är oroat över antalet framställningar som handlar om problemen med valregistrering för EU-medborgare som är bosatta utomlands eller har minoritetsställning i en medlemsstat. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att se över de resurser som ställs till förfogande för alla EU-medborgare och röstberättigade EU-invånare för att se till att de kan delta i de kommande valen till Europaparlamentet.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament, deras utskott för framställningar och nationella ombudsmän eller liknande behöriga organ. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament, deras utskott för framställningar och nationella ombudsmän eller liknande behöriga organ.

---

(1)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 340.

(2)  Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, 5.7.1985, s. 40).

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/49

---

Tisdag 23 september 2008Jordbruk i bergsregioner

P6_TA(2008)0438

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om situationen och utsikterna för jordbruket ibergsregioner (2008/2066(INI))

2010/C 8 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2001 om situationen efter 25 års tillämpning av gemenskapsbestämmelserna till förmån för jordbruket i bergsområden (1),

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2006 om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi (2),

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2008 om ”hälsokontroll” av den gemensamma jordbrukspolitiken (3),

med beaktande av Regionkommitténs initiativyttrande ”För en grönbok: mot en EU-politik för bergsregioner: En europeisk vision för bergsregionerna” (4),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0327/2008), och av följande skäl:

| A. | Bergsregioner utgör 40 procent av Europas areal, och 19 procent av de europeiska medborgarna är bosatta i bergsregioner. |
| --- | --- |

A.

Bergsregioner utgör 40 procent av Europas areal, och 19 procent av de europeiska medborgarna är bosatta i bergsregioner.

| B. | I medlemsstater som Grekland, Spanien, Italien, Österrike och Portugal utgörs mer än 50 procent av territoriet av bergsregioner, och i dessa områden spelar jordbruksbefolkningen fortfarande en viktig roll. |
| --- | --- |

B.

I medlemsstater som Grekland, Spanien, Italien, Österrike och Portugal utgörs mer än 50 procent av territoriet av bergsregioner, och i dessa områden spelar jordbruksbefolkningen fortfarande en viktig roll.

| C. | Bergsregioner (särskilt höga och medelhöga bergsområden) är kulturlandskap som ger uttryck för ett harmoniskt samspel mellan människa och ekologiska system och tillhör det ekologiska världsarvet. |
| --- | --- |

C.

Bergsregioner (särskilt höga och medelhöga bergsområden) är kulturlandskap som ger uttryck för ett harmoniskt samspel mellan människa och ekologiska system och tillhör det ekologiska världsarvet.

| D. | Bergsregioner drabbas hårt av klimatförändringarna och extrema väderförhållanden såsom torka och skogsbränder. |
| --- | --- |

D.

Bergsregioner drabbas hårt av klimatförändringarna och extrema väderförhållanden såsom torka och skogsbränder.

| E. | Bergsregioner utgör ingen homogen landskapstyp utan omfattar många olika bergsområden med olika höjder (höga och medelhöga berg, glaciärer och improduktiva områden). |
| --- | --- |

E.

Bergsregioner utgör ingen homogen landskapstyp utan omfattar många olika bergsområden med olika höjder (höga och medelhöga berg, glaciärer och improduktiva områden).

| F. | Vissa faktorer (som marklutning, höjdskillnader, svårtillgänglighet, tillväxtfaktorer, kortare odlingssäsong, lägre jordklassificering, väderlek och särskilda klimatförhållanden) gör att bergsregioner skiljer sig från andra landskapsformer i Europeiska unionen och är i flera avseenden ”missgynnade” på grund av varaktiga naturbetingade nackdelar. I vissa bergsregioner leder detta till en progressiv ökenspridning och minskad jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

F.

Vissa faktorer (som marklutning, höjdskillnader, svårtillgänglighet, tillväxtfaktorer, kortare odlingssäsong, lägre jordklassificering, väderlek och särskilda klimatförhållanden) gör att bergsregioner skiljer sig från andra landskapsformer i Europeiska unionen och är i flera avseenden ”missgynnade” på grund av varaktiga naturbetingade nackdelar. I vissa bergsregioner leder detta till en progressiv ökenspridning och minskad jordbruksproduktion.

| G. | Bergsregioner (särskilt höga och medelhöga bergsområden) har en potential och kan tjäna som föredömen på områden som tillverkning av kvalitetsprodukter, högkvalificerade tjänster samt rekreationsområden. Denna potential kan utnyttjas hållbart endast genom att använda resurser och traditioner integrerat och långsiktigt. |
| --- | --- |

G.

Bergsregioner (särskilt höga och medelhöga bergsområden) har en potential och kan tjäna som föredömen på områden som tillverkning av kvalitetsprodukter, högkvalificerade tjänster samt rekreationsområden. Denna potential kan utnyttjas hållbart endast genom att använda resurser och traditioner integrerat och långsiktigt.

| H. | I bergsregionerna (särskilt i höga och medelhöga bergsområden) framställs djurprodukter som kännetecknas av mycket hög kvalitet, och vid denna framställning utnyttjas i stor utsträckning hållbara naturresurser, betesmarker, särskilt anpassade betesväxtsorter och även traditionella tekniker. |
| --- | --- |

H.

I bergsregionerna (särskilt i höga och medelhöga bergsområden) framställs djurprodukter som kännetecknas av mycket hög kvalitet, och vid denna framställning utnyttjas i stor utsträckning hållbara naturresurser, betesmarker, särskilt anpassade betesväxtsorter och även traditionella tekniker.

| I. | Bergsregioner (framför allt höga och medelhöga bergsområden) är ”mångfunktionella” livsmiljöer där närings- och jordbruksverksamhet utövas i ett nära samspel med sociala, kulturella och ekologiska faktorer. Därför är det nödvändigt att bevilja dessa regioner lämpligt finansiellt stöd. |
| --- | --- |

I.

Bergsregioner (framför allt höga och medelhöga bergsområden) är ”mångfunktionella” livsmiljöer där närings- och jordbruksverksamhet utövas i ett nära samspel med sociala, kulturella och ekologiska faktorer. Därför är det nödvändigt att bevilja dessa regioner lämpligt finansiellt stöd.

| J. | På grund av varaktiga strukturella nackdelar är jordbruket i bergsregioner särskilt känsligt för konjunktursvängningar och på lång sikt beroende av att produktionsprocessen diversifieras och specialiseras. |
| --- | --- |

J.

På grund av varaktiga strukturella nackdelar är jordbruket i bergsregioner särskilt känsligt för konjunktursvängningar och på lång sikt beroende av att produktionsprocessen diversifieras och specialiseras.

| K. | Genom konventionen om skydd av alperna av den 7 november 1991 (Alpkonventionen) och ramkonventionen om skydd av och hållbar utveckling i Karpaterna av den 22 maj 2003 (Karpatkonventionen) finns det redan europeiska konventioner som skyddar vissa bergsregioner, och som är viktiga instrument för en heltäckande politik för bergsregioner, även om de ännu inte har fullständigt ratificerats och genomförts. |
| --- | --- |

K.

Genom konventionen om skydd av alperna av den 7 november 1991 (Alpkonventionen) och ramkonventionen om skydd av och hållbar utveckling i Karpaterna av den 22 maj 2003 (Karpatkonventionen) finns det redan europeiska konventioner som skyddar vissa bergsregioner, och som är viktiga instrument för en heltäckande politik för bergsregioner, även om de ännu inte har fullständigt ratificerats och genomförts.

| L. | Jordbruk, skogsbruk och betesmarker i bergsregioner, som ofta fyller flera funktioner, är ett exempel på ekologisk balans som bör beaktas. |
| --- | --- |

L.

Jordbruk, skogsbruk och betesmarker i bergsregioner, som ofta fyller flera funktioner, är ett exempel på ekologisk balans som bör beaktas.

| M. | De flesta jordbruksföretag i bergsregionerna är familjeföretag som löper en större ekonomisk risk. |
| --- | --- |

M.

De flesta jordbruksföretag i bergsregionerna är familjeföretag som löper en större ekonomisk risk.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att bergsregioner (särskilt höga och medelhöga bergsområden) behandlas mycket olika av medlemsstaterna. Åtgärderna präglas inte av ett helhetstänkande, utan inriktas helt på utvecklingen i enskilda sektorer. Det saknas en integrerad ram på EU nivå, av den typ som till exempel omfattar den europeiska havspolitiken (KOM(2007)0574). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att bergsregioner (särskilt höga och medelhöga bergsområden) behandlas mycket olika av medlemsstaterna. Åtgärderna präglas inte av ett helhetstänkande, utan inriktas helt på utvecklingen i enskilda sektorer. Det saknas en integrerad ram på EU nivå, av den typ som till exempel omfattar den europeiska havspolitiken (KOM(2007)0574).

| 2. | Europaparlamentet understryker att det i artikel 158 (sammanhållningspolitiken) i EG-fördraget, i dess lydelse enligt Lissabonfördraget, fastställs att bergsregionerna trots mångfalden i dessa områden lider av naturbetingade nackdelar av permanent slag, och med detta i åtanke ber parlamentet om att speciell hänsyn tas till dessa regioner. Parlamentet beklagar emellertid att kommissionen ännu inte har kunnat upprätta en omfattande strategi för effektivt stöd till bergsregioner och andra regioner som har permanenta naturliga nackdelar, trots att detta många gånger har begärts av parlamentet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att det i artikel 158 (sammanhållningspolitiken) i EG-fördraget, i dess lydelse enligt Lissabonfördraget, fastställs att bergsregionerna trots mångfalden i dessa områden lider av naturbetingade nackdelar av permanent slag, och med detta i åtanke ber parlamentet om att speciell hänsyn tas till dessa regioner. Parlamentet beklagar emellertid att kommissionen ännu inte har kunnat upprätta en omfattande strategi för effektivt stöd till bergsregioner och andra regioner som har permanenta naturliga nackdelar, trots att detta många gånger har begärts av parlamentet.

| 3. | Europaparlamentet betonar behovet av en bra samordning av de olika typerna av gemenskapspolitik för att säkra en harmonisk utveckling, särskilt i regioner såsom bergsregioner, som har permanenta naturliga nackdelar. Parlamentet ställer sig i detta sammanhang tvivlande till nyttan i att åtskilja gemenskapens sammanhållningspolitik från landsbygdsutvecklingen under den aktuella programplaneringsperioden 2007–2013 (på grund av integreringen av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)). Parlamentet anser att denna nya strategi behöver kontrolleras noga så att man utvärderar dess påverkan på den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar behovet av en bra samordning av de olika typerna av gemenskapspolitik för att säkra en harmonisk utveckling, särskilt i regioner såsom bergsregioner, som har permanenta naturliga nackdelar. Parlamentet ställer sig i detta sammanhang tvivlande till nyttan i att åtskilja gemenskapens sammanhållningspolitik från landsbygdsutvecklingen under den aktuella programplaneringsperioden 2007–2013 (på grund av integreringen av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)). Parlamentet anser att denna nya strategi behöver kontrolleras noga så att man utvärderar dess påverkan på den regionala utvecklingen.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att bergsregioner har nackdelar som gör jordbruket mer svåranpassat till konkurrensvillkoren och som leder till merkostnader. Därför kan detta jordbruk inte producera mycket konkurrenskraftiga produkter till ett lågt pris. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att bergsregioner har nackdelar som gör jordbruket mer svåranpassat till konkurrensvillkoren och som leder till merkostnader. Därför kan detta jordbruk inte producera mycket konkurrenskraftiga produkter till ett lågt pris.

| 5. | Europaparlamentet föreslår med anledning av den grönbok om territoriell sammanhållning som kommer att antas på hösten 2008, och i överensstämmelse med målen i den territoriella agendan och utvecklingsprogrammet för det europeiska området, att kommissionen i samarbete med medlemsstaterna antar en territoriell strategi för att ta itu med de olika problemen i bergsområden och för in sådana åtgärder i nästa lagstiftningspaket om strukturfonderna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet föreslår med anledning av den grönbok om territoriell sammanhållning som kommer att antas på hösten 2008, och i överensstämmelse med målen i den territoriella agendan och utvecklingsprogrammet för det europeiska området, att kommissionen i samarbete med medlemsstaterna antar en territoriell strategi för att ta itu med de olika problemen i bergsområden och för in sådana åtgärder i nästa lagstiftningspaket om strukturfonderna.

| 6. | Europaparlamentet önskar att kommission utvecklar en verklig övergripande EU-strategi för bergsregioner, och anser att offentliggörandet av en grönbok om bergsregioner är ett viktigt första steg i denna riktning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett omfattande offentligt samråd med regionala och lokala myndigheter, socioekonomiska aktörer och miljöaktörer, samt nationella och europeiska föreningar som företräder regionala myndigheter i bergsregioner, för att bättre kunna kartlägga situationen i dessa regioner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet önskar att kommission utvecklar en verklig övergripande EU-strategi för bergsregioner, och anser att offentliggörandet av en grönbok om bergsregioner är ett viktigt första steg i denna riktning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett omfattande offentligt samråd med regionala och lokala myndigheter, socioekonomiska aktörer och miljöaktörer, samt nationella och europeiska föreningar som företräder regionala myndigheter i bergsregioner, för att bättre kunna kartlägga situationen i dessa regioner.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar grönboken om territoriell sammanhållning som en utgångspunkt för hur de olika geografiska områdena i Europeiska unionen bör behandlas, och efterlyser i samband med detta en GJP som består av en första och en andra pelare så att de ekonomiska ramarna kan anpassas till de internationella utmaningarna i EU på ett sådant sätt att ett mångfunktionellt jordbruk kan bedrivas i bergsregionerna. För detta behövs även de instrument som är knutna till produktionen, inklusive mjölktransporter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar grönboken om territoriell sammanhållning som en utgångspunkt för hur de olika geografiska områdena i Europeiska unionen bör behandlas, och efterlyser i samband med detta en GJP som består av en första och en andra pelare så att de ekonomiska ramarna kan anpassas till de internationella utmaningarna i EU på ett sådant sätt att ett mångfunktionellt jordbruk kan bedrivas i bergsregionerna. För detta behövs även de instrument som är knutna till produktionen, inklusive mjölktransporter.

| 8. | Samtidigt uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inom ramen för sina befogenheter, inom sex månader efter att denna resolution antagits, utarbeta en integrerad EU-strategi för hållbar utveckling och användning av resurser i bergsregioner (EU-strategi för bergsregioner). Parlamentet kräver vidare att nationella handlingsprogram med konkreta genomförandeåtgärder utarbetas med denna strategi som utgångspunkt efter samråd med regionala myndigheter och företrädare för civilsamhället, som känner till och företräder de lokala förhållandena och behoven (exempelvis de olika typerna av bergsområden). I samband med detta ska hänsyn tas till redan befintliga regionala initiativ. |
| --- | --- |

8.

Samtidigt uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inom ramen för sina befogenheter, inom sex månader efter att denna resolution antagits, utarbeta en integrerad EU-strategi för hållbar utveckling och användning av resurser i bergsregioner (EU-strategi för bergsregioner). Parlamentet kräver vidare att nationella handlingsprogram med konkreta genomförandeåtgärder utarbetas med denna strategi som utgångspunkt efter samråd med regionala myndigheter och företrädare för civilsamhället, som känner till och företräder de lokala förhållandena och behoven (exempelvis de olika typerna av bergsområden). I samband med detta ska hänsyn tas till redan befintliga regionala initiativ.

| 9. | Europaparlamentet betonar att avgränsningen av bergsregionerna är en viktig förutsättning för mer kraftfullt riktade åtgärder från medlemsstaternas sida baserat på områdenas aktuella gränser, framför allt för jordbruket i bergsregionerna och för behovet av en lämplig differentiering av dessa områden utifrån deras grad av naturbetingade nackdelar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att avgränsningen av bergsregionerna är en viktig förutsättning för mer kraftfullt riktade åtgärder från medlemsstaternas sida baserat på områdenas aktuella gränser, framför allt för jordbruket i bergsregionerna och för behovet av en lämplig differentiering av dessa områden utifrån deras grad av naturbetingade nackdelar.

| 10. | I syfte att främja kunskapsöverföring och innovation begär Europaparlamentet att kommissionen ska göra en sammanställning över alla EU-finansierade program och projekt som berör bergsregioner. |
| --- | --- |

10.

I syfte att främja kunskapsöverföring och innovation begär Europaparlamentet att kommissionen ska göra en sammanställning över alla EU-finansierade program och projekt som berör bergsregioner.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, i samband med ESPON:s (observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering) arbetsprogram, att särskilt uppmärksamma situationen i regioner som har permanenta naturliga nackdelar, såsom bergsregioner. Parlamentet anser att en ordentlig och grundlig kännedom om bergsregionernas situation är avgörande för att kunna upprätta differentierade åtgärder som bättre hanterar problemen i dessa regioner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, i samband med ESPON:s (observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering) arbetsprogram, att särskilt uppmärksamma situationen i regioner som har permanenta naturliga nackdelar, såsom bergsregioner. Parlamentet anser att en ordentlig och grundlig kännedom om bergsregionernas situation är avgörande för att kunna upprätta differentierade åtgärder som bättre hanterar problemen i dessa regioner.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att jordbruket i bergsregioner utgör en betydelsefull faktor för produktionen och för ett sektorsövergripande bevarande och utnyttjande av landskapet samt som mångfunktionell grund för andra näringsgrenar och som ett inslag som format traditionella kulturlandskap och samhällsformer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att jordbruket i bergsregioner utgör en betydelsefull faktor för produktionen och för ett sektorsövergripande bevarande och utnyttjande av landskapet samt som mångfunktionell grund för andra näringsgrenar och som ett inslag som format traditionella kulturlandskap och samhällsformer.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att många bergsregioner är attraktiva turistmål och utsätts därför för ett urbaniseringstryck, samtidigt som de har ett ansvar för att bevara det traditionella landskap som förlorar den jordbrukskaraktär, skönhet och det värde som är av största betydelse för ekosystemet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att många bergsregioner är attraktiva turistmål och utsätts därför för ett urbaniseringstryck, samtidigt som de har ett ansvar för att bevara det traditionella landskap som förlorar den jordbrukskaraktär, skönhet och det värde som är av största betydelse för ekosystemet.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att jordbruk i bergsregioner (framför allt i höga och medelhöga bergsområden) av naturbetingade orsaker och risker kräver större insatser (bland annat i form av hög arbetsintensitet och behovet av manuellt arbete) och ger upphov till högre kostnader (bland annat behov av särskilda maskiner och höga transportkostnader). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att jordbruk i bergsregioner (framför allt i höga och medelhöga bergsområden) av naturbetingade orsaker och risker kräver större insatser (bland annat i form av hög arbetsintensitet och behovet av manuellt arbete) och ger upphov till högre kostnader (bland annat behov av särskilda maskiner och höga transportkostnader).

| 15. | Europaparlamentet kräver att man i framtida reformer av GJP specifikt och på ett kraftfullare sätt ska ta hänsyn till den mångfunktionalitet som jordbruket i bergsregionerna uppvisar genom att anpassa ramdirektiven för landsbygdsutveckling och de nationella programmen till bergsjordbrukarnas roll som producenter och även som ekonomiska pionjärer för andra sektorer. Det bör även skapas möjligheter till synergisamarbete (exempelvis finansiering av program för ekoturism, marknadsföring av kvalitetsprodukter osv.). Parlamentet framhåller framför allt behovet av ekonomisk kompensation för ekologisk jordbruksproduktion i bergsregioner. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att man i framtida reformer av GJP specifikt och på ett kraftfullare sätt ska ta hänsyn till den mångfunktionalitet som jordbruket i bergsregionerna uppvisar genom att anpassa ramdirektiven för landsbygdsutveckling och de nationella programmen till bergsjordbrukarnas roll som producenter och även som ekonomiska pionjärer för andra sektorer. Det bör även skapas möjligheter till synergisamarbete (exempelvis finansiering av program för ekoturism, marknadsföring av kvalitetsprodukter osv.). Parlamentet framhåller framför allt behovet av ekonomisk kompensation för ekologisk jordbruksproduktion i bergsregioner.

| 16. | Europaparlamentet lovordar det arbete som utförs av jordbrukare i bergsområden. Parlamentet konstaterar att förutsättningarna för jordbruket i bergsregioner (framför allt möjligheten att få extra inkomster, balansen mellan arbete och familj samt möjligheten till familjebildning) inte får försvåras genom byråkrati, utan måste förbättras genom samordnade sektorpolitiska åtgärder. När det gäller befintliga och framtida föreskrifter (framför allt om registreringsplikt) inom ramen för initiativet om bättre lagstiftning uppmanas kommissionen och ansvariga kommittéer (kommittéförfarandet) att granska och underlätta en omfattande förenkling av förvaltningsförfarandena. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet lovordar det arbete som utförs av jordbrukare i bergsområden. Parlamentet konstaterar att förutsättningarna för jordbruket i bergsregioner (framför allt möjligheten att få extra inkomster, balansen mellan arbete och familj samt möjligheten till familjebildning) inte får försvåras genom byråkrati, utan måste förbättras genom samordnade sektorpolitiska åtgärder. När det gäller befintliga och framtida föreskrifter (framför allt om registreringsplikt) inom ramen för initiativet om bättre lagstiftning uppmanas kommissionen och ansvariga kommittéer (kommittéförfarandet) att granska och underlätta en omfattande förenkling av förvaltningsförfarandena.

| 17. | Europaparlamentet betonar att kompensationsbidrag till bergsregioner (framför allt höga och medelhöga bergsområden) bör fortsätta och i fortsättningen endast ska användas för att kompensera för varaktiga naturbetingade nackdelar och merkostnader kopplade till svårigheter att bedriva jordbruk. Sådana betalningar är motiverade även på längre sikt, eftersom det saknas alternativa produktionsmöjligheter. Om stödet frikopplas fullständigt skulle det leda till en systematisk minskning av verksamheten inom alla sektorer. Parlamentet betonar att bergsregionernas behov inte kan täckas endast genom finansiering från fonden för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att kompensationsbidrag till bergsregioner (framför allt höga och medelhöga bergsområden) bör fortsätta och i fortsättningen endast ska användas för att kompensera för varaktiga naturbetingade nackdelar och merkostnader kopplade till svårigheter att bedriva jordbruk. Sådana betalningar är motiverade även på längre sikt, eftersom det saknas alternativa produktionsmöjligheter. Om stödet frikopplas fullständigt skulle det leda till en systematisk minskning av verksamheten inom alla sektorer. Parlamentet betonar att bergsregionernas behov inte kan täckas endast genom finansiering från fonden för landsbygdsutveckling.

| 18. | Europaparlamentet kräver ökat stöd till yngre jordbrukare och att lika möjligheter för kvinnor och män främjas (särskilt genom åtgärder som underlättar familjelivet, bestämmelser om hel- och deltidsarbete, olika former av lönesubventioner, bisysslor, balansen mellan arbete och familj samt möjligheten till familjebildning). Dessa faktorer är av avgörande betydelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de berörda parterna utarbeta strategier inom ramen för reflektionerna och projekten om ”flexicurity”. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver ökat stöd till yngre jordbrukare och att lika möjligheter för kvinnor och män främjas (särskilt genom åtgärder som underlättar familjelivet, bestämmelser om hel- och deltidsarbete, olika former av lönesubventioner, bisysslor, balansen mellan arbete och familj samt möjligheten till familjebildning). Dessa faktorer är av avgörande betydelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de berörda parterna utarbeta strategier inom ramen för reflektionerna och projekten om ”flexicurity”.

| 19. | Europaparlamentet kräver att den demografiska jämvikten ska bevaras i områden som ofta har problem med att befolkningen flyttar därifrån. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att den demografiska jämvikten ska bevaras i områden som ofta har problem med att befolkningen flyttar därifrån.

| 20. | Europaparlamentet är övertygat om betydelsen av att bibehålla en tillräcklig befolkningstäthet i bergsregionerna och om behovet av åtgärder för att bekämpa ökenspridning och för att locka nya människor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är övertygat om betydelsen av att bibehålla en tillräcklig befolkningstäthet i bergsregionerna och om behovet av åtgärder för att bekämpa ökenspridning och för att locka nya människor.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera en hög nivå på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, att förbättra tillgängligheten i och sammankopplingen av bergsområden samt att förse dessa regioner med nödvändig infrastruktur, särskilt inom områdena passagerar- och godstransporter, utbildning, kunskapsekonomi och kommunikation (inbegripet bredbandsuppkoppling), för att underlätta förbindelser till marknader i bergsområden och stadsområden. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att främja offentlig-privata partnerskap för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar vikten av att garantera en hög nivå på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, att förbättra tillgängligheten i och sammankopplingen av bergsområden samt att förse dessa regioner med nödvändig infrastruktur, särskilt inom områdena passagerar- och godstransporter, utbildning, kunskapsekonomi och kommunikation (inbegripet bredbandsuppkoppling), för att underlätta förbindelser till marknader i bergsområden och stadsområden. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att främja offentlig-privata partnerskap för att uppnå dessa mål.

| 22. | Europaparlamentet betonar att producentgrupper, jordbrukskooperativ, gemensamma marknadsföringsinitiativ från jordbrukare och sektorsövergripande partnerskap, som genom en integrerad utvecklingssyn (exempelvis Leadergrupper) ger ett mervärde i regionerna och i linje med hållbara driftskoncept bidrar till en mer inkomstrelevant positionering av jordbruksproduktion på marknaderna och därför bör erhålla ett ökat stöd. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att producentgrupper, jordbrukskooperativ, gemensamma marknadsföringsinitiativ från jordbrukare och sektorsövergripande partnerskap, som genom en integrerad utvecklingssyn (exempelvis Leadergrupper) ger ett mervärde i regionerna och i linje med hållbara driftskoncept bidrar till en mer inkomstrelevant positionering av jordbruksproduktion på marknaderna och därför bör erhålla ett ökat stöd.

| 23. | Europaparlamentet kräver ett särskilt ekonomiskt stöd till mejerisektorn (mjölkföretag och mjölkförädlingsföretag), som spelar en central roll i bergsregioner (särskilt i höga och medelhöga bergsområden) där det saknas alternativ produktion. Inom ramen för reformen av mjölkkvoterna kräver parlamentet en strategi som låter bergsregionerna ”mjuklanda”, samt kompletterande åtgärder (särskilda betalningar) för att lindra de negativa följderna. Detta skapar möjligheter att inleda anpassningsprocesser som bevarar grunden för att bedriva jordbruk. Ytterligare medel ska ställas till förfogande från första pelaren, särskilt i form av en mjölkkopremie. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet kräver ett särskilt ekonomiskt stöd till mejerisektorn (mjölkföretag och mjölkförädlingsföretag), som spelar en central roll i bergsregioner (särskilt i höga och medelhöga bergsområden) där det saknas alternativ produktion. Inom ramen för reformen av mjölkkvoterna kräver parlamentet en strategi som låter bergsregionerna ”mjuklanda”, samt kompletterande åtgärder (särskilda betalningar) för att lindra de negativa följderna. Detta skapar möjligheter att inleda anpassningsprocesser som bevarar grunden för att bedriva jordbruk. Ytterligare medel ska ställas till förfogande från första pelaren, särskilt i form av en mjölkkopremie.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med betoning på stöd till ett hållbart och anpassat jordbruk i bergsregioner införa ett extra hektarbidrag för ekologiskt jordbruk och extensivt betande samt stöd till investeringar i artspecifika djurhållningsanläggningar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med betoning på stöd till ett hållbart och anpassat jordbruk i bergsregioner införa ett extra hektarbidrag för ekologiskt jordbruk och extensivt betande samt stöd till investeringar i artspecifika djurhållningsanläggningar.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att företagen i bergsregioner tillverkar kvalitetsprodukter genom att tillämpa traditionella kunskaper och tillverkningsmetoder på ett modernt sätt. Dessa företag är av största betydelse för sysselsättningen och bör därför beaktas i EU:s stödsystem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att företagen i bergsregioner tillverkar kvalitetsprodukter genom att tillämpa traditionella kunskaper och tillverkningsmetoder på ett modernt sätt. Dessa företag är av största betydelse för sysselsättningen och bör därför beaktas i EU:s stödsystem.

| 26. | Till följd av de ökade kostnaderna och den ökade arbetsinsatsen, särskilt vid leverans av mjölk och mjölkprodukter från och till dalar, kräver Europaparlamentet att det ska vidtas särskilda stödåtgärder. Parlamentet upprepar sitt krav på att det ska införas en mjölkkopremie i bergsregioner. |
| --- | --- |

26.

Till följd av de ökade kostnaderna och den ökade arbetsinsatsen, särskilt vid leverans av mjölk och mjölkprodukter från och till dalar, kräver Europaparlamentet att det ska vidtas särskilda stödåtgärder. Parlamentet upprepar sitt krav på att det ska införas en mjölkkopremie i bergsregioner.

| 27. | Europaparlamentet betonar att typiska regionala och traditionella (kvalitets)produkter är viktiga för många sektorer. Parlamentet kräver att EU-strategin för bergsregioner ska inbegripa åtgärder för att skydda och främja dessa produkter respektive deras tillverkningsmetoder och certifiering (såsom enligt rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (5) och rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (6)) samt för att skydda produkterna mot imitationer. Parlamentet kräver att det i EU:s stödprogram ska införas en särskild bestämmelse för möjligheten till stöd för livsmedel av hög kvalitet (exempelvis ost från fäbods- och gårdsmejerier med egen osttillverkning samt kvalitetskött). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att typiska regionala och traditionella (kvalitets)produkter är viktiga för många sektorer. Parlamentet kräver att EU-strategin för bergsregioner ska inbegripa åtgärder för att skydda och främja dessa produkter respektive deras tillverkningsmetoder och certifiering (såsom enligt rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (5) och rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (6)) samt för att skydda produkterna mot imitationer. Parlamentet kräver att det i EU:s stödprogram ska införas en särskild bestämmelse för möjligheten till stöd för livsmedel av hög kvalitet (exempelvis ost från fäbods- och gårdsmejerier med egen osttillverkning samt kvalitetskött).

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa jordbrukssammanslutningar och lokalsamhällen att införa en regional kvalitetsmärkning i enlighet med punkt 27. Hjälpen bör ges i form av förbättrad information och lämplig utbildning för jordbrukare och lokala livsmedelsproducenter samt i form av finansiellt stöd för att inrätta lokala livsmedelsprocessindustrier och i form av lanseringskampanjer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa jordbrukssammanslutningar och lokalsamhällen att införa en regional kvalitetsmärkning i enlighet med punkt 27. Hjälpen bör ges i form av förbättrad information och lämplig utbildning för jordbrukare och lokala livsmedelsproducenter samt i form av finansiellt stöd för att inrätta lokala livsmedelsprocessindustrier och i form av lanseringskampanjer.

| 29. | Europaparlamentet kräver att en fond inrättas till stöd för mindre gynnade områden (däribland bergsregioner). Fonden kan finansieras bland annat med medel från andra pelaren som förblivit outnyttjade på grund av utebliven nationell samfinansiering. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver att en fond inrättas till stöd för mindre gynnade områden (däribland bergsregioner). Fonden kan finansieras bland annat med medel från andra pelaren som förblivit outnyttjade på grund av utebliven nationell samfinansiering.

| 30. | Europaparlamentet kräver att bergsregioner garanteras riktat speciellt ekonomiskt stöd genom artikel 69 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (7), att de får en konkret, obyråkratisk tillgång till detta stöd och att gränsen för kvarhållna medel enligt artikel 69 höjs till 20 procent. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att bergsregioner garanteras riktat speciellt ekonomiskt stöd genom artikel 69 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (7), att de får en konkret, obyråkratisk tillgång till detta stöd och att gränsen för kvarhållna medel enligt artikel 69 höjs till 20 procent.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att bergsregioner kan tillhandahålla jordbruksprodukter av hög kvalitet, bidra till en större bredd av jordbruksprodukterna på EU:s marknad, bibehålla vissa djur- och växtarter, bevara traditioner, industriverksamhet och turistnäring. Bergsregionerna kan även bidra till att bekämpa klimatförändringarna genom att skydda den biologiska mångfalden och minska koldioxidutsläppen med hjälp av permanenta ängsmarker och skogar. Ett hållbart skogsbruk kommer att möjliggöra energiproduktion med hjälp av träflis. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att bergsregioner kan tillhandahålla jordbruksprodukter av hög kvalitet, bidra till en större bredd av jordbruksprodukterna på EU:s marknad, bibehålla vissa djur- och växtarter, bevara traditioner, industriverksamhet och turistnäring. Bergsregionerna kan även bidra till att bekämpa klimatförändringarna genom att skydda den biologiska mångfalden och minska koldioxidutsläppen med hjälp av permanenta ängsmarker och skogar. Ett hållbart skogsbruk kommer att möjliggöra energiproduktion med hjälp av träflis.

| 32. | Djuravel och djurhållning i bergsregioner – framför allt av alla ursprungsraser – har särskilda behov. Europaparlamentet kräver med hänsyn till de rådande riskerna och begränsningarna att dessa behov beaktas då bestämmelser om djurhälsa, djurskydd och avelsstöd (avelsprogram, bokföring av hjordar, resultatkontroll osv.) utformas. |
| --- | --- |

32.

Djuravel och djurhållning i bergsregioner – framför allt av alla ursprungsraser – har särskilda behov. Europaparlamentet kräver med hänsyn till de rådande riskerna och begränsningarna att dessa behov beaktas då bestämmelser om djurhälsa, djurskydd och avelsstöd (avelsprogram, bokföring av hjordar, resultatkontroll osv.) utformas.

| 33. | Europaparlamentet betonar med eftertryck att kommissionens åtgärder inom ramen för konkurrenspolitiken och internationell handel påverkar bergsregionernas utveckling. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att vid framtida anpassningar – särskilt inom ramen för WTO-förhandlingarna – på ett målinriktat och mer behovsanpassat sätt beakta behoven i dessa områden, när det gäller flexibiliteten i samband med bestämmelserna för statligt stöd och när det gäller att ta hänsyn till tjänster av allmänt intresse inom ramen för konkurrensrätten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar med eftertryck att kommissionens åtgärder inom ramen för konkurrenspolitiken och internationell handel påverkar bergsregionernas utveckling. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att vid framtida anpassningar – särskilt inom ramen för WTO-förhandlingarna – på ett målinriktat och mer behovsanpassat sätt beakta behoven i dessa områden, när det gäller flexibiliteten i samband med bestämmelserna för statligt stöd och när det gäller att ta hänsyn till tjänster av allmänt intresse inom ramen för konkurrensrätten.

| 34. | Europaparlamentet kräver att man särskilt ska uppmärksamma djuravel i de bergsregioner som har drabbats av skogsbränder då dessa områden endast i begränsad utsträckning och under iakttagande av största försiktighet kan användas som betesmark under de närmaste fem åren. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet kräver att man särskilt ska uppmärksamma djuravel i de bergsregioner som har drabbats av skogsbränder då dessa områden endast i begränsad utsträckning och under iakttagande av största försiktighet kan användas som betesmark under de närmaste fem åren.

| 35. | Europaparlamentet kräver att man inom ramen för ”strategin” särskilt beaktar bergsregionernas typiska landskapsformer (alpängar, skyddade skogar, höga och medelhöga bergsmassiv, ängar och områden med stort naturvärde) och fastställer incitament för att skydda alpängar, betesmarker, skogsområden och andra missgynnade, känsliga områden samt även principer för ett hållbart utnyttjande av dessa, för att bidra till att områdena värdesätts, regenereras och skyddas från erosion och till att vattnet utnyttjas på ett rationellt sätt, och för att förebygga oönskade fenomen (såsom att betesmark inte längre används till bete, med påföljande förvildning, eller att den överbetas). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet kräver att man inom ramen för ”strategin” särskilt beaktar bergsregionernas typiska landskapsformer (alpängar, skyddade skogar, höga och medelhöga bergsmassiv, ängar och områden med stort naturvärde) och fastställer incitament för att skydda alpängar, betesmarker, skogsområden och andra missgynnade, känsliga områden samt även principer för ett hållbart utnyttjande av dessa, för att bidra till att områdena värdesätts, regenereras och skyddas från erosion och till att vattnet utnyttjas på ett rationellt sätt, och för att förebygga oönskade fenomen (såsom att betesmark inte längre används till bete, med påföljande förvildning, eller att den överbetas).

| 36. | Mot bakgrund av bevarandet av artmångfalden understryker Europaparlamentet att det är nödvändigt att upprätta artbanker för att bevara ursprungliga växt- och djurarters genmaterial, särskilt naturaliserade avelsdjur och floran i bergsregionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om och hur initiativ från en internationell handlingsplan kan inledas. |
| --- | --- |

36.

Mot bakgrund av bevarandet av artmångfalden understryker Europaparlamentet att det är nödvändigt att upprätta artbanker för att bevara ursprungliga växt- och djurarters genmaterial, särskilt naturaliserade avelsdjur och floran i bergsregionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om och hur initiativ från en internationell handlingsplan kan inledas.

| 37. | Europaparlamentet betonar att i vissa av EU:s bergsregioner, framför allt i de nyare medlemsstaterna, växer problemet med avfolkning och minskad social aktivitet bland den bofasta befolkningen i dessa områden, och dessa regioner hotas dessutom av en stagnation eller t.o.m. nedläggning av jordbruksverksamheten, vilket troligtvis leder till ett förändrat landskap och förändrade ekosystem. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att i vissa av EU:s bergsregioner, framför allt i de nyare medlemsstaterna, växer problemet med avfolkning och minskad social aktivitet bland den bofasta befolkningen i dessa områden, och dessa regioner hotas dessutom av en stagnation eller t.o.m. nedläggning av jordbruksverksamheten, vilket troligtvis leder till ett förändrat landskap och förändrade ekosystem.

| 38. | Europaparlamentet betonar att vallpremien har stor betydelse för bevarandet av jordbruksverksamhet i bergsregioner och därför måste fortsätta. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att vallpremien har stor betydelse för bevarandet av jordbruksverksamhet i bergsregioner och därför måste fortsätta.

| 39. | Europaparlamentet framhåller vikten av att en långsiktig strategi tas fram för skogsbruket, där man beaktar klimatförändringens effekter, det ekologiska kretsloppet och skogsbiotopens naturliga struktur och inrättar mekanismer för att undvika och bekämpa kriser och för att kompensera för deras följder (exempelvis efter storm och skogsbrand) och incitament till integrerat skogsbruk. Parlamentet framhåller möjligheten att man på ett hållbart sätt på lokalnivå bearbetar och utnyttjar trä och träprodukter från bergsregioner (i egenskap av kvalitetsprodukter med låga transportkostnader och därmed minskade koldioxidutsläpp, byggmaterial och andra generationens biobränslen). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller vikten av att en långsiktig strategi tas fram för skogsbruket, där man beaktar klimatförändringens effekter, det ekologiska kretsloppet och skogsbiotopens naturliga struktur och inrättar mekanismer för att undvika och bekämpa kriser och för att kompensera för deras följder (exempelvis efter storm och skogsbrand) och incitament till integrerat skogsbruk. Parlamentet framhåller möjligheten att man på ett hållbart sätt på lokalnivå bearbetar och utnyttjar trä och träprodukter från bergsregioner (i egenskap av kvalitetsprodukter med låga transportkostnader och därmed minskade koldioxidutsläpp, byggmaterial och andra generationens biobränslen).

| 40. | Europaparlamentet understryker vikten av frågan om vattenförvaltning i bergsregioner, och uppmanar kommissionen att uppmuntra lokala och regionala myndigheter att skapa lojalitet mellan användare uppströms och nedströms, och att även genom lämpliga finansieringssätt stödja ett hållbart utnyttjande av vattenresurserna i dessa områden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker vikten av frågan om vattenförvaltning i bergsregioner, och uppmanar kommissionen att uppmuntra lokala och regionala myndigheter att skapa lojalitet mellan användare uppströms och nedströms, och att även genom lämpliga finansieringssätt stödja ett hållbart utnyttjande av vattenresurserna i dessa områden.

| 41. | Europaparlamentet betonar att bergsregioner är särskilt sårbara för klimatförändringarnas följder, och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och behöriga regionala och lokala myndigheter att verka för ett omedelbart genomförande av skyddsåtgärder mot naturkatastrofer, särskilt skogsbränder, i dessa regioner. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att bergsregioner är särskilt sårbara för klimatförändringarnas följder, och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och behöriga regionala och lokala myndigheter att verka för ett omedelbart genomförande av skyddsåtgärder mot naturkatastrofer, särskilt skogsbränder, i dessa regioner.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att bergsregioner kräver nya sätt att skydda områden mot översvämningar (med betoning på förebyggande av översvämningar), samtidigt som jordbrukare och skogsbrukare kan bidra till översvämningsförebyggande åtgärder genom de direkta arealstöd som de får via den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att bergsregioner kräver nya sätt att skydda områden mot översvämningar (med betoning på förebyggande av översvämningar), samtidigt som jordbrukare och skogsbrukare kan bidra till översvämningsförebyggande åtgärder genom de direkta arealstöd som de får via den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att ett grundligt och omfattande skydd mot erosion för jord, byggnader och bevarande av vattenförande lager måste ingå i jordbruks- och skogsbruksrutinerna för att minimera risken för översvämningar och markerosion och förhindra torka och skogsbränder, och även i syfte att öka mängden grundvatten och ytvatten på landsbygden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att ett grundligt och omfattande skydd mot erosion för jord, byggnader och bevarande av vattenförande lager måste ingå i jordbruks- och skogsbruksrutinerna för att minimera risken för översvämningar och markerosion och förhindra torka och skogsbränder, och även i syfte att öka mängden grundvatten och ytvatten på landsbygden.

| 44. | Europaparlamentet framhåller att det är särskilt viktigt att värna om löv- och barrskogsbestånd eftersom dessa har betydelse för näringslivet, som rekreationsområden och som biotoper. Ett icke hållbart skogsbruk ger upphov till ekologiska hot och säkerhetsrisker (såsom stenras och jordskred), som kräver att åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller att det är särskilt viktigt att värna om löv- och barrskogsbestånd eftersom dessa har betydelse för näringslivet, som rekreationsområden och som biotoper. Ett icke hållbart skogsbruk ger upphov till ekologiska hot och säkerhetsrisker (såsom stenras och jordskred), som kräver att åtgärder vidtas.

| 45. | Europaparlamentet påminner om förslaget i punkt 15 i sin resolution av den 16 februari 2006 om att man bör sträva efter att främja en uppdelning mellan betesmarker och skogsområden i bergsregioner. Samtidigt är det motiverat av säkerhetsskäl att införa ett krav på att endast stigar får användas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om förslaget i punkt 15 i sin resolution av den 16 februari 2006 om att man bör sträva efter att främja en uppdelning mellan betesmarker och skogsområden i bergsregioner. Samtidigt är det motiverat av säkerhetsskäl att införa ett krav på att endast stigar får användas.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att bergsområden utgör naturliga barriärer, och ofta även nationella barriärer, och att det därför är viktigt med gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. Detta behöver även främjas för att hantera gemensamma problem som klimatförändringar, epizootier och förlust av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om att bergsområden utgör naturliga barriärer, och ofta även nationella barriärer, och att det därför är viktigt med gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. Detta behöver även främjas för att hantera gemensamma problem som klimatförändringar, epizootier och förlust av biologisk mångfald.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar insatserna när det gäller hållbar turism och för att genom nya hållbara och samtidigt traditionella fritids- och idrottsaktiviteter med hänsyn till dessa områdens särdrag effektivt utnyttja den ”ekonomiska fördel” som naturen utgör. Parlamentet betonar vidare att människor som vistas i naturen kan bidra till sin egen hälsa samtidigt som de behandlar naturen med respekt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar insatserna när det gäller hållbar turism och för att genom nya hållbara och samtidigt traditionella fritids- och idrottsaktiviteter med hänsyn till dessa områdens särdrag effektivt utnyttja den ”ekonomiska fördel” som naturen utgör. Parlamentet betonar vidare att människor som vistas i naturen kan bidra till sin egen hälsa samtidigt som de behandlar naturen med respekt.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning av landsbygdsutveckling och strukturstöd och utvecklingen av gemensamma program. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning av landsbygdsutveckling och strukturstöd och utvecklingen av gemensamma program.

| 49. | Europaparlamentet föreslår att landsbygdsutvecklingen och strukturstödet ska kombineras och att enhetliga program ska utvecklas. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet föreslår att landsbygdsutvecklingen och strukturstödet ska kombineras och att enhetliga program ska utvecklas.

| 50. | Europaparlamentet framhåller att det är viktigt att utforma en integrerad strategi för beslutsfattande och administrativa förfaranden såsom regional planering, tillstånd för byggprojekt och renovering av bostäder genom rutiner i samband med miljö, kulturarv och stadsplanering, i syfte att säkra en hållbar utveckling i bergsregioner. Parlamentet rekommenderar att bergsregionernas potential utnyttjas för att främja omfattande utveckling av turism och innovativ markförvaltning och uppmuntrar därför till lokala och decentraliserade initiativ samt till samarbete mellan bergsregionerna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet framhåller att det är viktigt att utforma en integrerad strategi för beslutsfattande och administrativa förfaranden såsom regional planering, tillstånd för byggprojekt och renovering av bostäder genom rutiner i samband med miljö, kulturarv och stadsplanering, i syfte att säkra en hållbar utveckling i bergsregioner. Parlamentet rekommenderar att bergsregionernas potential utnyttjas för att främja omfattande utveckling av turism och innovativ markförvaltning och uppmuntrar därför till lokala och decentraliserade initiativ samt till samarbete mellan bergsregionerna.

| 51. | Europaparlamentet framhåller att brandrisk, erosion, förlust av den biologiska mångfalden och förvildning av områden som är olämpliga för jordbruk och tillverkning kan förebyggas genom skogsvård, hållbar jakt och hållbart fiske m.m. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller att brandrisk, erosion, förlust av den biologiska mångfalden och förvildning av områden som är olämpliga för jordbruk och tillverkning kan förebyggas genom skogsvård, hållbar jakt och hållbart fiske m.m.

| 52. | Europaparlamentet framhåller bergsregionernas (framför allt höga och medelhöga bergsområden) betydelse på områdena naturskydd, biologisk mångfald och vård av livsmiljöer. Parlamentet betonar emellertid särskilt att det är nödvändigt att höja anseendet för jord- och skogsbruk i ”Natura 2000”-områden och naturskyddsområden, och kräver en förstärkt koppling mellan dessa områden genom införandet av en minimistandard för ekologiska kompensationsområden i jordbruksregioner (eventuellt 5 procent). |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet framhåller bergsregionernas (framför allt höga och medelhöga bergsområden) betydelse på områdena naturskydd, biologisk mångfald och vård av livsmiljöer. Parlamentet betonar emellertid särskilt att det är nödvändigt att höja anseendet för jord- och skogsbruk i ”Natura 2000”-områden och naturskyddsområden, och kräver en förstärkt koppling mellan dessa områden genom införandet av en minimistandard för ekologiska kompensationsområden i jordbruksregioner (eventuellt 5 procent).

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo verka för att bergsregioner förtecknas som världsnaturarv och att utnyttja sina internationella möjligheter att skydda bergsregioner. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo verka för att bergsregioner förtecknas som världsnaturarv och att utnyttja sina internationella möjligheter att skydda bergsregioner.

| 54. | Europaparlamentet framhåller den unika förekomsten av vatten och källvatten i bergsområden, som kan tjäna som hållbara källor för bevattning, dricksvatten
  ,
  energiproduktion och hälsoturism. Parlamentet betonar med eftertryck den nödvändiga solidariteten mellan områden som ligger uppströms och nedströms vid förvaltningen av denna förekomst. Parlamentet lyfter i detta sammanhang fram nödvändigheten av att genom samarbete utarbeta lösningar för hur vattentillgångarna ska användas ”från källa till dal”, något som även är viktigt för att undvika eventuella konflikter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller den unika förekomsten av vatten och källvatten i bergsområden, som kan tjäna som hållbara källor för bevattning, dricksvatten
  ,
  energiproduktion och hälsoturism. Parlamentet betonar med eftertryck den nödvändiga solidariteten mellan områden som ligger uppströms och nedströms vid förvaltningen av denna förekomst. Parlamentet lyfter i detta sammanhang fram nödvändigheten av att genom samarbete utarbeta lösningar för hur vattentillgångarna ska användas ”från källa till dal”, något som även är viktigt för att undvika eventuella konflikter.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att driva på genomförandet av Alpkonventionens protokoll om jordbruk i bergsregioner i nära samarbete med Alpkonventionens institutioner, att på bästa möjliga sätt stödja sammankopplingen av jordbruket i bergsregionerna med andra politikområden och i detta sammanhang vidta de steg som krävs för att se till att alla protokoll till Alpkonventionen som ännu inte har införlivats med gemenskapens regelverk ingås och att EU biträder Karpatkonventionen som avtalspart. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att driva på genomförandet av Alpkonventionens protokoll om jordbruk i bergsregioner i nära samarbete med Alpkonventionens institutioner, att på bästa möjliga sätt stödja sammankopplingen av jordbruket i bergsregionerna med andra politikområden och i detta sammanhang vidta de steg som krävs för att se till att alla protokoll till Alpkonventionen som ännu inte har införlivats med gemenskapens regelverk ingås och att EU biträder Karpatkonventionen som avtalspart.

| 56. | Europaparlamentet betonar de frivilliga insatsernas betydelse för tjänstesektorn och för det kulturella och ekologiska arvet i bergsområdena. Här avses särskilt bergräddning, katastrofskydd och välgörenhetsorganisationer. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar de frivilliga insatsernas betydelse för tjänstesektorn och för det kulturella och ekologiska arvet i bergsområdena. Här avses särskilt bergräddning, katastrofskydd och välgörenhetsorganisationer.

| 57. | Europaparlamentet lovordar det arbete som utförs av organisationer och forskningsinstitut som engagerar sig för bergsregionerna och betonar att man måste utnyttja deras expertis och motivation vid utarbetandet av en EU-strategi för bergsregioner och liknande åtgärder. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet lovordar det arbete som utförs av organisationer och forskningsinstitut som engagerar sig för bergsregionerna och betonar att man måste utnyttja deras expertis och motivation vid utarbetandet av en EU-strategi för bergsregioner och liknande åtgärder.

| 58. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att främja möjligheterna till yrkesutbildning och fortbildning och – inom ramen för diversifieringen av yrkesmässig förmåga och yrkesmöjligheter – initiativ och projekt för livslångt lärande. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att främja möjligheterna till yrkesutbildning och fortbildning och – inom ramen för diversifieringen av yrkesmässig förmåga och yrkesmöjligheter – initiativ och projekt för livslångt lärande.

| 59. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att investera i lokala, avancerade utbildningscentrum för jordbruksekonomi i bergsområden, så att man utbildar yrkesmän med förmåga att bedriva verksamhet i en bergsmiljö, skydda marken och utveckla jordbruket. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att investera i lokala, avancerade utbildningscentrum för jordbruksekonomi i bergsområden, så att man utbildar yrkesmän med förmåga att bedriva verksamhet i en bergsmiljö, skydda marken och utveckla jordbruket.

| 60. | Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas åt att landskapet bevaras, att infrastrukturer i otillgängliga bergsregioner moderniseras, att den digitala klyftan överbryggs och att rönen från ramprogrammen för forskning görs tillgängliga (exempelvis för e-demokrati). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas åt att landskapet bevaras, att infrastrukturer i otillgängliga bergsregioner moderniseras, att den digitala klyftan överbryggs och att rönen från ramprogrammen för forskning görs tillgängliga (exempelvis för e-demokrati).

| 61. | Europaparlamentet betonar att det behövs effektiva tjänster i närområdet för att befolkningsnivåerna och konkurrenskraften ska kunna upprätthållas. Parlamentet kräver att lokala organ ska få särskilt stöd för att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att det behövs effektiva tjänster i närområdet för att befolkningsnivåerna och konkurrenskraften ska kunna upprätthållas. Parlamentet kräver att lokala organ ska få särskilt stöd för att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse.

| 62. | Europaparlamentet framhåller vikten av att satsa på hållbara lösningar för samfärdseln. Här krävs en integrerad strategi för att samordna transnationella behov (genomfartsresor, vägkorridorer) med lokala behov (exempelvis stadstrafik och att kunna ta sig till områden på mycket olika höjd). |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet framhåller vikten av att satsa på hållbara lösningar för samfärdseln. Här krävs en integrerad strategi för att samordna transnationella behov (genomfartsresor, vägkorridorer) med lokala behov (exempelvis stadstrafik och att kunna ta sig till områden på mycket olika höjd).

| 63. | Europaparlamentet kräver att bergsregioner får stöd för att hantera trafikbelastning, bullerskydd och landskapsvård genom åtgärder enligt principen ”bort från vägnätet”, så att man på detta sätt skapar en grund för livskvalitet och hållbar turism. Detta kan exempelvis ske genom att utöka de ”känsliga områdena” i ”vägavgiftsdirektivet” (8). |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet kräver att bergsregioner får stöd för att hantera trafikbelastning, bullerskydd och landskapsvård genom åtgärder enligt principen ”bort från vägnätet”, så att man på detta sätt skapar en grund för livskvalitet och hållbar turism. Detta kan exempelvis ske genom att utöka de ”känsliga områdena” i ”vägavgiftsdirektivet” (8).

| 64. | Europaparlamentet betonar den betydelse som ”gränsområdet” mellan slätter och bergsregioner har när det gäller att tillhandahålla privata och offentliga infrastrukturinrättningar och tjänster på hög nivå (exempelvis universitet, flygplatser och sjukhus). Parlamentet kräver stöd för att göra det lättare att ta sig till dessa inrättningar, särskilt med allmänna kommunikationsmedel. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar den betydelse som ”gränsområdet” mellan slätter och bergsregioner har när det gäller att tillhandahålla privata och offentliga infrastrukturinrättningar och tjänster på hög nivå (exempelvis universitet, flygplatser och sjukhus). Parlamentet kräver stöd för att göra det lättare att ta sig till dessa inrättningar, särskilt med allmänna kommunikationsmedel.

| 65. | Europaparlamentet framhåller att bergsområden utnyttjar ett flertal mycket olikartade energikällor på ett intelligent sätt. De kan därför vara ett föredöme på områden som diversifierad energiförbrukning, energisnåla byggmetoder och andra generationens biobränslen. Ytterligare forskningsprojekt med sådan inriktning måste stödjas. Parlamentet betonar emellertid att utvecklandet av andra generationens biobränslen inte får leda till konkurrens mellan de områden som är avsedda för produktion av dessa bränslen (trädesåkrar, lågskog osv.) och områden som används som betesmarker. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet framhåller att bergsområden utnyttjar ett flertal mycket olikartade energikällor på ett intelligent sätt. De kan därför vara ett föredöme på områden som diversifierad energiförbrukning, energisnåla byggmetoder och andra generationens biobränslen. Ytterligare forskningsprojekt med sådan inriktning måste stödjas. Parlamentet betonar emellertid att utvecklandet av andra generationens biobränslen inte får leda till konkurrens mellan de områden som är avsedda för produktion av dessa bränslen (trädesåkrar, lågskog osv.) och områden som används som betesmarker.

| 66. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna förbättrar strukturen och rutinerna för ekonomiskt stöd till förmån för utvecklingen i bergsregioner och samtidigt förenklar administrativa rutiner och tillgången till resurser för att stödja skydd och hållbart utnyttjande av områdens tillgångar: kulturarv, naturresurser och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna förbättrar strukturen och rutinerna för ekonomiskt stöd till förmån för utvecklingen i bergsregioner och samtidigt förenklar administrativa rutiner och tillgången till resurser för att stödja skydd och hållbart utnyttjande av områdens tillgångar: kulturarv, naturresurser och mänskliga resurser.

| 67. | Europarlamentet anser att ett hållbart, modernt och multifunktionellt jordbruk är nödvändigt för att skydda övrig verksamhet, såsom utvecklingen av biobränsle och landsbygdsturism vilket ökar inkomsterna för den lokala befolkningen, och uppmanar kommissionen och rådet att i GJP och i regionalpolitiken särskilt beakta bergsregionernas behov: ankomst av nya jordbrukare, kompensation för extra kostnader i samband med problem med tillgänglighet, till exempel med avseende på uppsamling av mjölk, upprätthållande av tjänster i landsbygdsområden, utveckling av transportinfrastruktur etc. |
| --- | --- |

67.

Europarlamentet anser att ett hållbart, modernt och multifunktionellt jordbruk är nödvändigt för att skydda övrig verksamhet, såsom utvecklingen av biobränsle och landsbygdsturism vilket ökar inkomsterna för den lokala befolkningen, och uppmanar kommissionen och rådet att i GJP och i regionalpolitiken särskilt beakta bergsregionernas behov: ankomst av nya jordbrukare, kompensation för extra kostnader i samband med problem med tillgänglighet, till exempel med avseende på uppsamling av mjölk, upprätthållande av tjänster i landsbygdsområden, utveckling av transportinfrastruktur etc.

| 68. | Europaparlamentet påpekar att berg och glaciärer på grund av sina topografiska särdrag och strukturella nackdelar är utsatta för klimatförändringar. Men de är också potentiella ”testlaboratorier” för tekniska innovationer på klimatområdet som följer naturens egna principer. Kommissionen uppmanas att utarbeta en differentierad klimatstrategi för bergsregioner och grunda denna på befintlig kunskap (exempelvis Alp- och Karpatkonventionerna). Parlamentet begär att forskning ska bedrivas och att övergångsåtgärder ska vidtas på detta område. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påpekar att berg och glaciärer på grund av sina topografiska särdrag och strukturella nackdelar är utsatta för klimatförändringar. Men de är också potentiella ”testlaboratorier” för tekniska innovationer på klimatområdet som följer naturens egna principer. Kommissionen uppmanas att utarbeta en differentierad klimatstrategi för bergsregioner och grunda denna på befintlig kunskap (exempelvis Alp- och Karpatkonventionerna). Parlamentet begär att forskning ska bedrivas och att övergångsåtgärder ska vidtas på detta område.

| 69. | Europaparlamentet kräver att bergsregioner och missgynnade områden ska samordnas funktionellt med GJP och den andra pelaren – landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet kräver att bergsregioner och missgynnade områden ska samordnas funktionellt med GJP och den andra pelaren – landsbygdsutveckling.

| 70. | Europaparlamentet betonar att ett hållbart jordbruk och utvecklingen av bergsregionerna är av stor betydelse för befolkningen, inte endast i dessa regioner utan även i angränsande regioner (exempelvis på slätterna), och att EU-strategin för bergsregioner även bör påverka hållbarheten i dessa angränsande regioner när det gäller vattenförsörjning, stabil miljö, biologisk mångfald, välbalanserad befolkningsfördelning och kulturell mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av EU-strategin för bergsregioner undersöka hur befintliga initiativ för att integrera bergsregioner och angränsande regioner med fördel kan införlivas i strategin. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar att ett hållbart jordbruk och utvecklingen av bergsregionerna är av stor betydelse för befolkningen, inte endast i dessa regioner utan även i angränsande regioner (exempelvis på slätterna), och att EU-strategin för bergsregioner även bör påverka hållbarheten i dessa angränsande regioner när det gäller vattenförsörjning, stabil miljö, biologisk mångfald, välbalanserad befolkningsfördelning och kulturell mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av EU-strategin för bergsregioner undersöka hur befintliga initiativ för att integrera bergsregioner och angränsande regioner med fördel kan införlivas i strategin.

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling att följa upp behandlingen av denna resolution i rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling att följa upp behandlingen av denna resolution i rådet och kommissionen.

| 72. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 354.

(2)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 413.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0093.

(4)  Regionkommittén, 23-2008.

(5)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 1.

(6)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

(7)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/38/EG av den 17 maj 2006 om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EUT L 157, 9.6.2006, s. 8).

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/57

---

Tisdag 23 september 2008En europeisk minnesdag för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer

P6_TA(2008)0439

Europaparlamentets förklaring om en europeisk minnesdag den 23 augusti för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer

2010/C 8 E/10

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av FN:s konvention om icke-tillämpning av preskriptionsbestämmelser på vissa krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten,

med beaktande av följande artiklar i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna: artikel 1 (skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna), artikel 2 (rätten till liv), artikel 3 (förbud mot tortyr) och artikel 4 (förbud mot slaveri och tvångsarbete),

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1481 (2006) om fördömande av brott som begåtts av totalitaristiska kommunistiska regimer,

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Molotov-Ribbentroppakten, som ingicks mellan Sovjetunionen och Tyskland den 23 augusti 1939, delade genom hemliga tilläggsprotokoll upp Europa i två intressesfärer. |
| --- | --- |

A.

Molotov-Ribbentroppakten, som ingicks mellan Sovjetunionen och Tyskland den 23 augusti 1939, delade genom hemliga tilläggsprotokoll upp Europa i två intressesfärer.

| B. | De massdeportationer, mord och det slaveri som ägde rum i samband med stalinisternas och nazisternas aggressionshandlingar faller under kategorin krigsförbrytelser och brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

De massdeportationer, mord och det slaveri som ägde rum i samband med stalinisternas och nazisternas aggressionshandlingar faller under kategorin krigsförbrytelser och brott mot de mänskliga rättigheterna.

| C. | Enligt folkrätten preskriberas inte krigsförbrytelser och brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Enligt folkrätten preskriberas inte krigsförbrytelser och brott mot de mänskliga rättigheterna.

| D. | Det sovjetiska systemets och den sovjetiska ockupationens inverkan på och innebörd för medborgarna i de postkommunistiska länderna är föga kända. |
| --- | --- |

D.

Det sovjetiska systemets och den sovjetiska ockupationens inverkan på och innebörd för medborgarna i de postkommunistiska länderna är föga kända.

| E. | Programmet ”Ett Europa för medborgarna”, som inrättades för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap genom artikel 3 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 (1), införde en insats ”Aktivt europeiskt ihågkommande” som syftar till att förhindra att de brott som begicks av nazisterna och stalinisterna upprepas. |
| --- | --- |

E.

Programmet ”Ett Europa för medborgarna”, som inrättades för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap genom artikel 3 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 (1), införde en insats ”Aktivt europeiskt ihågkommande” som syftar till att förhindra att de brott som begicks av nazisterna och stalinisterna upprepas.

| 1. | Europaparlamentet föreslår att den 23 augusti utses till en europeisk minnesdag för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer och för att minnas dem som fallit offer för massdeportationer och utrensningar samt för att samtidigt ytterligare befästa demokratin och stärka freden och stabiliteten på vår kontinent. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet föreslår att den 23 augusti utses till en europeisk minnesdag för att hedra minnet av stalinismens och nazismens offer och för att minnas dem som fallit offer för massdeportationer och utrensningar samt för att samtidigt ytterligare befästa demokratin och stärka freden och stabiliteten på vår kontinent.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 32.

---

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen:

Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Adam Bielan, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Jorgo Chatzimarkakis, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Titus Corlățean, Corina Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Béla Glattfelder, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Aldis Kušķis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Vural Öger, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Esko Seppänen, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Helga Trüpel, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Kyösti Virrankoski, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Iva Zanicchi, Andrzej Tomasz Zapałowski, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag 24 september 2008

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/60 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/60

---

Onsdag 24 september 2008Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar

P6_TA(2008)0451

Europaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om ”Maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar” (2008/2099(INI))

2010/C 8 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2007”Maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar” (KOM(2007)0700)(kommissionens meddelande om ett gemensamt sätt att hantera spektrum),

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2007 med titeln ”Mot en europeisk radiospektrumpolitik” (1),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 september 2005”Prioriteringar för EU:s spektrumpolitik inför övergången till digital teknik i samband med ITU:s kommande regionala radiokommunikationskonferens 2006 (RRC-06)” (KOM(2005)0461),

med beaktande av yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik av den 14 februari 2007 med titeln ”EU Spectrum Policy Implications of the Digital Dividend”,

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar (2),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning, utskottet för ekonomi och valutafrågor samt utskottet för inre marknaden och konsumentskydd (A6-0305/2008), och av följande skäl:

| A. | Övergången från analog till digital marksänd television före utgången av 2012 kommer tack vare den digitala teknikens överlägsna överföringskapacitet att frigöra spektrum i EU och således göra det möjligt att omfördela spektrum och skapa nya möjligheter för marknadstillväxt och bättre kundservice och urval. |
| --- | --- |

A.

Övergången från analog till digital marksänd television före utgången av 2012 kommer tack vare den digitala teknikens överlägsna överföringskapacitet att frigöra spektrum i EU och således göra det möjligt att omfördela spektrum och skapa nya möjligheter för marknadstillväxt och bättre kundservice och urval.

| B. | Nyttan med radiospektrum kommer att maximeras med hjälp av samordnade åtgärder på EU-nivå för att se till att det används så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

B.

Nyttan med radiospektrum kommer att maximeras med hjälp av samordnade åtgärder på EU-nivå för att se till att det används så effektivt som möjligt.

| C. | Radiospektrum är nyckeln till ett stort antal tjänster och till utvecklingen av teknikdrivna marknader vars värde uppskattas till 2,2 procent av EU:s BNP. Det är därför nyckelfaktorn för tillväxt, produktivitet och utveckling inom EU:s näringsliv i enlighet med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

C.

Radiospektrum är nyckeln till ett stort antal tjänster och till utvecklingen av teknikdrivna marknader vars värde uppskattas till 2,2 procent av EU:s BNP. Det är därför nyckelfaktorn för tillväxt, produktivitet och utveckling inom EU:s näringsliv i enlighet med Lissabonstrategin.

| D. | Radiospektrum är både en knapp naturresurs och en kollektiv nyttighet och en effektiv användning av spektrumet är avgörande för att säkerställa åtkomst till spektrum för olika berörda parter som vill erbjuda relaterade tjänster. |
| --- | --- |

D.

Radiospektrum är både en knapp naturresurs och en kollektiv nyttighet och en effektiv användning av spektrumet är avgörande för att säkerställa åtkomst till spektrum för olika berörda parter som vill erbjuda relaterade tjänster.

| E. | En stor del av spektrumet används för närvarande för militära ändamål med analog teknik, och därför kommer den stora ökningen av det totala spektrumet som är tillgängligt för offentliga elektroniska kommunikationer även att inbegripa denna del efter övergången till digital teknik. |
| --- | --- |

E.

En stor del av spektrumet används för närvarande för militära ändamål med analog teknik, och därför kommer den stora ökningen av det totala spektrumet som är tillgängligt för offentliga elektroniska kommunikationer även att inbegripa denna del efter övergången till digital teknik.

| F. | Medlemsstaterna har ingen gemensam tidsplan för den digitala övergången. Många medlemsstater har långt utvecklade planer för den digitala övergången, medan andra redan har genomfört den. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna har ingen gemensam tidsplan för den digitala övergången. Många medlemsstater har långt utvecklade planer för den digitala övergången, medan andra redan har genomfört den.

| G. | Kommissionens meddelande om ett gemensamt sätt att hantera spektrum är en integrerad del av det paket om elektroniska kommunikationer vilket kommissionen antog i november 2007 och handlar om en reform av lagstiftningsramen kring elektroniska kommunikationer. |
| --- | --- |

G.

Kommissionens meddelande om ett gemensamt sätt att hantera spektrum är en integrerad del av det paket om elektroniska kommunikationer vilket kommissionen antog i november 2007 och handlar om en reform av lagstiftningsramen kring elektroniska kommunikationer.

| H. | I många medlemsstater pågår just nu omfördelningen av sändningsfrekvenser till digitala sändningsföretag, vilket innebär att frekvenserna fördelas så att de blir upptagna för flera år framöver. |
| --- | --- |

H.

I många medlemsstater pågår just nu omfördelningen av sändningsfrekvenser till digitala sändningsföretag, vilket innebär att frekvenserna fördelas så att de blir upptagna för flera år framöver.

| I. | Nyckeln till främjandet av driftskompatibiliteten heter teknikneutralitet och teknikneutraliteten är också viktig för att man av omsorg om det allmänna bästa ska kunna ha en flexiblare politik med bättre insyn för övergången till digitala sändningar. |
| --- | --- |

I.

Nyckeln till främjandet av driftskompatibiliteten heter teknikneutralitet och teknikneutraliteten är också viktig för att man av omsorg om det allmänna bästa ska kunna ha en flexiblare politik med bättre insyn för övergången till digitala sändningar.

| J. | Rådet har uppmanat medlemsstaterna att så långt det är möjligt slutföra övergången till digitala sändningar före 2012. |
| --- | --- |

J.

Rådet har uppmanat medlemsstaterna att så långt det är möjligt slutföra övergången till digitala sändningar före 2012.

| K. | Alla medlemsstater har offentliggjort sina förslag i fråga om övergången till digitala sändningar. |
| --- | --- |

K.

Alla medlemsstater har offentliggjort sina förslag i fråga om övergången till digitala sändningar.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar betydelsen av i2010-initiativet, som ingår i den förnyade Lissabonstrategin, och understryker vikten av effektiv åtkomst till och användning av spektrum för att uppnå Lissabonmålen. Parlamentet påpekar i detta sammanhang vikten av bredbandstjänster för att man ska kunna överbrygga den ”digitala klyftan”. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar betydelsen av i2010-initiativet, som ingår i den förnyade Lissabonstrategin, och understryker vikten av effektiv åtkomst till och användning av spektrum för att uppnå Lissabonmålen. Parlamentet påpekar i detta sammanhang vikten av bredbandstjänster för att man ska kunna överbrygga den ”digitala klyftan”.

| 2. | Europaparlamentet framhåller behovet av en övergång till digitalteknik, något som tillsammans med utvecklingen av ny informations- och kommunikationsteknik och den digitala utdelningen kommer att bidra till att överbrygga den digitala klyftan samt till att Lissabonmålen uppnås. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller behovet av en övergång till digitalteknik, något som tillsammans med utvecklingen av ny informations- och kommunikationsteknik och den digitala utdelningen kommer att bidra till att överbrygga den digitala klyftan samt till att Lissabonmålen uppnås.

| 3. | Europaparlamentet noterar skillnaderna i nationella system för tilldelning och utnyttjande av spektrum och även att dessa skillnader kan utgöra hinder för att det uppnås en effektivt fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar skillnaderna i nationella system för tilldelning och utnyttjande av spektrum och även att dessa skillnader kan utgöra hinder för att det uppnås en effektivt fungerande inre marknad.

| 4. | Europaparlamentet betonar att storleken på den digitala utdelningen kommer att variera medlemsstaterna emellan på grund av nationella omständigheter och till följd av nationell politik för medier och audiovisuella medier. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att storleken på den digitala utdelningen kommer att variera medlemsstaterna emellan på grund av nationella omständigheter och till följd av nationell politik för medier och audiovisuella medier.

| 5. | Europaparlamentet erkänner att omkring 100 MHz av den digitala utdelningen tack vare den ökade spektrumeffektiviteten i digital marksänd television kommer att kunna omfördelas till mobila bredbandstjänster och andra tjänster (såsom tjänster för offentlig säkerhet, radiofrekvensidentifiering, trafiksäkerhetstillämpningar), och samtidigt garantera en fortsatt blomstring för sändningstjänsterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erkänner att omkring 100 MHz av den digitala utdelningen tack vare den ökade spektrumeffektiviteten i digital marksänd television kommer att kunna omfördelas till mobila bredbandstjänster och andra tjänster (såsom tjänster för offentlig säkerhet, radiofrekvensidentifiering, trafiksäkerhetstillämpningar), och samtidigt garantera en fortsatt blomstring för sändningstjänsterna.

| 6. | Europaparlamentet noterar att de flesta medlemsstater i dag släpar efter andra utvecklade länder när det gäller investeringar i den nya generationens kommunikationsinfrastrukturer, och betonar att det för Europeiska unionens konkurrenskraft och sammanhållning på den internationella arenan är av yttersta vikt att man når en ledande ställning inom utvecklingen av bredband och Internet, särskilt utvecklingen av interaktiva digitala plattformar och tillhandahållandet av nya tjänster, såsom e-handel, e-hälsovård, e-utbildning och e-myndighetsservice. Parlamentet betonar vidare att det bör investeras mer på nationell nivå och EU-nivå för att uppmuntra utnyttjandet av innovativa produkter och tjänster och understryker att arbetet med att trygga tillgången till bredbandstjänster inte bör inriktas enbart på den digitala utdelningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att de flesta medlemsstater i dag släpar efter andra utvecklade länder när det gäller investeringar i den nya generationens kommunikationsinfrastrukturer, och betonar att det för Europeiska unionens konkurrenskraft och sammanhållning på den internationella arenan är av yttersta vikt att man når en ledande ställning inom utvecklingen av bredband och Internet, särskilt utvecklingen av interaktiva digitala plattformar och tillhandahållandet av nya tjänster, såsom e-handel, e-hälsovård, e-utbildning och e-myndighetsservice. Parlamentet betonar vidare att det bör investeras mer på nationell nivå och EU-nivå för att uppmuntra utnyttjandet av innovativa produkter och tjänster och understryker att arbetet med att trygga tillgången till bredbandstjänster inte bör inriktas enbart på den digitala utdelningen.

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om att nya paket med flera tjänster, som innehåller innovativa tekniker och tjänster, snart kan komma att erbjudas tack vare ökad teknisk konvergens, och konstaterar samtidigt att det för att dessa erbjudanden ska kunna göras krävs tillgång till ett värdefullt spektrum och ny interaktiv teknik som möjliggör obehindrad interoperabilitet, driftskompatibilitet och täckning, såsom mobil multimedieteknik och trådlös teknik för tillgång till bredband. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är övertygat om att nya paket med flera tjänster, som innehåller innovativa tekniker och tjänster, snart kan komma att erbjudas tack vare ökad teknisk konvergens, och konstaterar samtidigt att det för att dessa erbjudanden ska kunna göras krävs tillgång till ett värdefullt spektrum och ny interaktiv teknik som möjliggör obehindrad interoperabilitet, driftskompatibilitet och täckning, såsom mobil multimedieteknik och trådlös teknik för tillgång till bredband.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att den tekniska konvergensen är en realitet som innebär nya verktyg och möjligheter för traditionella tjänster. Nya tjänster kan uppstå om man ger tillgång till de delar av spektrumet som tidigare har reserverats för radio och TV, under förutsättning att spektrumet förvaltas så effektivt som möjligt för att inte störa tillhandahållandet av högkvalitativa program som sänds digitalt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att den tekniska konvergensen är en realitet som innebär nya verktyg och möjligheter för traditionella tjänster. Nya tjänster kan uppstå om man ger tillgång till de delar av spektrumet som tidigare har reserverats för radio och TV, under förutsättning att spektrumet förvaltas så effektivt som möjligt för att inte störa tillhandahållandet av högkvalitativa program som sänds digitalt.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser ett nära samarbete bland medlemsstaterna för att det ska uppnås en effektiv, öppen och konkurrenskraftig inre marknad för elektroniska kommunikationer så att det går att ta i bruk ny teknik för nätverk. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser ett nära samarbete bland medlemsstaterna för att det ska uppnås en effektiv, öppen och konkurrenskraftig inre marknad för elektroniska kommunikationer så att det går att ta i bruk ny teknik för nätverk.

| 10. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är ur strategisk synvinkel att Europeiska unionen erbjuder en miljö där plats för innovationer, ny teknik, nya tjänster och nya aktörer garanteras, så att Europas konkurrenskraft och sammanhållning ska kunna stärkas. Det är avgörande att ge slutanvändarna valfrihet vad avser produkter och tjänster för att marknader och teknik ska kunna utvecklas på ett dynamiskt sätt i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är ur strategisk synvinkel att Europeiska unionen erbjuder en miljö där plats för innovationer, ny teknik, nya tjänster och nya aktörer garanteras, så att Europas konkurrenskraft och sammanhållning ska kunna stärkas. Det är avgörande att ge slutanvändarna valfrihet vad avser produkter och tjänster för att marknader och teknik ska kunna utvecklas på ett dynamiskt sätt i Europeiska unionen.

| 11. | Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen ger Europeiska unionen ett unikt tillfälle att utveckla nya tjänster såsom mobil television och trådlös tillgång till Internet och att behålla positionen som världsledande inom mobil multimedieteknik samtidigt som den digitala klyftan överbryggs, och att erbjuda nya möjligheter för medborgare, tjänster, medier och kulturell mångfald i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen ger Europeiska unionen ett unikt tillfälle att utveckla nya tjänster såsom mobil television och trådlös tillgång till Internet och att behålla positionen som världsledande inom mobil multimedieteknik samtidigt som den digitala klyftan överbryggs, och att erbjuda nya möjligheter för medborgare, tjänster, medier och kulturell mångfald i hela Europeiska unionen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, med full respekt för deras suveränitet på detta område, att analysera effekterna av övergången till digital teknik i det spektrum som används för militära ändamål, och vid behov omfördela en del av den digitala utdelningen till nya civila tillämpningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, med full respekt för deras suveränitet på detta område, att analysera effekterna av övergången till digital teknik i det spektrum som används för militära ändamål, och vid behov omfördela en del av den digitala utdelningen till nya civila tillämpningar.

| 13. | Europaparlamentet instämmer i att en samordning på gemenskapsnivå vore ägnad att uppmuntra till utveckling, stimulera den digitala ekonomin och göra informationssamhället tillgängligt för alla medborgare till överkomligt pris och på likvärdiga villkor. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet instämmer i att en samordning på gemenskapsnivå vore ägnad att uppmuntra till utveckling, stimulera den digitala ekonomin och göra informationssamhället tillgängligt för alla medborgare till överkomligt pris och på likvärdiga villkor.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att frigöra sin digitala utdelning så snabbt som möjligt, så att unionsmedborgarna i Europa kan dra nytta av utvecklingen av nya, innovativa och konkurrenskraftiga tjänster. Parlamentet understryker att det i detta syfte krävs att medlemsstaterna aktivt samarbetar för att undanröja hindren på nationell nivå för en effektiv (om)fördelning av den digitala utdelningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att frigöra sin digitala utdelning så snabbt som möjligt, så att unionsmedborgarna i Europa kan dra nytta av utvecklingen av nya, innovativa och konkurrenskraftiga tjänster. Parlamentet understryker att det i detta syfte krävs att medlemsstaterna aktivt samarbetar för att undanröja hindren på nationell nivå för en effektiv (om)fördelning av den digitala utdelningen.

| 15. | Europaparlamentet betonar programföretagens viktiga roll i arbetet med att skydda pluralistiska och demokratiska principer och anser definitivt att de möjligheter som den digitala utdelningen för med sig kommer att göra det möjligt för offentliga och privata programföretag att erbjuda många fler program som ligger i linje med de mål av allmänt intresse som fastställs i den nationella lagstiftningen, såsom exempelvis främjande av kulturell och språklig mångfald. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar programföretagens viktiga roll i arbetet med att skydda pluralistiska och demokratiska principer och anser definitivt att de möjligheter som den digitala utdelningen för med sig kommer att göra det möjligt för offentliga och privata programföretag att erbjuda många fler program som ligger i linje med de mål av allmänt intresse som fastställs i den nationella lagstiftningen, såsom exempelvis främjande av kulturell och språklig mångfald.

| 16. | Europaparlamentet anser att den digitala utdelningen bör ge sändningsföretagen en möjlighet att utveckla och utöka sina tjänster, samtidigt som man tar hänsyn till andra potentiella sociala, kulturella och ekonomiska användningsområden, t.ex. nya och öppna bredbandstekniker och tilläggstjänster avsedda att överbrygga den’digitala klyftan och motverka hinder för driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den digitala utdelningen bör ge sändningsföretagen en möjlighet att utveckla och utöka sina tjänster, samtidigt som man tar hänsyn till andra potentiella sociala, kulturella och ekonomiska användningsområden, t.ex. nya och öppna bredbandstekniker och tilläggstjänster avsedda att överbrygga den’digitala klyftan och motverka hinder för driftskompatibilitet.

| 17. | Europaparlamentet betonar de potentiella fördelarna med en samordnad användning av spektrum inom EU när det gäller storskalighet, utveckling av driftskompatibla och trådlösa tjänster och undvika fragmentering, som leder till att denna knappa resurs inte utnyttjas optimalt. Parlamentet anser att det visserligen behövs ett närmare samarbete och en ökad flexibilitet för att man effektivt ska kunna använda spektrum, men att kommissionen och medlemsstaterna måste nå fram till en lämplig avvägning mellan flexibiliteten och graden av harmonisering för att dra största möjliga nytta av den digitala utdelningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar de potentiella fördelarna med en samordnad användning av spektrum inom EU när det gäller storskalighet, utveckling av driftskompatibla och trådlösa tjänster och undvika fragmentering, som leder till att denna knappa resurs inte utnyttjas optimalt. Parlamentet anser att det visserligen behövs ett närmare samarbete och en ökad flexibilitet för att man effektivt ska kunna använda spektrum, men att kommissionen och medlemsstaterna måste nå fram till en lämplig avvägning mellan flexibiliteten och graden av harmonisering för att dra största möjliga nytta av den digitala utdelningen.

| 18. | Europaparlamentet noterar att det går att uppnå en effektiv fördelning av den digitala utdelningen utan att skada de aktörer som för närvarande innehar spektrumlicenser i UHF-bandet, och att man på ett effektivt sätt kan fortsätta med och utvidga befintliga sändningstjänster samtidigt som man garanterar att ny teknik för tillgång till mobila multimedier och trådlöst bredband ges betydande spektrumresurser i UHF-bandet i syfte att förse unionsmedborgare med nya interaktiva tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att det går att uppnå en effektiv fördelning av den digitala utdelningen utan att skada de aktörer som för närvarande innehar spektrumlicenser i UHF-bandet, och att man på ett effektivt sätt kan fortsätta med och utvidga befintliga sändningstjänster samtidigt som man garanterar att ny teknik för tillgång till mobila multimedier och trådlöst bredband ges betydande spektrumresurser i UHF-bandet i syfte att förse unionsmedborgare med nya interaktiva tjänster.

| 19. | Europaparlamentet anser att när auktioner används för fördelning av frekvenser bör EU:s medlemsstater ha gemensamma villkor och förfaranden för auktionerna och fördelningen av de befintliga resurserna. Kommissionen uppmanas att lägga fram riktlinjer i detta syfte. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att när auktioner används för fördelning av frekvenser bör EU:s medlemsstater ha gemensamma villkor och förfaranden för auktionerna och fördelningen av de befintliga resurserna. Kommissionen uppmanas att lägga fram riktlinjer i detta syfte.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det främsta rättesnöret i tilldelningen av den digitala utdelningen ska vara omsorgen om det allmänna bästa genom att garantera det bästa sociala, kulturella och ekonomiska värdet för ett förbättrat och geografiskt utökat utbud av tjänster och digitalt innehåll till allmänheten, och inte enbart att maximera de offentliga intäkterna, utan också skydda de rättigheter som tillkommer nuvarande användare av audiovisuella medietjänster och spegla kulturell och språklig mångfald. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det främsta rättesnöret i tilldelningen av den digitala utdelningen ska vara omsorgen om det allmänna bästa genom att garantera det bästa sociala, kulturella och ekonomiska värdet för ett förbättrat och geografiskt utökat utbud av tjänster och digitalt innehåll till allmänheten, och inte enbart att maximera de offentliga intäkterna, utan också skydda de rättigheter som tillkommer nuvarande användare av audiovisuella medietjänster och spegla kulturell och språklig mångfald.

| 21. | Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen ger Europeiska unionen ett unikt tillfälle att utveckla sin position som världsledande inom mobil multimedieteknik samtidigt som den digitala klyftan överbryggas med ett ökat flöde av information, kunskap och tjänster som förbinder alla unionsmedborgare med varandra och ger nya möjligheter för medier, kultur och mångfald i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen ger Europeiska unionen ett unikt tillfälle att utveckla sin position som världsledande inom mobil multimedieteknik samtidigt som den digitala klyftan överbryggas med ett ökat flöde av information, kunskap och tjänster som förbinder alla unionsmedborgare med varandra och ger nya möjligheter för medier, kultur och mångfald i hela Europeiska unionen.

| 22. | Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen kan vara ett sätt att bidra till att Lissabonmålen uppnås genom att bredbandstjänsterna blir tillgängliga för allmänheten och ekonomiska aktörer i hela EU och att den digitala klyftan överbryggs genom att man skapar fördelar för missgynnade och avlägsna områden eller jordbruksområden och garanterar allmän täckning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen kan vara ett sätt att bidra till att Lissabonmålen uppnås genom att bredbandstjänsterna blir tillgängliga för allmänheten och ekonomiska aktörer i hela EU och att den digitala klyftan överbryggs genom att man skapar fördelar för missgynnade och avlägsna områden eller jordbruksområden och garanterar allmän täckning i medlemsstaterna.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att unionsmedborgarna inte har jämlik tillgång till digitala tjänster, framför allt radio- och TV-tjänster. Parlamentet noterar att områden på landsbygden och i avlägsna trakter är särskilt missgynnade (beträffande snabbhet, valmöjligheter och kvalitet) inom utvecklingen av digitala tjänster samt uppmanar med kraft medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att övergången till digitala sändningar ska ske snabbt och rättvist för deras medborgare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att unionsmedborgarna inte har jämlik tillgång till digitala tjänster, framför allt radio- och TV-tjänster. Parlamentet noterar att områden på landsbygden och i avlägsna trakter är särskilt missgynnade (beträffande snabbhet, valmöjligheter och kvalitet) inom utvecklingen av digitala tjänster samt uppmanar med kraft medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att övergången till digitala sändningar ska ske snabbt och rättvist för deras medborgare.

| 24. | Europaparlamentet understryker att den ”digitala klyftan” inte är en fråga som bara berör landsbygden och betonar att det kan vara svårt att utrusta vissa äldre höghus med den infrastruktur som behövs för de nya näten. Parlamentet understryker att spektrum kan bli till hjälp för att överbrygga den ”digitala klyftan” både i städerna och på landet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att den ”digitala klyftan” inte är en fråga som bara berör landsbygden och betonar att det kan vara svårt att utrusta vissa äldre höghus med den infrastruktur som behövs för de nya näten. Parlamentet understryker att spektrum kan bli till hjälp för att överbrygga den ”digitala klyftan” både i städerna och på landet.

| 25. | Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen kan bidra till att skapa förbättrade driftskompatibla sociala tjänster för medborgarna såsom e-förvaltning, e-hälsovård och e-utbildning, framför allt för dem som bor i missgynnade och isolerade områden, såsom på landsbygden, i mindre utvecklade områden och på öar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att den digitala utdelningen kan bidra till att skapa förbättrade driftskompatibla sociala tjänster för medborgarna såsom e-förvaltning, e-hälsovård och e-utbildning, framför allt för dem som bor i missgynnade och isolerade områden, såsom på landsbygden, i mindre utvecklade områden och på öar.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina åtgärder för att den digitala utdelningen ska bli till största nytta för användare som har funktionshinder, hög ålder eller särskilda samhälleliga behov. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina åtgärder för att den digitala utdelningen ska bli till största nytta för användare som har funktionshinder, hög ålder eller särskilda samhälleliga behov.

| 27. | Europaparlamentet bekräftar vilket värde offentliga säkerhetstjänster har för samhället samt att man, då spektrum läggs om till följd av att UHF-bandet ordnas på nytt i och med att de analoga tjänsterna frångås, också måste ta hänsyn till de krav som driften av sådana tjänster ställer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet bekräftar vilket värde offentliga säkerhetstjänster har för samhället samt att man, då spektrum läggs om till följd av att UHF-bandet ordnas på nytt i och med att de analoga tjänsterna frångås, också måste ta hänsyn till de krav som driften av sådana tjänster ställer.

| 28. | Europaparlamentet understryker att den viktigaste prioriteringen inom politiken för maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa består i att konsumenternas rättigheter oavkortat respekteras samtidigt som de får dra nytta av tjänster med god kvalitet och stort urval, med hänsyn tagen till att det spektrum som frigjorts i samband med övergången till digitala sändningar används effektivt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att den viktigaste prioriteringen inom politiken för maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa består i att konsumenternas rättigheter oavkortat respekteras samtidigt som de får dra nytta av tjänster med god kvalitet och stort urval, med hänsyn tagen till att det spektrum som frigjorts i samband med övergången till digitala sändningar används effektivt.

| 29. | Europaparlamentet betonar att den digitala utdelningen ger nya möjligheter för de audiovisuella och mediepolitiska målen. Parlamentet är därför övertygat om att besluten angående förvaltning av den digitala utdelningen bör främja och skydda mål av allmänt intresse när det gäller audiovisuell politik och mediepolitik, såsom yttrandefrihet, mångfald inom medierna, kulturell och språklig mångfald och minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att den digitala utdelningen ger nya möjligheter för de audiovisuella och mediepolitiska målen. Parlamentet är därför övertygat om att besluten angående förvaltning av den digitala utdelningen bör främja och skydda mål av allmänt intresse när det gäller audiovisuell politik och mediepolitik, såsom yttrandefrihet, mångfald inom medierna, kulturell och språklig mångfald och minoriteters rättigheter.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna det sociala, kulturella och ekonomiska värdet av att tillåta licensfria användare att få åtkomst till utdelningen, framför allt små och medelstora företag samt den ideella sektorn så att frekvenserna inom spektret används effektivare genom att denna licensfria användning i ökad grad koncentreras till frekvenser som för närvarande står outnyttjade (så kallade vita fläckar). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna det sociala, kulturella och ekonomiska värdet av att tillåta licensfria användare att få åtkomst till utdelningen, framför allt små och medelstora företag samt den ideella sektorn så att frekvenserna inom spektret används effektivare genom att denna licensfria användning i ökad grad koncentreras till frekvenser som för närvarande står outnyttjade (så kallade vita fläckar).

| 31. | Europaparlamentet kräver ett stegvis tillvägagångssätt på området och anser att effekterna för mindre nätverk – särskilt lokala trådlösa nätverk – för vilka inga licenskrav för närvarande gäller måste beaktas och att allmän tillgång till bredband bör främjas, särskilt i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver ett stegvis tillvägagångssätt på området och anser att effekterna för mindre nätverk – särskilt lokala trådlösa nätverk – för vilka inga licenskrav för närvarande gäller måste beaktas och att allmän tillgång till bredband bör främjas, särskilt i landsbygdsområden.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stöda åtgärder till förmån för ett ökat samarbete mellan de spektrumförvaltande myndigheterna för att avgöra inom vilka områden fördelning av licensfria vita fläckar inom spektrum skulle kunna göra det möjligt för ny teknik och nya tjänster att växa fram för att främja innovation. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stöda åtgärder till förmån för ett ökat samarbete mellan de spektrumförvaltande myndigheterna för att avgöra inom vilka områden fördelning av licensfria vita fläckar inom spektrum skulle kunna göra det möjligt för ny teknik och nya tjänster att växa fram för att främja innovation.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samband med fördelningen av vita fläckar ta hänsyn till att icke-kommersiella tjänsteleverantörer och leverantörer av utbildningstjänster samt lokalsamhällen som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning, behöver få öppen och licensfri åtkomst till spektrum. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samband med fördelningen av vita fläckar ta hänsyn till att icke-kommersiella tjänsteleverantörer och leverantörer av utbildningstjänster samt lokalsamhällen som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning, behöver få öppen och licensfri åtkomst till spektrum.

| 34. | Europaparlamentet understryker att en av grundtankarna då användare licensfritt får ta del av den digitala utdelningen bör vara att det ska kunna tas hänsyn till behoven hos sådana grupper i samhället som hotas av utestängning, framför allt användare som har funktionshinder, hög ålder eller särskilda samhälleliga behov. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att en av grundtankarna då användare licensfritt får ta del av den digitala utdelningen bör vara att det ska kunna tas hänsyn till behoven hos sådana grupper i samhället som hotas av utestängning, framför allt användare som har funktionshinder, hög ålder eller särskilda samhälleliga behov.

| 35. | Europaparlamentet inser nyttan med ny teknik, såsom WiFi och Bluetooth som uppkommit på det licensfria bandet 2,4 GHz samt att särskilda frekvenser lämpar sig bäst för särskilda tjänster och anser att en fördelning av en smärre mängd licensfritt spektrum inom övriga låga frekvensområden kunde uppmuntra till ännu mera innovation i fråga om nya tjänster. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet inser nyttan med ny teknik, såsom WiFi och Bluetooth som uppkommit på det licensfria bandet 2,4 GHz samt att särskilda frekvenser lämpar sig bäst för särskilda tjänster och anser att en fördelning av en smärre mängd licensfritt spektrum inom övriga låga frekvensområden kunde uppmuntra till ännu mera innovation i fråga om nya tjänster.

| 36. | Europaparlamentet framhåller därför att frekvenser bör tilldelas på ett öppet sätt och med hänsyn till alla tänkbara användningsområden för det nya spektrumet och deras nytta för samhället. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller därför att frekvenser bör tilldelas på ett öppet sätt och med hänsyn till alla tänkbara användningsområden för det nya spektrumet och deras nytta för samhället.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ingående bedöma det samhälleliga och ekonomiska värdet av frekvensområden som eventuellt frigörs genom övergången från analog till digital sändningsteknik. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ingående bedöma det samhälleliga och ekonomiska värdet av frekvensområden som eventuellt frigörs genom övergången från analog till digital sändningsteknik.

| 38. | Europaparlamentet erkänner värdet av bidraget från ITU:s Genève 2006-överenskommelse (regionala radiokommunikationskonferensen 2006) och de nationella frekvensutdelningsplanerna samt besluten från världsradiokonferensen 2007 (WRC-07) för omorganiseringen av UHF-bandet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet erkänner värdet av bidraget från ITU:s Genève 2006-överenskommelse (regionala radiokommunikationskonferensen 2006) och de nationella frekvensutdelningsplanerna samt besluten från världsradiokonferensen 2007 (WRC-07) för omorganiseringen av UHF-bandet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att senast vid utgången av 2009 utveckla nationella digitala utdelningsstrategier enligt en gemensam metod. Parlamentet begär att kommissionen stöder medlemsstaterna i utvecklingen av deras nationella digitala utdelningsstrategier samt främjar bästa praxis på EU-nivå. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att senast vid utgången av 2009 utveckla nationella digitala utdelningsstrategier enligt en gemensam metod. Parlamentet begär att kommissionen stöder medlemsstaterna i utvecklingen av deras nationella digitala utdelningsstrategier samt främjar bästa praxis på EU-nivå.

| 40. | Europaparlamentet understryker att den omedelbara övergången i vissa medlemsstater och skillnaderna i de nationella övergångsplanerna kräver ett gensvar på EU-nivå som inte kan vänta tills reformdirektiven träder i kraft. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att den omedelbara övergången i vissa medlemsstater och skillnaderna i de nationella övergångsplanerna kräver ett gensvar på EU-nivå som inte kan vänta tills reformdirektiven träder i kraft.

| 41. | Europaparlamentet erkänner medlemsstaternas rätt att bestämma hur den digitala utdelningen ska användas, men menar också att ett samordnat synsätt på EU-nivå starkt understryker utdelningens värde och är det effektivaste sättet att undvika skadliga störningar mellan medlemsstaterna samt mellan medlemsstaterna och tredjeländer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet erkänner medlemsstaternas rätt att bestämma hur den digitala utdelningen ska användas, men menar också att ett samordnat synsätt på EU-nivå starkt understryker utdelningens värde och är det effektivaste sättet att undvika skadliga störningar mellan medlemsstaterna samt mellan medlemsstaterna och tredjeländer.

| 42. | Europaparlamentet upprepar att det är i unionsmedborgarnas intresse att den digitala utdelningen styrs på ett effektivt och ändamålsenligt sätt för att undvika konflikter med högkvalitativa digitala tv-program till ett ökat antal medborgare och för att respektera konsumenternas rättigheter och intressen och deras investeringar i utrustning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet upprepar att det är i unionsmedborgarnas intresse att den digitala utdelningen styrs på ett effektivt och ändamålsenligt sätt för att undvika konflikter med högkvalitativa digitala tv-program till ett ökat antal medborgare och för att respektera konsumenternas rättigheter och intressen och deras investeringar i utrustning.

| 43. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna kan överväga teknikneutrala auktioner för att fördela frekvenser som blivit fria genom den digitala utdelningen och för att göra det möjligt att handla med dessa frekvenser. Parlamentet anser dock att detta förfarande helt och hållet bör stämma överens med ITU:s regler för radio, den nationella frekvensplaneringen och nationella politiska mål för att undvika skadliga störningar mellan de tjänster som tillhandahålls. Dock varnar parlamentet för en fragmentisering av spektrumet, vilket leder till en att knappa resurser inte används optimalt. Kommissionen uppmanas att se till att en framtida samordnad spektrumplan inte skapar nya hinder för framtida innovationer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna kan överväga teknikneutrala auktioner för att fördela frekvenser som blivit fria genom den digitala utdelningen och för att göra det möjligt att handla med dessa frekvenser. Parlamentet anser dock att detta förfarande helt och hållet bör stämma överens med ITU:s regler för radio, den nationella frekvensplaneringen och nationella politiska mål för att undvika skadliga störningar mellan de tjänster som tillhandahålls. Dock varnar parlamentet för en fragmentisering av spektrumet, vilket leder till en att knappa resurser inte används optimalt. Kommissionen uppmanas att se till att en framtida samordnad spektrumplan inte skapar nya hinder för framtida innovationer.

| 44. | Europaparlamentet stöder en gemensam och välavvägd metod för den digitala utdelningen som gör det möjligt både för sändningsföretag att fortsätta att erbjuda och utöka sina tjänster och för elektroniska kommunikationsföretag att använda denna resurs till att utveckla nya tjänster för andra viktiga sociala och ekonomiska användningsområden. Parlamentet betonar dock att den digitala utdelningen under alla omständigheter bör fördelas på en teknikneutral grund. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder en gemensam och välavvägd metod för den digitala utdelningen som gör det möjligt både för sändningsföretag att fortsätta att erbjuda och utöka sina tjänster och för elektroniska kommunikationsföretag att använda denna resurs till att utveckla nya tjänster för andra viktiga sociala och ekonomiska användningsområden. Parlamentet betonar dock att den digitala utdelningen under alla omständigheter bör fördelas på en teknikneutral grund.

| 45. | Europaparlamentet understryker att spektrumpolitik måste vara dynamisk så att sändningsföretagen och kommunikationsoperatörerna kan sätta in ny teknik och utveckla nya tjänster och på det sättet fortsätta spela en nyckelroll för att vi ska uppnå de kultur- och mediapolitiska målen och samtidigt tillhandahålla nya kommunikationstjänster med god kvalitet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att spektrumpolitik måste vara dynamisk så att sändningsföretagen och kommunikationsoperatörerna kan sätta in ny teknik och utveckla nya tjänster och på det sättet fortsätta spela en nyckelroll för att vi ska uppnå de kultur- och mediapolitiska målen och samtidigt tillhandahålla nya kommunikationstjänster med god kvalitet.

| 46. | Europaparlamentet framhäver de möjliga fördelarna med storskalighet, innovation, driftskompatibilitet och tillhandahållande av potentiella alleuropeiska tjänster genom en mer samordnad och integrerad spektrumplanering på gemenskapsnivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta och att tillsammans med kommissionen fastställa gemensamma delband i den digitala utdelningen för olika tillämpningskluster som kan harmoniseras på teknikneutral grund. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet framhäver de möjliga fördelarna med storskalighet, innovation, driftskompatibilitet och tillhandahållande av potentiella alleuropeiska tjänster genom en mer samordnad och integrerad spektrumplanering på gemenskapsnivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta och att tillsammans med kommissionen fastställa gemensamma delband i den digitala utdelningen för olika tillämpningskluster som kan harmoniseras på teknikneutral grund.

| 47. | Europaparlamentet anser att klusterbildningen inom UHF-bandet inte bör toppstyras, utan ske ”nedifrån upp”, enligt de nationella marknadernas särdrag, med samtidig hänsyn tagen till att det sker en harmonisering på gemenskapsnivå vid alla tillfällen då detta skapar ett klart mervärde. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att klusterbildningen inom UHF-bandet inte bör toppstyras, utan ske ”nedifrån upp”, enligt de nationella marknadernas särdrag, med samtidig hänsyn tagen till att det sker en harmonisering på gemenskapsnivå vid alla tillfällen då detta skapar ett klart mervärde.

| 48. | Europaparlamentet stöder en samordningsmetod på gemenskapsnivå för att åstadkomma en effektivare användning av spektrumet och underlätta utvecklingen av innovativa och framgångsrika nationella, gränsöverskridande och alleuropeiska tjänster. Denna metod baseras på olika kluster i UHF-spektrumet för enkelriktade och dubbelriktade tjänster och tar hänsyn till potentiella skadliga störningar när olika typer av nätverk samexisterar i samma band, resultaten från ITU Genève RRC 06 och WRC 07 och de befintliga tillstånden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet stöder en samordningsmetod på gemenskapsnivå för att åstadkomma en effektivare användning av spektrumet och underlätta utvecklingen av innovativa och framgångsrika nationella, gränsöverskridande och alleuropeiska tjänster. Denna metod baseras på olika kluster i UHF-spektrumet för enkelriktade och dubbelriktade tjänster och tar hänsyn till potentiella skadliga störningar när olika typer av nätverk samexisterar i samma band, resultaten från ITU Genève RRC 06 och WRC 07 och de befintliga tillstånden.

| 49. | Europaparlamentet anser att den del av det harmoniserade spektrumet som på EU-nivå anvisats för räddningstjänster bör kunna erbjuda tillgång till framtida bredbandsteknik för sökning och överföring av sådan information som behövs för att skydda människoliv tack vare effektivare svar från räddningstjänsternas sida. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att den del av det harmoniserade spektrumet som på EU-nivå anvisats för räddningstjänster bör kunna erbjuda tillgång till framtida bredbandsteknik för sökning och överföring av sådan information som behövs för att skydda människoliv tack vare effektivare svar från räddningstjänsternas sida.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna genomföra ändamålsenliga tekniska och socioekonomiska studier och kostnadsnyttoanalyser för att fastställa storleken på och egenskaperna hos de delband som skulle kunna samordnas eller harmoniseras på gemenskapsnivå. I dessa studier bör det tas hänsyn till att utdelningarna inte är något statiskt utan att tekniken hela tiden går framåt. Genomförandet av nya tekniker ska också tillåta att UHF-bandet används för nya typer av innovativa sociala, kulturella och ekonomiska tjänster vid sidan av radiotjänster och bredbandstjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna bidrar till dessa studier så att man kan identifiera gemensamma band som kan harmoniseras på europeisk nivå för klart fastställda och driftskompatibla alleuropeiska tjänster samt för fördelning av dessa band. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna genomföra ändamålsenliga tekniska och socioekonomiska studier och kostnadsnyttoanalyser för att fastställa storleken på och egenskaperna hos de delband som skulle kunna samordnas eller harmoniseras på gemenskapsnivå. I dessa studier bör det tas hänsyn till att utdelningarna inte är något statiskt utan att tekniken hela tiden går framåt. Genomförandet av nya tekniker ska också tillåta att UHF-bandet används för nya typer av innovativa sociala, kulturella och ekonomiska tjänster vid sidan av radiotjänster och bredbandstjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna bidrar till dessa studier så att man kan identifiera gemensamma band som kan harmoniseras på europeisk nivå för klart fastställda och driftskompatibla alleuropeiska tjänster samt för fördelning av dessa band.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att eftersträva ett samarbete med grannländerna till medlemsstaterna så att de antar liknande frekvensplaner eller samordnar sin egen frekvensfördelning med EU så att driften av tillämpningar inom telekommunikationerna kan ske ostört. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att eftersträva ett samarbete med grannländerna till medlemsstaterna så att de antar liknande frekvensplaner eller samordnar sin egen frekvensfördelning med EU så att driften av tillämpningar inom telekommunikationerna kan ske ostört.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en studie av konflikter mellan användare av programvara med öppen källkod och certifieringsmyndigheter i fråga om programvarudefinierade radior. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en studie av konflikter mellan användare av programvara med öppen källkod och certifieringsmyndigheter i fråga om programvarudefinierade radior.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen föreslå åtgärder att minska det juridiska ansvaret i samband med tillhandahållande av tjänster på trådlösa nätverk. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen föreslå åtgärder att minska det juridiska ansvaret i samband med tillhandahållande av tjänster på trådlösa nätverk.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som de ovannämnda studierna har slutförts och samråd ägt rum med gruppen för radiospektrumpolitik och Europeiska post- och telesammanslutningen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om bättre samordningsåtgärder på EU-nivå för den digitala utdelningen, med beaktande av nationella särdrag, i enlighet med internationellt godkände frekvensplaner. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som de ovannämnda studierna har slutförts och samråd ägt rum med gruppen för radiospektrumpolitik och Europeiska post- och telesammanslutningen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om bättre samordningsåtgärder på EU-nivå för den digitala utdelningen, med beaktande av nationella särdrag, i enlighet med internationellt godkände frekvensplaner.

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 364.

(2)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 115.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/66

---

Onsdag 24 september 2008Det internationella avtalet för tropiskt timmer

P6_TA(2008)0454

Europaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om det internationella avtalet för tropiskt timmer (ITTA) 2006

2010/C 8 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11964/2007),

med beaktande av kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008 (KOM(2007)0640),

med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) rapport ”Forest Products Annual Market Review” för 2006–2007,

med beaktande av Sternrapporten ”Review on the Economics of Climate Change” som lades fram den 30 oktober 2006,

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2005 om ett påskyndat genomförande av EU:s handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt) (1),

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens handelspolitik (artiklarna 6 och 3.1 b i fördraget) eftersom ett av huvudmålen för gemenskapens miljöpolitik är att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, vilket inbegriper att den biologiska mångfalden i skog ska bevaras och nyttjas hållbart (artikel 174 i fördraget). |
| --- | --- |

A.

Miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens handelspolitik (artiklarna 6 och 3.1 b i fördraget) eftersom ett av huvudmålen för gemenskapens miljöpolitik är att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, vilket inbegriper att den biologiska mångfalden i skog ska bevaras och nyttjas hållbart (artikel 174 i fördraget).

| B. | Årligen avverkas omkring 13 miljoner hektar skog, däribland 6 miljoner hektar primärskog. |
| --- | --- |

B.

Årligen avverkas omkring 13 miljoner hektar skog, däribland 6 miljoner hektar primärskog.

| C. | Avskogningen beräknas ligga bakom 20 procent av växthusgasutsläppen under 1990-talet. |
| --- | --- |

C.

Avskogningen beräknas ligga bakom 20 procent av växthusgasutsläppen under 1990-talet.

| D. | FAO uppskattar att mindre än 8 procent av världens totala skogsareal är miljömärkt och att mindre än 5 procent av de tropiska skogarna förvaltas på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

D.

FAO uppskattar att mindre än 8 procent av världens totala skogsareal är miljömärkt och att mindre än 5 procent av de tropiska skogarna förvaltas på ett hållbart sätt.

| E. | Billig import av olagliga timmer- och skogsprodukter, tillsammans med en vägran att foga sig efter grundläggande sociala och miljömässiga normer, destabiliserar de internationella marknaderna, begränsar producentländernas skatteintäkter och hotar högkvalitativa arbeten både i import- och exportländerna. Den undergräver också ställningen för de företag som uppför sig på ett ansvarsfullt sätt och som följer de befintliga normerna. |
| --- | --- |

E.

Billig import av olagliga timmer- och skogsprodukter, tillsammans med en vägran att foga sig efter grundläggande sociala och miljömässiga normer, destabiliserar de internationella marknaderna, begränsar producentländernas skatteintäkter och hotar högkvalitativa arbeten både i import- och exportländerna. Den undergräver också ställningen för de företag som uppför sig på ett ansvarsfullt sätt och som följer de befintliga normerna.

| F. | Invånarna i timmerproducerande länder kan inte förväntas bära kostnaderna för att bevara det som är en global tillgång. |
| --- | --- |

F.

Invånarna i timmerproducerande länder kan inte förväntas bära kostnaderna för att bevara det som är en global tillgång.

| G. | Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008 innehöll ett meddelande från kommissionen om åtgärder för att minska avskogning och ett meddelande med lagstiftningsförslag om förebyggande av att olagligen avverkat timmer och produkter av sådant timmer släpps ut på EU-marknaden. |
| --- | --- |

G.

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008 innehöll ett meddelande från kommissionen om åtgärder för att minska avskogning och ett meddelande med lagstiftningsförslag om förebyggande av att olagligen avverkat timmer och produkter av sådant timmer släpps ut på EU-marknaden.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av det internationella avtalet ITTA 2006, eftersom ett misslyckande att nå enighet skulle ha sänt ut mycket negativa signaler om det internationella samfundets engagemang för att främja skydd och hållbar användning av tropisk skog. Resultatet räcker dock inte till för att lösa problemet med att dessa skogar försvinner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar ingåendet av det internationella avtalet ITTA 2006, eftersom ett misslyckande att nå enighet skulle ha sänt ut mycket negativa signaler om det internationella samfundets engagemang för att främja skydd och hållbar användning av tropisk skog. Resultatet räcker dock inte till för att lösa problemet med att dessa skogar försvinner.

Behov av mer samlade strategier

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i betydlig grad öka de ekonomiska medlen för hjälp till att förbättra skyddet och en miljömässigt ansvarsfull användning av tropiska skogar, att stödja åtgärder som syftar till att stärka miljöförvaltningen och kapacitetsskapande åtgärder och att främja ekonomiskt livskraftiga alternativ till destruktiv avverkning, gruvdrift och jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i betydlig grad öka de ekonomiska medlen för hjälp till att förbättra skyddet och en miljömässigt ansvarsfull användning av tropiska skogar, att stödja åtgärder som syftar till att stärka miljöförvaltningen och kapacitetsskapande åtgärder och att främja ekonomiskt livskraftiga alternativ till destruktiv avverkning, gruvdrift och jordbruksverksamhet.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är lika viktigt att öka de nationella parlamentens och det civila samhällets förmåga, däribland lokala samhällen och urbefolkningar, att delta i beslutsfattande avseende skyddet, användningen och förvaltningen av naturtillgångar och till att avgränsa och försvara deras markrätter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är lika viktigt att öka de nationella parlamentens och det civila samhällets förmåga, däribland lokala samhällen och urbefolkningar, att delta i beslutsfattande avseende skyddet, användningen och förvaltningen av naturtillgångar och till att avgränsa och försvara deras markrätter.

| 4. | Europaparlamentet anser att offentliga upphandlingsregler ska innehålla ett krav på att timmer och timmerprodukter ska härröra från lagliga och hållbara källor för att uppmuntra de offentliga myndigheternas praktiska engagemang för en god skogsförvaltning och för att bekämpa korruption. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att offentliga upphandlingsregler ska innehålla ett krav på att timmer och timmerprodukter ska härröra från lagliga och hållbara källor för att uppmuntra de offentliga myndigheternas praktiska engagemang för en god skogsförvaltning och för att bekämpa korruption.

| 5. | Europaparlamentet vidhåller att kommissionen och medlemsstaterna också bör arbeta för att se till att exportkreditmyndigheter, Cotonou-avtalets investeringsanslag och andra internationella kreditinstitut som finansierar projekt med offentliga EU-medel, använder den vedertagna principen om ett fritt förhandsgodkännande innan de ger något ekonomiskt stöd till projekt i skogsområden. Man bör också genomföra miljökonsekvensbedömningar, sociala konsekvensanalyser och kontrollförfaranden för dessa projekt för att se till att de inte ökar skogsskövlingen, skogsutarmningen eller den olagliga avverkningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vidhåller att kommissionen och medlemsstaterna också bör arbeta för att se till att exportkreditmyndigheter, Cotonou-avtalets investeringsanslag och andra internationella kreditinstitut som finansierar projekt med offentliga EU-medel, använder den vedertagna principen om ett fritt förhandsgodkännande innan de ger något ekonomiskt stöd till projekt i skogsområden. Man bör också genomföra miljökonsekvensbedömningar, sociala konsekvensanalyser och kontrollförfaranden för dessa projekt för att se till att de inte ökar skogsskövlingen, skogsutarmningen eller den olagliga avverkningen.

| 6. | Europaparlamentet anser att märkningsinitiativ, som gör att konsumenterna kan vara säkra på att det timmer de köper inte bara är lagligt utan även kommer från skogar som har förvaltats på ett hållbart sätt, kan vara ett användbart komplement till internationella avtal, under förutsättning att märkningen stöds genom oberoende verifikation. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att märkningsinitiativ, som gör att konsumenterna kan vara säkra på att det timmer de köper inte bara är lagligt utan även kommer från skogar som har förvaltats på ett hållbart sätt, kan vara ett användbart komplement till internationella avtal, under förutsättning att märkningen stöds genom oberoende verifikation.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker oro över att frivilliga avtal inte räcker för att kontrollera att timmerprodukter som släpps ut på EU-marknaden kommer från lagliga och hållbara källor och EU bör därför börja anta rättsligt bindande standarder internt såväl som instrument för att sanktionera icke-efterlevnad. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker oro över att frivilliga avtal inte räcker för att kontrollera att timmerprodukter som släpps ut på EU-marknaden kommer från lagliga och hållbara källor och EU bör därför börja anta rättsligt bindande standarder internt såväl som instrument för att sanktionera icke-efterlevnad.

| 8. | Europaparlamentet betonar att strikta hållbarhetskriterier, som beaktar både direkt och indirekt påverkan på miljö och samhälle, måste tillämpas på import av biobränslen och biomassa om klimatvinsterna med att ersätta fossila bränslen inte ska uppvägas med stor marginal genom ökade koldioxidutsläpp som uppkommer genom skogsskövling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att strikta hållbarhetskriterier, som beaktar både direkt och indirekt påverkan på miljö och samhälle, måste tillämpas på import av biobränslen och biomassa om klimatvinsterna med att ersätta fossila bränslen inte ska uppvägas med stor marginal genom ökade koldioxidutsläpp som uppkommer genom skogsskövling.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom bilaterala och multilaterala handelsavtal säkerställa en god förvaltning av timmertillgångarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom bilaterala och multilaterala handelsavtal säkerställa en god förvaltning av timmertillgångarna.

| 10. | Europaparlamentet anser att det i detta sammanhang är särskilt viktigt med det föreslagna handelsavtalet med länderna i Sydostasien, och menar att alla avtal ska innehålla ett kapitel som tar upp frågorna om skogsvård och kampen mot olaglig avverkning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det i detta sammanhang är särskilt viktigt med det föreslagna handelsavtalet med länderna i Sydostasien, och menar att alla avtal ska innehålla ett kapitel som tar upp frågorna om skogsvård och kampen mot olaglig avverkning.

Grunddrag i ett mer kraftfullt och effektivt avtal

| 11. | Europaparlamentet anser att det främsta målet med ett verkningsfullt avtal om tropiskt timmer bör vara behovet att säkerställa att tropiska skogar skyddas och förvaltas på ett hållbart sätt och utarmad skogsmark återställs och att handel med tropiskt timmer bör uppmuntras endast under förutsättning att den överensstämmer med ovan nämnda mål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det främsta målet med ett verkningsfullt avtal om tropiskt timmer bör vara behovet att säkerställa att tropiska skogar skyddas och förvaltas på ett hållbart sätt och utarmad skogsmark återställs och att handel med tropiskt timmer bör uppmuntras endast under förutsättning att den överensstämmer med ovan nämnda mål.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram lämpliga finansieringsmekanismer för länder som är beredda att prioritera det långsiktiga målet att främja hållbara skogar hellre än att maximera inkomsterna på kort sikt och att undersöka möjligheterna till en omorganisation av omröstningssystemet i den internationella organisationen för tropiskt timmer (ITTO) för att belöna timmerproducerande länder som prioriterar skydd och hållbar användning av skogstillgångar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram lämpliga finansieringsmekanismer för länder som är beredda att prioritera det långsiktiga målet att främja hållbara skogar hellre än att maximera inkomsterna på kort sikt och att undersöka möjligheterna till en omorganisation av omröstningssystemet i den internationella organisationen för tropiskt timmer (ITTO) för att belöna timmerproducerande länder som prioriterar skydd och hållbar användning av skogstillgångar.

| 13. | Europaparlamentet menar att det i ett framtida avtal bör säkerställas att parlamentsledamöter och det civila samhället ska medverka i utformningen av strategier och att det finns bestämmelser om oberoende granskningar av hållbarheten hos medlemsstaternas skogsförvaltningspolitik eller dess påverkan på urbefolkningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet menar att det i ett framtida avtal bör säkerställas att parlamentsledamöter och det civila samhället ska medverka i utformningen av strategier och att det finns bestämmelser om oberoende granskningar av hållbarheten hos medlemsstaternas skogsförvaltningspolitik eller dess påverkan på urbefolkningen.

Slutsatser

| 14. | Europaparlamentet anser att avtalet kräver parlamentets samtycke enligt artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget och att rådet och kommissionen borde välkomna den ökade legitimiteten och acceptansen hos allmänheten som en större delaktighet från parlamentets sida skulle innebära. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att avtalet kräver parlamentets samtycke enligt artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget och att rådet och kommissionen borde välkomna den ökade legitimiteten och acceptansen hos allmänheten som en större delaktighet från parlamentets sida skulle innebära.

| 15. | Europaparlamentet begär att kommissionen lägger fram årliga rapporter om genomförandet av det internationella avtalet ITTA 2006 och om åtgärder för att minimera de negativa effekterna av handeln med tropiskt timmer, inbegripet konsekvenserna av frihandelsavtalet och bilaterala avtal enligt Flegtprogrammet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att kommissionen lägger fram årliga rapporter om genomförandet av det internationella avtalet ITTA 2006 och om åtgärder för att minimera de negativa effekterna av handeln med tropiskt timmer, inbegripet konsekvenserna av frihandelsavtalet och bilaterala avtal enligt Flegtprogrammet.

| 16. | Europaparlamentet bör involveras fullt ut och få lägesrapporter om alla förhandlingsstadier i samband med partnerskapsavtalen inom ramen för Flegt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet bör involveras fullt ut och få lägesrapporter om alla förhandlingsstadier i samband med partnerskapsavtalen inom ramen för Flegt.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja förbereda sig för nästa förhandlingsrunda med målet att säkra ett starkt förbättrat efterföljande avtal. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja förbereda sig för nästa förhandlingsrunda med målet att säkra ett starkt förbättrat efterföljande avtal.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om hur framtida förhandlingar om det avtal som ska ersätta ITTA 2006 fortskrider så att resultatet får ett brett stöd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om hur framtida förhandlingar om det avtal som ska ersätta ITTA 2006 fortskrider så att resultatet får ett brett stöd.

*

* *

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 482.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/69

---

Onsdag 24 september 2008Förberedelser inför toppmötet EU/Indien (Marseille, 29 september 2008)

P6_TA(2008)0455

Europaparlamentets resolution av den 24 september 2008 om förberedelserna inför toppmötet mellan EU och Indien iMarseille den 29 september 2008

2010/C 8 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien, som inleddes i Haag den 8 november 2004,

med beaktande av det nionde toppmötet mellan EU och Indien, som kommer att hållas i Marseille den 29 september 2008,

med beaktande av 2005 års gemensamma handlingsplan för det strategiska partnerskapet, som antogs vid det sjätte toppmötet mellan EU och Indien i Delhi den 7 september 2005,

med beaktande av slutsatserna från det åttonde toppmötet mellan EU och Indien i New Dehli den 30 november 2007,

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (1),

med beaktande av samförståndsavtalet mellan EU och Indien om landstrategidokumentet för Indien 2007–2010,

med beaktande av den tredje energipanelen mellan EU och Indien den 20 juni 2007,

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2007 om Kashmir: nuvarande situation och framtidsutsikter (2),

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2008 om den förmodade förekomsten av massgravar i den del av Kashmir som administreras av Indien (3),

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (4),

med beaktande av den indiske presidentens tal till Europaparlamentet den 25 april 2007,

med beaktande av slutsatserna från rundabordskonferensen EU/Indien för företrädare för det civila samhället i Paris den 15–16 juli 2008,

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU och Indien är de största demokratierna i världen, och deras gemensamma engagemang för demokrati, pluralism, rättsstatliga principer och multilateralt samarbete i de internationella förbindelserna bidrar till global fred och stabilitet. |
| --- | --- |

A.

EU och Indien är de största demokratierna i världen, och deras gemensamma engagemang för demokrati, pluralism, rättsstatliga principer och multilateralt samarbete i de internationella förbindelserna bidrar till global fred och stabilitet.

| B. | EU:s och Indiens ovannämnda gemensamma handlingsplan för ett strategiskt partnerskap har legat till grund för det ökade samarbetet mellan EU och Indien sedan 2005. |
| --- | --- |

B.

EU:s och Indiens ovannämnda gemensamma handlingsplan för ett strategiskt partnerskap har legat till grund för det ökade samarbetet mellan EU och Indien sedan 2005.

| C. | Indien har de senaste åren upplevt en årlig ekonomisk tillväxt på 8–10 % och är ett land som alltmer framstår som en ekonomisk stormakt som har tagit stora kliv framåt i sin ekonomiska utveckling. Indien har gjort stora framsteg beträffande en rad olika indikatorer för mänsklig utveckling, en större medelklass på närmare 100 miljoner människor har vuxit fram och Indien är på väg att bli ett land som både ger och tar emot utvecklingshjälp. Det är oroande att inkomstskillnaderna alltjämt är enorma och att 300 miljoner indier lever under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

C.

Indien har de senaste åren upplevt en årlig ekonomisk tillväxt på 8–10 % och är ett land som alltmer framstår som en ekonomisk stormakt som har tagit stora kliv framåt i sin ekonomiska utveckling. Indien har gjort stora framsteg beträffande en rad olika indikatorer för mänsklig utveckling, en större medelklass på närmare 100 miljoner människor har vuxit fram och Indien är på väg att bli ett land som både ger och tar emot utvecklingshjälp. Det är oroande att inkomstskillnaderna alltjämt är enorma och att 300 miljoner indier lever under fattigdomsgränsen.

| D. | Indien står för närvarande inför ett antal inrikespolitiska kriser, till exempel de ständiga våldsdåden av islamistiska jihadister och hinduiska radikalister, spänningarna mellan olika befolkningsgrupper i delstaten Jammu och Kashmir, attackerna mot kristna (många av dalitiskt ursprung) i delstaten Orissa, utbredningen av det maoistiska upproret (naxaliter) i minst tolv delstater och naturkatastroferna i nordost. |
| --- | --- |

D.

Indien står för närvarande inför ett antal inrikespolitiska kriser, till exempel de ständiga våldsdåden av islamistiska jihadister och hinduiska radikalister, spänningarna mellan olika befolkningsgrupper i delstaten Jammu och Kashmir, attackerna mot kristna (många av dalitiskt ursprung) i delstaten Orissa, utbredningen av det maoistiska upproret (naxaliter) i minst tolv delstater och naturkatastroferna i nordost.

| E. | En vålds- och mordvåg mot kristna bröt ut i Orissa i augusti 2008. Enligt uppgift ska lokalpolisen inte ha ingripit på ett verkningsfullt sätt, och ledare för Vishwa Hindu Parishad ska ha sagt att våldet inte kommer att upphöra förrän Orissa är helt fritt från kristna. Vissa kristna samfund i Indien utsätts kontinuerligt för intolerans och våld. |
| --- | --- |

E.

En vålds- och mordvåg mot kristna bröt ut i Orissa i augusti 2008. Enligt uppgift ska lokalpolisen inte ha ingripit på ett verkningsfullt sätt, och ledare för Vishwa Hindu Parishad ska ha sagt att våldet inte kommer att upphöra förrän Orissa är helt fritt från kristna. Vissa kristna samfund i Indien utsätts kontinuerligt för intolerans och våld.

| F. | Den kastdiskriminering och ”kastlöshet” som drabbar daliterna har alltjämt stor inverkan på deras socioekonomiska, politiska och medborgerliga rättigheter, trots de indiska regeringens ansträngningar under flera årtionden. |
| --- | --- |

F.

Den kastdiskriminering och ”kastlöshet” som drabbar daliterna har alltjämt stor inverkan på deras socioekonomiska, politiska och medborgerliga rättigheter, trots de indiska regeringens ansträngningar under flera årtionden.

| G. | Sedan oktober 2005 har över 400 personer omkommit i bombattentat i indiska städer. Det senaste av dessa bombattentat utfördes av islamistiska terrorister den 13 september 2008, då minst 20 personer dödades och många sårades. |
| --- | --- |

G.

Sedan oktober 2005 har över 400 personer omkommit i bombattentat i indiska städer. Det senaste av dessa bombattentat utfördes av islamistiska terrorister den 13 september 2008, då minst 20 personer dödades och många sårades.

| H. | Handeln mellan EU och Indien har ökat explosionsartat på senare år, från 28 600 000 000 miljarder euro 2003 till över 55 000 000 000 euro 2007. EU:s utländska investeringar i Indien mer än fördubblades mellan 2002 och 2006 och steg till 2 400 000 000 euro. Indiens handelssystem och regelverk är alltjämt relativt restriktiva, och 2008 placerade Världsbanken Indien på 120:e plats (av 178 ekonomier) i fråga om möjligheter att bedriva handel. |
| --- | --- |

H.

Handeln mellan EU och Indien har ökat explosionsartat på senare år, från 28 600 000 000 miljarder euro 2003 till över 55 000 000 000 euro 2007. EU:s utländska investeringar i Indien mer än fördubblades mellan 2002 och 2006 och steg till 2 400 000 000 euro. Indiens handelssystem och regelverk är alltjämt relativt restriktiva, och 2008 placerade Världsbanken Indien på 120:e plats (av 178 ekonomier) i fråga om möjligheter att bedriva handel.

| I. | Europaparlamentet och Indiens parlament har upprättat formella bilaterala förbindelser. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet och Indiens parlament har upprättat formella bilaterala förbindelser.

| J. | EU och Indien står fast vid sin föresats att sluta ett frihandelsavtal som är omfattande, välavvägt och fullt ut förenligt med Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser och som föreskriver en successiv och ömsesidig liberalisering av handel med varor och tjänster och som omfattar handelsrelaterade frågor. Ett frihandelsavtal kommer att gagna båda ekonomierna avsevärt, öka investeringarna och den totala exporten och importen för både EU och Indien och ge en välbehövlig skjuts åt den globala handeln, särskilt inom tjänstesektorn. |
| --- | --- |

J.

EU och Indien står fast vid sin föresats att sluta ett frihandelsavtal som är omfattande, välavvägt och fullt ut förenligt med Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser och som föreskriver en successiv och ömsesidig liberalisering av handel med varor och tjänster och som omfattar handelsrelaterade frågor. Ett frihandelsavtal kommer att gagna båda ekonomierna avsevärt, öka investeringarna och den totala exporten och importen för både EU och Indien och ge en välbehövlig skjuts åt den globala handeln, särskilt inom tjänstesektorn.

| K. | EU och Indien har utvecklat ett nära samarbete inom vetenskap och teknologi. |
| --- | --- |

K.

EU och Indien har utvecklat ett nära samarbete inom vetenskap och teknologi.

| L. | EU och Indien engagerar sig i arbetet med att utrota alla former av terrorism, som är ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

L.

EU och Indien engagerar sig i arbetet med att utrota alla former av terrorism, som är ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet.

| M. | Indien har vuxit fram som en betydelsefull aktör i det internationella samfundet och som en av de största bidragsgivarna till FN:s olika fredsbevarande uppdrag. Denna stärkta ställning bör få ett erkännande av FN i form av en plats i säkerhetsrådet. |
| --- | --- |

M.

Indien har vuxit fram som en betydelsefull aktör i det internationella samfundet och som en av de största bidragsgivarna till FN:s olika fredsbevarande uppdrag. Denna stärkta ställning bör få ett erkännande av FN i form av en plats i säkerhetsrådet.

| N. | Indien kan spela viktig roll i skeendet i Syd- och Sydostasien, inte minst genom sitt medlemskap i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC) och genom sitt samarbete med Sydostasiatiska nationers förbund (ASEAN). Indien har även en avgörande roll i främjandet av stabiliteten i regionen och samarbetar med EU i Nepal och Sri Lanka. |
| --- | --- |

N.

Indien kan spela viktig roll i skeendet i Syd- och Sydostasien, inte minst genom sitt medlemskap i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC) och genom sitt samarbete med Sydostasiatiska nationers förbund (ASEAN). Indien har även en avgörande roll i främjandet av stabiliteten i regionen och samarbetar med EU i Nepal och Sri Lanka.

| O. | Förenta staterna och Indien har undertecknat ett avtal om civilt nukleärt samarbete. |
| --- | --- |

O.

Förenta staterna och Indien har undertecknat ett avtal om civilt nukleärt samarbete.

| P. | En fredlig framtid för det tidigare furstendömet Jammu och Kashmir är alltjämt ett viktigt mål för stabiliteten i Sydasien. |
| --- | --- |

P.

En fredlig framtid för det tidigare furstendömet Jammu och Kashmir är alltjämt ett viktigt mål för stabiliteten i Sydasien.

| Q. | Klimatförändringarna, energianvändningen och tryggandet av energiförsörjningen är frågor av avgörande betydelse för det internationella samfundet. |
| --- | --- |

Q.

Klimatförändringarna, energianvändningen och tryggandet av energiförsörjningen är frågor av avgörande betydelse för det internationella samfundet.

| R. | Den globala prisexplosionen på olja och livsmedel har skapat allvarliga ekonomiska problem och väckt farhågor om förestående sociala oroligheter. |
| --- | --- |

R.

Den globala prisexplosionen på olja och livsmedel har skapat allvarliga ekonomiska problem och väckt farhågor om förestående sociala oroligheter.

| S. | Indien deltar i EU:s Galileoprojekt och i Iterprojektet. |
| --- | --- |

S.

Indien deltar i EU:s Galileoprojekt och i Iterprojektet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det nionde toppmötet mellan EU och Indien som ett uttryck för ett hållbart strategiskt partnerskap och rekommenderar med eftertryck att det i framtiden hålls parlamentariska möten före dessa årliga toppmöten, så att man understryker det demokratiska ansvarsutkrävandet i denna process och ökar den ömsesidiga förståelsen för de framförda synpunkterna och de demokratiska systemen på de båda sidorna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det nionde toppmötet mellan EU och Indien som ett uttryck för ett hållbart strategiskt partnerskap och rekommenderar med eftertryck att det i framtiden hålls parlamentariska möten före dessa årliga toppmöten, så att man understryker det demokratiska ansvarsutkrävandet i denna process och ökar den ömsesidiga förståelsen för de framförda synpunkterna och de demokratiska systemen på de båda sidorna.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för fördjupade strategiska förbindelser mellan EU och Indien och för försöken att hitta andra sätt att bygga ut samarbetet, och parlamentet förväntar sig konkreta slutsatser från toppmötet i ekonomiska, politiska, säkerhetsrelaterade och handelsrelaterade frågor liksom i andra frågor av ömsesidigt intresse. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för fördjupade strategiska förbindelser mellan EU och Indien och för försöken att hitta andra sätt att bygga ut samarbetet, och parlamentet förväntar sig konkreta slutsatser från toppmötet i ekonomiska, politiska, säkerhetsrelaterade och handelsrelaterade frågor liksom i andra frågor av ömsesidigt intresse.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar översynen av den ovannämnda gemensamma handlingsplanen för ett strategiskt partnerskap och hoppas att den kommer att fastställa klara prioriteringar och tidsfrister för den överenskomna verksamheten. Parlamentet står fast vid sin önskan om att få delta i översynsarbetet och är berett att inleda diskussioner med kommissionen för att fastställa formerna för detta deltagande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar översynen av den ovannämnda gemensamma handlingsplanen för ett strategiskt partnerskap och hoppas att den kommer att fastställa klara prioriteringar och tidsfrister för den överenskomna verksamheten. Parlamentet står fast vid sin önskan om att få delta i översynsarbetet och är berett att inleda diskussioner med kommissionen för att fastställa formerna för detta deltagande.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att EU och Indien har för avsikt att anta en reviderad gemensam handlingsplan för det strategiska partnerskapet vid toppmötet. Parlamentet framhåller betydelsen av att ge de föreslagna gemensamma insatserna reellt politiskt innehåll och att anslå tillräckliga resurser för att prioriteringarna i planen ska kunna förverkligas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att EU och Indien har för avsikt att anta en reviderad gemensam handlingsplan för det strategiska partnerskapet vid toppmötet. Parlamentet framhåller betydelsen av att ge de föreslagna gemensamma insatserna reellt politiskt innehåll och att anslå tillräckliga resurser för att prioriteringarna i planen ska kunna förverkligas.

| 5. | Europaparlamentet gläds åt att det i juni 2008 bildades en vänskapsgrupp mellan Indiens parlament och Europaparlamentet. Denna grupp kommer att bli det indiska parlamentets motsvarighet till Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Republiken Indien. Parlamentet hoppas att denna positiva utveckling kommer att leda till att de båda parlamenten inleder en meningsfull och strukturerad dialog om frågor av globalt och gemensamt intresse genom regelbundna bilaterala besök och rundabordssamtal. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläds åt att det i juni 2008 bildades en vänskapsgrupp mellan Indiens parlament och Europaparlamentet. Denna grupp kommer att bli det indiska parlamentets motsvarighet till Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Republiken Indien. Parlamentet hoppas att denna positiva utveckling kommer att leda till att de båda parlamenten inleder en meningsfull och strukturerad dialog om frågor av globalt och gemensamt intresse genom regelbundna bilaterala besök och rundabordssamtal.

| 6. | Europaparlamentet understryker sitt starka engagemang för ett omfattande, vittgående och ambitiöst frihandelsavtal mellan EU och Indien. Parlamentet konstaterar att förhandlarna har nått bred enighet om handel med varor men att ytterligare samtal krävs för att nå en uppgörelse om tjänster, konkurrens, immateriella rättigheter, offentlig upphandling, hållbar utveckling, sanitära och fytosanitära åtgärder och icke-tariffära handelshinder. Parlamentet uppmanar med kraft båda parterna att verka för att förhandlingarna ska vara framgångsrikt avslutade i slutet av 2008. Parlamentet konstaterar att den bilaterala handeln och de bilaterala investeringarna har ökat enormt det senaste decenniet och pekar på de stora möjligheterna till ytterligare tillväxt med ett sådant avtal. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker sitt starka engagemang för ett omfattande, vittgående och ambitiöst frihandelsavtal mellan EU och Indien. Parlamentet konstaterar att förhandlarna har nått bred enighet om handel med varor men att ytterligare samtal krävs för att nå en uppgörelse om tjänster, konkurrens, immateriella rättigheter, offentlig upphandling, hållbar utveckling, sanitära och fytosanitära åtgärder och icke-tariffära handelshinder. Parlamentet uppmanar med kraft båda parterna att verka för att förhandlingarna ska vara framgångsrikt avslutade i slutet av 2008. Parlamentet konstaterar att den bilaterala handeln och de bilaterala investeringarna har ökat enormt det senaste decenniet och pekar på de stora möjligheterna till ytterligare tillväxt med ett sådant avtal.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser ett omfattande frihandelsavtal som förbättrar marknadstillträdet för varor och tjänster och som inbegriper i stort sett all handel och innehåller bestämmelser om ett insynsvänligt regelverk på områden som är av betydelse för ömsesidig handel och ömsesidiga investeringar, inbegripet standarder och bedömning av överensstämmelse, sanitära och fytosanitära åtgärder, immateriella rättigheter, efterlevnadsåtgärder, handelslättnader och tullar, offentlig upphandling samt klausuler om handel, utveckling och mänskliga rättigheter som en central del av frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser ett omfattande frihandelsavtal som förbättrar marknadstillträdet för varor och tjänster och som inbegriper i stort sett all handel och innehåller bestämmelser om ett insynsvänligt regelverk på områden som är av betydelse för ömsesidig handel och ömsesidiga investeringar, inbegripet standarder och bedömning av överensstämmelse, sanitära och fytosanitära åtgärder, immateriella rättigheter, efterlevnadsåtgärder, handelslättnader och tullar, offentlig upphandling samt klausuler om handel, utveckling och mänskliga rättigheter som en central del av frihandelsavtalet.

| 8. | Europaparlamentet stöder förhandlingarna om ett frihandelsavtal med Indien men respekterar fullt ut de båda partnernas olika ekonomiska ståndpunkter, den särskilda socioekonomiska situationen i Indien och framför allt situationen för de fattiga och de självförsörjande jordbrukarna. Parlamentet anser att ett ambitiöst kapitel om hållbar utveckling bör vara en central del av varje avtal och bör omfattas av det gängse tvistlösningsförfarandet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder förhandlingarna om ett frihandelsavtal med Indien men respekterar fullt ut de båda partnernas olika ekonomiska ståndpunkter, den särskilda socioekonomiska situationen i Indien och framför allt situationen för de fattiga och de självförsörjande jordbrukarna. Parlamentet anser att ett ambitiöst kapitel om hållbar utveckling bör vara en central del av varje avtal och bör omfattas av det gängse tvistlösningsförfarandet.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att EU är en viktig källa för utländska direktinvesteringar i Indien och står för runt 19,5 % av de totala utländska direktinvesteringarna i landet. Indiens samlade direktinvesteringar i samriskföretag och helägda dotterbolag i EU (från april 1996 till 2006/2007) uppgick till 4 315 870 000 euro, vilket gör EU till den största destinationen för Indiens utlandsinvesteringar. Parlamentet konstaterar att investeringsflödena mellan EU och Indien har ökat och att de lär öka ännu mer efter att frihandelsavtalet slutits. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att EU är en viktig källa för utländska direktinvesteringar i Indien och står för runt 19,5 % av de totala utländska direktinvesteringarna i landet. Indiens samlade direktinvesteringar i samriskföretag och helägda dotterbolag i EU (från april 1996 till 2006/2007) uppgick till 4 315 870 000 euro, vilket gör EU till den största destinationen för Indiens utlandsinvesteringar. Parlamentet konstaterar att investeringsflödena mellan EU och Indien har ökat och att de lär öka ännu mer efter att frihandelsavtalet slutits.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om att EU och Indien är viktiga handelspartner och ursprungliga medlemmar i WTO. Parlamentet beklagar att de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha bröt samman för ett tag sedan och att jordbrukstarifferna varit föremål för en dispyt mellan Företa staterna och Indien. Parlamentet konstaterar att ett misslyckande i WTO-förhandlingarna bland annat skulle få till följd att eventuella välfärdsvinster via nya WTO-reformer uteblir, att det internationella handelssystemets och WTO:s trovärdighet löper stor risk att undergrävas, att handelsprotektionismen riskerar att öka och att WTO:s medlemmar kan komma att ersätta multilateralism med bilaterala och regionala avtal. Parlamentet uppmanar med kraft EU och Indien att göra förnyade ansträngningar att få till stånd ett omfattande handelsavtal, som skulle gynna inte bara EU och Indien utan hela det internationella samfundet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om att EU och Indien är viktiga handelspartner och ursprungliga medlemmar i WTO. Parlamentet beklagar att de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha bröt samman för ett tag sedan och att jordbrukstarifferna varit föremål för en dispyt mellan Företa staterna och Indien. Parlamentet konstaterar att ett misslyckande i WTO-förhandlingarna bland annat skulle få till följd att eventuella välfärdsvinster via nya WTO-reformer uteblir, att det internationella handelssystemets och WTO:s trovärdighet löper stor risk att undergrävas, att handelsprotektionismen riskerar att öka och att WTO:s medlemmar kan komma att ersätta multilateralism med bilaterala och regionala avtal. Parlamentet uppmanar med kraft EU och Indien att göra förnyade ansträngningar att få till stånd ett omfattande handelsavtal, som skulle gynna inte bara EU och Indien utan hela det internationella samfundet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina pågående frihandelsförhandlingar med Indien fästa vikt vid människorättsfrågor, särskilt genomförandet av Internationella arbetsorganisationens (ILO) arbetsnormer i samband med barn- och tvångsarbete (konventionerna 138 och 182), vid avskaffande av icke-tariffära handelshinder och kvarvarande restriktioner för utländska direktinvesteringar inom viktiga sektorer samt vid immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina pågående frihandelsförhandlingar med Indien fästa vikt vid människorättsfrågor, särskilt genomförandet av Internationella arbetsorganisationens (ILO) arbetsnormer i samband med barn- och tvångsarbete (konventionerna 138 och 182), vid avskaffande av icke-tariffära handelshinder och kvarvarande restriktioner för utländska direktinvesteringar inom viktiga sektorer samt vid immateriella rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att ett frihandelsavtal mellan Indien och ASEAN tillkännagavs den 28 augusti 2008 och hoppas att detta avtal ska medföra ytterligare ekonomisk tillväxt, stärka de politiska förbindelserna i regionen och förbättra säkerheten i Sydostasien. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att ett frihandelsavtal mellan Indien och ASEAN tillkännagavs den 28 augusti 2008 och hoppas att detta avtal ska medföra ytterligare ekonomisk tillväxt, stärka de politiska förbindelserna i regionen och förbättra säkerheten i Sydostasien.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att arbeta vidare med ingåendet av sjö- och luftfartsavtal som skulle ge ytterligare skjuts åt den bilaterala handeln och de bilaterala investeringarna. Parlamentet konstaterar att toppmötet även kommer att innebära en möjlighet att underteckna ett finansieringsavtal om det nya programmet för civilt luftfartssamarbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att arbeta vidare med ingåendet av sjö- och luftfartsavtal som skulle ge ytterligare skjuts åt den bilaterala handeln och de bilaterala investeringarna. Parlamentet konstaterar att toppmötet även kommer att innebära en möjlighet att underteckna ett finansieringsavtal om det nya programmet för civilt luftfartssamarbete.

| 14. | Europaparlamentet välkomnbar inrättandet av det europeiska handels- och teknologicentrumet (European Business and Technology Centre – EBTC) i New Delhi, som kommer att bidra till att skapa förbindelser mellan europeiska och indiska företag samt mellan aktörer inom forskning och teknologi, i syfte att tillgodose efterfrågan på den indiska marknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnbar inrättandet av det europeiska handels- och teknologicentrumet (European Business and Technology Centre – EBTC) i New Delhi, som kommer att bidra till att skapa förbindelser mellan europeiska och indiska företag samt mellan aktörer inom forskning och teknologi, i syfte att tillgodose efterfrågan på den indiska marknaden.

| 15. | Europaparlamentet begär att rådet arbetar snabbt vidare med ett system för viseringslättnader. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att rådet arbetar snabbt vidare med ett system för viseringslättnader.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en byrå för att skydda vilda djur mot brott i Indien. Samtidigt är parlamentet djupt oroat över vildtigerns besvärliga situation och uppmanar Indien att se till att tigerns livsmiljöer inte försvinner och att motverka transnationella kriminella nätverk som handlar med tigrar. Parlamentet efterlyser särskilt bistånd från EU för denna skyddsåtgärd genom teknisk expertis, ekonomiskt stöd och en skärpning av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en byrå för att skydda vilda djur mot brott i Indien. Samtidigt är parlamentet djupt oroat över vildtigerns besvärliga situation och uppmanar Indien att se till att tigerns livsmiljöer inte försvinner och att motverka transnationella kriminella nätverk som handlar med tigrar. Parlamentet efterlyser särskilt bistånd från EU för denna skyddsåtgärd genom teknisk expertis, ekonomiskt stöd och en skärpning av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES).

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de båda parterna att bedriva ett nära samarbete i de stora miljöfrågor som världen står inför. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU och Indien att så långt möjligt anta gemensamma förhållningssätt till klimatförändringarna och minskningen av växthusgaserna. Parlamentet understryker vikten av att båda parterna förbinder sig till ett avtal om minskade växthusgasutsläpp för perioden efter 2012, samtidigt som man måste beakta Indiens särskilda problem i egenskap av utvecklingsland. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de båda parterna att bedriva ett nära samarbete i de stora miljöfrågor som världen står inför. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU och Indien att så långt möjligt anta gemensamma förhållningssätt till klimatförändringarna och minskningen av växthusgaserna. Parlamentet understryker vikten av att båda parterna förbinder sig till ett avtal om minskade växthusgasutsläpp för perioden efter 2012, samtidigt som man måste beakta Indiens särskilda problem i egenskap av utvecklingsland.

| 18. | Europaparlamentet noterar de skenande energikostnaderna över hela världen och deras konsekvenser inrikes för konsumenter, näringsliv och industri. Parlamentet framhåller att en diversifierad energiförsörjning måste vara ett av de stora politiska målen och att hot mot energiförsörjningen äventyrar den politiska stabiliteten i Europa och Sydasien. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar de skenande energikostnaderna över hela världen och deras konsekvenser inrikes för konsumenter, näringsliv och industri. Parlamentet framhåller att en diversifierad energiförsörjning måste vara ett av de stora politiska målen och att hot mot energiförsörjningen äventyrar den politiska stabiliteten i Europa och Sydasien.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att gruppen för kärnmaterialsleverantörer godkänt avtalet om nukleärt samarbete mellan USA och Indien (och Indiens ensidiga förklaring om att stå fast vid sina åtaganden om icke-spridning och om att stödja ett frivilligt moratorium för kärnvapenprov). Parlamentet uppmanar den indiska regeringen att omvandla sitt moratorium för kärnsprängningar till ett rättsligt bindande åtagande. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att gruppen för kärnmaterialsleverantörer godkänt avtalet om nukleärt samarbete mellan USA och Indien (och Indiens ensidiga förklaring om att stå fast vid sina åtaganden om icke-spridning och om att stödja ett frivilligt moratorium för kärnvapenprov). Parlamentet uppmanar den indiska regeringen att omvandla sitt moratorium för kärnsprängningar till ett rättsligt bindande åtagande.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att Indien spelar en central roll i konfliktförebyggande och fredsbevarande insatser både i landets närområde och i andra områden. Parlamentet oroar sig över det för närvarande ostadiga politiska läget i Pakistan och det allt osäkrare läget i Afghanistan och Sri Lanka och uttrycker sin förhoppning om att Indien som ett dominerade land i regionen kommer att främja stabilitet och fred. Parlamentet uppmanar Indien och EU att, särskilt genom EU:s särskilde representant för Burma/Myanmar, arbeta tillsammans för att få Burmas militärjunta att släppa politiska fångar och respektera mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att Indien spelar en central roll i konfliktförebyggande och fredsbevarande insatser både i landets närområde och i andra områden. Parlamentet oroar sig över det för närvarande ostadiga politiska läget i Pakistan och det allt osäkrare läget i Afghanistan och Sri Lanka och uttrycker sin förhoppning om att Indien som ett dominerade land i regionen kommer att främja stabilitet och fred. Parlamentet uppmanar Indien och EU att, särskilt genom EU:s särskilde representant för Burma/Myanmar, arbeta tillsammans för att få Burmas militärjunta att släppa politiska fångar och respektera mänskliga rättigheter.

| 21. | Europaparlamentet beklagar de upplopp som bröt ut i Jammu och Kashmir i augusti 2008 och rekommenderar att myndigheterna vidtar alla rimliga åtgärder för att se till att val kan hållas under stabila förhållanden i Jammu och Kashmir. Parlamentet anser det nödvändigt att öppna Kashmir för fri handel och fri rörlighet för personer, eftersom detta är en förutsättning för att bryta det dödläge som kännetecknas av förtryck och våld. Parlamentet ser fram emot den dag då den militära närvaron kan minska, något som skulle bidra till att det civila samhället, näringslivet och turismen kan fungera normalt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar de upplopp som bröt ut i Jammu och Kashmir i augusti 2008 och rekommenderar att myndigheterna vidtar alla rimliga åtgärder för att se till att val kan hållas under stabila förhållanden i Jammu och Kashmir. Parlamentet anser det nödvändigt att öppna Kashmir för fri handel och fri rörlighet för personer, eftersom detta är en förutsättning för att bryta det dödläge som kännetecknas av förtryck och våld. Parlamentet ser fram emot den dag då den militära närvaron kan minska, något som skulle bidra till att det civila samhället, näringslivet och turismen kan fungera normalt.

| 22. | Europaparlamentet är mycket oroat över den översvämningskatastrof i nordöstra Indien som särskilt drabbat delstaten Bihar men även grannländerna Nepal och Bangladesh. Parlamentet beklagar det stora antalet offer och de mer än en miljon hemlösa. Parlamentet välkomnar katastrofbiståndet från EU. Parlamentet uppmanar EU och Indien att intensifiera samarbetet kring åtgärder för att mildra klimatförändringarnas konsekvenser och att framför allt öka samarbetet i frågor om förnybar energi. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är mycket oroat över den översvämningskatastrof i nordöstra Indien som särskilt drabbat delstaten Bihar men även grannländerna Nepal och Bangladesh. Parlamentet beklagar det stora antalet offer och de mer än en miljon hemlösa. Parlamentet välkomnar katastrofbiståndet från EU. Parlamentet uppmanar EU och Indien att intensifiera samarbetet kring åtgärder för att mildra klimatförändringarnas konsekvenser och att framför allt öka samarbetet i frågor om förnybar energi.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den indiska regeringens och det civila samhällets insatser i undsättnings- och evakueringsarbetet och när det gäller att samordna och dela ut livsmedel och sköta lägren för de undsatta människorna. Parlamentet betonar att husrum och vattenrening nu måste vara de främsta prioriteringarna för att man ska kunna stabilisera folkhälsosituationen. Parlamentet förespråkar ett mer omfattande internationellt samarbete med Indien för att stödja ett brådskande genomförande av klimatanpassningsåtgärder eftersom naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, såsom översvämningar, blir allt vanligare, vilket kräver förebyggande och avhjälpande åtgärder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar den indiska regeringens och det civila samhällets insatser i undsättnings- och evakueringsarbetet och när det gäller att samordna och dela ut livsmedel och sköta lägren för de undsatta människorna. Parlamentet betonar att husrum och vattenrening nu måste vara de främsta prioriteringarna för att man ska kunna stabilisera folkhälsosituationen. Parlamentet förespråkar ett mer omfattande internationellt samarbete med Indien för att stödja ett brådskande genomförande av klimatanpassningsåtgärder eftersom naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, såsom översvämningar, blir allt vanligare, vilket kräver förebyggande och avhjälpande åtgärder.

| 24. | Europaparlamentet medger att Indien på ett föredömligt sätt hanterar den kulturella och religiösa mångfalden, trots att det ibland uppkommer lokala sammanstötningar mellan olika religioner, till exempel mellan hinduer och kristna. Parlamentet anser emellertid att den nuvarande situationen för de kristna minoriteterna är mycket alarmerande, och de konverteringsförbud som har införts i flera indiska delstater ger också anledning till stor oro beträffande religionsfriheten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet medger att Indien på ett föredömligt sätt hanterar den kulturella och religiösa mångfalden, trots att det ibland uppkommer lokala sammanstötningar mellan olika religioner, till exempel mellan hinduer och kristna. Parlamentet anser emellertid att den nuvarande situationen för de kristna minoriteterna är mycket alarmerande, och de konverteringsförbud som har införts i flera indiska delstater ger också anledning till stor oro beträffande religionsfriheten.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den senaste tidens attacker mot kristna (många av dalitiskt ursprung) i Orissa, särskilt i Kandhamaldistriktet, och framhåller att offren måste garanteras omedelbart bistånd och stöd, inbegripet genom kompensation till kyrkan för skadorna på dess egendom och till personer vars privata egendom likaledes skadats. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att göra det möjligt för dem som tvingats fly från sina byar att återvända i säkerhet. Parlamentet betonar att alla anklagade, även högt uppsatta polisföreträdare, måste få en snar domstolsprövning. Parlamentet beklagar att minst 35 personer dödats sedan våldsamheterna bröt ut och uppmanar staten och de nationella myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att ge den kristna minoriteten fullt skydd. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den senaste tidens attacker mot kristna (många av dalitiskt ursprung) i Orissa, särskilt i Kandhamaldistriktet, och framhåller att offren måste garanteras omedelbart bistånd och stöd, inbegripet genom kompensation till kyrkan för skadorna på dess egendom och till personer vars privata egendom likaledes skadats. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att göra det möjligt för dem som tvingats fly från sina byar att återvända i säkerhet. Parlamentet betonar att alla anklagade, även högt uppsatta polisföreträdare, måste få en snar domstolsprövning. Parlamentet beklagar att minst 35 personer dödats sedan våldsamheterna bröt ut och uppmanar staten och de nationella myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att ge den kristna minoriteten fullt skydd.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med offren för terrorbombningarna mot Indien, både inom landets eget territorium och i Afghanistan, särskilt vid den indiska ambassaden i Kabul. Parlamentet erinrar sig särskilt det senaste bombdådet den 13 september 2008 i den indiska huvudstaden, liksom händelserna då över 180 personer dog i Bombay 2006 och över 60 personer i Jaipur i maj 2008. Parlamentet fördömer dessa och alla andra terrordåd. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med offren för terrorbombningarna mot Indien, både inom landets eget territorium och i Afghanistan, särskilt vid den indiska ambassaden i Kabul. Parlamentet erinrar sig särskilt det senaste bombdådet den 13 september 2008 i den indiska huvudstaden, liksom händelserna då över 180 personer dog i Bombay 2006 och över 60 personer i Jaipur i maj 2008. Parlamentet fördömer dessa och alla andra terrordåd.

| 27. | Europaparlamentet betonar på nytt den roll som det civila samhället måste utöva i samband med diskussionerna om de grundläggande frågorna inom ramen för de aktuella bilaterala förhandlingarna. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på att man bör stärka den roll som utövas av rundabordskonferensen EU/Indien för företrädare för det civila samhället (inrättad 2001), och begär särskilt att konferensen ges möjligheter att på ett effektivt sätt utföra sitt uppdrag att bedriva samråd med det civila samhället i EU och Indien. Parlamentet begär att resultaten av dessa utbyten i högre grad ska beaktas i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar på nytt den roll som det civila samhället måste utöva i samband med diskussionerna om de grundläggande frågorna inom ramen för de aktuella bilaterala förhandlingarna. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på att man bör stärka den roll som utövas av rundabordskonferensen EU/Indien för företrädare för det civila samhället (inrättad 2001), och begär särskilt att konferensen ges möjligheter att på ett effektivt sätt utföra sitt uppdrag att bedriva samråd med det civila samhället i EU och Indien. Parlamentet begär att resultaten av dessa utbyten i högre grad ska beaktas i EU:s beslutsprocess.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar Indiens samarbete med FN:s råd för mänskliga rättigheter när det gäller respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet ger också en eloge till Indiens nationella människorättskommission och lovordar dess självständiga och mycket noggranna arbete när det gäller att ta itu med religionsdiskriminering och andra frågor. Parlamentet beklagar att Indien ännu inte ratificerat den internationella konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och inte heller det fakultativa tilläggsprotokollet. Indien rekommenderas att utan dröjsmål ratificera båda dessa instrument. Parlamentet uppmanar med kraft Indiens regering att omedelbart avskaffa dödsstraffet genom att införa ett moratorium för avrättningar. Parlamentet uppmanar Indiens regering att underteckna och ratificera det fakultativa tilläggsprotokollet till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar även Indien att ansluta sig till internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar med kraft de indiska myndigheterna att reformera lagen om väpnade styrkors särskilda befogenheter, som tillerkänner soldater och poliser straffrihet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar Indiens samarbete med FN:s råd för mänskliga rättigheter när det gäller respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet ger också en eloge till Indiens nationella människorättskommission och lovordar dess självständiga och mycket noggranna arbete när det gäller att ta itu med religionsdiskriminering och andra frågor. Parlamentet beklagar att Indien ännu inte ratificerat den internationella konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och inte heller det fakultativa tilläggsprotokollet. Indien rekommenderas att utan dröjsmål ratificera båda dessa instrument. Parlamentet uppmanar med kraft Indiens regering att omedelbart avskaffa dödsstraffet genom att införa ett moratorium för avrättningar. Parlamentet uppmanar Indiens regering att underteckna och ratificera det fakultativa tilläggsprotokollet till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar även Indien att ansluta sig till internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar med kraft de indiska myndigheterna att reformera lagen om väpnade styrkors särskilda befogenheter, som tillerkänner soldater och poliser straffrihet.

| 29. | Europaparlamentet begär att det upprättas en framstegsrapport om den människorättspolitik som bedrivs med Indien, med hänsyn till att dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Indien framställs som en modell på detta område. Parlamentet förvånas i detta sammanhang över att Indien inte finns med bland de länder som har rätt till finansiering av mikrokrediter för det civila samhället via det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) (5). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet begär att det upprättas en framstegsrapport om den människorättspolitik som bedrivs med Indien, med hänsyn till att dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Indien framställs som en modell på detta område. Parlamentet förvånas i detta sammanhang över att Indien inte finns med bland de länder som har rätt till finansiering av mikrokrediter för det civila samhället via det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) (5).

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att vara tydliga med sitt gemensamma åtagande att ta tag i det gissel som terrorismen utgör och som är ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar med kraft till förstärkt underrättelsesamarbete och vill att frågan om att ge Indien privilegierad status inom Europol ska tas under allvarligt övervägande. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att vara tydliga med sitt gemensamma åtagande att ta tag i det gissel som terrorismen utgör och som är ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar med kraft till förstärkt underrättelsesamarbete och vill att frågan om att ge Indien privilegierad status inom Europol ska tas under allvarligt övervägande.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att Indiens livsmedelsförsörjning fortfarande ger anledning till oro. Indiens regering uppmanas att överbrygga klyftan mellan tillgång och efterfrågan genom att påskynda den inhemska produktionen av spannmål för konsumtion, säkerställa privata och offentliga investeringar och introducera ny teknologi och diversifiering av grödor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att Indiens livsmedelsförsörjning fortfarande ger anledning till oro. Indiens regering uppmanas att överbrygga klyftan mellan tillgång och efterfrågan genom att påskynda den inhemska produktionen av spannmål för konsumtion, säkerställa privata och offentliga investeringar och introducera ny teknologi och diversifiering av grödor.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de viktiga framsteg som den indiska regeringen gjort för att utrota fattigdomen (millennieutvecklingsmål 1). Parlamentet konstaterar dock de bristande framsteg som gjorts när det gäller att uppnå millenniemålen om utbildning, hälsa, jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet är alltjämt oroat över att barnadödligheten och mödradödligheten (millennieutvecklingsmål 4 och 5) är de minst framgångsrika områdena och att målen förmodligen inte kommer att uppnås till 2015. Rådet, kommissionen och Indiens regering uppmanas att prioritera åtgärder för att öka jämställdheten, minska barnadödligheten och förbättra mödrahälsovården. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar de viktiga framsteg som den indiska regeringen gjort för att utrota fattigdomen (millennieutvecklingsmål 1). Parlamentet konstaterar dock de bristande framsteg som gjorts när det gäller att uppnå millenniemålen om utbildning, hälsa, jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet är alltjämt oroat över att barnadödligheten och mödradödligheten (millennieutvecklingsmål 4 och 5) är de minst framgångsrika områdena och att målen förmodligen inte kommer att uppnås till 2015. Rådet, kommissionen och Indiens regering uppmanas att prioritera åtgärder för att öka jämställdheten, minska barnadödligheten och förbättra mödrahälsovården.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att fästa större vikt vid direkta kontakter mellan människor och vid en mer omfattande kulturell dialog. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att fästa större vikt vid direkta kontakter mellan människor och vid en mer omfattande kulturell dialog.

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och Republiken Indiens regeringar och parlament. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och Republiken Indiens regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

(2)  EUT C 102, 24.4.2008, s. 468.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0366.

(4)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 386, 29.12.2006, s. 1).

---

Torsdag 25 september 2008

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/75

---

Torsdag 25 september 2008Icke-kommersiella lokala medier i Europa

P6_TA(2008)0456

Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om icke-kommersiella lokala medier i Europa (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av artiklarna 150 och 151 i EG-fördraget,

med beaktande av Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättande av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, undertecknat den 2 oktober 1997, protokoll nr 9 om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (1),

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som legitimerar offentliga åtgärder för erkännande och främjande av mångfald,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (3),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (4),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (5),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (6),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (7),

med beaktande av kommissionens vitbok om EU:s kommunikationspolitik (KOM(2006)0035),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2007 angående en europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön (KOM(2007)0833),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 juli 1995 om grönboken om de strategiska möjligheterna att stärka den europeiska programindustrin inom ramen för Europeiska unionens audiovisuella politik (8).

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (SEK(2007)0032),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om risken för kränkning av yttrande- och informationsfriheterna (artikel 11.2 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) i EU och särskilt i Italien (9),

med beaktande av rapporten ”Study on the state of Community Media in the European Union”, utarbetad på uppdrag av Europaparlamentet,

med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté (CM/Rec(2007)2) till medlemsstaterna om mediernas och medieinnehållets mångfald,

med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté (Decl–31.1.2007 E) om att värna mediernas roll i demokratin mot bakgrund av ägarkoncentrationen bland medieföretag,

med beaktande av den gemensamma förklaringen om mångfald i radio och tv från FN:s särskilda rapportör för åsikts och yttrandefrihet, OSSE:s representant för mediefrihet, Amerikanska staternas (OAS) särskilda rapportör för yttrandefrihet och ACHPR:s (Afrikanska kommissionen om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter) särskilda rapportör för yttrandefrihet och tillgång till information, antagen den 12 december 2007,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0263/2008), och av följande skäl:

| A. | Icke-kommersiella media drivs ideellt av organisationer som är ansvarsskyldiga gentemot det lokalsamfund de vänder sig till. |
| --- | --- |

A.

Icke-kommersiella media drivs ideellt av organisationer som är ansvarsskyldiga gentemot det lokalsamfund de vänder sig till.

| B. | Med ideellt menas att dessa mediers huvudmål är att lyfta fram saker av allmänt och/eller enskilt intresse utan några affärsmässiga eller ekonomiska vinstintressen. |
| --- | --- |

B.

Med ideellt menas att dessa mediers huvudmål är att lyfta fram saker av allmänt och/eller enskilt intresse utan några affärsmässiga eller ekonomiska vinstintressen.

| C. | Med ansvarsskyldighet gentemot lokalsamfundet avses att icke-kommersiella medier är skyldiga att underrätta respektive lokalsamfund om sin verksamhet och sina beslut, rättfärdiga sina åtgärder inför samfundet och bli föremål för dess straffåtgärder om de missköter sig. |
| --- | --- |

C.

Med ansvarsskyldighet gentemot lokalsamfundet avses att icke-kommersiella medier är skyldiga att underrätta respektive lokalsamfund om sin verksamhet och sina beslut, rättfärdiga sina åtgärder inför samfundet och bli föremål för dess straffåtgärder om de missköter sig.

| D. | Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller icke-kommersiella mediers spridning och genomslag, som är störst i de medlemsstater som tydligt erkänner deras rättsliga status och är medvetna om deras mervärde. |
| --- | --- |

D.

Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller icke-kommersiella mediers spridning och genomslag, som är störst i de medlemsstater som tydligt erkänner deras rättsliga status och är medvetna om deras mervärde.

| E. | Det bör stå lokalsamfundets medlemmar fritt att medverka till att utforma de icke-kommersiella mediernas innehåll. På så vis främjas en aktiv frivillig medverkan i medieproduktion snarare än passiv mediekonsumtion. |
| --- | --- |

E.

Det bör stå lokalsamfundets medlemmar fritt att medverka till att utforma de icke-kommersiella mediernas innehåll. På så vis främjas en aktiv frivillig medverkan i medieproduktion snarare än passiv mediekonsumtion.

| F. | Icke-kommersiella medier företräder i allmänhet inte majoriteten i samhället. De tjänar i stället ett antal mindre, specifika och ofta lokalt eller regionalt förankrade målgrupper som förbises av andra medier. |
| --- | --- |

F.

Icke-kommersiella medier företräder i allmänhet inte majoriteten i samhället. De tjänar i stället ett antal mindre, specifika och ofta lokalt eller regionalt förankrade målgrupper som förbises av andra medier.

| G. | Icke-kommersiella medier fyller en bred men i hög grad förbisedd roll i medielandskapet, särskilt som en källa med lokalt innehåll, och de främjar innovation, kreativitet och mångfald i innehållet. |
| --- | --- |

G.

Icke-kommersiella medier fyller en bred men i hög grad förbisedd roll i medielandskapet, särskilt som en källa med lokalt innehåll, och de främjar innovation, kreativitet och mångfald i innehållet.

| H. | Icke-kommersiella medier ska ha en tydligt fastställd uppgift, exempelvis att ge en social nytta, vilket även ska komma till uttryck i det innehåll de producerar. |
| --- | --- |

H.

Icke-kommersiella medier ska ha en tydligt fastställd uppgift, exempelvis att ge en social nytta, vilket även ska komma till uttryck i det innehåll de producerar.

| I. | En av de främsta svagheterna hos icke-kommersiella medier i EU är bristen på rättsligt erkännande från många nationella rättssystem och hittills täcks inte de icke-kommersiella medierna av någon av gemenskapens relevanta lagtexter. |
| --- | --- |

I.

En av de främsta svagheterna hos icke-kommersiella medier i EU är bristen på rättsligt erkännande från många nationella rättssystem och hittills täcks inte de icke-kommersiella medierna av någon av gemenskapens relevanta lagtexter.

| J. | En uppförandekod, som komplement till ett rättsligt erkännande, skulle klargöra sektorns status, förfaranden och funktion, och därmed bidra till sektorns säkerhet och samtidigt garantera oberoende och förhindra att den missköter sig. |
| --- | --- |

J.

En uppförandekod, som komplement till ett rättsligt erkännande, skulle klargöra sektorns status, förfaranden och funktion, och därmed bidra till sektorns säkerhet och samtidigt garantera oberoende och förhindra att den missköter sig.

| K. | Internet har gett denna sektor en skjuts in i en ny epok med nya möjligheter och utmaningar och kostnaden för att gå från analog till digital sändningsteknik utgör en avsevärd belastning för de icke-kommersiella medierna. |
| --- | --- |

K.

Internet har gett denna sektor en skjuts in i en ny epok med nya möjligheter och utmaningar och kostnaden för att gå från analog till digital sändningsteknik utgör en avsevärd belastning för de icke-kommersiella medierna.

| L. | År 2008 har utsetts till Europeiska året för interkulturell dialog, vilket innebär att medierna i unionen har en särskilt viktig roll att spela eftersom de erbjuder mycket goda möjligheter för mindre kulturella enheter i samhället som helhet att uttrycka sig och få information, och för att den interkulturella dialogen ska fortsätta under 2008 och därefter. |
| --- | --- |

L.

År 2008 har utsetts till Europeiska året för interkulturell dialog, vilket innebär att medierna i unionen har en särskilt viktig roll att spela eftersom de erbjuder mycket goda möjligheter för mindre kulturella enheter i samhället som helhet att uttrycka sig och få information, och för att den interkulturella dialogen ska fortsätta under 2008 och därefter.

| M. | Icke-kommersiella medier är ett viktigt medel för att ge medborgarna inflytande och uppmuntra dem att bli aktivt delaktiga i samhället och de berikar den sociala debatten eftersom de representerar ett medel för intern mångfald av idéer. Ägarkoncentrationen är ett hot mot fördjupad mediebevakning av frågor som är av lokalt intresse för alla grupper som utgör lokalsamfundet. |
| --- | --- |

M.

Icke-kommersiella medier är ett viktigt medel för att ge medborgarna inflytande och uppmuntra dem att bli aktivt delaktiga i samhället och de berikar den sociala debatten eftersom de representerar ett medel för intern mångfald av idéer. Ägarkoncentrationen är ett hot mot fördjupad mediebevakning av frågor som är av lokalt intresse för alla grupper som utgör lokalsamfundet.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier är effektiva verktyg för att främja den kulturella och språkliga mångfalden, integreringen i samhället och den lokala identiteten. Detta förklarar varför sektorn uppvisar en sådan mångfald. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier är effektiva verktyg för att främja den kulturella och språkliga mångfalden, integreringen i samhället och den lokala identiteten. Detta förklarar varför sektorn uppvisar en sådan mångfald.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att icke-kommersiella medier bidrar till att stärka enskilda intressegemenskapers identitet, samtidigt som de ger medlemmarna i dessa grupper en möjlighet till utbyte med andra samhällsgrupper. På så vis spelar icke-kommersiella medier en viktig roll för att främja tolerans och mångfald i samhället och stimulera till interkulturell dialog. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att icke-kommersiella medier bidrar till att stärka enskilda intressegemenskapers identitet, samtidigt som de ger medlemmarna i dessa grupper en möjlighet till utbyte med andra samhällsgrupper. På så vis spelar icke-kommersiella medier en viktig roll för att främja tolerans och mångfald i samhället och stimulera till interkulturell dialog.

| 3. | Europaparlamentet betonar också att icke-kommersiella medier främjar den interkulturella dialogen genom att upplysa allmänheten, motarbeta negativa stereotyper och korrigera de åsikter som massmedierna förmedlar av sociala grupper som hotas av utestängning, till exempel flyktingar, migranter, romer och andra etniska och religiösa minoriteter. Europaparlamentet påpekar att de icke-kommersiella medierna är en av de befintliga metoderna för att integrera invandrare och hjälpa missgynnade personer i samhället att delta aktivt genom att medverka i debatter som är viktiga för dem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar också att icke-kommersiella medier främjar den interkulturella dialogen genom att upplysa allmänheten, motarbeta negativa stereotyper och korrigera de åsikter som massmedierna förmedlar av sociala grupper som hotas av utestängning, till exempel flyktingar, migranter, romer och andra etniska och religiösa minoriteter. Europaparlamentet påpekar att de icke-kommersiella medierna är en av de befintliga metoderna för att integrera invandrare och hjälpa missgynnade personer i samhället att delta aktivt genom att medverka i debatter som är viktiga för dem.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier kan spela en viktig roll i utbildningsprogram som involverar externa organisationer, bland annat universitet, och outbildade medlemmar av lokalsamfundet, som ett värdefullt nav för arbetslivserfarenhet. Parlamentet påpekar att utbildningen av människor i digital teknik, webbteknik och redaktionellt arbete ger dem användbara och överförbara kunskaper. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier kan spela en viktig roll i utbildningsprogram som involverar externa organisationer, bland annat universitet, och outbildade medlemmar av lokalsamfundet, som ett värdefullt nav för arbetslivserfarenhet. Parlamentet påpekar att utbildningen av människor i digital teknik, webbteknik och redaktionellt arbete ger dem användbara och överförbara kunskaper.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att icke-kommersiella medier fungerar som katalysatorer för den lokala kreativiteten, genom att erbjuda konstnärer och kreativa entreprenörer en offentlig plattform för nya idéer och koncept. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att icke-kommersiella medier fungerar som katalysatorer för den lokala kreativiteten, genom att erbjuda konstnärer och kreativa entreprenörer en offentlig plattform för nya idéer och koncept.

| 6. | Europaparlamentet anser att icke-kommersiella medier bidrar till målsättningen att höja medborgarnas mediekunskaper genom att de direkt deltar i utvecklingen och sändningen av innehåll och parlamentet uppmuntrar lokala skolbaserade kanaler att utveckla en medborgerlig attityd hos ungdomar, öka mediekunskapen samt bygga upp en rad färdigheter som också skulle kunna utnyttjas för att göra lokalsamfundet delaktigt i medierna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att icke-kommersiella medier bidrar till målsättningen att höja medborgarnas mediekunskaper genom att de direkt deltar i utvecklingen och sändningen av innehåll och parlamentet uppmuntrar lokala skolbaserade kanaler att utveckla en medborgerlig attityd hos ungdomar, öka mediekunskapen samt bygga upp en rad färdigheter som också skulle kunna utnyttjas för att göra lokalsamfundet delaktigt i medierna.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier bidrar till att stärka mediernas mångfald genom att tillhandahålla nya infallsvinklar på frågor som är centrala på lokal nivå. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier bidrar till att stärka mediernas mångfald genom att tillhandahålla nya infallsvinklar på frågor som är centrala på lokal nivå.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier kan utgöra den enda källan för lokala nyheter och information liksom lokalsamfundens enda röst eftersom allmänna och kommersiella medier har dragit sig tillbaka från eller inte finns i vissa områden, bland annat i avlägset belägna områden, och att kommersiella medier har en tendens att dra ner på det lokala innehållet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier kan utgöra den enda källan för lokala nyheter och information liksom lokalsamfundens enda röst eftersom allmänna och kommersiella medier har dragit sig tillbaka från eller inte finns i vissa områden, bland annat i avlägset belägna områden, och att kommersiella medier har en tendens att dra ner på det lokala innehållet.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att icke-kommersiella medier kan öka medborgarnas kunskaper om de allmänna tjänster som finns och kan bidra till att få medborgarna att delta i den allmänna debatten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att icke-kommersiella medier kan öka medborgarnas kunskaper om de allmänna tjänster som finns och kan bidra till att få medborgarna att delta i den allmänna debatten.

| 10. | Europaparlamentet anser att icke-kommersiella medier kan vara ett effektivt sätt att föra unionen närmare sina medborgare genom att vända sig till specifika målgrupper och rekommenderar att medlemsstaterna samarbetar mer aktivt med de icke-kommersiella lokala medierna, i syfte att fördjupa dialogen med medborgare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att icke-kommersiella medier kan vara ett effektivt sätt att föra unionen närmare sina medborgare genom att vända sig till specifika målgrupper och rekommenderar att medlemsstaterna samarbetar mer aktivt med de icke-kommersiella lokala medierna, i syfte att fördjupa dialogen med medborgare.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att god kvalitet hos icke-kommersiella medier är avgörande för att sektorn ska kunna utnyttja sin potential, och betonar att en sådan kvalitet inte kan uppnås utan lämpliga finansiella resurser. Parlamentet konstaterar att de icke-kommersiella mediernas ekonomiska resurser varierar mycket, men i allmänhet är de ganska begränsade och medger att ytterligare finansiering och digital anpassning skulle skapa förutsättningar för lokalsamfundens mediesektor att flytta fram sin innovativa profil och tillhandahålla nya och nödvändiga tjänster som ger det befintliga analoga utbudet ett mervärde. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att god kvalitet hos icke-kommersiella medier är avgörande för att sektorn ska kunna utnyttja sin potential, och betonar att en sådan kvalitet inte kan uppnås utan lämpliga finansiella resurser. Parlamentet konstaterar att de icke-kommersiella mediernas ekonomiska resurser varierar mycket, men i allmänhet är de ganska begränsade och medger att ytterligare finansiering och digital anpassning skulle skapa förutsättningar för lokalsamfundens mediesektor att flytta fram sin innovativa profil och tillhandahålla nya och nödvändiga tjänster som ger det befintliga analoga utbudet ett mervärde.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att sektorn saknar det stöd som krävs för att kunna förbättra sin närvaro vid och sin kontakt med EU och beslutsfattare på nationell nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att sektorn saknar det stöd som krävs för att kunna förbättra sin närvaro vid och sin kontakt med EU och beslutsfattare på nationell nivå.

| 13. | Europaparlamentet betonar att icke-kommersiella medier måste vara politiskt oberoende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att icke-kommersiella medier måste vara politiskt oberoende.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till innehållet i resolutionen genom att definiera icke-kommersiella medier som:






  a) | De är ideella och oberoende, och deras verksamhet bygger på allmänna intressen och det civila samhällets intressen, genom att de tjänar tydligt definierade mål som alltid inkluderar en samhällsvinst och bidrar till interkulturell dialog. |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till innehållet i resolutionen genom att definiera icke-kommersiella medier som:

a)

De är ideella och oberoende, och deras verksamhet bygger på allmänna intressen och det civila samhällets intressen, genom att de tjänar tydligt definierade mål som alltid inkluderar en samhällsvinst och bidrar till interkulturell dialog.

| b) | De är ansvarsskyldiga gentemot det lokalsamfund de företräder. Det åligger dem att underrätta respektive lokalsamfund om sin verksamhet och sina beslut, att rättfärdiga sina åtgärder inför den och att bli föremål för dess straffåtgärder om de missköter sig, så att tjänsten förblir kontrollerad av lokalsamfundets intressen och utvecklingen av toppstyrda nätverk motverkas. |
| --- | --- |

b)

De är ansvarsskyldiga gentemot det lokalsamfund de företräder. Det åligger dem att underrätta respektive lokalsamfund om sin verksamhet och sina beslut, att rättfärdiga sina åtgärder inför den och att bli föremål för dess straffåtgärder om de missköter sig, så att tjänsten förblir kontrollerad av lokalsamfundets intressen och utvecklingen av toppstyrda nätverk motverkas.

| c) | Lokalsamfundets medlemmar kan fritt medverka till att skapa de icke-kommersiella mediernas innehåll, och de kan delta i alla delar av verksamheten och ledningen, trots att de som har ansvar för det redaktionella innehållet måste ha yrkesställning. |
| --- | --- |

c)

Lokalsamfundets medlemmar kan fritt medverka till att skapa de icke-kommersiella mediernas innehåll, och de kan delta i alla delar av verksamheten och ledningen, trots att de som har ansvar för det redaktionella innehållet måste ha yrkesställning.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att, på de områden där ett sådant erkännande fortfarande saknas, rättsligt erkänna de icke-kommersiella medierna som en särskild grupp jämte kommersiella och allmänna medier, utan att detta påverkar traditionella medier negativt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att, på de områden där ett sådant erkännande fortfarande saknas, rättsligt erkänna de icke-kommersiella medierna som en särskild grupp jämte kommersiella och allmänna medier, utan att detta påverkar traditionella medier negativt.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, då den tar fram indikatorer för mediepluralism i medlemsstaterna, i de icke-kommersiella lokala medierna se en alternativ, gräsrotsdriven lösning för att öka mediernas mångfald. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, då den tar fram indikatorer för mediepluralism i medlemsstaterna, i de icke-kommersiella lokala medierna se en alternativ, gräsrotsdriven lösning för att öka mediernas mångfald.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja mediernas mångfald genom att mer aktivt stödja de icke-kommersiella medierna, på villkor att stödet inte påverkar de allmänna medierna negativt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja mediernas mångfald genom att mer aktivt stödja de icke-kommersiella medierna, på villkor att stödet inte påverkar de allmänna medierna negativt.

| 18. | Europaparlamentet framhåller den roll som lokala, regionala och nationella myndigheter kan spela för att stödja och främja icke-kommersiella medier genom lämplig infrastruktur i kombination med stöd inom ramen för de program som uppmuntrar utbyte av bästa metoder, till exempel gemenskapens program ”Regioner för ekonomisk förändring” (f.d. Interreg). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller den roll som lokala, regionala och nationella myndigheter kan spela för att stödja och främja icke-kommersiella medier genom lämplig infrastruktur i kombination med stöd inom ramen för de program som uppmuntrar utbyte av bästa metoder, till exempel gemenskapens program ”Regioner för ekonomisk förändring” (f.d. Interreg).

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra tv- och radiofrekvensspektrumet tillgängligt, både det analoga och det digitala, med tanke på att de icke-kommersiella mediernas tjänst inte ska bedömas utifrån alternativkostnader eller berättigandet av kostnaden för spektrumtilldelningen, utan snarare med hänsyn till dess samhällsvärde. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra tv- och radiofrekvensspektrumet tillgängligt, både det analoga och det digitala, med tanke på att de icke-kommersiella mediernas tjänst inte ska bedömas utifrån alternativkostnader eller berättigandet av kostnaden för spektrumtilldelningen, utan snarare med hänsyn till dess samhällsvärde.

| 20. | Europaparlamentet noterar att bara en liten del av sektorn har den kunskap och erfarenhet som krävs för att kunna ansöka om och dra nytta av EU-stöd. Samtidigt är de personer som fattar beslut om stödet inte medvetna om potentialen hos de icke-kommersiella medierna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att bara en liten del av sektorn har den kunskap och erfarenhet som krävs för att kunna ansöka om och dra nytta av EU-stöd. Samtidigt är de personer som fattar beslut om stödet inte medvetna om potentialen hos de icke-kommersiella medierna.

| 21. | Europaparlamentet erkänner att sektorn i högre grad skulle kunna utnyttja gemenskapens stödprogram, i den mån de bidrar till de icke-kommersiella mediernas mål, genom ett antal specifika program såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden samt möjligheten för journalister att utbilda och vidareutbilda sig genom Programmet för livslångt lärande. Parlamentet understryker emellertid att finansieringen i första hand måste komma från nationella, lokala och/eller andra källor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erkänner att sektorn i högre grad skulle kunna utnyttja gemenskapens stödprogram, i den mån de bidrar till de icke-kommersiella mediernas mål, genom ett antal specifika program såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden samt möjligheten för journalister att utbilda och vidareutbilda sig genom Programmet för livslångt lärande. Parlamentet understryker emellertid att finansieringen i första hand måste komma från nationella, lokala och/eller andra källor.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar icke-kommersiella medier att inrätta en europeisk Internetplattform för att till sektorn sprida användbar och relevant information, underlätta arbete i nätverk och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar icke-kommersiella medier att inrätta en europeisk Internetplattform för att till sektorn sprida användbar och relevant information, underlätta arbete i nätverk och utbyte av bästa praxis.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 340, 10.11.1997, s. 109.

(2)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

(3)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

(6)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(7)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

(8)  EGT C 249, 25.9.1995, s. 219.

(9)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1026.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/79

---

Torsdag 25 september 2008Område med frihet, säkerhet och rättvisa 2007

P6_TA(2008)0458

Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om den årliga debatten om de framsteg som har gjorts under 2007 på området med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget)

2010/C 8 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 2, 6 och 39 i EU-fördraget och artiklarna 13, 17–22, 61–69, 255 och 286 i EG-fördraget, vilka utgör den huvudsakliga rättsliga grunden för EU:s och gemenskapens utveckling som ett område av frihet, säkerhet och rättvisa,

med beaktande av de muntliga frågorna B6-0006/2008 och B6-0007/2008,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Medlemsstaterna har huvudansvaret för att garantera medborgarna frihet, säkerhet och rättvisa. Sedan Maastrichtfördraget trädde i kraft och i ännu större utsträckning sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft, ska EU emellertid bidra till dessa mål, med beaktande av EU-medborgarnas förväntningar när det gäller skyddet för grundläggande rättigheter och tillämpningen inom unionen av rättsstatsprincipen och principen om lojalt och effektivt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaterna har huvudansvaret för att garantera medborgarna frihet, säkerhet och rättvisa. Sedan Maastrichtfördraget trädde i kraft och i ännu större utsträckning sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft, ska EU emellertid bidra till dessa mål, med beaktande av EU-medborgarnas förväntningar när det gäller skyddet för grundläggande rättigheter och tillämpningen inom unionen av rättsstatsprincipen och principen om lojalt och effektivt samarbete mellan medlemsstaterna.

| B. | Ratificeringen av Lissabonfördraget är en viktig och brådskande förutsättning för att EU ska kunna bli ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, eftersom det innehåller grundläggande förbättringar när det gäller legitimiteten och effektiviteten i EU:s agerande. |
| --- | --- |

B.

Ratificeringen av Lissabonfördraget är en viktig och brådskande förutsättning för att EU ska kunna bli ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, eftersom det innehåller grundläggande förbättringar när det gäller legitimiteten och effektiviteten i EU:s agerande.

| C. | I de kommentarer som gjordes både vid det förberedande mötet den 26 november 2007 med de nationella parlamenten och under den senaste debatten vid plenarsammanträdet den 31 januari 2008 framhölls vikten av ett grundligt förberedelsearbete inför övergången till de nya rättsliga ramar som kommer att bli resultatet av ratificeringen av Lissabonfördraget som undertecknades den 13 december 2007, vilket ändrar EU-fördraget och upprättar ett fördrag om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

C.

I de kommentarer som gjordes både vid det förberedande mötet den 26 november 2007 med de nationella parlamenten och under den senaste debatten vid plenarsammanträdet den 31 januari 2008 framhölls vikten av ett grundligt förberedelsearbete inför övergången till de nya rättsliga ramar som kommer att bli resultatet av ratificeringen av Lissabonfördraget som undertecknades den 13 december 2007, vilket ändrar EU-fördraget och upprättar ett fördrag om Europeiska unionens funktionssätt.

| D. | Det står dock klart att upprättandet av ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa långt i från är klart och att stora svårigheter och hinder återstår, vilket bekräftas i kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 med titeln ”Rapport om genomförandet Haag-programmet 2007” (KOM(2008)0373). |
| --- | --- |

D.

Det står dock klart att upprättandet av ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa långt i från är klart och att stora svårigheter och hinder återstår, vilket bekräftas i kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 med titeln ”Rapport om genomförandet Haag-programmet 2007” (KOM(2008)0373).

| E. | I denna rapport framhölls, och trots att ett antal viktiga åtgärder har beslutats, att det program som upprättades av Europeiska rådet i Haag 2004 ligger långt efter i planeringen. Följande är särskilt allvarligt:






  — | Det saknas fortfarande ömsesidig tillit, och framför allt solidaritet mellan medlemsstaterna, särskilt när det gäller åtgärder rörande laglig och olaglig invandring och rättsligt och polisiärt samarbete i brottmålsärenden. |
| --- | --- | --- |

E.

I denna rapport framhölls, och trots att ett antal viktiga åtgärder har beslutats, att det program som upprättades av Europeiska rådet i Haag 2004 ligger långt efter i planeringen. Följande är särskilt allvarligt:

—

Det saknas fortfarande ömsesidig tillit, och framför allt solidaritet mellan medlemsstaterna, särskilt när det gäller åtgärder rörande laglig och olaglig invandring och rättsligt och polisiärt samarbete i brottmålsärenden.

| — | Dessa problem påverkar även övergångsfasen för de få åtgärder som beslutats eftersom ”det är tydligt att alltför lite åstadkommits på följande områden: viseringspolitik, utbyte av information mellan brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, förebyggande och bekämpning av organiserad brottlighet, hantering av kriser inom Europeiska unionen, polis- och tullsamarbete samt straffrättsligt samarbete”. |
| --- | --- |

—

Dessa problem påverkar även övergångsfasen för de få åtgärder som beslutats eftersom ”det är tydligt att alltför lite åstadkommits på följande områden: viseringspolitik, utbyte av information mellan brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, förebyggande och bekämpning av organiserad brottlighet, hantering av kriser inom Europeiska unionen, polis- och tullsamarbete samt straffrättsligt samarbete”.

| F. | Medlemsstaterna nämner själva dessa problem inom ramen för sitt förberedande arbete för de framtida programmet på området med frihet, säkerhet och rättvisa för perioden 2010-2014, där man konstaterar att det nuvarande regelverket på området för EU:s inrikespolitik, som utvecklats steg för steg, av nödvändighet är ostrukturerad och därför svår att förklara för EU-medborgarna. Ibland är detta svårt att förstå till och med för fackmän och vissa av dessa instrument lappar över varandra och den rättsliga grunden för vissa åtgärder kan finnas i olika rättsakter. Det blir allt svårare och tidskrävande att övervaka att genomförandet av EG-direktiv görs på ett riktigt sätt i alla 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna nämner själva dessa problem inom ramen för sitt förberedande arbete för de framtida programmet på området med frihet, säkerhet och rättvisa för perioden 2010-2014, där man konstaterar att det nuvarande regelverket på området för EU:s inrikespolitik, som utvecklats steg för steg, av nödvändighet är ostrukturerad och därför svår att förklara för EU-medborgarna. Ibland är detta svårt att förstå till och med för fackmän och vissa av dessa instrument lappar över varandra och den rättsliga grunden för vissa åtgärder kan finnas i olika rättsakter. Det blir allt svårare och tidskrävande att övervaka att genomförandet av EG-direktiv görs på ett riktigt sätt i alla 27 medlemsstater.

| G. | Parlamentet är emellertid i likhet med rådet övertygat om att Europeiska unionen inte har något annat val än att insistera på att området med frihet, säkerhet och rättvisa genomförs, något som rör vid kärnan av den nationella konstitutionella ordningen, och att medlemsstaterna har ett särskilt intresse av att upprätthålla en dialog med varandra i lika stor utsträckning som med EU:s institutioner. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet är emellertid i likhet med rådet övertygat om att Europeiska unionen inte har något annat val än att insistera på att området med frihet, säkerhet och rättvisa genomförs, något som rör vid kärnan av den nationella konstitutionella ordningen, och att medlemsstaterna har ett särskilt intresse av att upprätthålla en dialog med varandra i lika stor utsträckning som med EU:s institutioner.

| H. | Under denna övergångsfas på vägen mot ett slutförande av ratificeringen av Lissabonfördraget är det nödvändigt att före 2009 års utgång besluta om vissa övergripande åtgärder som samtidigt som de är inspirerade av Lissabonfördraget ända går att besluta inom ramen för de nuvarande fördragen, helt i enlighet med artikel 18 i Wienkonventionen om traktaträtt, och som skulle kunna minska de negativa effekterna av de problem som nämns ovan. De skulle kunna omfatta åtgärder för att:






  — | ta hänsyn till institutionernas förfaranden, uppbyggnad och beslut, och principerna och målen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som tillkännagavs i Strasbourg den 12 december 2007 (1), |
| --- | --- | --- |

H.

Under denna övergångsfas på vägen mot ett slutförande av ratificeringen av Lissabonfördraget är det nödvändigt att före 2009 års utgång besluta om vissa övergripande åtgärder som samtidigt som de är inspirerade av Lissabonfördraget ända går att besluta inom ramen för de nuvarande fördragen, helt i enlighet med artikel 18 i Wienkonventionen om traktaträtt, och som skulle kunna minska de negativa effekterna av de problem som nämns ovan. De skulle kunna omfatta åtgärder för att:

—

ta hänsyn till institutionernas förfaranden, uppbyggnad och beslut, och principerna och målen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som tillkännagavs i Strasbourg den 12 december 2007 (1),

| — | främja öppenhet vid beslutsfattande på unions- och nationell nivå, i synnerhet i samband med området med frihet, säkerhet och rättvisa, i enlighet med den senaste domen från EG-domstolen om insyn in lagstiftningsarbetet (Turco-målet) (2), |
| --- | --- |

—

främja öppenhet vid beslutsfattande på unions- och nationell nivå, i synnerhet i samband med området med frihet, säkerhet och rättvisa, i enlighet med den senaste domen från EG-domstolen om insyn in lagstiftningsarbetet (Turco-målet) (2),

| — | på ett effektivt sätt göra de nationella parlamenten delaktiga i upprättandet och genomförandet av området med säkerhet, frihet och rättvisa, även när det gäller bedömningen av dessa åtgärder i de övriga medlemsstaterna och av EU-organ. |
| --- | --- |

—

på ett effektivt sätt göra de nationella parlamenten delaktiga i upprättandet och genomförandet av området med säkerhet, frihet och rättvisa, även när det gäller bedömningen av dessa åtgärder i de övriga medlemsstaterna och av EU-organ.

| — | säkerställa respekten för gemenskapsrättens företräde över EU-lag (artikel 47 i EU-fördraget) vid ingående av internationella avtal, särskilt i fall av sanktioner som drabbar tredjelandsmedborgare eller när EU-medborgare riskerar att komma att diskrimineras (undantag från krav på visum); Europaparlamentet bör alltid vara delaktigt när EU ingår internationella avtal om rättsligt och polisiärt samarbete i brottmålsärenden, |
| --- | --- |

—

säkerställa respekten för gemenskapsrättens företräde över EU-lag (artikel 47 i EU-fördraget) vid ingående av internationella avtal, särskilt i fall av sanktioner som drabbar tredjelandsmedborgare eller när EU-medborgare riskerar att komma att diskrimineras (undantag från krav på visum); Europaparlamentet bör alltid vara delaktigt när EU ingår internationella avtal om rättsligt och polisiärt samarbete i brottmålsärenden,

| — | stärka lojalt samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna när det gäller att genomföra politik och åtgärder som vidtas av EU genom att stärka och demokratisera de mekanismer för ömsesidig bedömning som redan finns i Schengensamarbetet och i bekämpandet av terrorism, |
| --- | --- |

—

stärka lojalt samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna när det gäller att genomföra politik och åtgärder som vidtas av EU genom att stärka och demokratisera de mekanismer för ömsesidig bedömning som redan finns i Schengensamarbetet och i bekämpandet av terrorism,

| — | införa förstärkt samarbete inom ramen för den första pelaren när det är omöjligt att uppnå den enhällighet som krävs (se debatten beträffande kommissionens förslag av den 17 juli 2006 till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsmål (KOM(2006)0399)), |
| --- | --- |

—

införa förstärkt samarbete inom ramen för den första pelaren när det är omöjligt att uppnå den enhällighet som krävs (se debatten beträffande kommissionens förslag av den 17 juli 2006 till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsmål (KOM(2006)0399)),

| — | gå bortom de än så länge nykläckta och osäkra initiativ som tas fram av organ som inrättats av Europeiska unionen och samarbete med nationella myndigheter. |
| --- | --- |

—

gå bortom de än så länge nykläckta och osäkra initiativ som tas fram av organ som inrättats av Europeiska unionen och samarbete med nationella myndigheter.

| — | inrätta en verklig kommunikationsstrategi som hjälper unionsmedborgarna att bli bättre informerade om vilka initiativ som lagts fram på unions- och nationell nivå och bli mer bekanta med vilka unions- och nationella myndigheter som de kan kontakta utan att det påverkar rättsliga förfaranden när det gäller aspekter som kan komma att påverka medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

inrätta en verklig kommunikationsstrategi som hjälper unionsmedborgarna att bli bättre informerade om vilka initiativ som lagts fram på unions- och nationell nivå och bli mer bekanta med vilka unions- och nationella myndigheter som de kan kontakta utan att det påverkar rättsliga förfaranden när det gäller aspekter som kan komma att påverka medborgarnas grundläggande rättigheter.

| I. | Under denna övergångsperiod är det väldigt viktigt att man i unionsmedborgarnas intresse beaktar de förbättringar som Lissabonfördraget kommer att medföra när det gäller:






  — | skyddet av grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,. |
| --- | --- | --- |

I.

Under denna övergångsperiod är det väldigt viktigt att man i unionsmedborgarnas intresse beaktar de förbättringar som Lissabonfördraget kommer att medföra när det gäller:

—

skyddet av grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,.

| — | den rättsliga prövning som utövas av EG-domstolen, inklusive lagstiftning om polisiär och rättslig kontroll. |
| --- | --- |

—

den rättsliga prövning som utövas av EG-domstolen, inklusive lagstiftning om polisiär och rättslig kontroll.

| — | parlamentets demokratiska kontroll genom utvidgningen av medbeslutandeförfarandet och genom medverkan av nationella parlament i unionens lagstiftningsprocess och bedömningen av dess effekter, även när det gäller åtgärder som är kopplade till området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

—

parlamentets demokratiska kontroll genom utvidgningen av medbeslutandeförfarandet och genom medverkan av nationella parlament i unionens lagstiftningsprocess och bedömningen av dess effekter, även när det gäller åtgärder som är kopplade till området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| J. | Unionsmedborgarnas möjligheter att överklaga åtgärder på området med frihet, säkerhet och rättvisa inom ramen för de nuvarande fördragen är fortfarande mer begränsade än på andra EU-områden. EG-domstolens befogenheter är begränsade, särskilt på området för rättsligt och polisiärt samarbete i brottmålsärenden och vissa medlemsstater begränsar dessutom fortfarande dialogen mellan EG:s domstolar och nationella domstolar på detta område. Rådet bör skjuta upp beslut om åtgärder som kan påverka de grundläggande rättigheterna tills Lissabonfördraget har ratificerats. |
| --- | --- |

J.

Unionsmedborgarnas möjligheter att överklaga åtgärder på området med frihet, säkerhet och rättvisa inom ramen för de nuvarande fördragen är fortfarande mer begränsade än på andra EU-områden. EG-domstolens befogenheter är begränsade, särskilt på området för rättsligt och polisiärt samarbete i brottmålsärenden och vissa medlemsstater begränsar dessutom fortfarande dialogen mellan EG:s domstolar och nationella domstolar på detta område. Rådet bör skjuta upp beslut om åtgärder som kan påverka de grundläggande rättigheterna tills Lissabonfördraget har ratificerats.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet, rådet och kommissionen att






  a) | redan nu inleda arbetet med att fastställa prioriteringarna för nästa fleråriga program för området med frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2010–2014 på grundval av ett ambitiöst och enhetligt förhållningssätt som går utöver de gängse tänkesätten på ministerierna och grundar sig på de målsättningar och principer som fastslås i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet, rådet och kommissionen att

a)

redan nu inleda arbetet med att fastställa prioriteringarna för nästa fleråriga program för området med frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2010–2014 på grundval av ett ambitiöst och enhetligt förhållningssätt som går utöver de gängse tänkesätten på ministerierna och grundar sig på de målsättningar och principer som fastslås i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| b) | ansluta sig till Europaparlamentet i dialogen med de nationella parlamenten om vilka prioriteringar som ska ställas upp för perioden 2010–2014, med beaktande av de problem som uppstått vid genomförandet av Tammerfors- och Haag-programmen samt det arbete som rådet inlett och Europeiska rådets första indikationer om strategin när det gäller invandring, asyl och integration, i syfte att slutföra denna första etapp av dialogen under Europaparlamentets årliga debatt om de framsteg som gjorts 2008 på området med frihet, säkerhet och rättvisa och med målsättningen att ett meddelande från kommissionen senare kommer att publiceras. Därefter ska det nyvalda Europaparlamentet och Europeiska rådet fastställa det definitiva programmet vid en lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

b)

ansluta sig till Europaparlamentet i dialogen med de nationella parlamenten om vilka prioriteringar som ska ställas upp för perioden 2010–2014, med beaktande av de problem som uppstått vid genomförandet av Tammerfors- och Haag-programmen samt det arbete som rådet inlett och Europeiska rådets första indikationer om strategin när det gäller invandring, asyl och integration, i syfte att slutföra denna första etapp av dialogen under Europaparlamentets årliga debatt om de framsteg som gjorts 2008 på området med frihet, säkerhet och rättvisa och med målsättningen att ett meddelande från kommissionen senare kommer att publiceras. Därefter ska det nyvalda Europaparlamentet och Europeiska rådet fastställa det definitiva programmet vid en lämplig tidpunkt.

| c) | komma överens med Europaparlamentet om en lista över texter eller förslag som med prioritet skulle kunna eller bör antas före Lissabonfördragets ikraftträdande och, under alla omständigheter, före utgången av denna valperiod, |
| --- | --- |

c)

komma överens med Europaparlamentet om en lista över texter eller förslag som med prioritet skulle kunna eller bör antas före Lissabonfördragets ikraftträdande och, under alla omständigheter, före utgången av denna valperiod,

| d) | driva förhandlingarna om förslag om polisiärt och rättsligt samarbete (som kommer att omfattas av medbeslutande) framåt genom att försöka uppnå en politisk överenskommelse med Europaparlamentet, och när denna överenskommelse väl uppnåtts:






  — | bör antingen det formella antagandet skjutas upp till efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, eller |
| --- | --- | --- |

d)

driva förhandlingarna om förslag om polisiärt och rättsligt samarbete (som kommer att omfattas av medbeslutande) framåt genom att försöka uppnå en politisk överenskommelse med Europaparlamentet, och när denna överenskommelse väl uppnåtts:

—

bör antingen det formella antagandet skjutas upp till efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, eller

| — | så antar rådet beslutet eller rambesluten i fråga i enlighet med EU-fördraget i dess nuvarande lydelse men accepterar att sedan ”återanta” dem i enlighet med EU-fördraget i dess ändrade lydelse enligt Lissabonfördraget, vilket skulle göra det möjligt för EG-domstolen att utöva full rättslig kontroll. I de fall en politisk överenskommelse redan har nåtts skulle Europaparlamentet kunna gå med på att inte inleda nya förhandlingar om innehållet, som i fallet med antagandet av officiella kodifieringar (3). |
| --- | --- |

—

så antar rådet beslutet eller rambesluten i fråga i enlighet med EU-fördraget i dess nuvarande lydelse men accepterar att sedan ”återanta” dem i enlighet med EU-fördraget i dess ändrade lydelse enligt Lissabonfördraget, vilket skulle göra det möjligt för EG-domstolen att utöva full rättslig kontroll. I de fall en politisk överenskommelse redan har nåtts skulle Europaparlamentet kunna gå med på att inte inleda nya förhandlingar om innehållet, som i fallet med antagandet av officiella kodifieringar (3).

| 2. | Europaparlamentet föreslår följande prioriteringar på de områden som omfattas eller kommer att omfattas av medbeslutande/samtycke under övergångsperioden:


  I fråga om grundläggande rättigheter och medborgarskap








  — | fastställande av mer insynsvänliga kriterier på unionsnivå, särskilt i fall då unionens åtgärder kan komma att begränsa det grundlagsskydd som finns i medlemsstaterna (artikel 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8 i den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och översyn av de unionsåtgärder som EG-domstolen förkastat (se mål T-228/02, Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran mot rådet, T-47/03, Sison mot rådet, T-253/04, KONGRA-GEL m.fl. mot rådet, T-229/02, PKK mot rådet om svartlistning), |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet föreslår följande prioriteringar på de områden som omfattas eller kommer att omfattas av medbeslutande/samtycke under övergångsperioden:

I fråga om grundläggande rättigheter och medborgarskap

—

fastställande av mer insynsvänliga kriterier på unionsnivå, särskilt i fall då unionens åtgärder kan komma att begränsa det grundlagsskydd som finns i medlemsstaterna (artikel 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 8 i den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och översyn av de unionsåtgärder som EG-domstolen förkastat (se mål T-228/02, Organisation des Modjahedines du peuple d'Iran mot rådet, T-47/03, Sison mot rådet, T-253/04, KONGRA-GEL m.fl. mot rådet, T-229/02, PKK mot rådet om svartlistning),

| — | systematiskt beaktande av hur gemenskapslagstiftningen och de nationella genomförandeåtgärderna, särskilt i fråga om terrorismbekämpning, inverkar på de grundläggande rättigheterna, med beaktande av de svar beträffande dessa frågor som medlemsstaterna nyligen översänt till kommissionen, |
| --- | --- |

—

systematiskt beaktande av hur gemenskapslagstiftningen och de nationella genomförandeåtgärderna, särskilt i fråga om terrorismbekämpning, inverkar på de grundläggande rättigheterna, med beaktande av de svar beträffande dessa frågor som medlemsstaterna nyligen översänt till kommissionen,

| — | inledande av förberedande dialoger kring förhandlingsmandatet för EU:s anslutning till den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artikel 6.2 i EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

inledande av förberedande dialoger kring förhandlingsmandatet för EU:s anslutning till den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artikel 6.2 i EU-fördraget),

| — | översyn av verksamhetsprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter med beaktande av de prioriteringar som institutionerna, i synnerhet Europaparlamentet, angett när det gäller rättsligt och polisiärt samarbete och respekten för EU:s principer (artikel 7 i EU-fördraget) (se den interinstitutionella förklaring som antogs i samband med antagandet av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (4)), |
| --- | --- |

—

översyn av verksamhetsprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter med beaktande av de prioriteringar som institutionerna, i synnerhet Europaparlamentet, angett när det gäller rättsligt och polisiärt samarbete och respekten för EU:s principer (artikel 7 i EU-fördraget) (se den interinstitutionella förklaring som antogs i samband med antagandet av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (4)),

| — | framläggande av ett lagförslag om att begränsa direkt och indirekt diskriminering i fråga om unionsmedborgarnas rörlighet, tillgång till domstolsprövning i ett annat land än ursprungslandet samt konsulärt och diplomatiskt skydd i tredjeländer (artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), |
| --- | --- |

—

framläggande av ett lagförslag om att begränsa direkt och indirekt diskriminering i fråga om unionsmedborgarnas rörlighet, tillgång till domstolsprövning i ett annat land än ursprungslandet samt konsulärt och diplomatiskt skydd i tredjeländer (artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt),

| — | framläggande av ett förslag om insyn och sekretess ifråga om information och dokument som behandlas av EU-institutionerna, |
| --- | --- |

—

framläggande av ett förslag om insyn och sekretess ifråga om information och dokument som behandlas av EU-institutionerna,

| — | framläggande av ett förslag om uppgiftsskydd (inför en konsolidering av de bestämmelser som i dagsläget är uppdelade på de olika pelarna), som en reaktion på farhågorna för den snabba urholkningen av uppgiftsskyddsstandarden i Europeiska unionen, särskilt med tanke på otillräckliga standarder på transatlantiska överföringar av uppgifter. Parlamentet uppmanar med eftertryck rådet att införa rambeslutet om uppgiftsskydd i tredje pelaren i överensstämmelse med parlamentets rekommendationer, |
| --- | --- |

—

framläggande av ett förslag om uppgiftsskydd (inför en konsolidering av de bestämmelser som i dagsläget är uppdelade på de olika pelarna), som en reaktion på farhågorna för den snabba urholkningen av uppgiftsskyddsstandarden i Europeiska unionen, särskilt med tanke på otillräckliga standarder på transatlantiska överföringar av uppgifter. Parlamentet uppmanar med eftertryck rådet att införa rambeslutet om uppgiftsskydd i tredje pelaren i överensstämmelse med parlamentets rekommendationer,

| — | stärkande av de interna strukturerna inom EU-institutionerna, särskilt inom rådet, som ansvarar för skyddet av de grundläggande rättigheterna (omvandling av rådets tillfälliga arbetsgrupp för grundläggande rättigheter och medborgarskap till en permanent arbetsgrupp, i enlighet med det slovenska ordförandeskapets förslag), |
| --- | --- |

—

stärkande av de interna strukturerna inom EU-institutionerna, särskilt inom rådet, som ansvarar för skyddet av de grundläggande rättigheterna (omvandling av rådets tillfälliga arbetsgrupp för grundläggande rättigheter och medborgarskap till en permanent arbetsgrupp, i enlighet med det slovenska ordförandeskapets förslag),

| — | stärkande genom administrativt samarbete (artikel 66 i EG-fördraget) av dialogen mellan medlemsstaterna, de ömsesidiga kunskaperna om varandras rättssystem och inledandet av dialogen för att involvera de nationella parlamenten och Europaparlamentet, särskilt när det uppstår problem kring genomförandet av europeiska strategier och åtgärder som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa, |
| --- | --- |

—

stärkande genom administrativt samarbete (artikel 66 i EG-fördraget) av dialogen mellan medlemsstaterna, de ömsesidiga kunskaperna om varandras rättssystem och inledandet av dialogen för att involvera de nationella parlamenten och Europaparlamentet, särskilt när det uppstår problem kring genomförandet av europeiska strategier och åtgärder som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa,

I fråga om ett europeiskt rättsligt område

| — | översyn av lagförslaget om personers rättigheter vid det straffrättsliga förfarandet (artikel 69 A i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), |
| --- | --- |

—

översyn av lagförslaget om personers rättigheter vid det straffrättsliga förfarandet (artikel 69 A i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt),

| — | framläggande av ett förslag om rättigheterna för brottsoffer och offer för terrorism (artikel 69 A i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), |
| --- | --- |

—

framläggande av ett förslag om rättigheterna för brottsoffer och offer för terrorism (artikel 69 A i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt),

| — | stärkt ömsesidigt erkännande av såväl åtgärder som vidtas ”in absentia” som bevisåtgärder (artikel 69 A i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), |
| --- | --- |

—

stärkt ömsesidigt erkännande av såväl åtgärder som vidtas ”in absentia” som bevisåtgärder (artikel 69 A i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt),

| — | samkörning av kriminalregister, |
| --- | --- |

—

samkörning av kriminalregister,

| — | översyn av statusen för Europol, Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket mot bakgrund av den nya rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

översyn av statusen för Europol, Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket mot bakgrund av den nya rättsliga grunden,

I fråga om gränsskydd

| — | vidtagande av lämpliga åtgärder för att säkerställa att andra generationens informationssystem för Schengen (SIS II) träder i kraft till fullo, liksom besluten kopplade till Prümfördraget (5), |
| --- | --- |

—

vidtagande av lämpliga åtgärder för att säkerställa att andra generationens informationssystem för Schengen (SIS II) träder i kraft till fullo, liksom besluten kopplade till Prümfördraget (5),

| — | förstärkning av Frontex och konsekvensbedömning av kommissionens nya förslag om gränsskydd, |
| --- | --- |

—

förstärkning av Frontex och konsekvensbedömning av kommissionens nya förslag om gränsskydd,

| — | stärkande av informationen från Frontex om de avtal som undertecknats av byrån med tredjeländer och om utvärderingsrapporterna om gemensamma insatser, samtidigt som man ser till att gränskontrollerna genomförs med respekt för de mänskliga rättigheterna; ändring av byråns mandat så att det även omfattar sjöräddningsuppdrag, |
| --- | --- |

—

stärkande av informationen från Frontex om de avtal som undertecknats av byrån med tredjeländer och om utvärderingsrapporterna om gemensamma insatser, samtidigt som man ser till att gränskontrollerna genomförs med respekt för de mänskliga rättigheterna; ändring av byråns mandat så att det även omfattar sjöräddningsuppdrag,

| — | upprättande av ett strukturerat samarbete mellan Frontex och Förenta nationernas flyktingkommissarie för att förenkla de aktuella insatserna, med beaktande av skyddet av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

upprättande av ett strukturerat samarbete mellan Frontex och Förenta nationernas flyktingkommissarie för att förenkla de aktuella insatserna, med beaktande av skyddet av de mänskliga rättigheterna,

I fråga om migration och asyl

| — | snabba och ambitiösa åtgärder från kommissionen och rådet för att främja unionens framåtsyftande strategi i följande frågor






  — | legal migration: det kommande paketet om legal migration (ett enhetligt ansökningsförfarande för EU-blåkort, säsongsarbetare, förslaget om personer som tillfälligt förflyttas av sitt företag och betalda praktikanter, med flera förslag), |
| --- | --- | --- |

—

snabba och ambitiösa åtgärder från kommissionen och rådet för att främja unionens framåtsyftande strategi i följande frågor

—

legal migration: det kommande paketet om legal migration (ett enhetligt ansökningsförfarande för EU-blåkort, säsongsarbetare, förslaget om personer som tillfälligt förflyttas av sitt företag och betalda praktikanter, med flera förslag),

| — | illegal migration: förslag om bland annat påföljder och ett EU-program för vidarebosättning, |
| --- | --- |

—

illegal migration: förslag om bland annat påföljder och ett EU-program för vidarebosättning,

| — | asyl: genomförande av fas II, särskilt översynen av rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (6) och rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (7), och inrättande av en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor, |
| --- | --- |

—

asyl: genomförande av fas II, särskilt översynen av rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (6) och rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (7), och inrättande av en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor,

| — | utarbetande av en gemenskapspolitik om migration och asyl som grundar sig på att kanaler för legal migration öppnas och att gemensamma standarder för skydd av migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter i EU fastställs, |
| --- | --- |

—

utarbetande av en gemenskapspolitik om migration och asyl som grundar sig på att kanaler för legal migration öppnas och att gemensamma standarder för skydd av migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter i EU fastställs,

| — | inbegripande, i gemenskapens beslut och rambeslut, av samtliga bestämmelser som fastslås i den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1990, |
| --- | --- |

—

inbegripande, i gemenskapens beslut och rambeslut, av samtliga bestämmelser som fastslås i den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1990,

| 3. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att slutföra lagstiftningspaketet mot diskriminering och uppmanar enträget rådet att vidta åtgärder i Lissabonfördragets anda och införliva parlamentets rekommendationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att slutföra lagstiftningspaketet mot diskriminering och uppmanar enträget rådet att vidta åtgärder i Lissabonfördragets anda och införliva parlamentets rekommendationer.

| 4. | Europaparlamentet anser att de nationella parlamenten och det civila samhället från och med nu bör delta på ett strukturerat sätt i utarbetandet av dessa lagstiftningsåtgärder och i att utvärdera dessa politiska strategier i medlemsstaterna. Kommissionen och rådet uppmanas därför att tillsammans med parlamentet se över de nätverk, byråer och instrument som har till uppgift att bedöma effekterna av politiken avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa och att främja ett närmare samspel med det europeiska civila samhället. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att de nationella parlamenten och det civila samhället från och med nu bör delta på ett strukturerat sätt i utarbetandet av dessa lagstiftningsåtgärder och i att utvärdera dessa politiska strategier i medlemsstaterna. Kommissionen och rådet uppmanas därför att tillsammans med parlamentet se över de nätverk, byråer och instrument som har till uppgift att bedöma effekterna av politiken avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa och att främja ett närmare samspel med det europeiska civila samhället.

| 5. | Europaparlamentet betonar att parlamentets roll, i samband med slutande av internationella överenskommelser gällande området med frihet, säkerhet och rättvisa, kommer att erkännas av Lissabonfördraget. Parlamentet begär därför






  — | att i god tid höras om samtliga överenskommelser med tredjeländer som inte har slutförts före den 31 december 2008, |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att parlamentets roll, i samband med slutande av internationella överenskommelser gällande området med frihet, säkerhet och rättvisa, kommer att erkännas av Lissabonfördraget. Parlamentet begär därför

—

att i god tid höras om samtliga överenskommelser med tredjeländer som inte har slutförts före den 31 december 2008,

| — | att få regelbunden information om pågående förhandlingar, |
| --- | --- |

—

att få regelbunden information om pågående förhandlingar,

| — | att en debatt snarast möjligt ska hållas om området med frihet, säkerhet och rättvisas externa dimension, eftersom EU de facto håller på att skapa polisiärt och rättsligt samarbete med tredjeländer, främst Förenta staterna, genom bilaterala avtal på ett antal områden, och därigenom kringgår formella förfaranden för beslutsfattande och parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

—

att en debatt snarast möjligt ska hållas om området med frihet, säkerhet och rättvisas externa dimension, eftersom EU de facto håller på att skapa polisiärt och rättsligt samarbete med tredjeländer, främst Förenta staterna, genom bilaterala avtal på ett antal områden, och därigenom kringgår formella förfaranden för beslutsfattande och parlamentarisk kontroll.

*

* *

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt uppmana medlemsstaternas parlament att lägga fram sina kommentarer och förslag senast den 15 november 2008, i tid till den årliga debatten i december 2008 om de framsteg som gjorts 2008 på området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt uppmana medlemsstaternas parlament att lägga fram sina kommentarer och förslag senast den 15 november 2008, i tid till den årliga debatten i december 2008 om de framsteg som gjorts 2008 på området med frihet, säkerhet och rättvisa.

---

(1)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(2)  Dom av den 1 juli 2008 i de förenade målen C-39/05 P och C-52/05 P, Konungariket Sverige och Maurizio Turco mot Europeiska unionens råd.

(3)  Interinstitutionellt avtal av den 20 december 1994 – Påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter, punkt 4, EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

(4)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(5)  Avtal av den 27 maj 2005 mellan Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna och Republiken Österrike om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism, gränsöverskridande brottslighet och illegal invandring.

(6)  EUT L 326, 13.12.2005, s.13.

(7)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 2.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/85

---

Torsdag 25 september 2008Mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen

P6_TA(2008)0459

Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald iEuropeiska unionen (2007/2253(INI))

2010/C 8 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av Amsterdamfördragets protokoll om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (1) (Amsterdamfördragets protokoll),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om mångfald i media i Europeiska unionens medlemsstater (SEK(2007)0032),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (2),

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2002 om mediakoncentration (3),

med beaktande av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (Unescos konvention om kulturell mångfald) från 2005,

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om risken för kränkning av yttrande- och informationsfriheterna (artikel 11.2 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) i EU och särskilt i Italien (4),

med beaktande av kommissionens meddelande från 2001 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (5),

med beaktande av rådets resolution av den 25 januari 1999 om radio och TV i allmänhetens tjänst (6),

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation Rec(2007)3 till medlemsstaterna av den 31 januari 2007 om mediernas public service-uppdrag i informationssamhället,

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation Rec 1466(2000) av den 27 juni 2000 om utbildning inom media,

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation Rec(2007)2 av den 31 januari 2007 om pluralism inom media och mångfald i mediainnehållet,

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2007 om interoperabiliteten för digitala interaktiva televisionstjänster (7),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0303/2008), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har bekräftat sitt åtagande att försvara och främja mångfald i medierna som en viktig del i rätten till informationsfrihet och yttrandefrihet som slås fast i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa principer är grundläggande för att bevara demokratin, ett pluralistiskt samhälle och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har bekräftat sitt åtagande att försvara och främja mångfald i medierna som en viktig del i rätten till informationsfrihet och yttrandefrihet som slås fast i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa principer är grundläggande för att bevara demokratin, ett pluralistiskt samhälle och kulturell mångfald.

| B. | Europaparlamentet har upprepade gånger framfört åsikten att kommissionen bör inrätta en stabil rättslig ram, för såväl medier som informationssamhället i stort, som säkrar att mångfalden skyddas i lika hög grad i samtliga medlemsstater och som ger operatörerna möjlighet att tillvarata alla de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet har upprepade gånger framfört åsikten att kommissionen bör inrätta en stabil rättslig ram, för såväl medier som informationssamhället i stort, som säkrar att mångfalden skyddas i lika hög grad i samtliga medlemsstater och som ger operatörerna möjlighet att tillvarata alla de möjligheter som den inre marknaden erbjuder.

| C. | I sitt ovannämnda arbetsdokument understryker kommissionen att begreppet mångfald i medierna inte kan begränsas till att endast gälla frågan om koncentration av företagsägandet utan att det även bör omfatta frågor som rör radio och tv i allmänhetens tjänst (public service), politiskt inflytande, ekonomisk konkurrens, kulturell mångfald, utvecklingen av ny teknik, insyn och öppenhet samt arbetsvillkoren för journalister verksamma inom EU. |
| --- | --- |

C.

I sitt ovannämnda arbetsdokument understryker kommissionen att begreppet mångfald i medierna inte kan begränsas till att endast gälla frågan om koncentration av företagsägandet utan att det även bör omfatta frågor som rör radio och tv i allmänhetens tjänst (public service), politiskt inflytande, ekonomisk konkurrens, kulturell mångfald, utvecklingen av ny teknik, insyn och öppenhet samt arbetsvillkoren för journalister verksamma inom EU.

| D. | Public service-verksamheten måste ha de resurser och institutioner som behövs för att kunna bevara sitt oberoende i förhållande till politiska påtryckningar och marknadskrafter. |
| --- | --- |

D.

Public service-verksamheten måste ha de resurser och institutioner som behövs för att kunna bevara sitt oberoende i förhållande till politiska påtryckningar och marknadskrafter.

| E. | I dagsläget pressas public service-kanalerna att konkurrera om tittar- och lyssnarsiffror med kommersiella kanaler vars verksamhet i slutändan inte går ut på att göra kvalitetsprogram utan på att säkra en så bred publik som möjligt. Detta är omotiverat och till skada för programmens kvalitet. |
| --- | --- |

E.

I dagsläget pressas public service-kanalerna att konkurrera om tittar- och lyssnarsiffror med kommersiella kanaler vars verksamhet i slutändan inte går ut på att göra kvalitetsprogram utan på att säkra en så bred publik som möjligt. Detta är omotiverat och till skada för programmens kvalitet.

| F. | I Unescos konvention om kulturell mångfald läggs stor vikt bland annat vid skapandet av villkor som gynnar mediernas mångfald. |
| --- | --- |

F.

I Unescos konvention om kulturell mångfald läggs stor vikt bland annat vid skapandet av villkor som gynnar mediernas mångfald.

| G. | I Unescos konvention om kulturell mångfald erkänns parternas rätt att vidta åtgärder som syftar till att främja mediernas mångfald, inbegripet genom radio och tv i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

G.

I Unescos konvention om kulturell mångfald erkänns parternas rätt att vidta åtgärder som syftar till att främja mediernas mångfald, inbegripet genom radio och tv i allmänhetens tjänst.

| H. | Offentliga audiovisuella medier har en viktig roll för att säkra mångfalden, vilket erkänns i Unescos konvention om kulturell mångfald och Amsterdamfördragets protokoll. Där konstateras att systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna har ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet att bevara mångfalden i medierna, samt att medlemsstaterna ska svara för att fastställa uppdraget för tv i allmänhetens tjänst och sörja för dess finansiering. |
| --- | --- |

H.

Offentliga audiovisuella medier har en viktig roll för att säkra mångfalden, vilket erkänns i Unescos konvention om kulturell mångfald och Amsterdamfördragets protokoll. Där konstateras att systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna har ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet att bevara mångfalden i medierna, samt att medlemsstaterna ska svara för att fastställa uppdraget för tv i allmänhetens tjänst och sörja för dess finansiering.

| I. | I kommissionens ovannämnda meddelande från 2001 erkänns till fullo den centrala roll som radio- och tv-programföretag i allmänhetens tjänst har för att främja pluralism och språklig och kulturell mångfald. Där betonas att kommissionen, vid bedömningen av de statliga stöden i fråga, kommer att tillämpa kriterier som vikten av att främja kulturell mångfald och tillgodose de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle. |
| --- | --- |

I.

I kommissionens ovannämnda meddelande från 2001 erkänns till fullo den centrala roll som radio- och tv-programföretag i allmänhetens tjänst har för att främja pluralism och språklig och kulturell mångfald. Där betonas att kommissionen, vid bedömningen av de statliga stöden i fråga, kommer att tillämpa kriterier som vikten av att främja kulturell mångfald och tillgodose de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle.

| J. | I rådets ovannämnda resolution av den 25 januari 1999 upprepas att radio och tv i allmänhetens tjänst har avgörande betydelse för att säkerställa mångfalden, och medlemsstaterna uppmanas att utforma ett brett uppdrag som avspeglar funktionen att ge allmänheten möjlighet att dra nytta av fördelarna med nya audiovisuella tjänster, informationstjänster och ny teknik. |
| --- | --- |

J.

I rådets ovannämnda resolution av den 25 januari 1999 upprepas att radio och tv i allmänhetens tjänst har avgörande betydelse för att säkerställa mångfalden, och medlemsstaterna uppmanas att utforma ett brett uppdrag som avspeglar funktionen att ge allmänheten möjlighet att dra nytta av fördelarna med nya audiovisuella tjänster, informationstjänster och ny teknik.

| K. | Amsterdamfördragets protokoll har antagits för att säkra medlemsstaternas behörighet att utforma sina nationella system för radio och tv i allmänhetens tjänst på ett sätt som passar de demokratiska och kulturella behoven i deras samhälle, för att på bästa möjliga sätt bevara mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

K.

Amsterdamfördragets protokoll har antagits för att säkra medlemsstaternas behörighet att utforma sina nationella system för radio och tv i allmänhetens tjänst på ett sätt som passar de demokratiska och kulturella behoven i deras samhälle, för att på bästa möjliga sätt bevara mångfalden i medierna.

| L. | I ovannämnda rekommendation Rec(2007)3 betonas den särskilda roll som radio och tv i allmänhetens tjänst har som en källa till opartisk och oberoende information och rapportering och till innovativt och varierat innehåll med en hög etisk och kvalitetsmässig standard samt som ett forum för offentlig diskussion och ett medel för att främja ett bredare demokratiskt deltagande av enskilda individer. I rekommendationen krävs således att medlemsstaterna ska förbli behöriga att anpassa uppdraget för att det ska kunna fullgöra sitt syfte i en ny mediemiljö. |
| --- | --- |

L.

I ovannämnda rekommendation Rec(2007)3 betonas den särskilda roll som radio och tv i allmänhetens tjänst har som en källa till opartisk och oberoende information och rapportering och till innovativt och varierat innehåll med en hög etisk och kvalitetsmässig standard samt som ett forum för offentlig diskussion och ett medel för att främja ett bredare demokratiskt deltagande av enskilda individer. I rekommendationen krävs således att medlemsstaterna ska förbli behöriga att anpassa uppdraget för att det ska kunna fullgöra sitt syfte i en ny mediemiljö.

| M. | Mångfald i medierna kan garanteras endast genom en lämplig politisk balans i innehållet i tv i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

M.

Mångfald i medierna kan garanteras endast genom en lämplig politisk balans i innehållet i tv i allmänhetens tjänst.

| N. | Erfarenheten visar att en obegränsad ägarkoncentration äventyrar pluralism och kulturell mångfald, och ett system som enbart bygger på fri konkurrens är i sig inte tillräckligt för att garantera mångfald i medierna. |
| --- | --- |

N.

Erfarenheten visar att en obegränsad ägarkoncentration äventyrar pluralism och kulturell mångfald, och ett system som enbart bygger på fri konkurrens är i sig inte tillräckligt för att garantera mångfald i medierna.

| O. | I Europa har systemet med två pelare för privata och offentliga tv- och audiovisuella medietjänster visat sig värdefullt för att stärka mångfalden i medierna, och det bör därför vidareutvecklas. |
| --- | --- |

O.

I Europa har systemet med två pelare för privata och offentliga tv- och audiovisuella medietjänster visat sig värdefullt för att stärka mångfalden i medierna, och det bör därför vidareutvecklas.

| P. | Ägarkoncentration gör dem som är verksamma i mediebranschen mer beroende av ägarna till stora medieföretag. |
| --- | --- |

P.

Ägarkoncentration gör dem som är verksamma i mediebranschen mer beroende av ägarna till stora medieföretag.

| Q. | Ny teknik, framför allt övergången till digital teknik för produktion och spridning av audiovisuellt innehåll och införandet på marknaden av nya kommunikations- och informationstjänster, har i hög grad påverkat mängden tillgängliga produkter och metoderna för spridning. En kvantitativ ökning av medier och tjänster innebär dock inte att innehållets mångfald automatiskt garanteras. Därför krävs nya uppdaterade metoder för att säkerställa en medial och kulturell mångfald och snabb och objektiv information till allmänheten. |
| --- | --- |

Q.

Ny teknik, framför allt övergången till digital teknik för produktion och spridning av audiovisuellt innehåll och införandet på marknaden av nya kommunikations- och informationstjänster, har i hög grad påverkat mängden tillgängliga produkter och metoderna för spridning. En kvantitativ ökning av medier och tjänster innebär dock inte att innehållets mångfald automatiskt garanteras. Därför krävs nya uppdaterade metoder för att säkerställa en medial och kulturell mångfald och snabb och objektiv information till allmänheten.

| R. | Det nuvarande regelverket för telekommunikation, där det direkta förhållandet och ömsesidiga beroendet mellan infrastruktur- och innehållsbestämmelser avspeglas, ger medlemsstaterna lämpliga tekniska instrument för att värna om mediernas och innehållets mångfald, såsom bestämmelser om tillträde och sändningsplikt. |
| --- | --- |

R.

Det nuvarande regelverket för telekommunikation, där det direkta förhållandet och ömsesidiga beroendet mellan infrastruktur- och innehållsbestämmelser avspeglas, ger medlemsstaterna lämpliga tekniska instrument för att värna om mediernas och innehållets mångfald, såsom bestämmelser om tillträde och sändningsplikt.

| S. | Respekt för mångfald i information och innehåll garanteras inte automatiskt av den tekniska utvecklingen, utan kräver en aktiv, konsekvent och vaksam politik från de nationella och europeiska offentliga myndigheternas sida. |
| --- | --- |

S.

Respekt för mångfald i information och innehåll garanteras inte automatiskt av den tekniska utvecklingen, utan kräver en aktiv, konsekvent och vaksam politik från de nationella och europeiska offentliga myndigheternas sida.

| T. | Även om Internet i hög grad har ökat tillgången till olika källor till information, åsikter och meningsyttringar har det ännu inte ersatt de traditionella medierna som en central allmän opinionsbildare. |
| --- | --- |

T.

Även om Internet i hög grad har ökat tillgången till olika källor till information, åsikter och meningsyttringar har det ännu inte ersatt de traditionella medierna som en central allmän opinionsbildare.

| U. | På grund av den tekniska utvecklingen sprider tidningsutgivarna alltmer sitt material via Internet. De är därför i hög grad beroende av intäkter från onlinereklam. |
| --- | --- |

U.

På grund av den tekniska utvecklingen sprider tidningsutgivarna alltmer sitt material via Internet. De är därför i hög grad beroende av intäkter från onlinereklam.

| V. | Medierna är ett politiskt verktyg och det faktum att privata medieföretag huvudsakligen strävar efter ekonomisk vinst hotar mediernas förmåga att fungera som demokratins väktare. Detta riskerar att leda till att mångfalden, innehållets kvalitet och åsiktsbredden urlakas, och därför bör skapandet av mångfald inom medierna inte enbart överlåtas åt marknadsmekanismerna. |
| --- | --- |

V.

Medierna är ett politiskt verktyg och det faktum att privata medieföretag huvudsakligen strävar efter ekonomisk vinst hotar mediernas förmåga att fungera som demokratins väktare. Detta riskerar att leda till att mångfalden, innehållets kvalitet och åsiktsbredden urlakas, och därför bör skapandet av mångfald inom medierna inte enbart överlåtas åt marknadsmekanismerna.

| W. | Stora medieföretag har skapat sig starka och ofta dominerande ställningar i vissa medlemsstater, och förekomsten av tidningskoncerner ägda av företag som kan komma att tilldela offentliga upphandlingskontrakt utgör ett hot mot mediernas oberoende. |
| --- | --- |

W.

Stora medieföretag har skapat sig starka och ofta dominerande ställningar i vissa medlemsstater, och förekomsten av tidningskoncerner ägda av företag som kan komma att tilldela offentliga upphandlingskontrakt utgör ett hot mot mediernas oberoende.

| X. | I vissa medlemsstater spelar multinationella medieföretag en viktig roll för att vitalisera medielandskapet, men en del förbättringar krävs också när det gäller arbetsvillkor och ersättningar. |
| --- | --- |

X.

I vissa medlemsstater spelar multinationella medieföretag en viktig roll för att vitalisera medielandskapet, men en del förbättringar krävs också när det gäller arbetsvillkor och ersättningar.

| Y. | Arbetsvillkoren och arbetskvaliteten för dem som är verksamma i mediebranschen måste förbättras. Allt fler journalister arbetar under otrygga anställningsförhållanden utan social trygghet. |
| --- | --- |

Y.

Arbetsvillkoren och arbetskvaliteten för dem som är verksamma i mediebranschen måste förbättras. Allt fler journalister arbetar under otrygga anställningsförhållanden utan social trygghet.

| Z. | EU:s konkurrenslagstiftning ger begränsade möjligheter att hantera frågor om mediekoncentration, eftersom den verksamhet som skapar vertikal och horisontell koncentration av medieägandet i de nya medlemsstaterna inte har nått den ekonomiska omfattning där EU:s konkurrenslagstiftning blir tillämplig. |
| --- | --- |

Z.

EU:s konkurrenslagstiftning ger begränsade möjligheter att hantera frågor om mediekoncentration, eftersom den verksamhet som skapar vertikal och horisontell koncentration av medieägandet i de nya medlemsstaterna inte har nått den ekonomiska omfattning där EU:s konkurrenslagstiftning blir tillämplig.

| AA. | Alltför stränga bestämmelser för medieägande riskerar att begränsa de europeiska företagens förmåga att konkurrera på världsmarknaden och öka utomeuropeiska mediekoncerners inflytande. |
| --- | --- |

AA.

Alltför stränga bestämmelser för medieägande riskerar att begränsa de europeiska företagens förmåga att konkurrera på världsmarknaden och öka utomeuropeiska mediekoncerners inflytande.

| AB. | Mediekonsumenterna bör ha tillgång till ett brett innehåll. |
| --- | --- |

AB.

Mediekonsumenterna bör ha tillgång till ett brett innehåll.

| AC. | Medieskaparna strävar efter att producera innehåll med högsta möjliga kvalitet, men förutsättningarna för detta är inte lika goda i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

AC.

Medieskaparna strävar efter att producera innehåll med högsta möjliga kvalitet, men förutsättningarna för detta är inte lika goda i alla medlemsstater.

| AD. | Framväxten av nya medier (Internet via bredband, satellitkanaler, digital marksänd tv osv.) och de olika formerna av medieägande är i sig inte tillräckliga för att garantera mångfalden i medieinnehållet. |
| --- | --- |

AD.

Framväxten av nya medier (Internet via bredband, satellitkanaler, digital marksänd tv osv.) och de olika formerna av medieägande är i sig inte tillräckliga för att garantera mångfalden i medieinnehållet.

| AE. | Bestämmelser om innehållets kvalitet och skyddet för minderåriga bör tillämpas både i offentliga och kommersiella sammanhang. |
| --- | --- |

AE.

Bestämmelser om innehållets kvalitet och skyddet för minderåriga bör tillämpas både i offentliga och kommersiella sammanhang.

| AF. | Medieföretag är nödvändiga för mångfalden i medierna och för att bevara demokratin, och bör därför mer aktivt ägna sig åt praxis för affärsetik och socialt ansvarstagande. |
| --- | --- |

AF.

Medieföretag är nödvändiga för mångfalden i medierna och för att bevara demokratin, och bör därför mer aktivt ägna sig åt praxis för affärsetik och socialt ansvarstagande.

| AG. | I kommersiella medier används i ökande utsträckning privat användargenererat innehåll, särskilt audiovisuellt innehåll, mot symbolisk betalning eller helt utan ersättning. Detta skapar problem med etik och skyddet för privatlivet samt utsätter journalister och andra som är verksamma i mediebranschen för orättvis konkurrens. |
| --- | --- |

AG.

I kommersiella medier används i ökande utsträckning privat användargenererat innehåll, särskilt audiovisuellt innehåll, mot symbolisk betalning eller helt utan ersättning. Detta skapar problem med etik och skyddet för privatlivet samt utsätter journalister och andra som är verksamma i mediebranschen för orättvis konkurrens.

| AH. | Bloggar är ett viktigt nytt bidrag till yttrandefriheten och blir ett allt vanligare medium där de som är verksamma i mediebranschen och privatpersoner uttrycker sina tankar. |
| --- | --- |

AH.

Bloggar är ett viktigt nytt bidrag till yttrandefriheten och blir ett allt vanligare medium där de som är verksamma i mediebranschen och privatpersoner uttrycker sina tankar.

| AI. | Offentliga programföretag måste få varaktig finansiering, agera rättvist och balanserat och måste ges förutsättningar att främja allmänhetens intresse och sociala värden. |
| --- | --- |

AI.

Offentliga programföretag måste få varaktig finansiering, agera rättvist och balanserat och måste ges förutsättningar att främja allmänhetens intresse och sociala värden.

| AJ. | Medlemsstaterna får tolka public service-mediernas uppdrag och finansieringen av dessa mycket brett. |
| --- | --- |

AJ.

Medlemsstaterna får tolka public service-mediernas uppdrag och finansieringen av dessa mycket brett.

| AK. | Det är endast inom audiovisuella och icke-linjära tjänster som public service-medier har en märkbar marknadsnärvaro. |
| --- | --- |

AK.

Det är endast inom audiovisuella och icke-linjära tjänster som public service-medier har en märkbar marknadsnärvaro.

| AL. | Den varaktiga grunden för EU:s audiovisuella modell måste vara en balans mellan starka, oberoende och pluralistiska public service-medier och en dynamisk kommersiell sektor. Att denna modell får finnas kvar är avgörande för ett livskraftigt och kvalitativt skapande, för mediernas mångfald och respekten för och främjandet av kulturell mångfald. |
| --- | --- |

AL.

Den varaktiga grunden för EU:s audiovisuella modell måste vara en balans mellan starka, oberoende och pluralistiska public service-medier och en dynamisk kommersiell sektor. Att denna modell får finnas kvar är avgörande för ett livskraftigt och kvalitativt skapande, för mediernas mångfald och respekten för och främjandet av kulturell mångfald.

| AM. | Det förekommer att public service-medierna i EU:s medlemsstater saknar tillräcklig finansiering eller att de utsätts för politiska påtryckningar. |
| --- | --- |

AM.

Det förekommer att public service-medierna i EU:s medlemsstater saknar tillräcklig finansiering eller att de utsätts för politiska påtryckningar.

| AN. | Det uppdrag som varje medlemsstat tilldelar public service-medierna kräver långsiktig finansiering och garanterat oberoende, vilket saknas i många medlemsstater. |
| --- | --- |

AN.

Det uppdrag som varje medlemsstat tilldelar public service-medierna kräver långsiktig finansiering och garanterat oberoende, vilket saknas i många medlemsstater.

| AO. | I vissa medlemsstater har public service-medier en mycket framträdande roll med avseende på både kvalitet och publik. |
| --- | --- |

AO.

I vissa medlemsstater har public service-medier en mycket framträdande roll med avseende på både kvalitet och publik.

| AP. | Allmänhetens tillgång till varierat innehåll av hög kvalitet blir ännu viktigare med tanke på den tekniska utvecklingen och den ökande koncentrationen, i en miljö som blir allt mer konkurrensinriktad och globaliserad. Allmänna audiovisuella tjänster är avgörande för en demokratisk opinionsbildning, för att människor ska upptäcka kulturell mångfald och för att kunna garantera pluralism. Dessa tjänster kräver också tillgång till de nya sändningsplattformarna för att man ska kunna fullgöra sitt uppdrag och nå ut till alla samhällsgrupper, oavsett vilka medel för tillgång som används. |
| --- | --- |

AP.

Allmänhetens tillgång till varierat innehåll av hög kvalitet blir ännu viktigare med tanke på den tekniska utvecklingen och den ökande koncentrationen, i en miljö som blir allt mer konkurrensinriktad och globaliserad. Allmänna audiovisuella tjänster är avgörande för en demokratisk opinionsbildning, för att människor ska upptäcka kulturell mångfald och för att kunna garantera pluralism. Dessa tjänster kräver också tillgång till de nya sändningsplattformarna för att man ska kunna fullgöra sitt uppdrag och nå ut till alla samhällsgrupper, oavsett vilka medel för tillgång som används.

| AQ. | Public service-medier måste få tillräcklig offentlig finansiering för att kunna konkurrera med kommersiella medier genom att erbjuda kultur- och nyhetsinnehåll av hög kvalitet. |
| --- | --- |

AQ.

Public service-medier måste få tillräcklig offentlig finansiering för att kunna konkurrera med kommersiella medier genom att erbjuda kultur- och nyhetsinnehåll av hög kvalitet.

| AR. | Nya medietekniker har vuxit fram under det senaste årtiondet. Att en stigande andel av reklamintäkterna går till Internetaktörer är något som skapar oro bland traditionella medier. |
| --- | --- |

AR.

Nya medietekniker har vuxit fram under det senaste årtiondet. Att en stigande andel av reklamintäkterna går till Internetaktörer är något som skapar oro bland traditionella medier.

| AS. | Public service-företag och kommersiella företag kommer att fortsätta att komplettera varandras verksamheter, tillsammans med nya aktörer, i det nya audiovisuella landskap som utmärks av en mängd olika sändningsplattformar. |
| --- | --- |

AS.

Public service-företag och kommersiella företag kommer att fortsätta att komplettera varandras verksamheter, tillsammans med nya aktörer, i det nya audiovisuella landskap som utmärks av en mängd olika sändningsplattformar.

| AT. | EU har ingen egentlig behörighet att reglera mediekoncentrationen, även om EU:s behörighet inom olika politikområden gör det möjligt att spela en aktiv roll för att värna om och främja mångfalden i medierna. Lagstiftning om konkurrens och statligt stöd, reglering av audiovisuella medier och telekommunikation samt yttre (handels-) förbindelser är områden där EU kan och bör föra en aktiv politik för att stärka och främja mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

AT.

EU har ingen egentlig behörighet att reglera mediekoncentrationen, även om EU:s behörighet inom olika politikområden gör det möjligt att spela en aktiv roll för att värna om och främja mångfalden i medierna. Lagstiftning om konkurrens och statligt stöd, reglering av audiovisuella medier och telekommunikation samt yttre (handels-) förbindelser är områden där EU kan och bör föra en aktiv politik för att stärka och främja mångfalden i medierna.

| AU. | Konflikterna som rör yttrandefriheten blir allt fler. |
| --- | --- |

AU.

Konflikterna som rör yttrandefriheten blir allt fler.

| AV. | I informationssamhället är medieutbildning ett mycket viktigt medel för att ge medborgarna förutsättningar att på ett informerat och aktivt sätt bidra till demokratin. |
| --- | --- |

AV.

I informationssamhället är medieutbildning ett mycket viktigt medel för att ge medborgarna förutsättningar att på ett informerat och aktivt sätt bidra till demokratin.

| AW. | Det växande informationsutbudet (framför allt tack vare Internet) gör att tolkning och bedömning av information blir allt viktigare. |
| --- | --- |

AW.

Det växande informationsutbudet (framför allt tack vare Internet) gör att tolkning och bedömning av information blir allt viktigare.

| AX. | Främjandet av mediekompetens hos Europeiska unionens medborgare behöver stärkas avsevärt. |
| --- | --- |

AX.

Främjandet av mediekompetens hos Europeiska unionens medborgare behöver stärkas avsevärt.

| AY. | Europeiska medier verkar i dag på en globaliserad marknad, vilket innebär att omfattande begränsningar av deras ägarskap kraftigt försämrar deras möjligheter att konkurrera med företag i tredjeländer som inte omfattas av liknande begränsningar. Det är därför nödvändigt att skapa en balans mellan att dels konsekvent genomföra rättvisa konkurrensregler och införa skyddsförfaranden för mångfalden, och dels se till att företagen ges tillräcklig flexibilitet för att kunna konkurrera på den internationella mediemarknaden genom att tillhandahålla ett flertal säkerhetsmekanismer. |
| --- | --- |

AY.

Europeiska medier verkar i dag på en globaliserad marknad, vilket innebär att omfattande begränsningar av deras ägarskap kraftigt försämrar deras möjligheter att konkurrera med företag i tredjeländer som inte omfattas av liknande begränsningar. Det är därför nödvändigt att skapa en balans mellan att dels konsekvent genomföra rättvisa konkurrensregler och införa skyddsförfaranden för mångfalden, och dels se till att företagen ges tillräcklig flexibilitet för att kunna konkurrera på den internationella mediemarknaden genom att tillhandahålla ett flertal säkerhetsmekanismer.

| AZ. | Vi lever i ett samhälle där vi ständigt översköljs med av information, snabb kommunikation och ofiltrerade budskap, samtidigt som urvalet av information kräver särskilda förmågor. |
| --- | --- |

AZ.

Vi lever i ett samhälle där vi ständigt översköljs med av information, snabb kommunikation och ofiltrerade budskap, samtidigt som urvalet av information kräver särskilda förmågor.

| BA. | Åtgärder för att stärka och främja mångfalden i medierna måste vara grundläggande i EU:s yttre förbindelser (inom handel och andra områden), särskilt i den europeiska grannskapspolitiken, utvidgningsstrategin och bilaterala partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

BA.

Åtgärder för att stärka och främja mångfalden i medierna måste vara grundläggande i EU:s yttre förbindelser (inom handel och andra områden), särskilt i den europeiska grannskapspolitiken, utvidgningsstrategin och bilaterala partnerskapsavtal.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att värna om mångfald i medierna, att se till att alla EU-medborgare har tillgång till fria, diversifierade medier i alla medlemsstater och att vid behov rekommendera förbättringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att värna om mångfald i medierna, att se till att alla EU-medborgare har tillgång till fria, diversifierade medier i alla medlemsstater och att vid behov rekommendera förbättringar.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att ett pluralistiskt mediesystem är en grundläggande förutsättning för den demokratiska europeiska samhällsmodellens fortlevnad. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att ett pluralistiskt mediesystem är en grundläggande förutsättning för den demokratiska europeiska samhällsmodellens fortlevnad.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att det pågår en fortskridande likriktning av det europeiska medielandskapet, både när det gäller medierna och marknaderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att det pågår en fortskridande likriktning av det europeiska medielandskapet, både när det gäller medierna och marknaderna.

| 4. | Europaparlamentet pekar på att ägarkoncentrationen i mediesystemet skapar en miljö som främjar en monopolisering av annonsmarknaden, inför hinder mot nya aktörer att ta sig in på marknaden och även leder till ett likformigt medieinnehåll. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet pekar på att ägarkoncentrationen i mediesystemet skapar en miljö som främjar en monopolisering av annonsmarknaden, inför hinder mot nya aktörer att ta sig in på marknaden och även leder till ett likformigt medieinnehåll.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att mediesystemens utveckling i allt högre grad drivs av vinstintresset och att samhällsfrågor och politiska och ekonomiska processer, och värderingarna i uppförandekoder för journalister, därför inte beaktas och bevakas i tillräcklig grad. Parlamentet anser därför att konkurrenslagstiftningen måste kopplas till medielagstiftningen för att garantera tillgång, konkurrens och kvalitet och undvika intressekonflikter mellan koncentration av ägande av medier och politiskt inflytande, som är negativa för den fria konkurrensen, rättvisa villkor och mångfalden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att mediesystemens utveckling i allt högre grad drivs av vinstintresset och att samhällsfrågor och politiska och ekonomiska processer, och värderingarna i uppförandekoder för journalister, därför inte beaktas och bevakas i tillräcklig grad. Parlamentet anser därför att konkurrenslagstiftningen måste kopplas till medielagstiftningen för att garantera tillgång, konkurrens och kvalitet och undvika intressekonflikter mellan koncentration av ägande av medier och politiskt inflytande, som är negativa för den fria konkurrensen, rättvisa villkor och mångfalden.

| 6. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de nationella tillsynsmyndigheterna med sina beslut alltid måste sträva efter att skapa jämvikt mellan de uppgifter de har att lösa och yttrandefriheten, som i sista hand domstolarna har ansvaret för att skydda. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de nationella tillsynsmyndigheterna med sina beslut alltid måste sträva efter att skapa jämvikt mellan de uppgifter de har att lösa och yttrandefriheten, som i sista hand domstolarna har ansvaret för att skydda.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åta sig att främja en stabil rättslig ram för att garantera ett gott skydd för mångfalden i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åta sig att främja en stabil rättslig ram för att garantera ett gott skydd för mångfalden i samtliga medlemsstater.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser därför både en balans mellan public service och privata programföretag – i de medlemsstater där offentliga programföretag finns i dag – och att en sammankoppling mellan konkurrens- och medielagstiftningen garanteras för att stärka mångfalden i medierna. Parlamentet betonar att offentliga programföretag också i allt högre utsträckning drivs av vinsttänkande, vilket ofta aktualiserar frågor om tillbörlig användning av offentliga medier. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser därför både en balans mellan public service och privata programföretag – i de medlemsstater där offentliga programföretag finns i dag – och att en sammankoppling mellan konkurrens- och medielagstiftningen garanteras för att stärka mångfalden i medierna. Parlamentet betonar att offentliga programföretag också i allt högre utsträckning drivs av vinsttänkande, vilket ofta aktualiserar frågor om tillbörlig användning av offentliga medier.

| 9. | Europaparlamentet anser att huvudmålet för offentliga myndigheter bör vara att skapa förutsättningar som åstadkommer en hög mediekvalitet (inbegripet i offentliga medier), säkerställer mediemångfald och garanterar journalisternas fulla oberoende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att huvudmålet för offentliga myndigheter bör vara att skapa förutsättningar som åstadkommer en hög mediekvalitet (inbegripet i offentliga medier), säkerställer mediemångfald och garanterar journalisternas fulla oberoende.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att öka konkurrenskraften hos europeiska mediekoncerner, för att ge ett viktigt bidrag till den ekonomiska tillväxten och kan främja denna genom ökad medvetenhet och kunskap om ekonomiska och finansiella frågor bland medborgarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att öka konkurrenskraften hos europeiska mediekoncerner, för att ge ett viktigt bidrag till den ekonomiska tillväxten och kan främja denna genom ökad medvetenhet och kunskap om ekonomiska och finansiella frågor bland medborgarna.

| 11. | Europaparlamentet pekar på det växande inflytandet från medieinvesterare från tredjeländer i EU, särskilt i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet pekar på det växande inflytandet från medieinvesterare från tredjeländer i EU, särskilt i de nya medlemsstaterna.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en konsekvent tillämpning av konkurrenslagstiftningen på europeisk och nationell nivå för att säkerställa hög konkurrens och möjligheten för nya aktörer att ta sig in på marknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser en konsekvent tillämpning av konkurrenslagstiftningen på europeisk och nationell nivå för att säkerställa hög konkurrens och möjligheten för nya aktörer att ta sig in på marknaden.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU:s konkurrenslagstiftning har bidragit till att begränsa mediekoncentrationen. Parlamentet vill dock även framhålla vikten av att medlemsstaterna utövar oberoende mediekontroll och kräver därför att medieregleringen på nationell nivå ska vara effektiv, tydlig, öppen och hålla hög standard. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att EU:s konkurrenslagstiftning har bidragit till att begränsa mediekoncentrationen. Parlamentet vill dock även framhålla vikten av att medlemsstaterna utövar oberoende mediekontroll och kräver därför att medieregleringen på nationell nivå ska vara effektiv, tydlig, öppen och hålla hög standard.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utarbeta särskilda indikatorer för att mäta mediemångfalden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utarbeta särskilda indikatorer för att mäta mediemångfalden.

| 15. | Europaparlamentet kräver man utöver mediemångfald även utarbetar nya indikatorer som kriterier för att analysera medierna, och att dessa omfattar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter samt uppförandekoder för journalister. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver man utöver mediemångfald även utarbetar nya indikatorer som kriterier för att analysera medierna, och att dessa omfattar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter samt uppförandekoder för journalister.

| 16. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna om mediekoncentration bör styra inte bara ägande och produktion av medieinnehållet utan även (elektroniska) kanaler och mekanismer för tillgång till och spridning av innehåll på Internet, som t.ex. sökmotorer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna om mediekoncentration bör styra inte bara ägande och produktion av medieinnehållet utan även (elektroniska) kanaler och mekanismer för tillgång till och spridning av innehåll på Internet, som t.ex. sökmotorer.

| 17. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkra funktionshindrades tillgång till information. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker behovet av att säkra funktionshindrades tillgång till information.

| 18. | Europaparlamentet erkänner att självreglering har stor betydelse för att säkra mångfalden i medierna. Parlamentet välkomnar branschens initiativ inom detta område. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erkänner att självreglering har stor betydelse för att säkra mångfalden i medierna. Parlamentet välkomnar branschens initiativ inom detta område.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av en stadga om mediefrihet för att garantera yttrandefrihet och pluralism. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av en stadga om mediefrihet för att garantera yttrandefrihet och pluralism.

| 20. | Europaparlamentet kräver att mediefriheten respekteras och att medierapporteringen konsekvent följer den etiska koden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet kräver att mediefriheten respekteras och att medierapporteringen konsekvent följer den etiska koden.

| 21. | Europaparlamentet understryker att det behövs system som övervakar och förverkligar medial mångfald och som bygger på tillförlitliga och opartiska indikatorer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att det behövs system som övervakar och förverkligar medial mångfald och som bygger på tillförlitliga och opartiska indikatorer.

| 22. | Europaparlamentet betonar att myndigheterna i EU och medlemsstaterna måste trygga journalistiskt och redaktionellt oberoende med hjälp av lämpliga och särskilda rättsliga och sociala garantier och understryker vikten av att det skapas stadgor med redaktionella principer för att hindra ägare, intressenter eller utomstående organ som regeringar från att lägga sig i nyhetsinnehållet, och att dessa bör tillämpas enhetligt i alla medlemsstater och på alla marknader där medieföretag som är registrerade i EU är verksamma. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att myndigheterna i EU och medlemsstaterna måste trygga journalistiskt och redaktionellt oberoende med hjälp av lämpliga och särskilda rättsliga och sociala garantier och understryker vikten av att det skapas stadgor med redaktionella principer för att hindra ägare, intressenter eller utomstående organ som regeringar från att lägga sig i nyhetsinnehållet, och att dessa bör tillämpas enhetligt i alla medlemsstater och på alla marknader där medieföretag som är registrerade i EU är verksamma.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med lämpliga medel säkerställa en god balans mellan politiska och sociala övertygelser, särskilt i nyhets- och aktualitetsprogram. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med lämpliga medel säkerställa en god balans mellan politiska och sociala övertygelser, särskilt i nyhets- och aktualitetsprogram.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar den dynamik och mångfald som de nya medierna har tillfört medielandskapet och uppmuntrar en ansvarsfull användning av all ny teknik, såsom mobil-tv, som en plattform för kommersiella, offentliga och EU-medier. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar den dynamik och mångfald som de nya medierna har tillfört medielandskapet och uppmuntrar en ansvarsfull användning av all ny teknik, såsom mobil-tv, som en plattform för kommersiella, offentliga och EU-medier.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar till en öppen diskussion om alla frågor som gäller bloggars ställning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar till en öppen diskussion om alla frågor som gäller bloggars ställning.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att upphovsrätten skyddas i onlinemedier, där tredje part måste nämna källan när uttalanden återges. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar att upphovsrätten skyddas i onlinemedier, där tredje part måste nämna källan när uttalanden återges.

| 27. | Europaparlamentet rekommenderar att mediekompetens ska ingå i de europeiska nyckelkompetenserna och stödjer utvecklingen av en grundläggande utbildning i mediekompetens, vilket skulle spela en viktig roll för att överbrygga alla former av digitala klyftor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet rekommenderar att mediekompetens ska ingå i de europeiska nyckelkompetenserna och stödjer utvecklingen av en grundläggande utbildning i mediekompetens, vilket skulle spela en viktig roll för att överbrygga alla former av digitala klyftor.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att medieundervisningens syfte, i enlighet med Europarådets ovannämnda rekommendation Rec 1466 (2000), bör vara att förse medborgarna med de redskap som de behöver för att kritiskt tolka och använda den allt större mängd information som de konfronteras med. Parlamentet anser att medborgarna genom denna inlärningsprocess kommer att lära sig att formulera budskap och välja de lämpligaste medierna för att sprida dem, så att de till fullo kan utöva sin rätt till informationsfrihet och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vidhåller att medieundervisningens syfte, i enlighet med Europarådets ovannämnda rekommendation Rec 1466 (2000), bör vara att förse medborgarna med de redskap som de behöver för att kritiskt tolka och använda den allt större mängd information som de konfronteras med. Parlamentet anser att medborgarna genom denna inlärningsprocess kommer att lära sig att formulera budskap och välja de lämpligaste medierna för att sprida dem, så att de till fullo kan utöva sin rätt till informationsfrihet och yttrandefrihet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid antagandet av en europeisk strategi för mediekompetens lägga tillräckligt stor vikt vid standarder för kritisk bedömning av innehåll och utbyte av bästa metoder i detta avseende. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid antagandet av en europeisk strategi för mediekompetens lägga tillräckligt stor vikt vid standarder för kritisk bedömning av innehåll och utbyte av bästa metoder i detta avseende.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta en objektiv ram för tilldelning av sändningslicens inom området för kabel- och satellit-tv samt analoga och digitala sändningsmarknader, med full insyn och utifrån rättvisa kriterier, i syfte att skapa ett system som säkrar mångfald och konkurrens och som förhindrar missbruk av företag med monopolställning eller dominerade ställning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta en objektiv ram för tilldelning av sändningslicens inom området för kabel- och satellit-tv samt analoga och digitala sändningsmarknader, med full insyn och utifrån rättvisa kriterier, i syfte att skapa ett system som säkrar mångfald och konkurrens och som förhindrar missbruk av företag med monopolställning eller dominerade ställning.

| 31. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att den vid ett flertal tillfällen uppmanats att utarbeta ett direktiv för att säkra mångfald i utbudet, främja och bevara den kulturella mångfalden såsom den definieras i Unescos konvention om kulturell mångfald, samt se till att alla medieföretag har lika tillgång till de tekniska anläggningar som ger dem möjlighet att nå ut till hela allmänheten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att den vid ett flertal tillfällen uppmanats att utarbeta ett direktiv för att säkra mångfald i utbudet, främja och bevara den kulturella mångfalden såsom den definieras i Unescos konvention om kulturell mångfald, samt se till att alla medieföretag har lika tillgång till de tekniska anläggningar som ger dem möjlighet att nå ut till hela allmänheten.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja offentliga radio- och tv-tjänster av hög kvalitet som kan erbjuda ett reellt alternativ till de kommersiella kanalernas programutbud och som, utan att nödvändigtvis behöva konkurrera om tittarsiffror och annonsintäkter, kan inta en mer framträdande plats på den europeiska scenen där de kan slå vakt om mångfalden i medierna, den demokratiska dialogen och samtliga medborgares tillgång till medieinnehåll av hög kvalitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja offentliga radio- och tv-tjänster av hög kvalitet som kan erbjuda ett reellt alternativ till de kommersiella kanalernas programutbud och som, utan att nödvändigtvis behöva konkurrera om tittarsiffror och annonsintäkter, kan inta en mer framträdande plats på den europeiska scenen där de kan slå vakt om mångfalden i medierna, den demokratiska dialogen och samtliga medborgares tillgång till medieinnehåll av hög kvalitet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja mer samarbete mellan europeiska tillsynsmyndigheter och att intensifiera de formella och informella diskussionerna mellan tillsynsmyndigheter för radio- och tv-tjänster. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja mer samarbete mellan europeiska tillsynsmyndigheter och att intensifiera de formella och informella diskussionerna mellan tillsynsmyndigheter för radio- och tv-tjänster.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaternas public service-medier, där det är befogat, speglar regionernas kulturella mångfald. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaternas public service-medier, där det är befogat, speglar regionernas kulturella mångfald.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar ett offentliggörande av allt medieägande för att ge större insyn i programföretags och utgivares syften och bakgrund. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar ett offentliggörande av allt medieägande för att ge större insyn i programföretags och utgivares syften och bakgrund.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att tillämpningen av nationell konkurrensrätt på media liksom på Internet och kommunikationstekniksektorn underlättar och främjar mångfald i medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid EU-konkurrensreglernas genomförande ta hänsyn till hur de påverkar mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att tillämpningen av nationell konkurrensrätt på media liksom på Internet och kommunikationstekniksektorn underlättar och främjar mångfald i medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid EU-konkurrensreglernas genomförande ta hänsyn till hur de påverkar mångfalden i medierna.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar att bestämmelserna om statligt stöd utformas och tillämpas på ett sätt som gör det möjligt för public service-medier att fullgöra sina uppdrag i en dynamisk omgivning, samtidigt som man ser till att de fullgör de uppgifter de fått av medlemsstaterna på ett öppet och ansvarstagande sätt och undviker missbruk av offentliga medel av politiska eller ekonomiska skäl. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet rekommenderar att bestämmelserna om statligt stöd utformas och tillämpas på ett sätt som gör det möjligt för public service-medier att fullgöra sina uppdrag i en dynamisk omgivning, samtidigt som man ser till att de fullgör de uppgifter de fått av medlemsstaterna på ett öppet och ansvarstagande sätt och undviker missbruk av offentliga medel av politiska eller ekonomiska skäl.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till Unescos konvention om kulturell mångfald och ovannämnda rekommendation Rec(2007)3 när den fattar beslut om huruvida det är nödvändigt att se över kommissionens ovannämnda meddelande från 2001. Om kommissionen beslutar att se över de befintliga riktlinjerna begär parlamentet att eventuellt föreslagna åtgärder eller klargöranden bedöms med avseende på deras inverkan på mångfalden i medierna och att medlemsstaternas behörighet respekteras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till Unescos konvention om kulturell mångfald och ovannämnda rekommendation Rec(2007)3 när den fattar beslut om huruvida det är nödvändigt att se över kommissionens ovannämnda meddelande från 2001. Om kommissionen beslutar att se över de befintliga riktlinjerna begär parlamentet att eventuellt föreslagna åtgärder eller klargöranden bedöms med avseende på deras inverkan på mångfalden i medierna och att medlemsstaternas behörighet respekteras på lämpligt sätt.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen – om den anser det nödvändigt – använder översynen av kommissionens ovannämnda meddelande från 2001 som ett sätt att stärka public service som en viktig garant för mångfald i EU:s medier. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen – om den anser det nödvändigt – använder översynen av kommissionens ovannämnda meddelande från 2001 som ett sätt att stärka public service som en viktig garant för mångfald i EU:s medier.

| 40. | Europaparlamentet anser att offentliga audiovisuella medier måste utveckla nya informationstjänster och medier utöver traditionella program, för att kunna fullgöra sitt uppdrag i den digitala teknikens era och för att kunna interagera med alla slags digitala nätverk och plattformar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att offentliga audiovisuella medier måste utveckla nya informationstjänster och medier utöver traditionella program, för att kunna fullgöra sitt uppdrag i den digitala teknikens era och för att kunna interagera med alla slags digitala nätverk och plattformar.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar att vissa medlemsstater infört bestämmelser som innebär att kabel-tv-leverantörer är skyldiga att inkludera statliga kanaler och tilldela offentliga leverantörer en del av det digitala sändningsutrymmet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar att vissa medlemsstater infört bestämmelser som innebär att kabel-tv-leverantörer är skyldiga att inkludera statliga kanaler och tilldela offentliga leverantörer en del av det digitala sändningsutrymmet.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tolka public service-företagens uppdrag brett, på ett sätt som är väl förenligt med en dynamisk och framtidssäker tolkning av det Amsterdamfördragets protokoll. Detta gäller särskilt frågan om att public service-företag utan begränsningar bör bli delaktiga i den tekniska utvecklingen och de nya former av innehållsproduktion och innehållspresentation som den leder fram till (i form av både linjära och icke-linjära tjänster) och bör även innefatta lämplig finansiering av nya tjänster som en del av public service-uppdraget. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tolka public service-företagens uppdrag brett, på ett sätt som är väl förenligt med en dynamisk och framtidssäker tolkning av det Amsterdamfördragets protokoll. Detta gäller särskilt frågan om att public service-företag utan begränsningar bör bli delaktiga i den tekniska utvecklingen och de nya former av innehållsproduktion och innehållspresentation som den leder fram till (i form av både linjära och icke-linjära tjänster) och bör även innefatta lämplig finansiering av nya tjänster som en del av public service-uppdraget.

| 43. | Europaparlamentet upprepar att regleringen av spektrumanvändningen måste ske med hänsyn till målen för allmänintresset, såsom mångfald i medierna, och därför inte kan underkastas ett strikt marknadsbaserat system. Parlamentet anser vidare att medlemsstaterna bör behålla ansvaret för beslut om frekvenstilldelning för att tillgodose de särskilda behoven i sina samhällen, särskilt när det gäller att värna om och skydda mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet upprepar att regleringen av spektrumanvändningen måste ske med hänsyn till målen för allmänintresset, såsom mångfald i medierna, och därför inte kan underkastas ett strikt marknadsbaserat system. Parlamentet anser vidare att medlemsstaterna bör behålla ansvaret för beslut om frekvenstilldelning för att tillgodose de särskilda behoven i sina samhällen, särskilt när det gäller att värna om och skydda mångfalden i medierna.

| 44. | Europaparlamentet rekommenderar att man under översynen av telekompaketet behåller och vid behov utvidgar bestämmelserna om sändningsplikt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet rekommenderar att man under översynen av telekompaketet behåller och vid behov utvidgar bestämmelserna om sändningsplikt.

| 45. | Europaparlamentet instämmer i Europarådets ovannämnda rekommendation Rec(2007)2 att ett rättvist tillträde för innehållsleverantörerna till elektroniska kommunikationsnät bör tryggas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet instämmer i Europarådets ovannämnda rekommendation Rec(2007)2 att ett rättvist tillträde för innehållsleverantörerna till elektroniska kommunikationsnät bör tryggas.

| 46. | Europaparlamentet vill uppmärksamma sin ovannämnda resolution av den 13 november 2007, eftersom interoperabilitet är av grundläggande betydelse för mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet vill uppmärksamma sin ovannämnda resolution av den 13 november 2007, eftersom interoperabilitet är av grundläggande betydelse för mångfalden i medierna.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser ett balanserat tillvägagångssätt vid fördelningen av den digitala utdelningen för att säkerställa rättvist tillträde för alla aktörer och på så sätt skydda mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser ett balanserat tillvägagångssätt vid fördelningen av den digitala utdelningen för att säkerställa rättvist tillträde för alla aktörer och på så sätt skydda mångfalden i medierna.

| 48. | Europaparlamentet är bekymrat över dominansen av några få stora Internetaktörer, som begränsar tillträdet till marknaden för nya aktörer och kväver kreativiteten och entreprenörskapet inom denna sektor. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet är bekymrat över dominansen av några få stora Internetaktörer, som begränsar tillträdet till marknaden för nya aktörer och kväver kreativiteten och entreprenörskapet inom denna sektor.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser större insyn i hur sökmotorer på Internet, leverantörer av e-posttjänster och webbplatser för sociala nätverk lagrar personuppgifter och information om användare. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet efterlyser större insyn i hur sökmotorer på Internet, leverantörer av e-posttjänster och webbplatser för sociala nätverk lagrar personuppgifter och information om användare.

| 50. | Europaparlamentet anser att regleringen på EU-nivå är tillräcklig för att garantera tillgång till elektroniska programguider och liknande översikts- och navigeringssystem, men att ytterligare åtgärder bör övervägas för framställningen av informationen om de tillgängliga programmen för att säkerställa att tjänster av allmänt intresse är lättillgängliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom samrådsförfaranden fastställa om det behövs en miniminivå av riktlinjer eller sektorsspecifika bestämmelser för att skydda mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att regleringen på EU-nivå är tillräcklig för att garantera tillgång till elektroniska programguider och liknande översikts- och navigeringssystem, men att ytterligare åtgärder bör övervägas för framställningen av informationen om de tillgängliga programmen för att säkerställa att tjänster av allmänt intresse är lättillgängliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom samrådsförfaranden fastställa om det behövs en miniminivå av riktlinjer eller sektorsspecifika bestämmelser för att skydda mångfalden i medierna.

| 51. | Europaparlamentet kräver att balansen mellan offentliga och privata programföretag och den enhetliga tillämpningen av konkurrens- och medielagstiftningen garanteras för att stärka mångfalden i medierna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet kräver att balansen mellan offentliga och privata programföretag och den enhetliga tillämpningen av konkurrens- och medielagstiftningen garanteras för att stärka mångfalden i medierna.

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 340, 10.11.1997, s. 109.

(2)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(3)  EUT C 25 E, 29.1.2004, s. 205.

(4)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1026.

(5)  EGT C 320, 15.11.2001, s. 5.

(6)  EGT C 30, 5.2.1999, s. 1.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2007)0497.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/94

---

Torsdag 25 september 2008Kontroll över energipriserna

P6_TA(2008)0460

Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om kontroll över energipriserna

2010/C 8 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina resolutioner av den 29 september 2005 om oljeberoendet (1) och av den 19 juni 2008 om krisen i fiskerisektorn till följd av de stigande bränslepriserna (2),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juni 2008 om åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna (KOM(2008)0384),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 19-20 juni 2008,

med beaktande av överenskommelsen från det informella Ekofinrådet den 12-13 september 2008 i Nice,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Oljepriset har under sommaren nått sin högsta nivå någonsin i reala termer. Priset för andra energiprodukter har också ökat och bränslepriset för konsumenterna har följt trenden för råoljepriset. Den svaga USA-dollarn har bidragit till att sätta press på oljepriset. |
| --- | --- |

A.

Oljepriset har under sommaren nått sin högsta nivå någonsin i reala termer. Priset för andra energiprodukter har också ökat och bränslepriset för konsumenterna har följt trenden för råoljepriset. Den svaga USA-dollarn har bidragit till att sätta press på oljepriset.

| B. | Enligt prognoserna kan oljepriset förbli högt på medellång och lång sikt, och detta kommer att inverka negativt på inflationen och tillväxten i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

B.

Enligt prognoserna kan oljepriset förbli högt på medellång och lång sikt, och detta kommer att inverka negativt på inflationen och tillväxten i EU:s ekonomi.

| C. | Det höjda energipriset försvagar EU-medborgarnas köpkraft. Värst drabbade är hushållen med de lägsta inkomsterna och energiintensiva industrisektorer. |
| --- | --- |

C.

Det höjda energipriset försvagar EU-medborgarnas köpkraft. Värst drabbade är hushållen med de lägsta inkomsterna och energiintensiva industrisektorer.

| D. | Höjningen av energipriset beror på en kombination av invecklade faktorer, såsom strukturella förändringar i utbudet och efterfrågan på olja, sjunkande antal och omfattning av nya oljefält, begränsad ökning av oljeproduktionen, geopolitiska faktorer, färre investeringar i tekniska framsteg, högre investeringskostnader och brist på kvalificerad arbetskraft i de viktigaste produktionsländerna. Vissa oljeproducerande länder har en tendens att utnyttja sina naturresurser för politiska ändamål. |
| --- | --- |

D.

Höjningen av energipriset beror på en kombination av invecklade faktorer, såsom strukturella förändringar i utbudet och efterfrågan på olja, sjunkande antal och omfattning av nya oljefält, begränsad ökning av oljeproduktionen, geopolitiska faktorer, färre investeringar i tekniska framsteg, högre investeringskostnader och brist på kvalificerad arbetskraft i de viktigaste produktionsländerna. Vissa oljeproducerande länder har en tendens att utnyttja sina naturresurser för politiska ändamål.

| E. | Mer transparenta, tillförlitliga och regelbundet offentliggjorda uppgifter om kommersiella oljelager är viktigt för att oljemarknaden ska kunna fungera väl. |
| --- | --- |

E.

Mer transparenta, tillförlitliga och regelbundet offentliggjorda uppgifter om kommersiella oljelager är viktigt för att oljemarknaden ska kunna fungera väl.

| F. | Det nuvarande finansiella kaoset har fått investerarna att söka alternativa investeringsmöjligheter och bidragit till att öka prisinstabiliteten på kort sikt. |
| --- | --- |

F.

Det nuvarande finansiella kaoset har fått investerarna att söka alternativa investeringsmöjligheter och bidragit till att öka prisinstabiliteten på kort sikt.

| G. | EU:s ekonomi är fortfarande starkt beroende av importerad olja. Potentiella nya oljefält befinner sig dessutom oftast i ”okonventionella reserver”, vilket innebär att investeringskostnaderna för att utveckla dem blir högre. |
| --- | --- |

G.

EU:s ekonomi är fortfarande starkt beroende av importerad olja. Potentiella nya oljefält befinner sig dessutom oftast i ”okonventionella reserver”, vilket innebär att investeringskostnaderna för att utveckla dem blir högre.

| H. | En gemensam europeisk utrikespolitik om energi, grundad på solidaritet och diversifiering av försörjningen, skulle skapa synergier som tryggar energiförsörjningen för Europeiska unionen och öka EU:s tyngd, stärka dess handlingsförmåga i utrikespolitiska frågor och öka dess trovärdighet som global aktör. |
| --- | --- |

H.

En gemensam europeisk utrikespolitik om energi, grundad på solidaritet och diversifiering av försörjningen, skulle skapa synergier som tryggar energiförsörjningen för Europeiska unionen och öka EU:s tyngd, stärka dess handlingsförmåga i utrikespolitiska frågor och öka dess trovärdighet som global aktör.

| 1. | Europaparlamentet betonar att utan en samordnad förändring av energipolitiken och konsumtionen kommer efterfrågan på energi att fortsätta att öka under de kommande tioårsperioderna. Parlamentet är bekymrat över höjningen av energipriset, särskilt på grund av dess negativa konsekvenser för världsekonomin och konsumenterna, vilket också gör det svårare att uppnå målsättningarna inom Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att utan en samordnad förändring av energipolitiken och konsumtionen kommer efterfrågan på energi att fortsätta att öka under de kommande tioårsperioderna. Parlamentet är bekymrat över höjningen av energipriset, särskilt på grund av dess negativa konsekvenser för världsekonomin och konsumenterna, vilket också gör det svårare att uppnå målsättningarna inom Lissabonstrategin.

| 2. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att vidta åtgärder så att EU:s ekonomi kan upprätthålla sin konkurrenskraft och anpassa sig till de nya oljepriserna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att vidta åtgärder så att EU:s ekonomi kan upprätthålla sin konkurrenskraft och anpassa sig till de nya oljepriserna.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser ett starkt politiskt engagemang för att vidta konkreta åtgärder i syfte att minska efterfrågan på energi, främja förnybara energikällor och energieffektivitet, fullfölja diversifieringen när det gäller energiförsörjningen och minska beroendet av importerade fossila bränslen. Parlamentet anser att detta är det bästa sättet att hantera det högre energipriset, öka stabiliteten på energimarknaden, ge konsumenterna långsiktiga kostnadsfördelar samt uppfylla målen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och det dithörande Kyotoprotokollet. Parlamentet anser att dessa strategiska åtgärder måste åtföljas av lika starka finansiella åtaganden till förmån för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser ett starkt politiskt engagemang för att vidta konkreta åtgärder i syfte att minska efterfrågan på energi, främja förnybara energikällor och energieffektivitet, fullfölja diversifieringen när det gäller energiförsörjningen och minska beroendet av importerade fossila bränslen. Parlamentet anser att detta är det bästa sättet att hantera det högre energipriset, öka stabiliteten på energimarknaden, ge konsumenterna långsiktiga kostnadsfördelar samt uppfylla målen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och det dithörande Kyotoprotokollet. Parlamentet anser att dessa strategiska åtgärder måste åtföljas av lika starka finansiella åtaganden till förmån för forskning och utveckling.

| 4. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna på kort sikt bör vidta riktade åtgärder för att mildra de negativa konsekvenserna för de fattigaste hushållen. Parlamentet understryker emellertid att åtgärder som bidrar till ökad inflation bör undvikas eftersom de kan inverka negativt på de offentliga finansernas hållbarhet och omintetgöras av högre oljepriser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna på kort sikt bör vidta riktade åtgärder för att mildra de negativa konsekvenserna för de fattigaste hushållen. Parlamentet understryker emellertid att åtgärder som bidrar till ökad inflation bör undvikas eftersom de kan inverka negativt på de offentliga finansernas hållbarhet och omintetgöras av högre oljepriser.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt vid första behandlingen av 18 juni 2008 om förslaget till direktiv om ändring av direktiv 2003/54/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el (3), och av den 9 juli 2008 om förslaget till direktiv om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (4). Parlamentet anser att kommissionen bör lägga fram ett förslag om hur energirelaterad fattigdom ska hanteras i Europeiska unionen. Medlemsstaterna uppmanas att utforma nationella definitioner av energifattigdom och utveckla nationella handlingsplaner för att undanröja energifattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera och samordna de uppgifter som medlemsstater levererar, och att se till att skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga och offentliga tjänster respekteras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt vid första behandlingen av 18 juni 2008 om förslaget till direktiv om ändring av direktiv 2003/54/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el (3), och av den 9 juli 2008 om förslaget till direktiv om ändring av direktiv 2003/55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (4). Parlamentet anser att kommissionen bör lägga fram ett förslag om hur energirelaterad fattigdom ska hanteras i Europeiska unionen. Medlemsstaterna uppmanas att utforma nationella definitioner av energifattigdom och utveckla nationella handlingsplaner för att undanröja energifattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera och samordna de uppgifter som medlemsstater levererar, och att se till att skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga och offentliga tjänster respekteras.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den förslagna energistadgan för konsumenter entydigt fastställer konsumenternas rättigheter. Parlamentet uppmanar de nationella regleringsmyndigheterna att utnyttja de befogenheter de har till sitt förfogande för att hjälpa konsumenter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den förslagna energistadgan för konsumenter entydigt fastställer konsumenternas rättigheter. Parlamentet uppmanar de nationella regleringsmyndigheterna att utnyttja de befogenheter de har till sitt förfogande för att hjälpa konsumenter.

| 7. | Europaparlamentet noterar sänkningen av råoljepriset till 100 USA-dollar per fat under de senaste veckorna, vilket bryter trenden av kontinuerligt stigande oljepriser. Parlamentet konstaterar dock med oro att konsumenterna fortsätter att betala högre energipriser, som inte alltid fullt ut speglar de nedåtgående prisförändringarna i råoljepriset. Kommissionen uppmanas att följa prisutvecklingen, särskilt frågan om hur ökade eller minskade priser påverkar konsumenterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar sänkningen av råoljepriset till 100 USA-dollar per fat under de senaste veckorna, vilket bryter trenden av kontinuerligt stigande oljepriser. Parlamentet konstaterar dock med oro att konsumenterna fortsätter att betala högre energipriser, som inte alltid fullt ut speglar de nedåtgående prisförändringarna i råoljepriset. Kommissionen uppmanas att följa prisutvecklingen, särskilt frågan om hur ökade eller minskade priser påverkar konsumenterna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera överensstämmelse med EU:s gällande konkurrensregler, och att särskilt fokusera på att utreda och bekämpa konkurrenshämmande åtgärder inom gas- och elsektorerna samt i samband med raffinering av olja och distribution till försäljningsställena. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera överensstämmelse med EU:s gällande konkurrensregler, och att särskilt fokusera på att utreda och bekämpa konkurrenshämmande åtgärder inom gas- och elsektorerna samt i samband med raffinering av olja och distribution till försäljningsställena.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka kopplingen mellan oljepriset och gaspriset i de långsiktiga gaskontrakten och att tillhandahålla en lämplig politisk lösning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka kopplingen mellan oljepriset och gaspriset i de långsiktiga gaskontrakten och att tillhandahålla en lämplig politisk lösning.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Ekofinrådet att införa sänkt moms för energibesparande varor och tjänster. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Ekofinrådet att införa sänkt moms för energibesparande varor och tjänster.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder som underlättar anpassningen inom energiintensiva sektorer och tjänster så att de blir mer energieffektiva. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att följa upp konsekvenserna av dessa åtgärder och att vidta lämpliga åtgärder vid fall av snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder som underlättar anpassningen inom energiintensiva sektorer och tjänster så att de blir mer energieffektiva. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att följa upp konsekvenserna av dessa åtgärder och att vidta lämpliga åtgärder vid fall av snedvridningar av konkurrensen.

| 12. | Europaparlamentet understryker dessutom att förnybara energikällor tillsammans med skyddsåtgärder på energiområdet, bland annat incitament för att förbättra hushållens energieffektivitet, minskar Europas beroende av energiimporter och därmed också de politiska och ekonomiska risker som dessa importer medför. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker dessutom att förnybara energikällor tillsammans med skyddsåtgärder på energiområdet, bland annat incitament för att förbättra hushållens energieffektivitet, minskar Europas beroende av energiimporter och därmed också de politiska och ekonomiska risker som dessa importer medför.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att energibesparingar, energieffektivitet och förnybara energikällor prioriteras när EU:s framtida energipolitik ska utformas, särskilt inom ramen för den kommande andra översynen av energistrategin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att energibesparingar, energieffektivitet och förnybara energikällor prioriteras när EU:s framtida energipolitik ska utformas, särskilt inom ramen för den kommande andra översynen av energistrategin.

| 14. | Europaparlamentet anser att Europeiska investeringsbanken bör ha en mer framträdande roll i finansieringen av projekt som rör energieffektivitet och förnybara energikällor samt forsknings- och utvecklingsprojekt, med särskild fokus på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att Europeiska investeringsbanken bör ha en mer framträdande roll i finansieringen av projekt som rör energieffektivitet och förnybara energikällor samt forsknings- och utvecklingsprojekt, med särskild fokus på små och medelstora företag.

| 15. | Europaparlamentet noterar att skatteinkomsterna från energi i vissa medlemsstater har ökat på grund av den senaste tidens stigande oljepriser. Parlamentet betonar vikten av en riktig skattepolitik, som ett sätt att minska det ekonomiska beroendet av fossila bränslen, att ta itu med klimatförändringen och att skapa incitament för att öka investeringarna i energieffektivitet, förnybar energi och miljövänliga produkter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att skatteinkomsterna från energi i vissa medlemsstater har ökat på grund av den senaste tidens stigande oljepriser. Parlamentet betonar vikten av en riktig skattepolitik, som ett sätt att minska det ekonomiska beroendet av fossila bränslen, att ta itu med klimatförändringen och att skapa incitament för att öka investeringarna i energieffektivitet, förnybar energi och miljövänliga produkter.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram sitt förslag till översyn av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (5) (det s.k. energiskattedirektivet) efter att ingående ha undersökt de eventuella konsekvenser skatteåtgärderna kan få för inflationen, för nya investeringar och för övergången till en energieffektiv ekonomi i EU med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram sitt förslag till översyn av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (5) (det s.k. energiskattedirektivet) efter att ingående ha undersökt de eventuella konsekvenser skatteåtgärderna kan få för inflationen, för nya investeringar och för övergången till en energieffektiv ekonomi i EU med låga koldioxidutsläpp.

| 17. | Europaparlamentet understryker betydelsen av mer transparenta och tillförlitliga uppgifter om oljemarknader och kommersiella oljelager. Parlamentet anser att det är viktigt att öka förståelsen för oljeprodukternas prisutveckling. Parlamentet menar att en översyn måste göras i god tid av gemenskapslagstiftningen om beredskapslager av olja. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker betydelsen av mer transparenta och tillförlitliga uppgifter om oljemarknader och kommersiella oljelager. Parlamentet anser att det är viktigt att öka förståelsen för oljeprodukternas prisutveckling. Parlamentet menar att en översyn måste göras i god tid av gemenskapslagstiftningen om beredskapslager av olja.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU står enigt på det energipolitiska området. Parlamentet upprepar betydelsen av EU:s gemensamma energipolitik och EU:s åtagande till förmån för den europeiska grannskapspolitiken. I detta avseende anser parlamentet att EU bör inta en ledande ställning i energidialogen med de viktigaste olje- och gasleverantörsländerna. Parlamentet välkomnar idén med ett toppmöte på hög nivå mellan olje- och gaskonsumerande och olje- och gasproducerande länder i syfte att uppnå mer stabila priser, större förutsägbarhet när det gäller leveranserna och betalningar i euro. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker vikten av att EU står enigt på det energipolitiska området. Parlamentet upprepar betydelsen av EU:s gemensamma energipolitik och EU:s åtagande till förmån för den europeiska grannskapspolitiken. I detta avseende anser parlamentet att EU bör inta en ledande ställning i energidialogen med de viktigaste olje- och gasleverantörsländerna. Parlamentet välkomnar idén med ett toppmöte på hög nivå mellan olje- och gaskonsumerande och olje- och gasproducerande länder i syfte att uppnå mer stabila priser, större förutsägbarhet när det gäller leveranserna och betalningar i euro.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar EU-företagen att vara mer aktiva, genom att fortsätta sina investeringar, och att inta en ledande roll i samband med nya tekniska utvecklingar och teknisk kompetens för att bevara sin roll som de viktigaste oljeproducentländernas nyckelpartner. Parlamentet noterar att det framför allt krävs investeringar för att utveckla raffinering och prospektering i syfte att kunna hantera den ökade efterfrågan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar EU-företagen att vara mer aktiva, genom att fortsätta sina investeringar, och att inta en ledande roll i samband med nya tekniska utvecklingar och teknisk kompetens för att bevara sin roll som de viktigaste oljeproducentländernas nyckelpartner. Parlamentet noterar att det framför allt krävs investeringar för att utveckla raffinering och prospektering i syfte att kunna hantera den ökade efterfrågan.

| 20. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar bör förstärkas inom de största energibolagen för att kanalisera mer privata investeringar inom energisektorn till energibesparingsprogram och alternativ energiteknik samt till forskning och utveckling på detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar bör förstärkas inom de största energibolagen för att kanalisera mer privata investeringar inom energisektorn till energibesparingsprogram och alternativ energiteknik samt till forskning och utveckling på detta område.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna de politiska insatserna för att tackla höjningen av energipriset. Kommissionen uppmanas att lägga fram en analys grundad på medlemsstaternas mest effektiva insatser för att tackla höjningen av energipriset. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna de politiska insatserna för att tackla höjningen av energipriset. Kommissionen uppmanas att lägga fram en analys grundad på medlemsstaternas mest effektiva insatser för att tackla höjningen av energipriset.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt nå en överenskommelse om framtida nyckelåtgärder för att uppnå en verkligt avreglerad inre marknad för energi, eftersom detta kommer att bidra till att minska EU:s sårbarhet när det gäller energipriset och öka försörjningstryggheten. Parlamentet bekräftar i detta avseende sitt starka engagemang för fullbordandet av EU:s inre energimarknad. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt nå en överenskommelse om framtida nyckelåtgärder för att uppnå en verkligt avreglerad inre marknad för energi, eftersom detta kommer att bidra till att minska EU:s sårbarhet när det gäller energipriset och öka försörjningstryggheten. Parlamentet bekräftar i detta avseende sitt starka engagemang för fullbordandet av EU:s inre energimarknad.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 580.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0308.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0294.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0347.

(5)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/97 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/97

---

Torsdag 25 september 2008Vitbok om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma

P6_TA(2008)0461

Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om vitboken om hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (2007/2285(INI))

2010/C 8 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens vitbok av den 30 maj 2007 med titeln ”En EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma” (KOM(2007)0279),

med beaktande av sin resolution av den 1 februari 2007 om att främja goda kostvanor och motion (1),

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO:s) andra europeiska handlingsplan för en livsmedels- och kosthållningsstrategi 2007–2012, antagen av WHO:s regionalkommitté för Europa den 17–20 september 2007 i Belgrad, samt den europeiska stadgan för motverkande av fetma, antagen av WHO:s regionalkommitté år 2006,

med beaktande av de mål som WHO:s europeiska ministerkonferens fastställde i Istanbul den 15–17 november 2006, med den europeiska stadgan för motverkande av fetma,

med beaktande av den globala strategin för kost, fysisk aktivitet och hälsa, antagen av WHO:s 57:e världshälsoförsamling den 22 maj 2004,

med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 2–3 juni 2005, om fetma, kost och fysisk aktivitet,

med beaktande av slutsatserna från rådets (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) möte den 5–6 december 2007 om genomförandet av en EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma,

med beaktande av slutsatserna från WHO:s regionalkontors europeiska publikation från 2006 om ”fysisk aktivitet och hälsa i Europa och belägg för åtgärder”,

med beaktande av kommissionens vitbok av den 11 juli 2007 om idrott (KOM(2007)0391),

med beaktande av kommissionens grönbok av den 25 september 2007 med titeln ”Mot en ny kultur för rörlighet i städer” (KOM(2007)0551),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0256/2008), och av följande skäl:

| A. | Övervikt, fetma och kostrelaterade sjukdomar håller på att bli allt vanligare och bidrar till stor del till de främsta döds- och sjukdomsorsakerna i Europa. |
| --- | --- |

A.

Övervikt, fetma och kostrelaterade sjukdomar håller på att bli allt vanligare och bidrar till stor del till de främsta döds- och sjukdomsorsakerna i Europa.

| B. | Det är vetenskapligt bevisat att antalet kostrelaterade sjukdomsfall och dessa sjukdomars svårighetsgrad varierar mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

B.

Det är vetenskapligt bevisat att antalet kostrelaterade sjukdomsfall och dessa sjukdomars svårighetsgrad varierar mellan kvinnor och män.

| C. | Enligt WHO lider mer än hälften av Europas vuxna befolkning av övervikt eller fetma. |
| --- | --- |

C.

Enligt WHO lider mer än hälften av Europas vuxna befolkning av övervikt eller fetma.

| D. | Över fem miljoner barn är feta och nästan 22 miljoner är överviktiga. Dessa siffror ökar snabbt. Fram till 2010 beräknas ytterligare 1,3 miljoner barn bli överviktiga eller feta varje år. |
| --- | --- |

D.

Över fem miljoner barn är feta och nästan 22 miljoner är överviktiga. Dessa siffror ökar snabbt. Fram till 2010 beräknas ytterligare 1,3 miljoner barn bli överviktiga eller feta varje år.

| E. | Det uppskattas att sjukdomar som har samband med fetma och övervikt står för upp till sex procent av vissa medlemsstaters hälsovårdsutgifter. De indirekta kostnaderna till följd av exempelvis minskad produktivitet och sjukledighet är avsevärt högre. |
| --- | --- |

E.

Det uppskattas att sjukdomar som har samband med fetma och övervikt står för upp till sex procent av vissa medlemsstaters hälsovårdsutgifter. De indirekta kostnaderna till följd av exempelvis minskad produktivitet och sjukledighet är avsevärt högre.

| F. | Bukfetma är vetenskapligt erkänt som en av huvudorsakerna till flera viktrelaterade sjukdomar, exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar och typ 2-diabetes. |
| --- | --- |

F.

Bukfetma är vetenskapligt erkänt som en av huvudorsakerna till flera viktrelaterade sjukdomar, exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar och typ 2-diabetes.

| G. | De kostvanor som grundläggs i barndomen följer ofta med upp i vuxen ålder, och forskning visar att feta barn löper större risk att bli feta som vuxna. |
| --- | --- |

G.

De kostvanor som grundläggs i barndomen följer ofta med upp i vuxen ålder, och forskning visar att feta barn löper större risk att bli feta som vuxna.

| H. | Europas medborgare lever i en ”fetmafrämjande” miljö och en stillasittande livsstil har lett till en ökad risk för fetma. |
| --- | --- |

H.

Europas medborgare lever i en ”fetmafrämjande” miljö och en stillasittande livsstil har lett till en ökad risk för fetma.

| I. | Dåliga kostvanor är en allvarlig riskfaktor för andra kostrelaterade sjukdomar som är några av de vanligaste dödsorsakerna i EU, inklusive hjärt- och kärlsjukdomar, cancer, diabetes och stroke. |
| --- | --- |

I.

Dåliga kostvanor är en allvarlig riskfaktor för andra kostrelaterade sjukdomar som är några av de vanligaste dödsorsakerna i EU, inklusive hjärt- och kärlsjukdomar, cancer, diabetes och stroke.

| J. | I WHO:s rapport från 2005 om Europas hälsa visas på ett analytiskt sätt att ett stort antal dödsfall och sjukdomar orsakas av i huvudsak sju riskfaktorer, varav sex (högt blodtryck, kolesterol, BMI, otillräckligt intag av frukt och grönsaker, bristande fysisk aktivitet och för stor alkoholkonsumtion) hör samman med kost och fysisk aktivitet. För att undvika höga döds- och sjukdomssiffror är det viktigt att sätta in samtidiga åtgärder mot samtliga dessa riskfaktorer. |
| --- | --- |

J.

I WHO:s rapport från 2005 om Europas hälsa visas på ett analytiskt sätt att ett stort antal dödsfall och sjukdomar orsakas av i huvudsak sju riskfaktorer, varav sex (högt blodtryck, kolesterol, BMI, otillräckligt intag av frukt och grönsaker, bristande fysisk aktivitet och för stor alkoholkonsumtion) hör samman med kost och fysisk aktivitet. För att undvika höga döds- och sjukdomssiffror är det viktigt att sätta in samtidiga åtgärder mot samtliga dessa riskfaktorer.

| K. | Fysisk aktivitet tillsammans med en sund och balanserad kost är det främsta sättet att motverka övervikt. Det är alarmerande att var tredje europé inte motionerar alls på fritiden, samtidigt som en genomsnittlig europé sitter ner fem timmar per dag. Många européer har inte en balanserad kosthållning. |
| --- | --- |

K.

Fysisk aktivitet tillsammans med en sund och balanserad kost är det främsta sättet att motverka övervikt. Det är alarmerande att var tredje europé inte motionerar alls på fritiden, samtidigt som en genomsnittlig europé sitter ner fem timmar per dag. Många européer har inte en balanserad kosthållning.

| L. | De senaste tio åren har antalet idrottstimmar minskat både i grundskolan och på gymnasiet, och det råder stora skillnader mellan olika medlemsstaters anläggningar och utrustning. |
| --- | --- |

L.

De senaste tio åren har antalet idrottstimmar minskat både i grundskolan och på gymnasiet, och det råder stora skillnader mellan olika medlemsstaters anläggningar och utrustning.

| M. | I den europeiska stadgan för motverkande av fetma har WTO satt upp målet att synbara framsteg ska göras i bekämpandet av fetma bland barn under de närmaste 4–5 åren, med målsättningen att vända den nuvarande utvecklingen till senast 2015. |
| --- | --- |

M.

I den europeiska stadgan för motverkande av fetma har WTO satt upp målet att synbara framsteg ska göras i bekämpandet av fetma bland barn under de närmaste 4–5 åren, med målsättningen att vända den nuvarande utvecklingen till senast 2015.

| N. | För att en kost ska vara hälsosam måste den ha vissa kvantitativa och kvalitativa egenskaper som är anpassade till individuella behov och alltid strikt följa vedertagna kostprinciper. |
| --- | --- |

N.

För att en kost ska vara hälsosam måste den ha vissa kvantitativa och kvalitativa egenskaper som är anpassade till individuella behov och alltid strikt följa vedertagna kostprinciper.

| O. | Följande kriterier måste ingå i en kost för att den ska kunna anses ha ett ”hälsovärde”: 1) närings- och energiinnehåll (näringsvärde), 2) hälso- och giftkriterier (livsmedelssäkerhet), 3) naturliga livsmedelsegenskaper (”estetiska/välsmakande” och ”matsmältningsbefordrande” kvaliteter), 4) livsmedelsproduktionens ekologiska karaktär (hållbart jordbruk). |
| --- | --- |

O.

Följande kriterier måste ingå i en kost för att den ska kunna anses ha ett ”hälsovärde”: 1) närings- och energiinnehåll (näringsvärde), 2) hälso- och giftkriterier (livsmedelssäkerhet), 3) naturliga livsmedelsegenskaper (”estetiska/välsmakande” och ”matsmältningsbefordrande” kvaliteter), 4) livsmedelsproduktionens ekologiska karaktär (hållbart jordbruk).

| P. | För att kunna bekämpa övervikt och fetma måste man ha en helhetssyn på situationen och vidta åtgärder som sträcker sig över de politiska områdesgränserna och de olika förvaltningsnivåerna, särskilt på det nationella, regionala och lokala planet, med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

P.

För att kunna bekämpa övervikt och fetma måste man ha en helhetssyn på situationen och vidta åtgärder som sträcker sig över de politiska områdesgränserna och de olika förvaltningsnivåerna, särskilt på det nationella, regionala och lokala planet, med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen.

| Q. | Man bör inte glömma betydelsen av de välkända hälsorisker som förknippas med alkohol, med dess höga kaloriinnehåll, och rökning, vilka båda förstör aptiten på mat och dryck. |
| --- | --- |

Q.

Man bör inte glömma betydelsen av de välkända hälsorisker som förknippas med alkohol, med dess höga kaloriinnehåll, och rökning, vilka båda förstör aptiten på mat och dryck.

| R. | Hänsyn måste tas till problemets sociala dimension och särskilt det förhållandet att övervikt och fetma är vanligast bland samhällets lägre socioekonomiska grupper. Denna situation kan leda till ökade ojämlikheter när det gäller hälsa och socioekonomiska aspekter, särskilt för de mest utsatta befolkningsgrupperna, exempelvis personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

R.

Hänsyn måste tas till problemets sociala dimension och särskilt det förhållandet att övervikt och fetma är vanligast bland samhällets lägre socioekonomiska grupper. Denna situation kan leda till ökade ojämlikheter när det gäller hälsa och socioekonomiska aspekter, särskilt för de mest utsatta befolkningsgrupperna, exempelvis personer med funktionshinder.

| S. | De socioekonomiska ojämlikheterna får ytterligare en dimension genom de stigande råvarupriserna (exempelvis på spannmål, smör och mjölk). Varken när det gäller antalet berörda produkter eller själva prisstegringstakten har vi tidigare sett maken till denna utveckling. |
| --- | --- |

S.

De socioekonomiska ojämlikheterna får ytterligare en dimension genom de stigande råvarupriserna (exempelvis på spannmål, smör och mjölk). Varken när det gäller antalet berörda produkter eller själva prisstegringstakten har vi tidigare sett maken till denna utveckling.

| T. | Kombinationen av högre råvarupriser och de oklara regler som styr den storskaliga distributionen i vissa medlemsstater har lett till kraftigt höjda priser på baslivsmedel med högt näringsvärde som frukt och grönsaker och sockerfria mejeriprodukter. Detta har en negativ inverkan på de flesta hushållsbudgetar i EU, och EU måste ta itu med denna utmaning. |
| --- | --- |

T.

Kombinationen av högre råvarupriser och de oklara regler som styr den storskaliga distributionen i vissa medlemsstater har lett till kraftigt höjda priser på baslivsmedel med högt näringsvärde som frukt och grönsaker och sockerfria mejeriprodukter. Detta har en negativ inverkan på de flesta hushållsbudgetar i EU, och EU måste ta itu med denna utmaning.

| U. | Personer med funktionshinder utgör upp till 15 procent av EU:s aktiva befolkning. Studier visar dessutom att personer med funktionshinder dessutom löper större risk att bli feta, bland annat på grund av patofysiologiska rubbningar i energiomsättningen och kroppssammansättningen, muskelatrofi och fysisk inaktivitet. |
| --- | --- |

U.

Personer med funktionshinder utgör upp till 15 procent av EU:s aktiva befolkning. Studier visar dessutom att personer med funktionshinder dessutom löper större risk att bli feta, bland annat på grund av patofysiologiska rubbningar i energiomsättningen och kroppssammansättningen, muskelatrofi och fysisk inaktivitet.

| V. | Alla initiativ som många olika berörda parter tar bör underlättas för att öka dialogen, utbyta bästa metoder och genomföra självreglering, till exempel genom den europeiska handlingsplattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa och arbetsgruppen för idrott och hälsa samt EU-nätverket för hälsofrämjande fysisk aktivitet (HEPA). |
| --- | --- |

V.

Alla initiativ som många olika berörda parter tar bör underlättas för att öka dialogen, utbyta bästa metoder och genomföra självreglering, till exempel genom den europeiska handlingsplattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa och arbetsgruppen för idrott och hälsa samt EU-nätverket för hälsofrämjande fysisk aktivitet (HEPA).

| W. | Våra olika mattraditioner måste främjas som en del av vårt kulturarv. Men samtidigt bör det vidtas åtgärder för att se till att konsumenterna är medvetna om hur dessa traditioner faktiskt påverkar deras hälsa så att de kan fatta välunderbyggda beslut. |
| --- | --- |

W.

Våra olika mattraditioner måste främjas som en del av vårt kulturarv. Men samtidigt bör det vidtas åtgärder för att se till att konsumenterna är medvetna om hur dessa traditioner faktiskt påverkar deras hälsa så att de kan fatta välunderbyggda beslut.

| X. | Europas konsumenter bör ha tillgång till all den information som de behöver för att utifrån sin personliga livsstil och hälsa välja de bästa näringskällorna för en optimal kost. |
| --- | --- |

X.

Europas konsumenter bör ha tillgång till all den information som de behöver för att utifrån sin personliga livsstil och hälsa välja de bästa näringskällorna för en optimal kost.

| Y. | De initiativ till självreglering på reklamområdet som näringslivet nyligen tagit kommer att avse mat- och dryckesreklamens balans och karaktär. Självregleringsåtgärderna måste omfatta alla reklamformer, särskilt marknadsföring på Internet och i andra nya medier. Reklam för livsmedelsprodukter står för ungefär hälften av alla reklamsändningar under de tider då barn tittar på tv och det finns tydliga bevis för att tv-reklamen påverkar de kortsiktiga konsumtionsmönstren bland barn mellan 2 och 11 år. Det är också oroande med nya reklamformer som utnyttjar alla tekniska medel, särskilt s.k. reklamspel där mobiltelefoner, ”instant messaging”, videospel och interaktiva Internetspel utnyttjas. Många livsmedelsproducenter, reklam- och marknadsföringsföretag och hälso- och konsumentskyddsorganisationer visar redan ett stort engagemang inom ramen för EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa och kan redan peka på framgångsrika studier och projekt. |
| --- | --- |

Y.

De initiativ till självreglering på reklamområdet som näringslivet nyligen tagit kommer att avse mat- och dryckesreklamens balans och karaktär. Självregleringsåtgärderna måste omfatta alla reklamformer, särskilt marknadsföring på Internet och i andra nya medier. Reklam för livsmedelsprodukter står för ungefär hälften av alla reklamsändningar under de tider då barn tittar på tv och det finns tydliga bevis för att tv-reklamen påverkar de kortsiktiga konsumtionsmönstren bland barn mellan 2 och 11 år. Det är också oroande med nya reklamformer som utnyttjar alla tekniska medel, särskilt s.k. reklamspel där mobiltelefoner, ”instant messaging”, videospel och interaktiva Internetspel utnyttjas. Många livsmedelsproducenter, reklam- och marknadsföringsföretag och hälso- och konsumentskyddsorganisationer visar redan ett stort engagemang inom ramen för EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa och kan redan peka på framgångsrika studier och projekt.

| Z. | Näringsbrist, som särskilt drabbar äldre personer, kostar de europeiska hälsovårdssystemen lika mycket som fetma och övervikt. |
| --- | --- |

Z.

Näringsbrist, som särskilt drabbar äldre personer, kostar de europeiska hälsovårdssystemen lika mycket som fetma och övervikt.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda vitboken om kost som en viktig åtgärd i en övergripande strategi för att hejda fetma och övervikt och hantera kostrelaterade kroniska sjukdomar som kardiovaskulära sjukdomar, inklusive hjärtsjukdomar och stroke, samt cancer och diabetes i Europa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda vitboken om kost som en viktig åtgärd i en övergripande strategi för att hejda fetma och övervikt och hantera kostrelaterade kroniska sjukdomar som kardiovaskulära sjukdomar, inklusive hjärtsjukdomar och stroke, samt cancer och diabetes i Europa.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna på nytt att erkänna fetma som en kronisk sjukdom. Parlamentet anser att man måste vara försiktig så att man inte stigmatiserar enskilda eller grupper av människor som lätt drabbas av kost-, övervikts- och fetmarelaterade problem på grund av kulturella faktorer, sjukdomar som diabetes eller ätstörningar som anorexi eller bulimi. Medlemsstaterna bör se till att dessa människor får tillgång till lämplig behandling inom ramen för det nationella hälsovårdssystemet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna på nytt att erkänna fetma som en kronisk sjukdom. Parlamentet anser att man måste vara försiktig så att man inte stigmatiserar enskilda eller grupper av människor som lätt drabbas av kost-, övervikts- och fetmarelaterade problem på grund av kulturella faktorer, sjukdomar som diabetes eller ätstörningar som anorexi eller bulimi. Medlemsstaterna bör se till att dessa människor får tillgång till lämplig behandling inom ramen för det nationella hälsovårdssystemet.

| 3. | Europaparlamentet anser att en övergripande metod som omfattar flera nivåer är det bästa sättet att bekämpa fetman bland EU:s befolkning och påpekar att det finns många EU-program (om forskning, hälsa, utbildning, livslångt lärande) som kan hjälpa oss att hantera detta verkliga gissel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att en övergripande metod som omfattar flera nivåer är det bästa sättet att bekämpa fetman bland EU:s befolkning och påpekar att det finns många EU-program (om forskning, hälsa, utbildning, livslångt lärande) som kan hjälpa oss att hantera detta verkliga gissel.

| 4. | Europaparlamentet anser att en politik för livsmedelskvalitet kan bidra till att främja hälsan och minska fetman och att lättförståelig märkningsinformation är viktig för att konsumenterna ska kunna göra ett val mellan bra, bättre och mindre bra kost. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en politik för livsmedelskvalitet kan bidra till att främja hälsan och minska fetman och att lättförståelig märkningsinformation är viktig för att konsumenterna ska kunna göra ett val mellan bra, bättre och mindre bra kost.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på inrättandet av en högnivågrupp för frågor som rör kost och fysisk aktivitet och det europeiska hälsoundersökningssystemet i form av hälsoundersökningsenkäter och den europeiska hälsoenkäten där fysiska och biologiska värden samlas in, och ser dem som effektiva verktyg för beslutsfattare och alla andra berörda parter genom vilka man kan öka kunskaperna och utbyta bästa praxis i kampen mot fetma. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på inrättandet av en högnivågrupp för frågor som rör kost och fysisk aktivitet och det europeiska hälsoundersökningssystemet i form av hälsoundersökningsenkäter och den europeiska hälsoenkäten där fysiska och biologiska värden samlas in, och ser dem som effektiva verktyg för beslutsfattare och alla andra berörda parter genom vilka man kan öka kunskaperna och utbyta bästa praxis i kampen mot fetma.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en jämn könsfördelning i den framtida högnivågruppen för frågor som rör kost och fysisk aktivitet, så att man kan ta itu med problemen på ett bättre sätt, och att föreslå bättre lösningar med hänsyn till kön, det vill säga lösningar dels för kvinnor, dels för män. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en jämn könsfördelning i den framtida högnivågruppen för frågor som rör kost och fysisk aktivitet, så att man kan ta itu med problemen på ett bättre sätt, och att föreslå bättre lösningar med hänsyn till kön, det vill säga lösningar dels för kvinnor, dels för män.

| 7. | Europaparlamentet erkänner att självreglering fyller en viktig funktion i kampen mot fetma och framhåller att det behövs tydliga och konkreta mål för alla berörda parter och oberoende övervakning av målen. Det krävs ibland lagstiftning för att en verklig och meningsfull förändring ska komma till stånd inom alla sektorer av näringslivet, särskilt när det gäller barn, för att garantera konsumentskydd och en hög standard på folkhälsoskyddet. Parlamentet noterar med intresse de 203 åtaganden som gjorts inom ramen för EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa som syftar till en omläggning av produkterna, mindre reklam som riktar sig till barn och märkning som ska främja en balanserad kost. Parlamentet anser att man även bör låta tillverkare av datorspel och spelkonsoler samt Internetleverantörer bli medlemmar i plattformen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erkänner att självreglering fyller en viktig funktion i kampen mot fetma och framhåller att det behövs tydliga och konkreta mål för alla berörda parter och oberoende övervakning av målen. Det krävs ibland lagstiftning för att en verklig och meningsfull förändring ska komma till stånd inom alla sektorer av näringslivet, särskilt när det gäller barn, för att garantera konsumentskydd och en hög standard på folkhälsoskyddet. Parlamentet noterar med intresse de 203 åtaganden som gjorts inom ramen för EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa som syftar till en omläggning av produkterna, mindre reklam som riktar sig till barn och märkning som ska främja en balanserad kost. Parlamentet anser att man även bör låta tillverkare av datorspel och spelkonsoler samt Internetleverantörer bli medlemmar i plattformen.

| 8. | Europaparlamentet efterfrågar dock mer konkreta åtgärder särskilt riktade till barn och riskzonsgrupper. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterfrågar dock mer konkreta åtgärder särskilt riktade till barn och riskzonsgrupper.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inta en mer holistisk syn på kost och att göra felaktig kost och fetma till en prioriterad fråga på kost- och hälsoområdet samt att närhelst det är möjligt integrera detta i EU-finansierade forskningsinitiativ och partnerskap på EU-nivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inta en mer holistisk syn på kost och att göra felaktig kost och fetma till en prioriterad fråga på kost- och hälsoområdet samt att närhelst det är möjligt integrera detta i EU-finansierade forskningsinitiativ och partnerskap på EU-nivå.

| 10. | Europaparlamentet anser att de europeiska konsumenterna bör ha tillgång till den information som de behöver för att kunna välja de bästa näringskällorna för att uppnå och behålla det näringsintag som bäst passar deras individuella livsstil och hälsa. Europaparlamentet anser att man bör lägga större vikt vid att förbättra medborgarnas hälsokunskaper så att de kan fatta effektiva beslut om sin egen och sina barns kost. och att relevanta yrkeskategorier (lärare, kulturorganisatörer, hälso- och sjukvårdpersonal) på lämpliga platser bör informera och undervisa föräldrar i näringsfrågor. Parlamentet är övertygat om att konsumentinformation, näringslära och livsmedelsmärkning bör bygga på konsumentforskning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de europeiska konsumenterna bör ha tillgång till den information som de behöver för att kunna välja de bästa näringskällorna för att uppnå och behålla det näringsintag som bäst passar deras individuella livsstil och hälsa. Europaparlamentet anser att man bör lägga större vikt vid att förbättra medborgarnas hälsokunskaper så att de kan fatta effektiva beslut om sin egen och sina barns kost. och att relevanta yrkeskategorier (lärare, kulturorganisatörer, hälso- och sjukvårdpersonal) på lämpliga platser bör informera och undervisa föräldrar i näringsfrågor. Parlamentet är övertygat om att konsumentinformation, näringslära och livsmedelsmärkning bör bygga på konsumentforskning.

| 11. | I detta sammanhang betonar Europaparlamentet betydelsen av att inlemma ett framtida program för frukt i skolan i en bredare utbildningsstrategi, t.ex. genom lektioner om kost och hälsa i grundskolan. |
| --- | --- |

11.

I detta sammanhang betonar Europaparlamentet betydelsen av att inlemma ett framtida program för frukt i skolan i en bredare utbildningsstrategi, t.ex. genom lektioner om kost och hälsa i grundskolan.

| 12. | Europaparlamentet betonar den mycket viktiga roll föräldrar spelar för att sprida näringslära inom familjen och den avgörande insats de kan göra för att motverka övervikt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar den mycket viktiga roll föräldrar spelar för att sprida näringslära inom familjen och den avgörande insats de kan göra för att motverka övervikt.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regioner och lokala förvaltningar att bli mer proaktiva när det gäller att utveckla ”aktivitetsvänliga samhällen”, särskilt i samband med stadsplaneringen, och se till att det blir lättare att göra motion till en daglig vana i kommunerna och skapa möjligheter i den lokala miljön som motiverar människor att motionera på fritiden. Detta kan uppnås genom att man inför lokala åtgärder som ska minska beroendet av bil och främja gångtrafik och genom att man på ett förnuftigt sätt blandar kommersiella byggnader och bostäder, främjar offentliga transportmedel, parker och lättillgänglig motionsinfrastruktur samt anlägger cykel- och promenadvägar. Vidare uppmanar kommissionen kommunerna att främja ett nätverk av ”städer för en hälsosam livsstil”, som ska ta fram gemensamma åtgärder för att motverka fetma. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regioner och lokala förvaltningar att bli mer proaktiva när det gäller att utveckla ”aktivitetsvänliga samhällen”, särskilt i samband med stadsplaneringen, och se till att det blir lättare att göra motion till en daglig vana i kommunerna och skapa möjligheter i den lokala miljön som motiverar människor att motionera på fritiden. Detta kan uppnås genom att man inför lokala åtgärder som ska minska beroendet av bil och främja gångtrafik och genom att man på ett förnuftigt sätt blandar kommersiella byggnader och bostäder, främjar offentliga transportmedel, parker och lättillgänglig motionsinfrastruktur samt anlägger cykel- och promenadvägar. Vidare uppmanar kommissionen kommunerna att främja ett nätverk av ”städer för en hälsosam livsstil”, som ska ta fram gemensamma åtgärder för att motverka fetma.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att både skolbarn och anställda ska pendla aktivt. Parlamentet uppmanar lokala myndigheter att prioritera detta koncept när de utvärderar sin stadstrafik och stadsplanering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för att både skolbarn och anställda ska pendla aktivt. Parlamentet uppmanar lokala myndigheter att prioritera detta koncept när de utvärderar sin stadstrafik och stadsplanering.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att tillhandahållandet av områden där barn och ungdomar kan uppleva naturen ger dem ett alternativ till traditionella fritidsaktiviteter och stärker samtidigt deras fantasi, kreativitet och upptäckarlusta. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att tillhandahållandet av områden där barn och ungdomar kan uppleva naturen ger dem ett alternativ till traditionella fritidsaktiviteter och stärker samtidigt deras fantasi, kreativitet och upptäckarlusta.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar idrottsorganisationer att särskilt uppmärksamma att flickor i övre tonåren ofta slutar att utöva idrottsaktiviteter; idrottsorganisationer har en stor roll att spela när det gäller att upprätthålla flickors och unga kvinnors intresse av att delta i olika idrottsaktiviteter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar idrottsorganisationer att särskilt uppmärksamma att flickor i övre tonåren ofta slutar att utöva idrottsaktiviteter; idrottsorganisationer har en stor roll att spela när det gäller att upprätthålla flickors och unga kvinnors intresse av att delta i olika idrottsaktiviteter.

| 17. | Europaparlamentet betonar att den privata sektorn kan bidra till att minska fetman genom att ta fram nya och hälsosammare produkter, men den privata sektorn bör också uppmuntras ytterligare att utarbeta tydliga informationssystem och förbättra märkningen så att konsumenterna kan göra väl underbyggda val. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att den privata sektorn kan bidra till att minska fetman genom att ta fram nya och hälsosammare produkter, men den privata sektorn bör också uppmuntras ytterligare att utarbeta tydliga informationssystem och förbättra märkningen så att konsumenterna kan göra väl underbyggda val.

| 18. | Europaparlamentet understryker att EU bör inta en ledande roll i utarbetandet av en gemensam metod samt främja samordning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet hyser övertygelsen att ett viktigt europeiskt mervärde kan uppnås på områden som konsumentinformation, utbildning i näringslära, reklam i medierna, jordbruksproduktion och livsmedelsmärkning, i synnerhet när det gäller angivelse av transfettsinnehåll. Europeiska indikatorer såsom midjemått och övriga riskfaktorer i samband med fetma (särskilt bukfetma) bör tas fram. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att EU bör inta en ledande roll i utarbetandet av en gemensam metod samt främja samordning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet hyser övertygelsen att ett viktigt europeiskt mervärde kan uppnås på områden som konsumentinformation, utbildning i näringslära, reklam i medierna, jordbruksproduktion och livsmedelsmärkning, i synnerhet när det gäller angivelse av transfettsinnehåll. Europeiska indikatorer såsom midjemått och övriga riskfaktorer i samband med fetma (särskilt bukfetma) bör tas fram.

Vår främsta prioritering: barnen

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla andra parter att prioritera insatser för att bekämpa fetma redan från barndomen, med tanke på att de kostvanor som etableras i barndomen ofta består i många år. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla andra parter att prioritera insatser för att bekämpa fetma redan från barndomen, med tanke på att de kostvanor som etableras i barndomen ofta består i många år.

| 20. | Europaparlamentet efterfrågar informationskampanjer som syftar till att öka medvetenheten bland gravida kvinnor om vikten av en sund och balanserad kost där vissa näringsämnen ska tillhandhållas optimalt under graviditeten, samt att kvinnor och deras partner ska bli medvetna om vikten av amning. Genom att amma, vänta med avvänjningen till dess barnet är sex månader, vänja barnet vid hälsosam mat och kontrollera portionsstorlekarna kan man bidra till att förhindra att barn blir överviktiga eller feta. Trots detta betonar emellertid parlamentet att amning inte är enda sättet att bekämpa fetma och att balanserade kostvanor förvärvas under lång tid. Parlamentet betonar att man vid kampanjerna bör komma ihåg att amning är en privat angelägenhet och att man bör respektera moderns fria vilja och val. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterfrågar informationskampanjer som syftar till att öka medvetenheten bland gravida kvinnor om vikten av en sund och balanserad kost där vissa näringsämnen ska tillhandhållas optimalt under graviditeten, samt att kvinnor och deras partner ska bli medvetna om vikten av amning. Genom att amma, vänta med avvänjningen till dess barnet är sex månader, vänja barnet vid hälsosam mat och kontrollera portionsstorlekarna kan man bidra till att förhindra att barn blir överviktiga eller feta. Trots detta betonar emellertid parlamentet att amning inte är enda sättet att bekämpa fetma och att balanserade kostvanor förvärvas under lång tid. Parlamentet betonar att man vid kampanjerna bör komma ihåg att amning är en privat angelägenhet och att man bör respektera moderns fria vilja och val.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den nationella hälsovården främjar kostrådgivning särskilt för gravida kvinnor och kvinnor i övergångsåldern, eftersom graviditet och övergångsålder är mycket viktiga faser i en kvinnas liv då det finns en ökad risk för övervikt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den nationella hälsovården främjar kostrådgivning särskilt för gravida kvinnor och kvinnor i övergångsåldern, eftersom graviditet och övergångsålder är mycket viktiga faser i en kvinnas liv då det finns en ökad risk för övervikt.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föreslå riktlinjer som tagits fram av experter för att få människor att röra på sig mer redan i förskoleåldern och att främja medvetenhet om kosthållning redan så tidigt i livet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föreslå riktlinjer som tagits fram av experter för att få människor att röra på sig mer redan i förskoleåldern och att främja medvetenhet om kosthållning redan så tidigt i livet.

| 23. | Europaparlamentet anser att det framför allt är i skolan som man måste vidta åtgärder för att säkerställa att fysisk aktivitet och balanserad kost blir en del av barnets beteendemönster. Högnivågruppen för frågor som rör kost och fysisk aktivitet uppmanas att utarbeta riktlinjer för koststrategier i skolan, för ökad utbildning i näringslära och för fortsatt utbildning i näringslära även efter skoltiden. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera fördelarna med en balanserad kost och fysisk aktivitet i läroplanen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det framför allt är i skolan som man måste vidta åtgärder för att säkerställa att fysisk aktivitet och balanserad kost blir en del av barnets beteendemönster. Högnivågruppen för frågor som rör kost och fysisk aktivitet uppmanas att utarbeta riktlinjer för koststrategier i skolan, för ökad utbildning i näringslära och för fortsatt utbildning i näringslära även efter skoltiden. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera fördelarna med en balanserad kost och fysisk aktivitet i läroplanen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna, de lokala myndigheterna och skolförvaltningarna att övervaka och höja skolmåltidernas kvalitet och näringsriktighet genom att tillhandahålla utbildning och riktlinjer för måltidsleverantörernas personal, kvalitetskontroll av måltidsleverantörerna och riktlinjer för hälsosam mat i skolmatsalarna. Det är viktigt att anpassa portionsstorlekarna och att inkludera frukt och grönsaker i måltiderna. Parlamentet efterlyser ytterligare utbildning i näringslära om en balanserad kost och uppmuntrar till att man slutar sälja mat och drycker med hög socker-, salt- eller fetthalt och lågt näringsvärde i skolorna. Parlamentet förespråkar i stället att färsk frukt och färska grönsaker ska bli mer tillgängliga vid försäljningsställena. Parlamentet uppmanar behöriga myndigheter att se till att åtminstone tre timmar i veckan i skolornas scheman ägnas åt fysisk aktivitet, i enlighet med målen i den ovannämnda vitboken om idrott, och uppmanar de behöriga myndigheterna att tillhandahålla byggplaner för nya offentliga idrottsanläggningar, tillgängliga för funktionshindrade personer, och att bevara befintliga idrottsanläggningar i skolorna. Parlamentet välkomnar ett eventuellt skolfruktsprojekt som ges finansiellt stöd i likhet med det pågående skolmjölksprogrammet. Parlamentet efterlyser lösningar för att fortsätta den gratis distribution av frukt och grönsaker i skolor och välgörenhetsorganisationer under 2008 som vissa medlemsstater har begärt, i väntan på att skolfruktsprogrammet träder i kraft den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna, de lokala myndigheterna och skolförvaltningarna att övervaka och höja skolmåltidernas kvalitet och näringsriktighet genom att tillhandahålla utbildning och riktlinjer för måltidsleverantörernas personal, kvalitetskontroll av måltidsleverantörerna och riktlinjer för hälsosam mat i skolmatsalarna. Det är viktigt att anpassa portionsstorlekarna och att inkludera frukt och grönsaker i måltiderna. Parlamentet efterlyser ytterligare utbildning i näringslära om en balanserad kost och uppmuntrar till att man slutar sälja mat och drycker med hög socker-, salt- eller fetthalt och lågt näringsvärde i skolorna. Parlamentet förespråkar i stället att färsk frukt och färska grönsaker ska bli mer tillgängliga vid försäljningsställena. Parlamentet uppmanar behöriga myndigheter att se till att åtminstone tre timmar i veckan i skolornas scheman ägnas åt fysisk aktivitet, i enlighet med målen i den ovannämnda vitboken om idrott, och uppmanar de behöriga myndigheterna att tillhandahålla byggplaner för nya offentliga idrottsanläggningar, tillgängliga för funktionshindrade personer, och att bevara befintliga idrottsanläggningar i skolorna. Parlamentet välkomnar ett eventuellt skolfruktsprojekt som ges finansiellt stöd i likhet med det pågående skolmjölksprogrammet. Parlamentet efterlyser lösningar för att fortsätta den gratis distribution av frukt och grönsaker i skolor och välgörenhetsorganisationer under 2008 som vissa medlemsstater har begärt, i väntan på att skolfruktsprogrammet träder i kraft den 1 januari 2009.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas lokala myndigheter att arbeta för att göra idrottsanläggningar tillgängliga och billiga och främja skapandet av möjligheter på lokal nivå som motiverar människor att motionera på fritiden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas lokala myndigheter att arbeta för att göra idrottsanläggningar tillgängliga och billiga och främja skapandet av möjligheter på lokal nivå som motiverar människor att motionera på fritiden.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, lokala myndigheter och skolmyndigheter att se till att det finns hälsosamma alternativ i skolornas försäljningsautomater. För alla former av sponsring och reklam för produkter med hög socker-, salt- eller fetthalt och lågt näringsvärde i skolor bör det anhållas om uttryckligt tillstånd av skolmyndigheterna och detta bör övervakas av elev- och föräldraföreningar. Idrottsorganisationer och idrottslag bör föregå med gott exempel när det gäller motion och hälsosam kost. Alla idrottsorganisationer och idrottsteam bör frivilligt åta sig att främja en balanserad kosthållning och fysisk aktivitet, särskilt bland barn. Parlamentet utgår ifrån att alla idrottsorganisationer och idrottsteam främjar en balanserad kosthållning och fysisk aktivitet, och betonar samtidigt att den europeiska idrottsrörelsen inte ska lastas för övervikten och fetman i Europa. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, lokala myndigheter och skolmyndigheter att se till att det finns hälsosamma alternativ i skolornas försäljningsautomater. För alla former av sponsring och reklam för produkter med hög socker-, salt- eller fetthalt och lågt näringsvärde i skolor bör det anhållas om uttryckligt tillstånd av skolmyndigheterna och detta bör övervakas av elev- och föräldraföreningar. Idrottsorganisationer och idrottslag bör föregå med gott exempel när det gäller motion och hälsosam kost. Alla idrottsorganisationer och idrottsteam bör frivilligt åta sig att främja en balanserad kosthållning och fysisk aktivitet, särskilt bland barn. Parlamentet utgår ifrån att alla idrottsorganisationer och idrottsteam främjar en balanserad kosthållning och fysisk aktivitet, och betonar samtidigt att den europeiska idrottsrörelsen inte ska lastas för övervikten och fetman i Europa.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för den gemensamma jordbrukspolitiken, som ska möjliggöra att mer frukt och grönsaker serveras i skolorna, förutsatt att dessa produkters kvalitet och kemiska säkerhet kontrolleras. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för den gemensamma jordbrukspolitiken, som ska möjliggöra att mer frukt och grönsaker serveras i skolorna, förutsatt att dessa produkters kvalitet och kemiska säkerhet kontrolleras.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU, och särskilt Ekofinrådet, att vara mer flexibelt när det gäller medlemsstaternas tillämpning av lägre mervärdesskattesatser för sociala, ekonomiska, miljöinriktade och hälsoinriktade basvaror och bastjänster. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang de medlemsstater som ännu inte har sänkt mervärdesskatten på frukt och grönsaker att göra detta, och påminner dem om att gemenskapsrätten ger dem rätt att göra detta. Parlamentet begär dessutom att den nuvarande gemenskapslagstiftningen ska ändras så att det blir tillåtet att låta frukt och grönsaker omfattas av en mycket låg mervärdesskattesats (under 5 procent). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EU, och särskilt Ekofinrådet, att vara mer flexibelt när det gäller medlemsstaternas tillämpning av lägre mervärdesskattesatser för sociala, ekonomiska, miljöinriktade och hälsoinriktade basvaror och bastjänster. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang de medlemsstater som ännu inte har sänkt mervärdesskatten på frukt och grönsaker att göra detta, och påminner dem om att gemenskapsrätten ger dem rätt att göra detta. Parlamentet begär dessutom att den nuvarande gemenskapslagstiftningen ska ändras så att det blir tillåtet att låta frukt och grönsaker omfattas av en mycket låg mervärdesskattesats (under 5 procent).

| 29. | Europaparlamentet välkomnar EU-initiativ som exempelvis skapandet av webbplatsen ”EU mini chefs” och den europeiska dagen för hälsosam mat och matlagning den 8 november 2007. Parlamentet rekommenderar att man anordnar informationskampanjer för att öka medvetenheten om kopplingen mellan energirika produkter och den tid av fysisk aktivitet som krävs för att förbränna deras kaloriinnehåll. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar EU-initiativ som exempelvis skapandet av webbplatsen ”EU mini chefs” och den europeiska dagen för hälsosam mat och matlagning den 8 november 2007. Parlamentet rekommenderar att man anordnar informationskampanjer för att öka medvetenheten om kopplingen mellan energirika produkter och den tid av fysisk aktivitet som krävs för att förbränna deras kaloriinnehåll.

Medvetna val och tillgång till hälsosamma produkter

| 30. | Europaparlamentet anser att en omläggning av produkterna är ett bra sätt att minska vårt intag av fett, socker och salt i kosten och uppmuntrar livsmedelstillverkare att vidta ytterligare åtgärder för att lägga om energirika livsmedel med lågt näringsvärde och minska fett-, socker- och salthalten och öka livsmedlets fiber-, frukt- och grönsaksinnehåll. Europaparlamentet ser mycket positivt på producenternas frivilliga åtaganden att tillämpa näringskriterier för livsmedelssammansättningen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att en omläggning av produkterna är ett bra sätt att minska vårt intag av fett, socker och salt i kosten och uppmuntrar livsmedelstillverkare att vidta ytterligare åtgärder för att lägga om energirika livsmedel med lågt näringsvärde och minska fett-, socker- och salthalten och öka livsmedlets fiber-, frukt- och grönsaksinnehåll. Europaparlamentet ser mycket positivt på producenternas frivilliga åtaganden att tillämpa näringskriterier för livsmedelssammansättningen.

| 31. | Europaparlamentet betonar att det måste vara obligatoriskt att ange näringsvärdet och att denna märkning måste vara så tydlig att konsumenterna kan göra ett hälsosamt livsmedelsval. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att det måste vara obligatoriskt att ange näringsvärdet och att denna märkning måste vara så tydlig att konsumenterna kan göra ett hälsosamt livsmedelsval.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser ett förbud över hela EU mot artificiella transfettsyror och uppmanar medlemsstaterna att följa vedertagen praxis när det gäller att kontrollera innehållet av ämnen (t.ex. salt) i livsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett program för utbyte av bästa praxis i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att särskilda undantag ska göras för skyddad ursprungsbeteckning (PDO), geografisk skyddad beteckning (PGI), garanterade traditionella specialiteter (GTS) eller andra typer av traditionella produkter för att skydda originalrecept. Parlamentet har därför stora förväntningar på den kommande grönboken om kvalitetspolitik inom jordbruket i form av bättre kvalitet och bättre program för geografiskt skyddade beteckningar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser ett förbud över hela EU mot artificiella transfettsyror och uppmanar medlemsstaterna att följa vedertagen praxis när det gäller att kontrollera innehållet av ämnen (t.ex. salt) i livsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett program för utbyte av bästa praxis i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att särskilda undantag ska göras för skyddad ursprungsbeteckning (PDO), geografisk skyddad beteckning (PGI), garanterade traditionella specialiteter (GTS) eller andra typer av traditionella produkter för att skydda originalrecept. Parlamentet har därför stora förväntningar på den kommande grönboken om kvalitetspolitik inom jordbruket i form av bättre kvalitet och bättre program för geografiskt skyddade beteckningar.

| 33. | Europaparlamentet betonar att de senaste vetenskapliga rönen visar att en alltför stor konsumtion av transfettsyror (mer än 2 procent av det totala energiintaget) kan kopplas till kraftigt ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Parlamentet beklagar därför djupt att endast ett fåtal europeiska regeringar hittills har agerat för att minska de europeiska medborgarnas ackumulerade exponering för de konstgjorda transfettsyror och mättade fettsyror som finns i många bearbetade livsmedelsprodukter med lågt näringsvärde. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att de senaste vetenskapliga rönen visar att en alltför stor konsumtion av transfettsyror (mer än 2 procent av det totala energiintaget) kan kopplas till kraftigt ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Parlamentet beklagar därför djupt att endast ett fåtal europeiska regeringar hittills har agerat för att minska de europeiska medborgarnas ackumulerade exponering för de konstgjorda transfettsyror och mättade fettsyror som finns i många bearbetade livsmedelsprodukter med lågt näringsvärde.

| 34. | Europaparlamentet understryker att industriellt bearbetade transfettsyror innebär ett allvarligt, väldokumenterat och onödigt hot mot EU-medborgarnas hälsa och bör hanteras med hjälp av lämpliga lagstiftningsinitiativ i syfte att på ett effektivt sätt eliminera industriellt bearbetade transfettsyror från livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att industriellt bearbetade transfettsyror innebär ett allvarligt, väldokumenterat och onödigt hot mot EU-medborgarnas hälsa och bör hanteras med hjälp av lämpliga lagstiftningsinitiativ i syfte att på ett effektivt sätt eliminera industriellt bearbetade transfettsyror från livsmedelsprodukter.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att man bör analysera betydelsen av artificiella smakförstärkare såsom glutamat, guanylat och inosinat, särskilt i färdigmat och industriellt producerade livsmedel, för att man ska kunna fastställa deras effekter på konsumtionsmönstren. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller att man bör analysera betydelsen av artificiella smakförstärkare såsom glutamat, guanylat och inosinat, särskilt i färdigmat och industriellt producerade livsmedel, för att man ska kunna fastställa deras effekter på konsumtionsmönstren.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar näringslivet att se över storlekarna på portionsförpackningar och tillhandahålla ett större utbud av mindre portionsstorlekar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar näringslivet att se över storlekarna på portionsförpackningar och tillhandahålla ett större utbud av mindre portionsstorlekar.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya förslag till översyn av rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (2). Kommissionen uppmanas att se till att märkningen är synlig, tydlig och lättförståelig för konsumenterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya förslag till översyn av rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (2). Kommissionen uppmanas att se till att märkningen är synlig, tydlig och lättförståelig för konsumenterna.

| 38. | Europaparlamentet ber vidare kommissionen att genomföra en omfattande översyn av den gemensamma jordbrukspolitikens hälsoeffekter för att avgöra om det går att ändra politiken på ett sätt som skulle göra det lättare att förbättra kostvanorna i hela EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ber vidare kommissionen att genomföra en omfattande översyn av den gemensamma jordbrukspolitikens hälsoeffekter för att avgöra om det går att ändra politiken på ett sätt som skulle göra det lättare att förbättra kostvanorna i hela EU.

Medier och reklam

| 39. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer inom mediesektorn att, i samarbete med medlemsstaterna och idrottsorganisationer, skapa ytterligare incitament för ökad fysisk aktivitet och ta upp idrott i alla medier. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar alla aktörer inom mediesektorn att, i samarbete med medlemsstaterna och idrottsorganisationer, skapa ytterligare incitament för ökad fysisk aktivitet och ta upp idrott i alla medier.

| 40. | Europaparlamentet är medvetet om mediernas betydelse när det gäller att informera, medvetandegöra och få människor övertygade om vikten av en hälsosam och balanserad kost, liksom deras roll när det gäller att skapa stereotyper och kroppsideal. Parlamentet anser att den metod med frivilliga åtaganden som fastställs i direktivet ”Audiovisuella medietjänster” (3) om reklam för livsmedel med lågt näringsvärde som riktar sig till barn är ett steg i rätt riktning, och att metoden ska övervakas särskilt. Kommissionen uppmanas att lägga fram strängare förslag om man i översynen av direktivet 2011 kommer fram till att metoden med frivilliga åtaganden har misslyckats på det här området. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra leverantörer av medietjänster att ta fram uppförandekoder om sådana olämpliga audiovisuella kommersiella meddelanden som avser livsmedel eller drycker och uppmanar operatörerna att föreslå konkreta åtgärder på nationell nivå för att genomföra eller stärka direktivet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet är medvetet om mediernas betydelse när det gäller att informera, medvetandegöra och få människor övertygade om vikten av en hälsosam och balanserad kost, liksom deras roll när det gäller att skapa stereotyper och kroppsideal. Parlamentet anser att den metod med frivilliga åtaganden som fastställs i direktivet ”Audiovisuella medietjänster” (3) om reklam för livsmedel med lågt näringsvärde som riktar sig till barn är ett steg i rätt riktning, och att metoden ska övervakas särskilt. Kommissionen uppmanas att lägga fram strängare förslag om man i översynen av direktivet 2011 kommer fram till att metoden med frivilliga åtaganden har misslyckats på det här området. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra leverantörer av medietjänster att ta fram uppförandekoder om sådana olämpliga audiovisuella kommersiella meddelanden som avser livsmedel eller drycker och uppmanar operatörerna att föreslå konkreta åtgärder på nationell nivå för att genomföra eller stärka direktivet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar näringslivet att vara särskilt försiktiga i sin reklam för livsmedelsprodukter som riktar sig särskilt till barn. Parlamentet efterfrågar skyddade tider och begränsningar av reklam för ohälsosamma kostprodukter som riktar sig särskilt till barn. Begränsningarna ska också gälla nya medieformer som online-spel, popup-rutor och textmeddelanden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar näringslivet att vara särskilt försiktiga i sin reklam för livsmedelsprodukter som riktar sig särskilt till barn. Parlamentet efterfrågar skyddade tider och begränsningar av reklam för ohälsosamma kostprodukter som riktar sig särskilt till barn. Begränsningarna ska också gälla nya medieformer som online-spel, popup-rutor och textmeddelanden.

Hälsovård och forskning

| 42. | Europaparlamentet anser att hälsovårdspersonal, särskilt barnläkare och apotekare, bör vara medvetna om sin mycket viktiga roll när det gäller att tidigt identifiera patienter som ligger i farozonen för övervikt och hjärt- och kärlsjukdomar och att de bör bli huvudaktörer i kampen mot fetmaepidemin och icke smittsamma sjukdomar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram europeiska antropometriska indikatorer och riktlinjer för kardiometabola risker i samband med fetma. Parlamentet betonar därför vikten av att genomföra systematiska och rutinmässiga antropometriska mätningar tillsammans med screening för andra kardiometabola risker så att man kan bedöma överviktens/fetmans samförekomst med andra besvär på primärvårdsnivån. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att hälsovårdspersonal, särskilt barnläkare och apotekare, bör vara medvetna om sin mycket viktiga roll när det gäller att tidigt identifiera patienter som ligger i farozonen för övervikt och hjärt- och kärlsjukdomar och att de bör bli huvudaktörer i kampen mot fetmaepidemin och icke smittsamma sjukdomar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram europeiska antropometriska indikatorer och riktlinjer för kardiometabola risker i samband med fetma. Parlamentet betonar därför vikten av att genomföra systematiska och rutinmässiga antropometriska mätningar tillsammans med screening för andra kardiometabola risker så att man kan bedöma överviktens/fetmans samförekomst med andra besvär på primärvårdsnivån.

| 43. | Europaparlamentet uppmärksammar problemet med felaktig kost, ett tillstånd då för mycket, för lite eller obalanserad kost har påtagliga negativa effekter på vävnaden, kroppsformen och kroppens funktioner. Parlamentet konstaterar dessutom att felaktig kost både är ett stort problem för den enskilda personens välbefinnande och för samhället, framför allt hälso- och sjukvården, och att den leder till ökad dödlighet, längre sjukhusvistelser, allvarligare komplikationer och minskad livskvalitet för patienterna. Parlamentet påminner om att extra dagar på sjukhus och behandling av komplikationer på grund av felaktig kost varje år kostar miljoner euro av offentliga medel. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmärksammar problemet med felaktig kost, ett tillstånd då för mycket, för lite eller obalanserad kost har påtagliga negativa effekter på vävnaden, kroppsformen och kroppens funktioner. Parlamentet konstaterar dessutom att felaktig kost både är ett stort problem för den enskilda personens välbefinnande och för samhället, framför allt hälso- och sjukvården, och att den leder till ökad dödlighet, längre sjukhusvistelser, allvarligare komplikationer och minskad livskvalitet för patienterna. Parlamentet påminner om att extra dagar på sjukhus och behandling av komplikationer på grund av felaktig kost varje år kostar miljoner euro av offentliga medel.

| 44. | Europaparlamentet lyfter fram beräkningar som visar att 40 procent av patienterna på sjukhus och mellan 40 och 80 procent av personer på äldreboenden lider av näringsbrist. Medlemsstaterna uppmanas att förbättra kvantiteten och kvaliteten på den mat som serveras på sjukhus och äldreboenden, vilket kommer att leda till en minskning av den tid som tillbringas på sjukhus. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet lyfter fram beräkningar som visar att 40 procent av patienterna på sjukhus och mellan 40 och 80 procent av personer på äldreboenden lider av näringsbrist. Medlemsstaterna uppmanas att förbättra kvantiteten och kvaliteten på den mat som serveras på sjukhus och äldreboenden, vilket kommer att leda till en minskning av den tid som tillbringas på sjukhus.

| 45. | Europaparlamentet anser att de kvalifikationer som hälsovårdspersonal som kliniska dietister och nutritionister har måste regleras fullt ut. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att de kvalifikationer som hälsovårdspersonal som kliniska dietister och nutritionister har måste regleras fullt ut.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja bästa medicinska praxis, exempelvis via EU:s hälsoforum, och informationskampanjer om fetmarelaterade risker och bukfetma och att särskilt uppmärksamma riskerna för hjärt- och kärlsjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om riskerna med bantningskurer som sker i hemmet, särskilt om de inbegriper läkemedel mot fetma som intas utan medicinsk förskrivning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning uppmärksamma problemet med felaktig kost, näringsbrist och uttorkning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja bästa medicinska praxis, exempelvis via EU:s hälsoforum, och informationskampanjer om fetmarelaterade risker och bukfetma och att särskilt uppmärksamma riskerna för hjärt- och kärlsjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om riskerna med bantningskurer som sker i hemmet, särskilt om de inbegriper läkemedel mot fetma som intas utan medicinsk förskrivning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning uppmärksamma problemet med felaktig kost, näringsbrist och uttorkning.

| 47. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (4). |
| --- | --- |

47.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (4).

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finansiera forskning om sambandet mellan fetma och kroniska sjukdomar såsom cancer och diabetes eftersom man inom epidemiologisk forskning behöver fastställa vilka faktorer som har störst samband med den ökande fetman, såsom identifiering och utvärdering av ett stort antal olika biomarkörer i undergrupper av ämnen och att klarlägga den biologiska mekanismen som leder till fetma. Parlamentet efterlyser dessutom studier som jämför och utvärderar hur effektiva olika åtgärder är, inbegripet psykologisk forskning. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta ett system för att trygga tillgången till och leverans av kvalitetstjänster för att förebygga, utföra screening för och hantera övervikt, fetma och tillhörande kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finansiera forskning om sambandet mellan fetma och kroniska sjukdomar såsom cancer och diabetes eftersom man inom epidemiologisk forskning behöver fastställa vilka faktorer som har störst samband med den ökande fetman, såsom identifiering och utvärdering av ett stort antal olika biomarkörer i undergrupper av ämnen och att klarlägga den biologiska mekanismen som leder till fetma. Parlamentet efterlyser dessutom studier som jämför och utvärderar hur effektiva olika åtgärder är, inbegripet psykologisk forskning. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta ett system för att trygga tillgången till och leverans av kvalitetstjänster för att förebygga, utföra screening för och hantera övervikt, fetma och tillhörande kroniska sjukdomar.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar att diabetes och fetma inbegripits som en prioriterad fråga inom det område i det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling som rör hälsa. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar att diabetes och fetma inbegripits som en prioriterad fråga inom det område i det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling som rör hälsa.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar ytterligare vetenskaplig forskning om och övervakning av bukfetma inom ramen för sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar ytterligare vetenskaplig forskning om och övervakning av bukfetma inom ramen för sjunde ramprogrammet.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja informationskampanjer på EU-nivå som riktar sig till allmänheten, framför allt till läkarkåren, för att öka medvetenheten om riskerna med bukfetma. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja informationskampanjer på EU-nivå som riktar sig till allmänheten, framför allt till läkarkåren, för att öka medvetenheten om riskerna med bukfetma.

| 52. | Parlamentet begär att frågan om kost får en central plats inom EU:s samtliga politikområden och åtgärder. |
| --- | --- |

52.

Parlamentet begär att frågan om kost får en central plats inom EU:s samtliga politikområden och åtgärder.

*

* *

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament och till Världshälsoorganisationen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament och till Världshälsoorganisationen.

---

(1)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 93.

(2)  EGT L 276, 6.10.1990, s. 40.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 (EUT L 332, 18.12.2007, s. 27).

(4)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/105 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/105

---

Torsdag 25 september 2008Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt

P6_TA(2008)0462

Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet

2010/C 8 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens rekommendation 2005/737/EG av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (1) (hädanefter ”rekommendationen från 2005”),

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 151,

med beaktande av artiklarna II-77 och II-82 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av artikel 97a i Lissabonfördraget,

med beaktande av gällande internationella avtal tillämpliga på musikrättigheter, närmare bestämt Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram och radioföretag, undertecknad i Rom den 26 oktober 1961, Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, WIPO-fördraget om upphovsrätt av den 20 december 1996, WIPO-fördraget om framföranden och fonogram av den 20 december 1996 och WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter av den 15 april 1994,

med beaktande av gemenskapens regelverk på området för upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på musikrättigheter, närmare bestämt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG av den 12 december 2006 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rä (2), rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/116/EG av den 12 december 2006 om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (5),

med beaktande av kommissionens grönbok av den 19 juli 1995 om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (KOM(1995)0382),

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om skydd för artister på det audiovisuella området (6),

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2004 om en gemenskapsram för organisationer för kollektiv förvaltning på området för upphovsrätt och närstående rättigheter (7),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 april 2004 om förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter på den inre marknaden (KOM(2004)0261),

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2006 om genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: forskning och innovation – Att investera i tillväxt och sysselsättning: En gemensam strategi (8),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 januari 2008 om kreativt innehåll på Internet inom den inre marknaden (KOM(2007)0836),

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om yttrandefrihet på Internet (9),

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (10)

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om juridiska och institutionella följder av användningen av soft law-instrument (11),

med beaktande av den sammanfattande rapport i vilken det redogörs för övervakningen av rekommendationen från 2005 (12),

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | I sin resolution av den 13 mars 2007 uppmanade parlamentet kommissionen att klargöra att rekommendationen från 2005 uteslutande gäller försäljning av musikaliska verk på nätet och att snarast möjligt – efter ingående samråd med berörda parter – för parlamentet och rådet lägga fram ett förslag om ett flexibelt direktiv som ska antas enligt medbeslutandeförfarandet och som syftar till att reglera den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör gränsöverskridande musiktjänster på nätet, under det att man tar hänsyn till särdragen hos den digitala tidsåldern och värnar om den kulturella mångfalden i Europa, de små intressenterna och det lokala utbudet, på grundval av principen om lika behandling. |
| --- | --- |

A.

I sin resolution av den 13 mars 2007 uppmanade parlamentet kommissionen att klargöra att rekommendationen från 2005 uteslutande gäller försäljning av musikaliska verk på nätet och att snarast möjligt – efter ingående samråd med berörda parter – för parlamentet och rådet lägga fram ett förslag om ett flexibelt direktiv som ska antas enligt medbeslutandeförfarandet och som syftar till att reglera den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör gränsöverskridande musiktjänster på nätet, under det att man tar hänsyn till särdragen hos den digitala tidsåldern och värnar om den kulturella mångfalden i Europa, de små intressenterna och det lokala utbudet, på grundval av principen om lika behandling.

| B. | I sin resolution av den 13 mars 2007 ansåg parlamentet att upphovsmännens intressen och därmed Europas kulturella mångfald bäst skulle gynnas av att ett rättvist och öppet konkurrenssystem infördes varigenom det skulle undvikas att upphovsmännens inkomster pressades ned. |
| --- | --- |

B.

I sin resolution av den 13 mars 2007 ansåg parlamentet att upphovsmännens intressen och därmed Europas kulturella mångfald bäst skulle gynnas av att ett rättvist och öppet konkurrenssystem infördes varigenom det skulle undvikas att upphovsmännens inkomster pressades ned.

| 1. | Mot bakgrund av immaterialrättens landspecifika karaktär och trots direktiv 2001/29/EG påminner Europaparlamentet om att situationen vad gäller kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör tjänster på nätet är mycket komplex. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av immaterialrättens landspecifika karaktär och trots direktiv 2001/29/EG påminner Europaparlamentet om att situationen vad gäller kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör tjänster på nätet är mycket komplex.

| 2. | På grund av vägran att lagstifta, trots flera resolutioner från parlamentet, och beslutet att försöka reglera sektorn genom en rekommendation anser Europaparlamentet att rättslig osäkerhet har skapats för rättighetshavare och användare, särskilt programföretag. |
| --- | --- |

2.

På grund av vägran att lagstifta, trots flera resolutioner från parlamentet, och beslutet att försöka reglera sektorn genom en rekommendation anser Europaparlamentet att rättslig osäkerhet har skapats för rättighetshavare och användare, särskilt programföretag.

| 3. | Europaparlamentet betonar att å andra sidan ingrep generaldirektoratet för konkurrens efter klagomål från användare genom att inleda ett förfarande mot CISAC (International Confederation of Societies of Authors and Composers), där bl.a. 24 europeiska upphovsrättsorganisationer är medlemmar. Parlamentet påpekar att effekten av detta beslut kommer att bli att alla försök från berörda aktörers sida att agera gemensamt för att hitta lämpliga lösningar hindras, t.ex. ett system för klarering av rättigheter på europeisk nivå – och att det blir fritt fram för ett oligopol med ett antal stora upphovsrättsorganisationer som är knutna till varandra genom exklusiva avtal med förläggare med ett globalt utbud. Parlamentet tror att valmöjligheterna härigenom kommer att begränsas och små upphovsrättsorganisationer att försvinna, vilket kommer att skada minoritetskulturer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att å andra sidan ingrep generaldirektoratet för konkurrens efter klagomål från användare genom att inleda ett förfarande mot CISAC (International Confederation of Societies of Authors and Composers), där bl.a. 24 europeiska upphovsrättsorganisationer är medlemmar. Parlamentet påpekar att effekten av detta beslut kommer att bli att alla försök från berörda aktörers sida att agera gemensamt för att hitta lämpliga lösningar hindras, t.ex. ett system för klarering av rättigheter på europeisk nivå – och att det blir fritt fram för ett oligopol med ett antal stora upphovsrättsorganisationer som är knutna till varandra genom exklusiva avtal med förläggare med ett globalt utbud. Parlamentet tror att valmöjligheterna härigenom kommer att begränsas och små upphovsrättsorganisationer att försvinna, vilket kommer att skada minoritetskulturer.

| 4. | Europaparlamentet anser att rapporten i vilken det redogörs för övervakningen av rekommendationen från 2005 inte ger en riktig bild av den aktuella situationen och inte tar hänsyn till parlamentets ståndpunkt i resolutionen av den 13 mars 2007. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att rapporten i vilken det redogörs för övervakningen av rekommendationen från 2005 inte ger en riktig bild av den aktuella situationen och inte tar hänsyn till parlamentets ståndpunkt i resolutionen av den 13 mars 2007.

| 5. | Europaparlamentet anser att detta visar att kommissionen har valt att ignorera parlamentets varningar, särskilt dem i resolutionen av den 13 mars 2007, där konkreta förslag om kontrollerad konkurrens ges, samt om skydd av och incitament för minoritetskulturer i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att detta visar att kommissionen har valt att ignorera parlamentets varningar, särskilt dem i resolutionen av den 13 mars 2007, där konkreta förslag om kontrollerad konkurrens ges, samt om skydd av och incitament för minoritetskulturer i Europeiska unionen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att parlamentet verkligen involveras som medlagstiftare i initiativet om kreativt innehåll på Internet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att parlamentet verkligen involveras som medlagstiftare i initiativet om kreativt innehåll på Internet.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen.

---

(1)  EUT L 276, 21.10.2005, s. 54.

(2)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 28.

(3)  EGT L 248, 6.10.1993, s. 15.

(4)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 12.

(5)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

(6)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 293.

(7)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 425.

(8)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 640.

(9)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 879.

(10)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 64.

(11)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 75.

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/management/monitoring-report_en.pdf.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdag 24 september 2008

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/108

---

Onsdag 24 september 2008Förfaranden vid domstolen (ändring av artikel 121)

P6_TA(2008)0440

Europaparlamentets beslut av den 24 september 2008 om att ändra artikel 121 i Europaparlamentets arbetsordning om förfaranden vid domstolen (2007/2266(REG))

2010/C 8 E/20

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av skrivelsen från ordföranden för utskottet för rättsliga frågor av den 26 september 2007,

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0324/2008).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringen träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringen träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 121 – punkt 3a (ny) |
| | 3a. | Talmannen ska efter att ha hört ansvarigt utskott avge yttranden eller agera på parlamentets vägnar i domstolsförfaranden.



  Om talmannen avser att avvika från det ansvariga utskottets rekommendation ska han eller hon informera utskottet om detta samt hänskjuta frågan till talmanskonferensen med angivande av sina skäl.




  Om talmanskonferensen anser att parlamentet undantagsvis inte bör inkomma med inlagor eller skriftliga yttranden till domstolen i mål där giltigheten av en rättsakt som parlamentet antagit ifrågasätts, ska ärendet utan dröjsmål föreläggas kammaren.




  I brådskande fall får talmannen vidta förebyggande åtgärder för att den berörda domstolens tidsfrister ska respekteras. I sådana fall ska det förfarande som anges i denna punkt genomföras så snart som möjligt.




  Tolkning:




  Inget i arbetsordningen hindrar det ansvariga utskottet från att i brådskande fall fatta beslut om lämpliga att kunna översända rekommendationen i rätt tid |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 121 – punkt 3a (ny)

3a.

Om talmannen avser att avvika från det ansvariga utskottets rekommendation ska han eller hon informera utskottet om detta samt hänskjuta frågan till talmanskonferensen med angivande av sina skäl.

Om talmanskonferensen anser att parlamentet undantagsvis inte bör inkomma med inlagor eller skriftliga yttranden till domstolen i mål där giltigheten av en rättsakt som parlamentet antagit ifrågasätts, ska ärendet utan dröjsmål föreläggas kammaren.

I brådskande fall får talmannen vidta förebyggande åtgärder för att den berörda domstolens tidsfrister ska respekteras. I sådana fall ska det förfarande som anges i denna punkt genomföras så snart som möjligt.

Tolkning:

Inget i arbetsordningen hindrar det ansvariga utskottet från att i brådskande fall fatta beslut om lämpliga att kunna översända rekommendationen i rätt tid

---

Europaparlamentet

Tisdag 23 september 2008

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/110 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/110

---

Tisdag 23 september 2008Gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med tredjeländer ***I

P6_TA(2008)0414

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapens statistik rörande utrikeshandel med tredjeländer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1172/95 (KOM(2007)0653 – C6-0395/2007 – 2007/0233(COD))

2010/C 8 E/21

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0653),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0395/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A6-0267/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0233

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om gemenskapens statistik rörande utrikeshandel med tredjeländer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1172/95

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ║,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | De statistiska uppgifterna om medlemsstaternas handelsflöden med tredjeländer är av största vikt för gemenskapens ekonomiska politik och handelspolitik och för att analysera marknadsutvecklingen för enskilda handelsvaror. Öppenheten i det statistiska systemet bör förbättras för att bemöta de ändrade administrativa förhållandena och för att tillfredställa nya användarkrav. Rådets förordning (EG) nr 1172/95 av den 22 maj 1995 om statistik avseende gemenskapens och dess medlemsstaters varuhandel med icke-medlemsstater (3) bör därför ersättas av en ny förordning som uppfyller kraven i artikel 285.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(1)

De statistiska uppgifterna om medlemsstaternas handelsflöden med tredjeländer är av största vikt för gemenskapens ekonomiska politik och handelspolitik och för att analysera marknadsutvecklingen för enskilda handelsvaror. Öppenheten i det statistiska systemet bör förbättras för att bemöta de ändrade administrativa förhållandena och för att tillfredställa nya användarkrav. Rådets förordning (EG) nr 1172/95 av den 22 maj 1995 om statistik avseende gemenskapens och dess medlemsstaters varuhandel med icke-medlemsstater (3) bör därför ersättas av en ny förordning som uppfyller kraven i artikel 285.2 i fördraget.

| (2) | Statistiken över utrikeshandeln grundas på uppgifter som hämtas ur tulldeklarationerna, såsom föreskrivs i förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4) (nedan kallad ”tullkodexen”). Den ökade europeiska integrationen med påföljande förändringar i tullklareringen, inklusive enhetstillstånd för det förenklade deklarationsförfarandet och det lokala klareringsförfarandet, liksom den centraliserade tullklareringen som kommer att bli följden av den pågående moderniseringen av tullkodexen, gör det nödvändigt att justera sammanställningen av utrikeshandelsstatistiken, att förtydliga begreppen ”importerande” och ”exporterande” medlemsstat samt att mer exakt definiera källan till de uppgifter som används för att sammanställa gemenskapsstatistiken. |
| --- | --- |

(2)

Statistiken över utrikeshandeln grundas på uppgifter som hämtas ur tulldeklarationerna, såsom föreskrivs i förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4) (nedan kallad ”tullkodexen”). Den ökade europeiska integrationen med påföljande förändringar i tullklareringen, inklusive enhetstillstånd för det förenklade deklarationsförfarandet och det lokala klareringsförfarandet, liksom den centraliserade tullklareringen som kommer att bli följden av den pågående moderniseringen av tullkodexen, gör det nödvändigt att justera sammanställningen av utrikeshandelsstatistiken, att förtydliga begreppen ”importerande” och ”exporterande” medlemsstat samt att mer exakt definiera källan till de uppgifter som används för att sammanställa gemenskapsstatistiken.

| (3) | För att kunna registrera de fysiska handelsflödena mellan medlemsstaterna och tredjeländer och för att säkerställa att uppgifterna om import och export finns tillgängliga i alla medlemsstater, måste det finnas noggrant angivna överenskommelser mellan tullen och statistikmyndigheterna. Detta inbegriper bestämmelser för datautbytet mellan medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

(3)

För att kunna registrera de fysiska handelsflödena mellan medlemsstaterna och tredjeländer och för att säkerställa att uppgifterna om import och export finns tillgängliga i alla medlemsstater, måste det finnas noggrant angivna överenskommelser mellan tullen och statistikmyndigheterna. Detta inbegriper bestämmelser för datautbytet mellan medlemsstaternas myndigheter.

| (4) | För att kunna fördela EU:s export och import på en viss medlemsstat, behövs uppgifter om vilken medlemsstat som är slutdestination (vid import) och från vilken medlemsstat den faktiska avsändningen sker (vid export). På medellång sikt bör dessa medlemsstater bli importerande och exporterande medlemsstater i utrikeshandelsstatistiken. |
| --- | --- |

(4)

För att kunna fördela EU:s export och import på en viss medlemsstat, behövs uppgifter om vilken medlemsstat som är slutdestination (vid import) och från vilken medlemsstat den faktiska avsändningen sker (vid export). På medellång sikt bör dessa medlemsstater bli importerande och exporterande medlemsstater i utrikeshandelsstatistiken.

| (5) | I denna förordning bör varor i utrikeshandelsstatistiken klassificeras enligt den Kombinerade nomenklatur (KN) som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (5) (nedan kallad ”Kombinerade nomenklaturen”). |
| --- | --- |

(5)

I denna förordning bör varor i utrikeshandelsstatistiken klassificeras enligt den Kombinerade nomenklatur (KN) som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (5) (nedan kallad ”Kombinerade nomenklaturen”).

| (6) | För att uppfylla Europeiska centralbankens och kommissionens behov av uppgifter om eurons andel av den internationella varuhandeln bör valutan på export- och importfakturorna rapporteras genom aggregerade uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

För att uppfylla Europeiska centralbankens och kommissionens behov av uppgifter om eurons andel av den internationella varuhandeln bör valutan på export- och importfakturorna rapporteras genom aggregerade uppgifter.

| (7) | När det gäller handelsförhandlingar och hur den inre marknaden fungerar, bör kommissionen få detaljerade uppgifter om tullordning på de varor som importeras till Europeiska unionen, inklusive uppgifter om kvoter. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller handelsförhandlingar och hur den inre marknaden fungerar, bör kommissionen få detaljerade uppgifter om tullordning på de varor som importeras till Europeiska unionen, inklusive uppgifter om kvoter.

| (8) | Utrikeshandelsstatistiken innehåller uppgifter som används vid sammanställningen av betalningsbalans och nationalräkenskaper. De egenskaper som gör det möjligt att anpassa statistiken för betalningsbalanssyften bör ingå i de obligatoriska standardnormerna för uppgifterna. |
| --- | --- |

(8)

Utrikeshandelsstatistiken innehåller uppgifter som används vid sammanställningen av betalningsbalans och nationalräkenskaper. De egenskaper som gör det möjligt att anpassa statistiken för betalningsbalanssyften bör ingå i de obligatoriska standardnormerna för uppgifterna.

| (9) | Medlemsstaternas statistik om tullager och frizoner omfattas inte av harmoniserade bestämmelser. Sammanställningen av denna statistik för nationella syften är frivillig. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaternas statistik om tullager och frizoner omfattas inte av harmoniserade bestämmelser. Sammanställningen av denna statistik för nationella syften är frivillig.

| (10) | Medlemsstaterna bör förse Eurostat med årliga aggregerade uppgifter om handel fördelade enligt affärsverksamhetens särdrag, som bland annat underlättar analysen av hur europeiska företag fungerar i en globaliserad värld. Kopplingen mellan affärsstatistiken och utrikeshandelsstatistiken kan göras genom att man sambearbetar de uppgifter om importör och exportör som finns i tulldeklarationen och de uppgifter som begärs in enligt
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 av den 20 februari 2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål

   (6) (nedan kallad ”lagstiftning om företagsregister”). |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör förse Eurostat med årliga aggregerade uppgifter om handel fördelade enligt affärsverksamhetens särdrag, som bland annat underlättar analysen av hur europeiska företag fungerar i en globaliserad värld. Kopplingen mellan affärsstatistiken och utrikeshandelsstatistiken kan göras genom att man sambearbetar de uppgifter om importör och exportör som finns i tulldeklarationen och de uppgifter som begärs in enligt
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 av den 20 februari 2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål

   (6) (nedan kallad ”lagstiftning om företagsregister”).

| (11) | Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7) utgör en referensram för bestämmelserna i denna förordning. De mycket detaljerade uppgifterna om varuhandeln kräver emellertid särskilda regler för sekretess om statistiken ska bli relevant. |
| --- | --- |

(11)

Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7) utgör en referensram för bestämmelserna i denna förordning. De mycket detaljerade uppgifterna om varuhandeln kräver emellertid särskilda regler för sekretess om statistiken ska bli relevant.

| (12) | Utlämnande av konfidentiella statistiska uppgifter styrs av bestämmelserna i förordning (EG) nr 322/97 och rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor

   (8)

  . Åtgärder som vidtas i enlighet med dessa förordningar säkerställer det fysiska och logiska skyddet för förtroliga uppgifter och säkerställer att uppgifter inte olagligen röjs eller används i andra syften än för statistik när gemenskapens statistik produceras och sprids. |
| --- | --- |

(12)

Utlämnande av konfidentiella statistiska uppgifter styrs av bestämmelserna i förordning (EG) nr 322/97 och rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor

   (8)

  . Åtgärder som vidtas i enlighet med dessa förordningar säkerställer det fysiska och logiska skyddet för förtroliga uppgifter och säkerställer att uppgifter inte olagligen röjs eller används i andra syften än för statistik när gemenskapens statistik produceras och sprids.

| (13) | Vid sammanställning och spridning av gemenskapsstatistik i enlighet med denna förordning bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som antogs av kommittén för det statistiska programmet den 24 februari 2005 och som bifogades kommissionens rekommendation av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar. |
| --- | --- |

(13)

Vid sammanställning och spridning av gemenskapsstatistik i enlighet med denna förordning bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som antogs av kommittén för det statistiska programmet den 24 februari 2005 och som bifogades kommissionens rekommendation av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar.

| (14) | Särskilda bestämmelser måste utarbetas fram till dess att ändringarna i tullagstiftningen resulterar i ytterligare uppgifter i tulldeklarationen och fram till dess att det elektroniska utbytet av tulluppgifter krävs enligt gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(14)

Särskilda bestämmelser måste utarbetas fram till dess att ändringarna i tullagstiftningen resulterar i ytterligare uppgifter i tulldeklarationen och fram till dess att det elektroniska utbytet av tulluppgifter krävs enligt gemenskapslagstiftningen.

| (15) | Eftersom målet för denna förordning inte kan uppnås av medlemsstaterna och bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom målet för denna förordning inte kan uppnås av medlemsstaterna och bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (16) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9).

| (17) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att
  anpassa den förteckning över
  tullförfaranden
  eller godkända tullbehandlingar
  som avgör om det är export eller import i utrikeshandelsstatistiken, att anta olika och särskilda regler för varor eller varurörelser som av metodiska skäl kräver särskilda bestämmelser,
  att anpassa förteckningen över varor och varurörelser som ska uteslutas från utrikeshandelsstatistiken, att specificera andra datakällor än tulldeklarationen för uppgifter om import och export av särskilda varor eller varurörelser,
  att specificera de statistiska uppgifterna,
  inklusive de koder som ska användas, att fastställa krav på uppgifter som har med särskilda varor eller varurörelser att göra, att fastställa kriterier för sammanställning av statistik, att fastställa kännetecknen hos urval, att fastställa rapporteringsperiod och aggregationsnivå för partnerländer, varor och valutor och anpassa tidsfristen för inlämnande av statistik, innehåll, omfattning och villkor för ändring av redan inlämnad statistik och att fastställa tidsfrist för inlämnade av statistik om
  handeln efter affärsverksamhetens särdrag och
  statistik om
  valutan på fakturorna. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning
  , bland annat genom att komplettera den med
  nya icke väsentliga delar,
  måste
  de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att
  anpassa den förteckning över
  tullförfaranden
  eller godkända tullbehandlingar
  som avgör om det är export eller import i utrikeshandelsstatistiken, att anta olika och särskilda regler för varor eller varurörelser som av metodiska skäl kräver särskilda bestämmelser,
  att anpassa förteckningen över varor och varurörelser som ska uteslutas från utrikeshandelsstatistiken, att specificera andra datakällor än tulldeklarationen för uppgifter om import och export av särskilda varor eller varurörelser,
  att specificera de statistiska uppgifterna,
  inklusive de koder som ska användas, att fastställa krav på uppgifter som har med särskilda varor eller varurörelser att göra, att fastställa kriterier för sammanställning av statistik, att fastställa kännetecknen hos urval, att fastställa rapporteringsperiod och aggregationsnivå för partnerländer, varor och valutor och anpassa tidsfristen för inlämnande av statistik, innehåll, omfattning och villkor för ändring av redan inlämnad statistik och att fastställa tidsfrist för inlämnade av statistik om
  handeln efter affärsverksamhetens särdrag och
  statistik om
  valutan på fakturorna. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning
  , bland annat genom att komplettera den med
  nya icke väsentliga delar,
  måste
  de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas en gemensam ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik över varuhandeln med tredjeländer (statistik över utrikeshandeln).

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| a) | ”varor”: all lös egendom, inklusive elektrisk ström, |
| --- | --- |

a)

”varor”: all lös egendom, inklusive elektrisk ström,

| b) | ”gemenskapens statistiska område”: gemenskapens tullområde såsom det definieras i tullkodexen med tillägg av ön Helgoland på Förbundsrepubliken Tysklands territorium, |
| --- | --- |

b)

”gemenskapens statistiska område”: gemenskapens tullområde såsom det definieras i tullkodexen med tillägg av ön Helgoland på Förbundsrepubliken Tysklands territorium,

| c) | ”nationella statistikmyndigheter”: nationella statistikkontor och andra organ som i varje medlemsstat ansvarar för produktionen av gemenskapsstatistik över utrikeshandeln, |
| --- | --- |

c)

”nationella statistikmyndigheter”: nationella statistikkontor och andra organ som i varje medlemsstat ansvarar för produktionen av gemenskapsstatistik över utrikeshandeln,

| d) | ”tullmyndigheter”: tullmyndigheter enligt definitionen i tullkodexen, |
| --- | --- |

d)

”tullmyndigheter”: tullmyndigheter enligt definitionen i tullkodexen,

| e) | ”tulldeklaration”: tulldeklaration enligt definitionen i tullkodexen, |
| --- | --- |

e)

”tulldeklaration”: tulldeklaration enligt definitionen i tullkodexen,

| f) | ”tullmyndigheternas beslut”: varje officiell handling från tullmyndigheternas sida som rör godtagna tulldeklarationer och som får rättslig verkan för en eller flera personer. |
| --- | --- |

f)

”tullmyndigheternas beslut”: varje officiell handling från tullmyndigheternas sida som rör godtagna tulldeklarationer och som får rättslig verkan för en eller flera personer.

Artikel 3

Räckvidd

1.   Statistiken över utrikeshandeln ska registrera import och export av varor.

En export ska registreras av medlemsstaterna när varor lämnar gemenskapens statistiska område enligt ett av följande tullförfaranden eller godkända tullbehandlingar som fastställs i tullkodexen:

| a) | Export. |
| --- | --- |

a)

Export.

| b) | Passiv förädling. |
| --- | --- |

b)

Passiv förädling.

| c) | Återexport till följd av antingen aktiv förädling eller bearbetning under tullkontroll. |
| --- | --- |

c)

Återexport till följd av antingen aktiv förädling eller bearbetning under tullkontroll.

En import ska registreras av medlemsstaterna när varor förs in i gemenskapens statistiska område enligt ett av följande tullförfaranden som fastställs i tullkodexen:

| d) | Övergång till fri omsättning. |
| --- | --- |

d)

Övergång till fri omsättning.

| e) | Aktiv förädling. |
| --- | --- |

e)

Aktiv förädling.

| f) | Bearbetning under tullkontroll. |
| --- | --- |

f)

Bearbetning under tullkontroll.

2.   
  De åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning och som avser att anpassa förteckningen
  över tullförfaranden eller godkända tullbehandlingar som det hänvisas till i
  punkt 1
  , ▐ i syfte att beakta förändringar i tullkodexen och bestämmelser som härrör från internationella konventioner, ▐ ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

3.   
  Av
  metodiska skäl
  krävs det
  särskilda bestämmelser
  för vissa varor och varurörelser
  (”särskilda varor eller varurörelser”).
  Dessa avser industrianläggningar, fartyg och flygplan, havsprodukter, varor som levereras till fartyg och flygplan, delleveranser, militär materiel, varor till och från offshoreanläggningar, rymdfarkoster, elektricitet och gas- och avfallsprodukter
  .

Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning,
  bland annat genom att komplettera den, och som avser särskilda varor och varurörelser och olika eller specifika bestämmelser som ska tillämpas på dem,
  ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

4.   
  Av metodiska skäl ska
  vissa varor eller varurörelser uteslutas från utrikeshandelsstatistiken ▐.
  Detta gäller monetärt guld och giltiga betalningsmedel, varor som avses användas i diplomatisk eller liknande verksamhet, varurörelser mellan importerande och exporterande medlemsstater och deras nationella väpnade styrkor stationerade utomlands liksom vissa varor som förvärvats eller överlåtits av utländska väpnade styrkor, i synnerhet varor som inte är föremål för en kommersiell transaktion, förflyttning av bärraketer för rymdfarkoster innan de skickas upp, varor som ska eller har reparerats, varor som ska användas eller har använts tillfälligt, varor som använts som bärare av anpassad och nerladdad information samt varor som deklarerats muntligen för tullmyndigheterna, som antingen är av kommersiell art förutsatt att deras värde inte överstiger den statistiska tröskeln på högst 1 000euro eller på högst 1 000kg, eller varor av icke-kommersiell art.

  Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning,
  bland annat genom att komplettera den, och som avser uteslutande av varor eller varurörelser från utrikeshandelsstatistiken
  , ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

Artikel 4

Datakällor

1.   Den datakälla för registrering av import och export som avses i artikel 3.1 ska var tulldeklarationen, inklusive möjliga tillägg eller ändringar av statistiska data till följd av tullmyndigheternas beslut rörande tulldeklarationen.

När ett förenklat förfarande enligt tullkodexen används och en tilläggsdeklaration lämnas in, ska datakällan för registreringen vara denna tilläggsdeklaration.

▐

2.   När det gäller
  de
  särskilda varor eller varurörelser
  som avses i artikel 3.3 får
  andra datakällor än tulldeklarationen
  användas
  .

Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning,
  bland annat genom att komplettera den, och som avser specificering av dessa andra datakällor
  , ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

3.
     
  Medlemsstaterna får fortsätta att använda andra datakällor för sammanställningen av nationell statistik än de som definieras i punkterna 1 och 2 tills en mekanism för ömsesidigt utbyte av relevanta data på elektronisk väg enligt artikel 7.3 har införts. Sammanställningen av gemenskapens utrikeshandelsstatistik enligt artikel 6 bör dock inte grundas på dessa andra datakällor.

Artikel 5

Statistiska data

1.   Medlemsstaterna ska hämta följande data ur den registrering av import och export som det hänvisas till i artikel 3.1:

| a) | Handelsflöde (import, export). |
| --- | --- |

a)

Handelsflöde (import, export).

| b) | Månatlig referensperiod. |
| --- | --- |

b)

Månatlig referensperiod.

| c) | Varornas statistiska värde vid den importerande eller exporterande medlemsstatens nationsgräns. |
| --- | --- |

c)

Varornas statistiska värde vid den importerande eller exporterande medlemsstatens nationsgräns.

| d) | Kvantitet uttryckt i nettovikt och i en alternativ måttenhet när så anges i tulldeklarationen. |
| --- | --- |

d)

Kvantitet uttryckt i nettovikt och i en alternativ måttenhet när så anges i tulldeklarationen.

| e) | Handlare, dvs. importör/mottagare (vid import) eller exportör/avsändare (vid export). |
| --- | --- |

e)

Handlare, dvs. importör/mottagare (vid import) eller exportör/avsändare (vid export).

| f) | Importerande eller exporterande medlemsstat, dvs. den medlemsstat där tulldeklarationen lämnats in och, om det anges i tulldeklarationen,






  i) | den medlemsstat som är slutdestination (vid import), |
| --- | --- | --- |

f)

Importerande eller exporterande medlemsstat, dvs. den medlemsstat där tulldeklarationen lämnats in och, om det anges i tulldeklarationen,

i)

den medlemsstat som är slutdestination (vid import),

| ii) | från vilken medlemsstat den faktiska avsändningen sker (vid export). |
| --- | --- |

ii)

från vilken medlemsstat den faktiska avsändningen sker (vid export).

| g) | Partnerländer, dvs. ursprungsland och avsändarland (vid import) och bestämmelseland (vid export). |
| --- | --- |

g)

Partnerländer, dvs. ursprungsland och avsändarland (vid import) och bestämmelseland (vid export).

| h) | Varuslag enligt Kombinerade nomenklaturen, dvs.






  i) | varukoden enligt undernumret i Taric (vid import), |
| --- | --- | --- |

h)

Varuslag enligt Kombinerade nomenklaturen, dvs.

i)

varukoden enligt undernumret i Taric (vid import),

| ii) | varukoden enligt undernumret i Kombinerade nomenklaturen (vid export). |
| --- | --- |

ii)

varukoden enligt undernumret i Kombinerade nomenklaturen (vid export).

| i) | Koder för de tullförfaranden som ska användas som underlag för det statistiska förfarandet. |
| --- | --- |

i)

Koder för de tullförfaranden som ska användas som underlag för det statistiska förfarandet.

| j) | Transaktionstyp, om denna anges i tulldeklarationen. |
| --- | --- |

j)

Transaktionstyp, om denna anges i tulldeklarationen.

| k) | Om tullordning för importen beviljats av tullmyndigheterna: förmånskod ▐. |
| --- | --- |

k)

Om tullordning för importen beviljats av tullmyndigheterna: förmånskod ▐.

| l) | Fakturavaluta, om denna har uppgetts i tulldeklarationen. |
| --- | --- |

l)

Fakturavaluta, om denna har uppgetts i tulldeklarationen.

| m) | Transportsätt, med uppgifter om






  i) | transportsätt vid gränsen, |
| --- | --- | --- |

m)

Transportsätt, med uppgifter om

i)

transportsätt vid gränsen,

| ii) | internt transportsätt, |
| --- | --- |

ii)

internt transportsätt,

| iii) | container. |
| --- | --- |

iii)

container.

2.   ▐ Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, genom
  att komplettera den och som avser den ytterligare specificering av de uppgifter som avses i punkt 1, inklusive de koder som ska användas
  , ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

3.   Om inte annat anges och utan att det påverkar tillämpningen av tullagstiftningen, ska uppgifterna finnas i tulldeklarationen.

4.   
  För
  ”särskilda varor eller varurörelser”
  enligt artikel 3.3 kan det krävas begränsade uppgiftsuppsättningar
  .

Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, genom
  att komplettera den och som avser dessa begränsade uppgiftsuppsättningar
  , ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

Artikel 6

Sammanställning av statistiken över utrikeshandeln

1.   Medlemsstaterna ska för varje månatlig referensperiod sammanställa statistik över import och export av varor, uttryckt i värde och kvantitet, och enligt

| a) | varuslag, |
| --- | --- |

a)

varuslag,

| b) | importerande/exporterande medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

importerande/exporterande medlemsstat,

| c) | partnerländer, |
| --- | --- |

c)

partnerländer,

| d) | statistiskt förfarande, |
| --- | --- |

d)

statistiskt förfarande,

| e) | transaktionstyp, |
| --- | --- |

e)

transaktionstyp,

| f) | tullordning vid import, |
| --- | --- |

f)

tullordning vid import,

| g) | transportsätt. |
| --- | --- |

g)

transportsätt.

Tillämpningsföreskrifter för sammanställning av statistiken kan fastställas av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 11.2.

2.   Medlemsstaterna ska sammanställa årlig handelsstatistik utifrån affärsverksamhetens särdrag
  , nämligen ekonomisk verksamhet som bedrivs av företagen i enlighet med avsnittet eller den tvåsiffriga nivån i den gemensamma statistiska näringsgrensindelningen inom Europeiska gemenskaperna (NACE) och storleksklassen sett till antalet anställda
  .

Statistiken ska sammanställas genom att man sammanlänkar de data om affärsverksamhetens särdrag som registrerats enligt lagstiftningen om företagsregister med de data om import och export som registrerats enligt artikel 5.1.
  I detta syfte ska de nationella tullmyndigheterna uppge handlarens identifikationsnummer för de nationella statistikmyndigheterna.

▐Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, genom
  att komplettera den och som avser sammankopplingen av uppgifterna med denna statistik
  , ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

3.   Vartannat år ska medlemsstaterna sammanställa handelsstatistik utifrån valutan på fakturorna.

Medlemsstaterna ska sammanställa statistiken genom ett representativt urval av registrerade uppgifter om import och export ur de tulldeklarationer som innehåller data om fakturavaluta. Om fakturavalutan inte har uppgetts i tulldeklarationen ska man genomföra en enkät för att få in de uppgifter som behövs.

▐Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning,
  bland annat genom att komplettera den, och som avser
  urvalets kännetecken, rapporteringsperiod samt aggregeringsnivå för partnerländerna, varuslag och valutor, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

4.   Medlemsstaternas sammanställning av ytterligare statistik ▐ för nationella ändamål kan bestämmas när uppgifterna finns tillgängliga i tulldeklarationen.

▐

5.   Medlemsstaterna ska inte vara skyldiga att sammanställa och överföra statistik över utrikeshandeln till kommissionen (Eurostat) om det rör sig om statistiska data som i enlighet med tullkodexen eller nationella anvisningar ännu inte finns
  registrerade eller lätt kan härledas från andra uppgifter
  i den tulldeklaration som lämnats in till deras tullmyndigheter.
  Det är frivilligt för medlemsstaterna att inlämna denna statistik.
  Det rör sig om följande data

| a) | Vilken medlemsstat som är slutdestination (vid import). |
| --- | --- |

a)

Vilken medlemsstat som är slutdestination (vid import).

| b) | Från vilken medlemsstat den faktiska avsändningen sker (vid export). |
| --- | --- |

b)

Från vilken medlemsstat den faktiska avsändningen sker (vid export).

| c) | Transaktionstyp. |
| --- | --- |

c)

Transaktionstyp.

Artikel 7

Datautbyte

1.   De nationella tullmyndigheterna ska utan dröjsmål, och senast månaden efter det att tulldeklarationerna togs emot eller blev föremål för tullbeslut, till de nationella statistikmyndigheterna överlämna registrerade uppgifter om import och export grundade på de tulldeklarationer som lämnats in till dessa myndigheter.

Uppgifterna ska innehålla minst de statistiska data som förtecknas i artikel 5 och som, i enlighet med tullkodexen eller nationella anvisningar, har uppgetts i tulldeklarationen.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de registrerade uppgifter om import och export som grundas på en tulldeklaration som lämnats in till de nationella tullmyndigheterna
  utan dröjsmål
  överförs
  från dessa tullmyndigheter
  till
  tullmyndigheten
  i den medlemsstat som har registrerats som

| a) | medlemsstat som är slutdestination (vid import), eller |
| --- | --- |

a)

medlemsstat som är slutdestination (vid import), eller

| b) | medlemsstat från vilken den faktiska avsändningen sker (vid export). |
| --- | --- |

b)

medlemsstat från vilken den faktiska avsändningen sker (vid export).

Uppgifter som en nationell tullmyndighet i en medlemsstat mottar ska översändas till den nationella statistikmyndigheten enligt punkt 1
  .

3.   En medlemsstat ska enligt punkt 2 inte vara skyldig att överföra uppgifter om import och export till en annan medlemsstat förrän tullmyndigheterna i den andra medlemsstaten har inrättat en mekanism för ömsesidigt utbyte av relevanta data på elektronisk väg.

4.   Tillämpningsföreskrifter för en sådan överföring får fastställas av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 11.2.

5.
     
  Om den nationella tullmyndigheten inte kan lämna alla de uppgifter som krävs enligt artikel 5.1 till den nationella statistikmyndigheten på grund av flera förenklade förfaranden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2008 av den 23 april 2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex)

   (10)

  och Europaparlamentets och rådets beslut nr 70/2008/EG av den 15 januari 2008 om en papperslös miljö för tullen och handeln

   (11)

  ska den nationella statistikmyndigheten inte vara skyldig att överlämna dessa uppgifter, som inte kan erhållas från den nationella tullmyndigheten, till kommissionen (Eurostat).

Artikel 8

Överföring av utrikeshandelsstatistiken till kommissionen (Eurostat)

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) överföra den statistik som avses i artikel 6.1 senast 40 dagar efter det att varje månatlig referensperiod har löpt ut.

Medlemsstaterna ska se till att statistiken innehåller uppgifter om all import och export under referensperioden i fråga och att det görs justeringar i de fall uppgifter inte finns att tillgå.

Medlemsstaterna ska överföra uppdaterad statistik om den redan överförda statistiken revideras.

De resultat som överförs till kommissionen (Eurostat) ska även innehålla statistiska uppgifter som är sekretessbelagda.

▐Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning,
  bland annat genom att komplettera den, och som avser anpassningen av tidsfristen, innehållet, omfattningen och ändringar av statistiken
  , ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

2.   ▐ Åtgärderna som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, genom
  att komplettera den, och som avser tidsfristen för överföring av statistik om utrikeshandeln utifrån uppgifter om affärsverksamhetens särdrag enligt artikel 6.2 och handelsstatistik utifrån fakturavaluta enligt artikel 6.3
  , ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.3.

3.   Medlemsstaterna ska överföra statistiken på elektronisk väg i enlighet med en utbytesstandard. De praktiska formerna för överförandet av resultaten får fastställas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 11.2.

Artikel 9

Kvalitetsbedömning

1.   I denna förordning ska följande kvalitetsbedömningskriterier tillämpas på de uppgifter som ska översändas:

| — | ”relevans”: i hur hög grad statistiken uppfyller användarnas nuvarande och potentiella behov, |
| --- | --- |

—

”relevans”: i hur hög grad statistiken uppfyller användarnas nuvarande och potentiella behov,

| — | ”tillförlitlighet”: i hur hög grad uppskattningarna överensstämmer med okända sanna värden, |
| --- | --- |

—

”tillförlitlighet”: i hur hög grad uppskattningarna överensstämmer med okända sanna värden,

| — | ”aktualitet och punktlighet”: tiden mellan uppgifternas tillgänglighet och den företeelse eller situation som de beskriver, |
| --- | --- |

—

”aktualitet och punktlighet”: tiden mellan uppgifternas tillgänglighet och den företeelse eller situation som de beskriver,

| — | ”tillgänglighet och tydlighet”: under vilka villkor och former som användare kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter, |
| --- | --- |

—

”tillgänglighet och tydlighet”: under vilka villkor och former som användare kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter,

| — | ”jämförbarhet”: mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätningsverktyg eller mätningsförfaranden som används när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder, |
| --- | --- |

—

”jämförbarhet”: mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätningsverktyg eller mätningsförfaranden som används när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder,

| — | ”samanvändbarhet”: i hur hög grad uppgifterna tillförlitligt kan kombineras på olika sätt och användas för olika ändamål. |
| --- | --- |

—

”samanvändbarhet”: i hur hög grad uppgifterna tillförlitligt kan kombineras på olika sätt och användas för olika ändamål.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) överlämna en rapport om kvaliteten i de uppgifter som överförts varje år.

3.   Vid tillämpningen av kvalitetsaspekterna i punkt 1 ska förfaringssätt
  och
  struktur när det gäller kvalitetsrapporterna definieras i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 11.2.

Kommissionen (Eurostat) ska bedöma de överförda uppgifternas kvalitet.

Artikel 10

Spridning av statistik över utrikeshandeln

1.   
  På gemenskapsnivå ska
  statistik över utrikeshandeln som sammanställts enligt artikel 6.1 och överförts av medlemsstaterna spridas av kommissionen
  (Eurostat)
  uppdelad efter åtminstone undernumret i Kombinerade nomenklaturen.

Bara om en importör eller exportör begär detta, ska de nationella myndigheterna i en viss medlemsstat besluta om spridning av sådan statistik från den medlemsstaten som gör att det går att identifiera importören eller exportören eller om ändring på ett sådant sätt att deras spridning inte strider mot statistiksekretessen.

2.   
  Utan att det påverkar spridningen av uppgifter på nationell nivå får inte detaljerad statistik per Taric-underkategori, preferenser och kvoter spridas av kommissionen (Eurostat) om offentliggörandet av dessa uppgifter skulle undergräva skyddet av allmänintresset när det gäller gemenskapens handels- och jordbrukspolitik
  .

▐

Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté för utrikeshandelsstatistik.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den period som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt, ska artiklarna 5a.1–5a.4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 12

Upphävande

Förordning (EG) nr 1172/95 ska upphöra att gälla från och med den
  1 januari 2010
  .

Den ska fortsätta att tillämpas för data som rör referensperioderna före den
  1 januari 2010
  .

Artikel 13

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den
  1 januari 2010
  .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande║║

---

(1)  
  EUT C 70, 15.3.2008, s. 1.

1

EUT C 70, 15.3.2008, s. 1.

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 september 2008.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 september 2008.

(3)  EGT L 118, 25.5.1995, s. 10. ║.

3

(4)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. ║.

4

(5)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. ║.

5

(6)  

  EGT L 61, 5.3.2008, s. 6.

6

EGT L 61, 5.3.2008, s. 6.

(7)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. ║.

7

(8)  

  EGT L 151, 15.6.1990, s. 1.

8

EGT L 151, 15.6.1990, s. 1.

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

9

(10)  

  EUT L 145, 4.6.2008, s. 1.

10

EUT L 145, 4.6.2008, s. 1.

(11)  

  EUT L 23, 26.1.2008, s. 21.

11

EUT L 23, 26.1.2008, s. 21.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/120

---

Tisdag 23 september 2008Skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem ***I

P6_TA(2008)0415

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem när det gäller kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2008)0104 – C6-0087/2008 – 2008/0042(COD))

2010/C 8 E/22

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0104),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0087/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0314/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/121

---

Tisdag 23 september 2008Statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter***I

P6_TA(2008)0416

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0778 – C6-0451/2007 – 2007/0269(COD))

2010/C 8 E/23

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0778),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0451/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0258/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0269

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2009.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/122

---

Tisdag 23 september 2008Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) ***I

P6_TA(2008)0417

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) (KOM(2008)0159 – C6-0151/2008 – 2008/0064(COD))

2010/C 8 E/24

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0159),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C6-0151/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0319/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2008)0064

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1350/2008/EG.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/123

---

Tisdag 23 september 2008Grupper av tjänstemän och övriga anställda iEuropeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna iprotokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna *

P6_TA(2008)0418

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda iEuropeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 iprotokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (KOM(2008)0305 – C6-0214/2008 – 2008/0102(CNS))

2010/C 8 E/25

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0305),

med beaktande av artikel 291 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 16 protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0214/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0339/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/123

---

Tisdag 23 september 2008Förslag till ändringsbudget nr 6/2008 – genomförandeorgan

P6_TA(2008)0419

Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2008 för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen (12984/2008 – C6-0317/2008 – 2008/2166(BUD))

2010/C 8 E/26

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) (nedan kallad ”budgetförordningen”), särskilt artiklarna 37 och 38,

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, slutgiltigt antagen den 13 december 2007 (2),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 1 juli 2008 (KOM(2008)0429),

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 6/2008 som rådet fastställde den 15 september 2008 (12984/2008 – C6-0317/2008),

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0353/2008), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 6 till den allmänna budgeten för 2008 tar upp följande områden:






  — | Nödvändiga anpassningar av budgeten (tjänsteförteckningen) beroende på förlängning av mandatet för följande tre genomförandeorgan: Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet och Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet, |
| --- | --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 6 till den allmänna budgeten för 2008 tar upp följande områden:

—

Nödvändiga anpassningar av budgeten (tjänsteförteckningen) beroende på förlängning av mandatet för följande tre genomförandeorgan: Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet och Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet,

| — | Skapande av en budgetstruktur för att täcka kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och tilldelning av motsvarande budgetbehov, |
| --- | --- |

—

Skapande av en budgetstruktur för att täcka kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och tilldelning av motsvarande budgetbehov,

| — | En ökning med 2 200 000 euro av åtagandebemyndiganden för att täcka en del av kostnaderna för den nya Eurojustbyggnaden, |
| --- | --- |

—

En ökning med 2 200 000 euro av åtagandebemyndiganden för att täcka en del av kostnaderna för den nya Eurojustbyggnaden,

| — | En ökning med 3 900 000 euro av åtagandebemyndiganden för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation – entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

—

En ökning med 3 900 000 euro av åtagandebemyndiganden för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation – entreprenörskap och innovation.

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 6/2008 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2008 års budget. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 6/2008 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2008 års budget.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att anslagen för de gemensamma företagen utbetalas från det berörda programmets driftbudget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att anslagen för de gemensamma företagen utbetalas från det berörda programmets driftbudget.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det enligt artikel 179.3 i budgetförordningen som del av budgetmyndigheten borde ha fått information om hyran för den nya Eurojustbyggnaden vilken har avsevärda ekonomiska konsekvenser för budgeten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att det enligt artikel 179.3 i budgetförordningen som del av budgetmyndigheten borde ha fått information om hyran för den nya Eurojustbyggnaden vilken har avsevärda ekonomiska konsekvenser för budgeten.

| 3. | Europaparlamentet förväntar sig att få sådan information från kommissionen i framtiden om behov av ytterligare byggnader skulle uppstå så att budgetmyndigheten kan avge ett yttrande i enlighet med artikel 179.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förväntar sig att få sådan information från kommissionen i framtiden om behov av ytterligare byggnader skulle uppstå så att budgetmyndigheten kan avge ett yttrande i enlighet med artikel 179.3 i budgetförordningen.

| 4. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 6/2008 utan ändringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 6/2008 utan ändringar.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 71, 14.3.2008, s. 1.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/125

---

Tisdag 23 september 2008Ändring av förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter***I

P6_TA(2008)0427

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2008)0053 – C6-0054/2008 – 2008/0030(COD))

2010/C 8 E/27

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0053),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0054/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0279/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2008)0030

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 och om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 220/2009.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/126

---

Tisdag 23 september 2008Avfallsstatistik ***I

P6_TA(2008)0428

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik, med avseende på kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0777 – C6-0456/2007 – 2007/0271(COD))

2010/C 8 E/28

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0777),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0456/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0282/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt offentliggöra den rapport som avses i artikel 8.1 i förordning (EG) nr 2150/2002. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt offentliggöra den rapport som avses i artikel 8.1 i förordning (EG) nr 2150/2002.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram det förslag om upphävande av överlappande rapporteringsskyldigheter som avses i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 2150/2002. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram det förslag om upphävande av överlappande rapporteringsskyldigheter som avses i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 2150/2002.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram ytterligare rapporter och förslag som uppföljning till de rapporter och förslag som offentliggjorts i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EG) nr 2150/2002 om hur de pilotstudier som nämns i artikel 4.3 och artikel 5.1 i den förordningen framskrider. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram ytterligare rapporter och förslag som uppföljning till de rapporter och förslag som offentliggjorts i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EG) nr 2150/2002 om hur de pilotstudier som nämns i artikel 4.3 och artikel 5.1 i den förordningen framskrider.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0271

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik, vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 221/2009.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/127

---

Tisdag 23 september 2008Anpassning av vissa rättsakter till det föreskrivande förfarandet med kontroll, omnibusförordningen, del 2 ***I

P6_TA(2008)0429

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG, ändrat genom beslut 2006/512/EG, av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges iartikel 251 ifördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del 2 (KOM(2007)0824 – C6-0476/2007 – 2007/0293(COD))

2010/C 8 E/29

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0824),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 37, 44.1, 71, 80.2, 95, 152.4 b, 175.1, 179 och 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0476/2007),

med beaktande av de utfästelser som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 17 september 2008 om att det ändrade förslaget ska antas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0100/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0293

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del två

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 219/2009.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/128

---

Tisdag 23 september 2008Utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning)***I

P6_TA(2008)0430

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning) (KOM(2007)0858 – C6-0005/2008 – 2007/0292(COD))

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0858),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0005/2008),

med beaktande av de utfästelser som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 17 september 2008 om att det ändrade förslaget ska antas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0298/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2007)0292

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv .../EG.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/129

---

Tisdag 23 september 2008Färgämnen för läkemedel (omarbetning) ***I

P6_TA(2008)0431

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om färgämnen som får tillsättas läkemedel (omarbetning) (KOM(2008)0001 – C6-0026/2008 – 2008/0001(COD))

2010/C 8 E/31

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0001),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0026/2008),

med beaktande av de utfästelser som gjorts av rådets företrädare om att ändra förslaget, i enlighet med artikel 251.2 i EG-fördraget och med rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0280/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/130

---

Tisdag 23 september 2008Specialdestinerade livsmedel (omarbetning) ***I

P6_TA(2008)0432

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestinerade livsmedel (omarbetning) (KOM(2008)0003 – C6-0030/2008 – 2008/0003(COD))

2010/C 8 E/32

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0003),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0030/2008),

med beaktande av de utfästelser som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 17 september 2008 om att det ändrade förslaget ska antas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0295/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2008)0003

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om livsmedel för särskilda näringsändamål (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/39/EG.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/131 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/131

---

Tisdag 23 september 2008Provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning) ***I

P6_TA(2008)0433

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning) (KOM(2008)0100 – C6-0094/2008 – 200oni biex terġa8/0044(COD))

2010/C 8 E/33

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0100),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0094/2008),

med beaktande av de utfästelser som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 3 september 2008 om att det ändrade förslaget ska antas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för transport och turism (A6-0299/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2008)0044

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/40/EG.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/132

---

Tisdag 23 september 2008Extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning) ***I

P6_TA(2008)0434

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning) (KOM(2008)0154 – C6-0150/2008 – 2008/0060(COD))

2010/C 8 E/34

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0154),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0150/2008),

med beaktande av de utfästelser som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 17 september 2008 om att det ändrade förslaget ska antas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0284/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tisdag 23 september 2008P6_TC1-COD(2008)0060

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/32/EG.)

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/133

---

Tisdag 23 september 2008Kampen mot terrorismen *

P6_TA(2008)0435

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om förslaget till rådets rambeslut om ändring av rambeslut 2002/475/RIF om bekämpande av terrorism (KOM(2007)0650 – C6-0466/2007 – 2007/0236(CNS))

2010/C 8 E/35

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2007)0650),

med beaktande av rådets riktlinje av den 18 april 2008 (8707/2008),

med beaktande av artiklarna 29, 31.1 e och 34.2 b i EU-fördraget,

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0466/2007),

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0323/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att sedan Lissabonfördraget trätt i kraft prioritera eventuella kommande förslag om att ändra texten i enlighet med artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, och i enlighet med förklaring nr 50 om detta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att sedan Lissabonfördraget trätt i kraft prioritera eventuella kommande förslag om att ändra texten i enlighet med artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, och i enlighet med förklaring nr 50 om detta.

| 6. | Europaparlamentet förklarar sig redan nu berett att – sedan Lissabonfördraget trätt i kraft – vid behov behandla alla aktuella förslag som brådskande ärenden, i nära samarbete med nationella parlament. Om det nya förslaget skulle överensstämma med innehållet i detta yttrande kan det förfarande som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet om kodifiering vara tillämpligt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet förklarar sig redan nu berett att – sedan Lissabonfördraget trätt i kraft – vid behov behandla alla aktuella förslag som brådskande ärenden, i nära samarbete med nationella parlament. Om det nya förslaget skulle överensstämma med innehållet i detta yttrande kan det förfarande som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet om kodifiering vara tillämpligt.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till rambeslut – ändringsakt


  Skäl 6a (nytt) |
| | (6a) | Europeiska unionens insatser i kampen mot terrorismen bör genomföras i nära samarbete med lokala och regionala myndigheter, som spelar en nyckelroll framför allt i samband med förebyggande, eftersom personer som begår eller anstiftar till terroristhandlingar lever i lokalsamhällen där de samverkar med befolkningen och vars tjänster och demokratiska redskap de utnyttjar. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 6a (nytt)

(6a)

Ändring 2

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 7

| (7) | Enligt detta förslag bör brott med anknytning till terrorism kriminaliseras som ett bidrag till det mer allmänna politiska målet att förebygga terrorism genom att minska spridningen av sådant material som kan förmå personer att utföra terroristattacker. |
| --- | --- |

(7)

Enligt detta förslag bör brott med anknytning till terrorism kriminaliseras som ett bidrag till det mer allmänna politiska målet att förebygga terrorism genom att minska spridningen av sådant material som kan förmå personer att utföra terroristattacker.

| (7) | Enligt detta förslag bör brott med anknytning till terrorism kriminaliseras som ett bidrag till det mer allmänna politiska målet att förebygga terrorism genom att minska spridningen av sådant material som
  sannolikt
  kan förmå personer att utföra terroristattacker
  och som sprids med detta uppsåt
  . |
| --- | --- |

(7)

Enligt detta förslag bör brott med anknytning till terrorism kriminaliseras som ett bidrag till det mer allmänna politiska målet att förebygga terrorism genom att minska spridningen av sådant material som
  sannolikt
  kan förmå personer att utföra terroristattacker
  och som sprids med detta uppsåt
  .

Ändring 3

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 10

| (10) | Definitionen av terroristbrott, inklusive brott med anknytning till terroristverksamhet, bör bli föremål för ytterligare tillnärmning i alla medlemsstater, så att den täcker offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås avsiktligt. |
| --- | --- |

(10)

Definitionen av terroristbrott, inklusive brott med anknytning till terroristverksamhet, bör bli föremål för ytterligare tillnärmning i alla medlemsstater, så att den täcker offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås avsiktligt.

| (10) | Definitionen av terroristbrott, inklusive brott med anknytning till terroristverksamhet, bör bli föremål för ytterligare tillnärmning i alla medlemsstater, så att den täcker offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås avsiktligt.

  (Denna ändring gäller hela den rättsakt som är under behandling utom skäl 9.) |
| --- | --- |

(10)

Definitionen av terroristbrott, inklusive brott med anknytning till terroristverksamhet, bör bli föremål för ytterligare tillnärmning i alla medlemsstater, så att den täcker offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås avsiktligt.

(Denna ändring gäller hela den rättsakt som är under behandling utom skäl 9.)

Ändring 4

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 11

| (11) | Det bör fastställas påföljder för fysiska och juridiska personer som har
  begått eller är ansvariga för offentlig uppmaning till
  terroristbrott, eller
  för rekrytering eller utbildning
  för terroristsyften, när handlingarna i fråga har begåtts avsiktligt. Dessa typer av beteenden bör kunna bestraffas i lika grad i alla medlemsstater, oavsett om de har begåtts via Internet eller inte. |
| --- | --- |

(11)

Det bör fastställas påföljder för fysiska och juridiska personer som har
  begått eller är ansvariga för offentlig uppmaning till
  terroristbrott, eller
  för rekrytering eller utbildning
  för terroristsyften, när handlingarna i fråga har begåtts avsiktligt. Dessa typer av beteenden bör kunna bestraffas i lika grad i alla medlemsstater, oavsett om de har begåtts via Internet eller inte.

| (11) | Det bör fastställas påföljder för fysiska och juridiska personer som
  offentligt
  har
  anstiftat
  terroristbrott, eller
  har rekryterat eller utbildat
  för terroristsyften, när handlingarna i fråga har begåtts avsiktligt. Dessa typer av beteenden bör kunna bestraffas i lika grad i alla medlemsstater, oavsett om de har begåtts via Internet eller inte |
| --- | --- |

(11)

Det bör fastställas påföljder för fysiska och juridiska personer som
  offentligt
  har
  anstiftat
  terroristbrott, eller
  har rekryterat eller utbildat
  för terroristsyften, när handlingarna i fråga har begåtts avsiktligt. Dessa typer av beteenden bör kunna bestraffas i lika grad i alla medlemsstater, oavsett om de har begåtts via Internet eller inte

Ändring 5

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | Att rådet inte kunnat enas om processuella rättigheter i brottmål skadar samarbetet på det rättsliga området i Europa. Det är mycket angeläget att bryta detta dödläge. |
| --- | --- |

(11a)

Ändring 6

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 12

| (12) | Kompletterande behörighetsbestämmelser bör införas för att säkerställa att offentlig uppmaning till terroristbrott eller rekrytering eller utbildning för terroristsyften kan lagföras effektivt när brottet riktar sig mot en medlemsstat eller resulterade i utförandet av ett terroristbrott som omfattas av en medlemsstats behörighet. |
| --- | --- |

(12)

utgår

Ändring 7

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 12a (nytt)

| (12a) | Eftersom detta rambeslut kompletterar bestämmelserna i Europarådets konvention om förebyggande av terrorism av den 16 maj 2005 måste samtliga medlemsstater ratificera den konventionen så snart som möjligt, parallellt med detta rambesluts ikraftträdande. |
| --- | --- |

(12a)

Ändring 8

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 14

| (14) | Europeiska unionen iakttar de principer som erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och som avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitlen II och VI. Inget i detta rambeslut får tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar utövandet av mänskliga rättigheter eller friheter, till exempel yttrandefrihet, mötesfrihet eller föreningsfrihet, eller rätten till skydd för privat- och familjelivet, inklusive korrespondens. |
| --- | --- |

(14)

Europeiska unionen iakttar de principer som erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och som avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitlen II och VI. Inget i detta rambeslut får tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar utövandet av mänskliga rättigheter eller friheter, till exempel yttrandefrihet, mötesfrihet eller föreningsfrihet, eller rätten till skydd för privat- och familjelivet, inklusive korrespondens.

| (14) | Europeiska unionen iakttar de principer som erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och som avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitlen II och VI. Inget i detta rambeslut får tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar utövandet av mänskliga rättigheter eller friheter, till exempel yttrandefrihet, mötesfrihet eller föreningsfrihet,
  pressfrihet och övriga mediers yttrandefrihet
  eller rätten till skydd för privat- och familjelivet, inklusive korrespondens
  , vilket även inbegriper innehållet i e-post och andra former av elektronisk korrespondens |
| --- | --- |

(14)

Europeiska unionen iakttar de principer som erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och som avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitlen II och VI. Inget i detta rambeslut får tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar utövandet av mänskliga rättigheter eller friheter, till exempel yttrandefrihet, mötesfrihet eller föreningsfrihet,
  pressfrihet och övriga mediers yttrandefrihet
  eller rätten till skydd för privat- och familjelivet, inklusive korrespondens
  , vilket även inbegriper innehållet i e-post och andra former av elektronisk korrespondens

Ändring 9

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 15

| (15) | Offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott samt rekrytering eller utbildning för terroristsyften är uppsåtsbrott. Därför får inget i detta rambeslut tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar spridning av information i vetenskapligt
  eller
  akademiskt syfte eller för rapporteringsändamål. Frågan om rätten att uttrycka radikala, polemiska eller kontroversiella ståndpunkter i den offentliga debatten om känsliga politiska frågor, inklusive terrorism, faller utanför detta besluts tillämpningsområde och, i synnerhet, utanför definitionen av offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott. |
| --- | --- |

(15)

Offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott samt rekrytering eller utbildning för terroristsyften är uppsåtsbrott. Därför får inget i detta rambeslut tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar spridning av information i vetenskapligt
  eller
  akademiskt syfte eller för rapporteringsändamål. Frågan om rätten att uttrycka radikala, polemiska eller kontroversiella ståndpunkter i den offentliga debatten om känsliga politiska frågor, inklusive terrorism, faller utanför detta besluts tillämpningsområde och, i synnerhet, utanför definitionen av offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott.

| (15) | Offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott samt rekrytering eller utbildning för terroristsyften är uppsåtsbrott. Därför får inget i detta rambeslut tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar spridning av information i vetenskapligt
  ,
  akademiskt
  eller konstnärligt
  syfte eller för rapporteringsändamål. Frågan om rätten att uttrycka radikala, polemiska eller kontroversiella ståndpunkter i den offentliga debatten om känsliga politiska frågor, inklusive terrorism, faller utanför detta besluts tillämpningsområde och, i synnerhet, utanför definitionen av offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott. |
| --- | --- |

(15)

Offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott samt rekrytering eller utbildning för terroristsyften är uppsåtsbrott. Därför får inget i detta rambeslut tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar spridning av information i vetenskapligt
  ,
  akademiskt
  eller konstnärligt
  syfte eller för rapporteringsändamål. Frågan om rätten att uttrycka radikala, polemiska eller kontroversiella ståndpunkter i den offentliga debatten om känsliga politiska frågor, inklusive terrorism, faller utanför detta besluts tillämpningsområde och, i synnerhet, utanför definitionen av offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott.

Ändring 10

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Skäl 15a (nytt)

| (15a) | Kriminaliseringen enligt de handlingar som förtecknas i detta rambeslut bör tillämpas så att den står i rimlig proportion till de legitima mål som eftersträvas och är nödvändiga och lämpliga i ett demokratiskt samhälle och inte får diskriminerande verkan. I synnerhet bör kriminaliseringen vara i överensstämmelse med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

(15a)

Ändring 11

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led -1 (nytt)

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 1 – punkt 2

| -1) | Artikel 1.2 ska ändras på följande sätt:

  ”2.   Detta rambeslut ska inte kunna ha som effekt att skyldigheten att respektera de grundläggande rättigheterna och de grundläggande rättsprinciperna i enlighet med vad som fastställs i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna eller i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  på något sätt ändras.” |
| --- | --- |

-1)

”2.   Detta rambeslut ska inte kunna ha som effekt att skyldigheten att respektera de grundläggande rättigheterna och de grundläggande rättsprinciperna i enlighet med vad som fastställs i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna eller i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  på något sätt ändras.”

Ändring 12

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 1 – led a

| a) | offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott: att sprida eller på annat sätt göra ett meddelande tillgängligt för allmänheten
  i syfte att anstifta till
  något av de brott som anges i artikel 1.1 a–h, om detta handlingssätt
  , oavsett om det är fråga om att direkt förespråka terroristbrott eller inte,
  medför fara för att ett eller flera sådana brott begås. |
| --- | --- |

a)

offentlig
  uppmaning
  till terroristbrott: att sprida eller på annat sätt göra ett meddelande tillgängligt för allmänheten
  i syfte att anstifta till
  något av de brott som anges i artikel 1.1 a–h, om detta handlingssätt
  , oavsett om det är fråga om att direkt förespråka terroristbrott eller inte,
  medför fara för att ett eller flera sådana brott begås.

| a) | offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott: att sprida eller på annat sätt göra ett meddelande tillgängligt för allmänheten
  som tydligt och avsiktligt förespråkar
  något av de brott som anges i artikel 1.1 a-h, om detta handlingssätt
  helt klart
  medför
  manifesterad
  fara för att ett eller flera sådana brott begås. |
| --- | --- |

a)

offentlig
  anstiftan
  till terroristbrott: att sprida eller på annat sätt göra ett meddelande tillgängligt för allmänheten
  som tydligt och avsiktligt förespråkar
  något av de brott som anges i artikel 1.1 a-h, om detta handlingssätt
  helt klart
  medför
  manifesterad
  fara för att ett eller flera sådana brott begås.

Ändring 13

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 1 – led b

| b) | rekrytering för terroristsyften: att
  försöka
  förmå en annan person att begå
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i
  artikel 1.1
  eller artikel 2.2. |
| --- | --- |

b)

rekrytering för terroristsyften: att
  försöka
  förmå en annan person att begå
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i
  artikel 1.1
  eller artikel 2.2.

| b) | rekrytering för terroristsyften: att
  uppsåtligt och framgångsrikt
  förmå en annan person att begå
  något
  av de
  brott
  som anges i
  artikel 1.1 a–h
  eller artikel 2.2. |
| --- | --- |

b)

rekrytering för terroristsyften: att
  uppsåtligt och framgångsrikt
  förmå en annan person att begå
  något
  av de
  brott
  som anges i
  artikel 1.1 a–h
  eller artikel 2.2.

Ändring 14

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 1 – led c

| c) | utbildning för terroristsyften: att tillhandahålla instruktioner för tillverkning eller användning av sprängämnen, eldvapen, andra vapen eller skadliga eller farliga ämnen, eller instruktioner om andra konkreta metoder eller tekniker, i syfte att begå
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i
  artikel 1.1
  och i vetskap om att de kunskaper som tillhandahålls är avsedda för detta ändamål. |
| --- | --- |

c)

utbildning för terroristsyften: att tillhandahålla instruktioner för tillverkning eller användning av sprängämnen, eldvapen, andra vapen eller skadliga eller farliga ämnen, eller instruktioner om andra konkreta metoder eller tekniker, i syfte att begå
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i
  artikel 1.1
  och i vetskap om att de kunskaper som tillhandahålls är avsedda för detta ändamål.

| c) | utbildning för terroristsyften: att tillhandahålla instruktioner för tillverkning eller användning av sprängämnen, eldvapen, andra vapen eller skadliga eller farliga ämnen, eller instruktioner om andra konkreta metoder eller tekniker, i syfte att begå
  något
  av de
  brott
  som anges i
  artikel 1. 1 a–h
  och i vetskap om att de kunskaper som tillhandahålls är avsedda för detta ändamål. |
| --- | --- |

c)

utbildning för terroristsyften: att tillhandahålla instruktioner för tillverkning eller användning av sprängämnen, eldvapen, andra vapen eller skadliga eller farliga ämnen, eller instruktioner om andra konkreta metoder eller tekniker, i syfte att begå
  något
  av de
  brott
  som anges i
  artikel 1. 1 a–h
  och i vetskap om att de kunskaper som tillhandahålls är avsedda för detta ändamål.

Ändring 15

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| d) | Grov stöld som begås i syfte att utföra
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i artikel 1.1. |
| --- | --- |

d)

Grov stöld som begås i syfte att utföra
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i artikel 1.1.

| d) | Grov stöld som begås i syfte att utföra
  något
  av de
  brott
  som anges i artikel 1.1. |
| --- | --- |

d)

Grov stöld som begås i syfte att utföra
  något
  av de
  brott
  som anges i artikel 1.1.

Ändring 16

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 2 – led e

| (e) | Utpressning i syfte att begå
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i artikel 1.1. |
| --- | --- |

(e)

Utpressning i syfte att begå
  någon
  av de
  handlingar
  som anges i artikel 1.1.

| e) | Utpressning i syfte att begå
  något
  av de
  brott
  som anges i artikel 1.1. |
| --- | --- |

e)

Utpressning i syfte att begå
  något
  av de
  brott
  som anges i artikel 1.1.

Ändring 17

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| (f) | Upprättande av förfalskade administrativa dokument i syfte att utföra
  någon
  av de
  handlingar
  , som anges i artiklarna 1.1 a-h och 2.2 b. |
| --- | --- |

(f)

Upprättande av förfalskade administrativa dokument i syfte att utföra
  någon
  av de
  handlingar
  , som anges i artiklarna 1.1 a-h och 2.2 b.

| f) | Upprättande av förfalskade administrativa dokument i syfte att utföra
  något
  av de
  brott
  , som anges i artiklarna 1.1 a-h och 2.2 b. |
| --- | --- |

f)

Upprättande av förfalskade administrativa dokument i syfte att utföra
  något
  av de
  brott
  , som anges i artiklarna 1.1 a-h och 2.2 b.

Ändring 18

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Medlemsstaterna ska försäkra sig om att kriminaliseringen av de handlingar som avses i punkt 2 a–c i denna artikel genomförs med respekt för deras skyldigheter i fråga om yttrandefrihet och föreningsfrihet, särskilt de som gäller pressfrihet och yttrandefrihet i andra medier, och med tillbörlig respekt för den konfidentialitet som korrespondens omfattas av, inklusive e-post och andra former av elektronisk korrespondens. Kriminaliseringen av de handlingar som omfattas av punkterna 2 a-c ska inte inskränka eller hindra informationsspridning i vetenskapligt, akademiskt eller konstnärligt syfte eller för rapporteringsändamål och inte heller inskränka eller hindra uttryck för radikala, polemiska eller kontroversiella åsikter som framförs i den offentliga debatten i känsliga politiska frågor, inbegripet frågan om terrorism.

Ändring 19

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 1

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

3b.
     
  Medlemsstaterna ska dessutom se till att kriminaliseringen av de handlingar som avses i punkt 2 a–c i denna artikel sker på ett sätt som står i proportion till brottets art och omständigheterna kring det, med beaktande av de legitima mål som eftersträvas och deras betydelse i ett demokratiskt samhälle och utan varje form av godtycke eller diskriminerande eller rasistisk behandling.

Ändring 20

Förslag till rambeslut – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Rambeslut 2002/475/RIF

Artikel 9 – punkt 1a

”1a.   
  Varje
  medlemsstat
  ska fastställa sin behörighet beträffande
  de brott som anges i artikel 3.2 a–c
  , om brottet syftade eller ledde till utförandet av ett av de brott som anges i artikel 1, och detta brott omfattas av medlemsstatens behörighet enligt något av de kriterier som anges i punkt 1.a–e i denna artikel
  .”

”1a.   
  En
  medlemsstat
  får besluta att inte tillämpa, eller att endast i särskilda fall eller under särskilda omständigheter tillämpa, de behörighetsbestämmelser som fastställs i punkt 1 d och e för
  de brott som anges i artikel 3.2 a–c
  och artikel 4, om de har anknytning till de brott som avses i artikel 3.2 a–c
  .”

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/138

---

Tisdag 23 september 2008Skydd av personuppgifter *

P6_TA(2008)0436

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 september 2008 om utkastet till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (16069/2007 – C6-0010/2008 – 2005/0202(CNS))

2010/C 8 E/36

(Samrådsförfarandet – nytt samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av rådets utkast (16069/2007),

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0475),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 27 september 2006 (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2007 (2),

med beaktande av artikel 34.2 b i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 39.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet på nytt hört parlamentet (C6-0010/2008),

med beaktande av artiklarna 93, 51 och 55.3 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0322/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i överensstämmelse därmed ändra sitt förslag, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i överensstämmelse därmed ändra sitt förslag, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra detta utkast eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra detta utkast eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att sedan Lissabonfördraget trätt i kraft prioritera eventuella kommande förslag om att ändra texten i enlighet med artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, och i enlighet med förklaring nr 50 om detta, särskilt i frågor som rör EG-domstolens behörighet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att sedan Lissabonfördraget trätt i kraft prioritera eventuella kommande förslag om att ändra texten i enlighet med artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, och i enlighet med förklaring nr 50 om detta, särskilt i frågor som rör EG-domstolens behörighet.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar parlamentets ståndpunkt.

| RÅDETS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Utkast till rådets rambeslut


  Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) | Artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som införts genom Lissabonfördraget kommer att göra det möjligt att stärka bestämmelserna om skydd av personuppgifter i samband med polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |

RÅDETS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 4a (nytt)

(4a)

Ändring 2

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 5

| (5) | Utbytet av personuppgifter inom ramen för polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, särskilt enligt den princip om tillgänglighet som tas upp i Haagprogrammet, bör bygga på klara (...) regler som stärker det ömsesidiga förtroendet mellan behöriga myndigheter och garanterar att den relevanta informationen skyddas
  på ett sätt som utesluter all diskriminering mot samarbetet mellan medlemsstaterna
  samtidigt som enskildas grundläggande rättigheter respekteras fullt ut.
  Befintliga instrument på europeisk nivå är inte tillräckliga. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter är inte tillämpligt i fråga om behandling av personuppgifter i samband med verksamheter som faller utanför gemenskapsrättens tillämpningsområde, till exempel sådana som anges i avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen, och under inga omständigheter på uppgiftsbehandling som rör allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och statlig verksamhet på det straffrättsliga området. |
| --- | --- |

(5)

Utbytet av personuppgifter inom ramen för polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, särskilt enligt den princip om tillgänglighet som tas upp i Haagprogrammet, bör bygga på klara (...) regler som stärker det ömsesidiga förtroendet mellan behöriga myndigheter och garanterar att den relevanta informationen skyddas
  på ett sätt som utesluter all diskriminering mot samarbetet mellan medlemsstaterna
  samtidigt som enskildas grundläggande rättigheter respekteras fullt ut.
  Befintliga instrument på europeisk nivå är inte tillräckliga. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter är inte tillämpligt i fråga om behandling av personuppgifter i samband med verksamheter som faller utanför gemenskapsrättens tillämpningsområde, till exempel sådana som anges i avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen, och under inga omständigheter på uppgiftsbehandling som rör allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och statlig verksamhet på det straffrättsliga området.

| (5) | Utbytet av personuppgifter inom ramen för polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, särskilt enligt den princip om tillgänglighet som tas upp i Haagprogrammet, bör bygga på klara (...) regler som stärker det ömsesidiga förtroendet mellan behöriga myndigheter och garanterar att den relevanta informationen skyddas samtidigt som enskildas grundläggande rättigheter respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

(5)

Utbytet av personuppgifter inom ramen för polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, särskilt enligt den princip om tillgänglighet som tas upp i Haagprogrammet, bör bygga på klara (...) regler som stärker det ömsesidiga förtroendet mellan behöriga myndigheter och garanterar att den relevanta informationen skyddas samtidigt som enskildas grundläggande rättigheter respekteras fullt ut.

Ändring 3

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 5a

| (5a) | Rambeslutet är endast tillämpligt på uppgifter som de behöriga myndigheterna samlar in eller behandlar för att kunna förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder.
  I rambeslutet överlåts det till medlemsstaterna att på nationell nivå mer exakt besluta vilka andra ändamål som ska anses förenliga med det ändamål för vilket personuppgifterna ursprungligen insamlades.
  I allmänhet är ytterligare behandling för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål inte förenliga med det ursprungliga ändamålet för behandlingen. |
| --- | --- |

(5a)

Rambeslutet är endast tillämpligt på uppgifter som de behöriga myndigheterna samlar in eller behandlar för att kunna förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder.
  I rambeslutet överlåts det till medlemsstaterna att på nationell nivå mer exakt besluta vilka andra ändamål som ska anses förenliga med det ändamål för vilket personuppgifterna ursprungligen insamlades.
  I allmänhet är ytterligare behandling för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål inte förenliga med det ursprungliga ändamålet för behandlingen.

| (5a) | Rambeslutet är endast tillämpligt på uppgifter som de behöriga myndigheterna samlar in eller behandlar för att kunna förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. I allmänhet är ytterligare behandling för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål inte förenliga med det ursprungliga ändamålet för behandlingen. |
| --- | --- |

(5a)

Rambeslutet är endast tillämpligt på uppgifter som de behöriga myndigheterna samlar in eller behandlar för att kunna förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. I allmänhet är ytterligare behandling för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål inte förenliga med det ursprungliga ändamålet för behandlingen.

Ändring 4

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 6b

| (6b) | Detta rambeslut ska inte tillämpas på personuppgifter som en medlemsstat erhållit inom tillämpningsområdet för detta rambeslut och som härrör från denna medlemsstat. |
| --- | --- |

(6b)

utgår

Ändring 5

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 7

| (7) | Tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftningar bör inte leda till några försämringar i det dataskydd de ger utan i stället syfta till att garantera en hög skyddsnivå inom unionen. |
| --- | --- |

(7)

Tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftningar bör inte leda till några försämringar i det dataskydd de ger utan i stället syfta till att garantera en hög skyddsnivå inom unionen.

| (7) | Tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftningar bör inte leda till några försämringar i det dataskydd de ger utan i stället syfta till att garantera en hög skyddsnivå inom unionen
  i enlighet med Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (nedan kallad ”konvention 108”)
  . |
| --- | --- |

(7)

Tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftningar bör inte leda till några försämringar i det dataskydd de ger utan i stället syfta till att garantera en hög skyddsnivå inom unionen
  i enlighet med Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (nedan kallad ”konvention 108”)
  .

Ändring 6

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 8b

| (8b) | Arkivering i ett separat dataset ska tillåtas endast om uppgifterna inte längre krävs eller används för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Arkivering i ett separat dataset ska även tillåtas om de arkiverade uppgifterna lagras i en databas tillsammans med andra uppgifter på ett sådant sätt att de inte längre kan användas för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Lämplig längd av arkiveringsperioden är avhängig av syftet med arkiveringen och de registrerade personernas legitima intressen.
  I fråga om arkivering för historiska ändamål kan man också fastställa en mycket lång period. |
| --- | --- |

(8b)

Arkivering i ett separat dataset ska tillåtas endast om uppgifterna inte längre krävs eller används för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Arkivering i ett separat dataset ska även tillåtas om de arkiverade uppgifterna lagras i en databas tillsammans med andra uppgifter på ett sådant sätt att de inte längre kan användas för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Lämplig längd av arkiveringsperioden är avhängig av syftet med arkiveringen och de registrerade personernas legitima intressen.
  I fråga om arkivering för historiska ändamål kan man också fastställa en mycket lång period.

| (8b) | Arkivering i ett separat dataset ska tillåtas endast om uppgifterna inte längre krävs eller används för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Arkivering i ett separat dataset ska även tillåtas om de arkiverade uppgifterna lagras i en databas tillsammans med andra uppgifter på ett sådant sätt att de inte längre kan användas för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Lämplig längd av arkiveringsperioden är avhängig av syftet med arkiveringen och de registrerade personernas legitima intressen. |
| --- | --- |

(8b)

Arkivering i ett separat dataset ska tillåtas endast om uppgifterna inte längre krävs eller används för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Arkivering i ett separat dataset ska även tillåtas om de arkiverade uppgifterna lagras i en databas tillsammans med andra uppgifter på ett sådant sätt att de inte längre kan användas för förebyggande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställighet av straffrättsliga påföljder. Lämplig längd av arkiveringsperioden är avhängig av syftet med arkiveringen och de registrerade personernas legitima intressen.

Ändring 7

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 11a

| (11a) | När personuppgifter får behandlas ytterligare efter det att den medlemsstat från vilken uppgifterna erhållits har givit sitt samtycke får varje medlemsstat fastställa villkoren för sådant samtycke
  , inbegripet exempelvis allmänt samtycke för kategorier av information och kategorier av ytterligare behandling
  . |
| --- | --- |

(11a)

När personuppgifter får behandlas ytterligare efter det att den medlemsstat från vilken uppgifterna erhållits har givit sitt samtycke får varje medlemsstat fastställa villkoren för sådant samtycke
  , inbegripet exempelvis allmänt samtycke för kategorier av information och kategorier av ytterligare behandling
  .

| (11a) | När personuppgifter får behandlas ytterligare efter det att den medlemsstat från vilken uppgifterna erhållits har givit sitt samtycke får varje medlemsstat fastställa villkoren för sådant samtycke. |
| --- | --- |

(11a)

När personuppgifter får behandlas ytterligare efter det att den medlemsstat från vilken uppgifterna erhållits har givit sitt samtycke får varje medlemsstat fastställa villkoren för sådant samtycke.

Ändring 8

Utkast till rådets rambeslut

Skäl 13a

| (13a) | Medlemsstaterna bör se till att den registrerade personen informeras om att personuppgifter kan eller håller på att samlas in, behandlas eller överföras till en annan medlemsstat för att förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. Formerna för den registrerade personens rätt att bli informerad och undantag från denna rätt ska fastställas i den nationella lagstiftningen. Detta kan genomföras på ett generellt sätt, t.ex. genom lagstiftning eller offentliggörande av en förteckning över olika typer av uppgiftsbehandling. |
| --- | --- |

(13a)

Medlemsstaterna bör se till att den registrerade personen informeras om att personuppgifter kan eller håller på att samlas in, behandlas eller överföras till en annan medlemsstat för att förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. Formerna för den registrerade personens rätt att bli informerad och undantag från denna rätt ska fastställas i den nationella lagstiftningen. Detta kan genomföras på ett generellt sätt, t.ex. genom lagstiftning eller offentliggörande av en förteckning över olika typer av uppgiftsbehandling.

| (13a) | Medlemsstaterna bör se till att den registrerade personen informeras om att personuppgifter kan eller håller på att samlas in, behandlas eller överföras till en annan medlemsstat
  , ett tredjeland eller ett privat organ
  för att förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. Formerna för den registrerade personens rätt att bli informerad och undantag från denna rätt ska fastställas i den nationella lagstiftningen. Detta kan genomföras på ett generellt sätt, t.ex. genom lagstiftning eller offentliggörande av en förteckning över olika typer av uppgiftsbehandling. |
| --- | --- |

(13a)

Medlemsstaterna bör se till att den registrerade personen informeras om att personuppgifter kan eller håller på att samlas in, behandlas eller överföras till en annan medlemsstat
  , ett tredjeland eller ett privat organ
  för att förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. Formerna för den registrerade personens rätt att bli informerad och undantag från denna rätt ska fastställas i den nationella lagstiftningen. Detta kan genomföras på ett generellt sätt, t.ex. genom lagstiftning eller offentliggörande av en förteckning över olika typer av uppgiftsbehandling.

Ändring 9

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 1 – punkt 2 – led ca (nytt)

| ca) | behandlas på nationell nivå. |
| --- | --- |

ca)

Ändring 10

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 1 – punkt 4

4.
     
  Detta rambeslut påverkar inte viktiga nationella säkerhetsintressen och särskild underrättelseverksamhet inom området nationell säkerhet.

utgår

Ändring 11

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 2 – led l

| l) | avidentifiering: att ändra personuppgifter på ett sådant sätt att detaljerna beträffande personliga eller sakliga förhållanden inte längre
  eller endast med oproportionerligt stor insats i fråga om tid, kostnader och arbete
  kan tillskrivas en identifierad eller identifierbar fysisk person. |
| --- | --- |

l)

avidentifiering: att ändra personuppgifter på ett sådant sätt att detaljerna beträffande personliga eller sakliga förhållanden inte längre
  eller endast med oproportionerligt stor insats i fråga om tid, kostnader och arbete
  kan tillskrivas en identifierad eller identifierbar fysisk person.

| l) | avidentifiering: att ändra personuppgifter på ett sådant sätt att detaljerna beträffande personliga eller sakliga förhållanden inte längre kan tillskrivas en bestämd eller bestämbar fysisk person. |
| --- | --- |

l)

avidentifiering: att ändra personuppgifter på ett sådant sätt att detaljerna beträffande personliga eller sakliga förhållanden inte längre kan tillskrivas en bestämd eller bestämbar fysisk person.

Ändring 12

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 7

Behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv
  får endast förekomma när detta är absolut nödvändigt och om det i den nationella lagstiftningen tillhandahålls tillräckliga skyddsåtgärder
  .

1.
     Behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv
  ska vara förbjuden
  .

2.
     
  I undantagsfall är behandlingen av sådana uppgifter tillåten förutsatt att:

| — | det regleras i lag och behörig rättslig myndighet i förväg, och för varje enskilt fall, beviljat tillstånd, och förutsatt att det är absolut nödvändigt för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra terroristbrott och andra grova brott, |
| --- | --- |

—

det regleras i lag och behörig rättslig myndighet i förväg, och för varje enskilt fall, beviljat tillstånd, och förutsatt att det är absolut nödvändigt för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra terroristbrott och andra grova brott,

| — | medlemsstaterna vidtar särskilda lämpliga skyddsåtgärder, till exempel genom att se till att endast personal som ansvarar för utförandet av det lagenliga uppdrag som motiverar uppgiftsbehandlingen har tillgång till uppgifterna i fråga. |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna vidtar särskilda lämpliga skyddsåtgärder, till exempel genom att se till att endast personal som ansvarar för utförandet av det lagenliga uppdrag som motiverar uppgiftsbehandlingen har tillgång till uppgifterna i fråga.

Dessa särskilda uppgiftskategorier får inte behandlas automatiskt om inte lämpliga skyddsåtgärder föreskrivs i nationell lagstiftning. Samma villkor ska också gälla för personuppgifter som avser brottmålsavgöranden.

Ändring 13

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 11 – punkt 1

1.   Varje överföring av personuppgifter ska registreras eller dokumenteras för att man ska kunna kontrollera om behandlingen av uppgifterna är lagenlig, utföra egenkontroll samt garantera integritet och säkerhet för uppgifterna.

1.   Varje överföring
  , tillgång till eller vidare behandling
  av personuppgifter ska registreras eller dokumenteras för att man ska kunna kontrollera om behandlingen av uppgifterna är lagenlig, utföra egenkontroll samt garantera integritet och säkerhet för uppgifterna.

Ändring 14

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

1.   Personuppgifter som översänts från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat får, i enlighet med kraven i artikel 3.2, endast bearbetas vidare för följande ändamål, utöver dem för vilka de översändes eller gjordes tillgängliga:

1.   Personuppgifter som översänts från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat får, i enlighet med kraven i artikel 3.2, endast bearbetas vidare
  endast om det är nödvändigt
  för följande ändamål, utöver dem för vilka de översändes eller gjordes tillgängliga:

Ändring 15

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 12 – punkt 1 – led d

| d) | För varje annat syfte endast med förhandsmedgivande från den översändande medlemsstaten eller med den registrerades samtycke givet i överensstämmelse med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

För varje annat syfte endast med förhandsmedgivande från den översändande medlemsstaten eller med den registrerades samtycke givet i överensstämmelse med nationell lagstiftning.

| d) | För varje annat
  specifikt
  syfte
  under förutsättning att det stadgats i lag och är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle för att skydda något av de intressen som anges i artikel 9 i konvention 108, men
  endast med förhandsmedgivande från den översändande medlemsstaten eller med den registrerades samtycke givet i överensstämmelse med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

För varje annat
  specifikt
  syfte
  under förutsättning att det stadgats i lag och är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle för att skydda något av de intressen som anges i artikel 9 i konvention 108, men
  endast med förhandsmedgivande från den översändande medlemsstaten eller med den registrerades samtycke givet i överensstämmelse med nationell lagstiftning.

Ändring 16

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14 – punkt 1 – inledningen

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att personuppgifter som översänts eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat får överföras till tredjestater eller internationella organ eller organisationer som inrättats genom internationella överenskommelser eller som förklarats vara internationella organ endast om

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att personuppgifter som översänts eller gjorts tillgängliga
  från fall till fall
  av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat får överföras till tredjestater eller internationella organ eller organisationer som inrättats genom internationella överenskommelser eller som förklarats vara internationella organ endast om

Ändring 17

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14 – punkt 1 – led d

| d) | berörd tredjestat eller internationellt organ sörjer för en adekvat skyddsnivå för den avsedda databehandlingen. |
| --- | --- |

d)

berörd tredjestat eller internationellt organ sörjer för en adekvat skyddsnivå för den avsedda databehandlingen.

| d) | berörd tredjestat eller internationellt organ sörjer för en adekvat skyddsnivå för den avsedda databehandlingen
  motsvarande den som avses i artikel 2 i tilläggsprotokollet till konvention 108 och med motsvarande domstolspraxis i enlighet med artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  . |
| --- | --- |

d)

berörd tredjestat eller internationellt organ sörjer för en adekvat skyddsnivå för den avsedda databehandlingen
  motsvarande den som avses i artikel 2 i tilläggsprotokollet till konvention 108 och med motsvarande domstolspraxis i enlighet med artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  .

Ändring 18

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14 – punkt 2

2.   Överföring utan förhandsmedgivande enligt punkt 1 c ska tillåtas endast om överföringen av uppgifter är absolut nödvändig för att kunna avvärja en direkt och allvarlig fara för den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller en tredjestat eller för en medlemsstat väsentliga intressen och ett förhandsmedgivande inte kan erhållas i tid. Den myndighet som ansvarar för att bevilja medgivandet ska informeras utan dröjsmål.

2.   Överföring utan förhandsmedgivande enligt punkt 1 c ska tillåtas endast om överföringen av uppgifter är absolut nödvändig för att kunna avvärja en direkt och allvarlig fara för den allmänna säkerheten i en medlemsstat eller en tredjestat eller för en medlemsstat väsentliga intressen och ett förhandsmedgivande inte kan erhållas i tid.
  I detta fall får personuppgifterna behandlas av mottagarparten endast om detta är absolut nödvändigt för det specifika ändamål för vilket de överförts.
  Den myndighet som ansvarar för att bevilja medgivandet ska informeras utan dröjsmål.
  Dessa överföringar ska meddelas den behöriga tillsynsmyndigheten.

Ändring 19

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14a – punkt 3

3.   Med avvikelse från punkt 1 d får personuppgifter överföras om

3.   Med avvikelse från punkt 1 d får personuppgifter
  i undantagsfall
  överföras om

| (a) | den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna stadgar härom på grund av |
| --- | --- |

(a)

den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna stadgar härom på grund av

| a) | den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna stadgar härom på grund av |
| --- | --- |

a)

den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som överför uppgifterna stadgar härom på grund av

| i. | de registrerade personernas legitima specifika intressen, eller |
| --- | --- |

i.

de registrerade personernas legitima specifika intressen, eller

| i) | de registrerade personernas legitima specifika intressen, eller |
| --- | --- |

i)

de registrerade personernas legitima specifika intressen, eller

| ii. | legitima faktiska intressen, främst
  viktiga offentliga
  intressen
  , eller |
| --- | --- |

ii.

legitima faktiska intressen, främst
  viktiga offentliga
  intressen
  , eller

| ii) | legitima faktiska intressen, främst
  medlemsstaters brådskande och nödvändiga
  intressen
  att avstyra överhängande och allvarliga hot mot den allmänna säkerheten, och |
| --- | --- |

ii)

legitima faktiska intressen, främst
  medlemsstaters brådskande och nödvändiga
  intressen
  att avstyra överhängande och allvarliga hot mot den allmänna säkerheten, och

| (b) | tredjestaten eller mottagande internationella organ eller organisation sörjer för skyddsåtgärder som av den berörda medlemsstaten
  bedöms
  som tillräckliga i enlighet med dennas nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(b)

tredjestaten eller mottagande internationella organ eller organisation sörjer för skyddsåtgärder som av den berörda medlemsstaten
  bedöms
  som tillräckliga i enlighet med dennas nationella lagstiftning.

| b) | tredjestaten eller mottagande internationella organ eller organisation sörjer för skyddsåtgärder som av den berörda medlemsstaten
  fastställs
  som tillräckliga i enlighet med dennas nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

tredjestaten eller mottagande internationella organ eller organisation sörjer för skyddsåtgärder som av den berörda medlemsstaten
  fastställs
  som tillräckliga i enlighet med dennas nationella lagstiftning.

| ba) | medlemsstaterna ser till att sådana överföringar registreras och gör dessa uppgifter tillgängliga för de nationella dataskyddsmyndigheterna på deras begäran
  . |
| --- | --- |

ba)

medlemsstaterna ser till att sådana överföringar registreras och gör dessa uppgifter tillgängliga för de nationella dataskyddsmyndigheterna på deras begäran
  .

Ändring 20

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14 – punkt 4

4.   Bedömningen av om den skyddsnivå som avses i punkt 1 d är adekvat ska
  ske
  på grundval av alla de förhållanden som har samband med en eller flera överföringar av personuppgifter. Särskild hänsyn ska tas till uppgifternas art, den föreslagna behandlingens eller behandlingarnas ändamål och varaktighet, ursprungsstaten och den stat eller internationella organisation som utgör slutdestination för uppgifterna, den lagstiftning, både allmän och sektoriell, som gäller i den berörda tredjestaten eller för den berörda internationella organisationen samt de yrkesregler och säkerhetsbestämmelser som där ska följas.

4.   Bedömningen av om den skyddsnivå som avses i punkt 1 d är adekvat ska
  göras av en oberoende myndighet
  på grundval av alla de förhållanden som har samband med en eller flera överföringar av personuppgifter. Särskild hänsyn ska tas till uppgifternas art, den föreslagna behandlingens eller behandlingarnas ändamål och varaktighet, ursprungsstaten och den stat eller internationella organisation som utgör slutdestination för uppgifterna, den lagstiftning, både allmän och sektoriell, som gäller i den berörda tredjestaten eller för den berörda internationella organisationen samt de yrkesregler och säkerhetsbestämmelser som där ska följas.

Ändring 21

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14a – rubriken

Överföring till privata parter i medlemsstaterna

Överföring till privata parter
  och tillgång till personuppgifter som mottagits av privata parter
  i medlemsstaterna

Ändring 22

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14a – punkt 1 – inledningen

1.   Medlemsstaterna ska stadga om att personuppgifter som överförts från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat endast får översändas till privata parter om

1.   Medlemsstaterna ska stadga om att personuppgifter som överförts från eller gjorts tillgängliga
  från fall till fall
  av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat endast får översändas till privata parter om

Ändring 23

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14a – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att deras respektive behöriga myndigheter endast kan tillgå och behandla personuppgifter som kontrolleras av privata parter från fall till fall, under särskilda omständigheter, i bestämda syften och förutsatt att tillgången och behandlingen är föremål för rättslig kontroll i medlemsstaterna.

Ändring 24

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 14a – punkt 2b (ny)

2b.
     
  Medlemsstaterna ska i den nationella lagstiftningen föreskriva att privata parter som mottar och behandlar personuppgifter inom ramen för ett offentligt uppdrag omfattas av skyldigheter som åtminstone motsvarar eller är större än dem som gäller för behöriga myndigheter.

Ändring 25

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 17 – punkt 1 – led a

| a) | åtminstone en bekräftelse från den registeransvarige eller från den behöriga nationella tillsynsmyndigheten av huruvida uppgifter som rör honom eller henne
  har överförts eller gjorts tillgängliga samt
  information om till vilka mottagare eller mottagarkategorier uppgifterna har lämnats ut och information om vilka uppgifter som behandlas,
  eller |
| --- | --- |

a)

åtminstone en bekräftelse från den registeransvarige eller från den behöriga nationella tillsynsmyndigheten av huruvida uppgifter som rör honom eller henne
  har överförts eller gjorts tillgängliga samt
  information om till vilka mottagare eller mottagarkategorier uppgifterna har lämnats ut och information om vilka uppgifter som behandlas,
  eller

| a) | åtminstone en bekräftelse från den registeransvarige eller från den behöriga nationella tillsynsmyndigheten av huruvida uppgifter som rör honom eller henne
  behandlas och
  information om
  ändamålet med behandlingen,
  till vilka mottagare eller mottagarkategorier uppgifterna har lämnats ut och information om vilka uppgifter som behandlas
  samt kunskap om skälen för eventuella automatiserade beslutsprocesser
  , |
| --- | --- |

a)

åtminstone en bekräftelse från den registeransvarige eller från den behöriga nationella tillsynsmyndigheten av huruvida uppgifter som rör honom eller henne
  behandlas och
  information om
  ändamålet med behandlingen,
  till vilka mottagare eller mottagarkategorier uppgifterna har lämnats ut och information om vilka uppgifter som behandlas
  samt kunskap om skälen för eventuella automatiserade beslutsprocesser
  ,

Ändring 26

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 22 – punkt 2 – led h

| h) | förhindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av personuppgifter i samband med överföring av sådana uppgifter eller under transport av databärare (transportkontroll), |
| --- | --- |

h)

förhindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av personuppgifter i samband med överföring av sådana uppgifter eller under transport av databärare (transportkontroll),

| h) | förhindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av personuppgifter i samband med överföring av sådana uppgifter eller under transport av databärare
  , bland annat med hjälp av lämplig krypteringsteknik
  (transportkontroll), |
| --- | --- |

h)

förhindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av personuppgifter i samband med överföring av sådana uppgifter eller under transport av databärare
  , bland annat med hjälp av lämplig krypteringsteknik
  (transportkontroll),

Ändring 27

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 22 – punkt 2 – led ja (nytt)

| ja) | övervaka att de säkerhetsföreskrifter som avses i denna punkt är verkningsfulla och vidta nödvändiga organisatoriska åtgärder för intern övervakning för att säkerställa överensstämmelse med detta rambeslut (självgranskning). |
| --- | --- |

ja)

Ändring 28

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 24

Medlemsstaterna ska anta lämpliga bestämmelser för att säkerställa att detta rambeslut genomförs fullt ut och framför allt föreskriva effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för överträdelse av bestämmelser som antagits i enlighet med detta rambeslut.

Medlemsstaterna ska anta lämpliga bestämmelser för att säkerställa att detta rambeslut genomförs fullt ut och framför allt föreskriva effektiva, proportionella och avskräckande påföljder
  , bland annat administrativa och/eller straffrättsliga påföljder enligt nationell lagstiftning,
  för överträdelse av bestämmelser som antagits i enlighet med detta rambeslut.

Ändring 29

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Varje medlemsstat ska se till att tillsynsmyndigheten hörs vid utarbetandet av sådana lagar eller andra författningar som rör skyddet av enskilda personers fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder.

Ändring 30

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 25a (ny)

Artikel 25a

Arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter för att förebygga, avslöja, utreda och lagföra brott

1.
     
  Härigenom inrättas en arbetsgrupp för skydd av enskilda med avseende på behandling av personuppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott, nedan kallad “arbetsgruppen”. Den ska vara rådgivande och handla självständigt.

2.
     
  Arbetsgruppen ska vara sammansatt av en företrädare för den eller de tillsynsmyndigheter som utsetts av varje medlemsstat, av en företrädare för Europeiska datatillsynsmannen och av en företrädare för kommissionen.

Varje medlem av arbetsgruppen ska utses av den institution eller av den eller de myndigheter som han eller hon företräder. När en medlemsstat har fler tillsynsmyndigheter än en, ska dessa utse en gemensam företrädare.

Ordförandena i de gemensamma tillsynsorgan som inrättas i enlighet med avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen ska ha rätt att delta eller vara företrädda vid arbetsgruppens möten. Den tillsynsmyndighet eller de tillsynsmyndigheter som utsetts av Island, Norge och Schweiz ska ha rätt att delta eller vara företrädda vid arbetsgruppens möten, när det gäller frågor som rör Schengenregelverket.

3.
     
  Arbetsgruppen ska fatta beslut med enkel majoritet av tillsynsmyndigheternas företrädare.

4.
     
  Arbetsgruppen ska välja sin ordförande. Ordförandens mandattid ska vara två år. Mandatet ska kunna förlängas.

5.
     
  Arbetsgruppens sekretariatsuppgifter ska ombesörjas av kommissionen.

6.
     
  Arbetsgruppen ska själv fastställa sin arbetsordning.

7.
     
  Arbetsgruppen ska behandla punkter som tagits upp på dagordningen av ordföranden, antingen på dennes eget initiativ eller på begäran av en företrädare för tillsynsmyndigheterna, kommissionen, Europeiska datatillsynsmannen eller ordförandena i de gemensamma tillsynsorganen.

Ändring 31

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 25b (ny)

Artikel 25b

Arbetsuppgifter

1.
     
  Arbetsgruppen ska

| a) | yttra sig om nationella åtgärder om sådana krävs för att säkerställa att den standard i fråga om dataskydd som fastställs inom nationell databehandling motsvarar den som föreskrivs i rambeslutet, |
| --- | --- |

a)

yttra sig om nationella åtgärder om sådana krävs för att säkerställa att den standard i fråga om dataskydd som fastställs inom nationell databehandling motsvarar den som föreskrivs i rambeslutet,

| b) | yttra sig om skyddsnivån mellan medlemsstaterna och i tredjeländer och vid internationella organ, särskilt för att säkerställa att personuppgifter överförs i enlighet med artikel 14 i detta rambeslut till tredjeländer och internationella organ som garanterar en tillräcklig skyddsnivå, |
| --- | --- |

b)

yttra sig om skyddsnivån mellan medlemsstaterna och i tredjeländer och vid internationella organ, särskilt för att säkerställa att personuppgifter överförs i enlighet med artikel 14 i detta rambeslut till tredjeländer och internationella organ som garanterar en tillräcklig skyddsnivå,

| c) | samråda med kommissionen och medlemsstaterna om eventuella förslag till ändringar av detta rambeslut, om eventuella ytterligare eller särskilda åtgärder för att skydda fysiska personers rättigheter och friheter med avseende på behandling av personuppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott och om alla andra föreslagna åtgärder som påverkar sådana rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

c)

samråda med kommissionen och medlemsstaterna om eventuella förslag till ändringar av detta rambeslut, om eventuella ytterligare eller särskilda åtgärder för att skydda fysiska personers rättigheter och friheter med avseende på behandling av personuppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott och om alla andra föreslagna åtgärder som påverkar sådana rättigheter och friheter.

2.
     
  Om arbetsgruppen konstaterar att det råder skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftning eller praxis som kan vara till nackdel för ett likvärdigt skydd för personer med avseende på behandlingen av personuppgifter inom gemenskapen, ska gruppen informera rådet och kommissionen om detta.

3.
     
  Arbetsgruppen får, på eget initiativ eller på initiativ från kommissionen eller rådet, utfärda rekommendationer om alla frågor som rör skyddet för personer i samband med behandling av personuppgifter i Europeiska unionen för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott.

4.
     
  Arbetsgruppens yttranden och rekommendationer ska läggas fram för Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

5.
     
  Kommissionen ska, på grundval av information som tillhandahålls av medlemsstaterna, rapportera till arbetsgruppen om vilka åtgärder som vidtagits till följd av gruppens yttranden och rekommendationer. Denna rapport ska offentliggöras och även läggas fram för Europaparlamentet och rådet. Medlemsstaterna ska underrätta arbetsgruppen om eventuella åtgärder som de har vidtagit i enlighet med punkt 1.

6.
     
  Arbetsgruppen ska utarbeta en årsrapport om skyddet för fysiska personer i samband med behandling av personuppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott inom Europeiska unionen och i tredje land. Rapporten ska offentliggöras och översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

Ändring 32

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 27a – punkt 1

1.   Tre år efter det att den period som fastställs i artikel 28.1 har löpt ut ska medlemsstaterna rapportera till kommissionen om de nationella åtgärder som de har vidtagit för att säkerställa fullständig efterlevnad av detta rambeslut, därvid även när det gäller de bestämmelser som redan ska följas när uppgifter samlas in. Kommissionen ska särskilt undersöka
  konsekvenserna av bestämmelsen om tillämpningsområdet i
  artikel 1.2.

1.   Tre år efter det att den period som fastställs i artikel 28.1 har löpt ut ska medlemsstaterna rapportera till kommissionen om de nationella åtgärder som de har vidtagit för att säkerställa fullständig efterlevnad av detta rambeslut, därvid även när det gäller de bestämmelser som redan ska följas när uppgifter samlas in. Kommissionen ska särskilt undersöka
  tillämpningen av
  artikel 1.2.

Ändring 33

Utkast till rådets rambeslut

Artikel 27a – punkt 2a (ny)

2a.
     
  I detta syfte ska kommissionen beakta de synpunkter som översänds av medlemsstaternas parlament och regeringar, Europaparlamentet, artikel 29-arbetsgruppen inrättad genom direktiv 95/46/EG, Europeiska datatillsynsmannen och den arbetsgrupp som inrättas genom artikel 25a i detta rambeslut.

---

(1)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 263.

(2)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 154.

---

Onsdag 24 september 2008

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/150

---

Onsdag 24 september 2008Migrering till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)*

P6_TA(2008)0441

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets beslut om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (12059/1/2008 – C6-0188/2008 – 2008/0077(CNS))

2010/C 8 E/37

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets utkast till beslut (12059/1/2008),

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2008)0196),

med beaktande av artiklarna 30.1 a–b, 31.1 a–b och 34.2 c i EU-fördraget,

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0188/2008),

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0351/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast till beslut såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast till beslut såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| TEXT FÖRESLAGEN AV RÅDET | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Rådets utkast till beslut


  Artikel 11Aa (ny) |
| | Artikel 11Aa


  Rapportering



  Kommissionen ska, före utgången av varje sexmånadersperiod och för första gången före utgången av den första sexmånadersperioden 2009, lämna in en lägesrapport till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II). |
| Ändring 2 |
| Rådets utkast till beslut


  Artikel12 |
| Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Beslutet ska upphöra att gälla vid den tidpunkt som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF. | Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Beslutet ska upphöra att gälla vid den tidpunkt som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut nr 2007/533/RIF, dock senast den 30 juni 2010. |

TEXT FÖRESLAGEN AV RÅDET

ÄNDRING

Ändring 1

Rådets utkast till beslut

Artikel 11Aa (ny)

Artikel 11Aa

Rapportering

Kommissionen ska, före utgången av varje sexmånadersperiod och för första gången före utgången av den första sexmånadersperioden 2009, lämna in en lägesrapport till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).

Ändring 2

Rådets utkast till beslut

Artikel12

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Beslutet ska upphöra att gälla vid den tidpunkt som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF.

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Beslutet ska upphöra att gälla vid den tidpunkt som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut nr 2007/533/RIF, dock senast den 30 juni 2010.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/151

---

Onsdag 24 september 2008Migering till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) *

P6_TA(2008)0442

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (11925/2/2008 – C6-0189/2008 – 2008/0078(CNS))

2010/C 8 E/38

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets utkast till förordning (11925/2/2008),

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0197),

med beaktande av artikel 66 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0189/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0352/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast till förordning såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast till förordning såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| TEXT FÖRESLAGEN AV RÅDET | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Rådets utkast till beslut


  Artikel11Aa (ny) |
| | Artikel 11Aa


  Rapportering



  Kommissionen ska, före utgången av varje sexmånadersperiod och för första gången före utgången av den första sexmånadersperioden 2009, lämna in en lägesrapport till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II). |
| Ändring 2 |
| Rådets utkast till beslut


  Artikel12, första stycket |
| Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006. | Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006,
  dock senast den 30 juni 2010
  . |

TEXT FÖRESLAGEN AV RÅDET

ÄNDRING

Ändring 1

Rådets utkast till beslut

Artikel11Aa (ny)

Artikel 11Aa

Rapportering

Kommissionen ska, före utgången av varje sexmånadersperiod och för första gången före utgången av den första sexmånadersperioden 2009, lämna in en lägesrapport till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).

Ändring 2

Rådets utkast till beslut

Artikel12, första stycket

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006.

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006,
  dock senast den 30 juni 2010
  .

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/152

---

Onsdag 24 september 2008Övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen ***II

P6_TA(2008)0443

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik igemenskapen (5719/3/2008 – C6-0225/2008 – 2005/0239(COD))

2010/C 8 E/39

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5719/3/2008 – C6-0225/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0589),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0334/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 1.

(2)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 533.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC2-COD(2005)0239

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv
  2008/.../EG
  om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom antagandet av direktiv 2002/59/EG (4), förstärkte Europeiska unionen sin kapacitet för att förebygga situationer som kan innebära hot mot säkerheten för människoliv till sjöss och mot skyddet av havsmiljön. |
| --- | --- |

(1)

Genom antagandet av direktiv 2002/59/EG (4), förstärkte Europeiska unionen sin kapacitet för att förebygga situationer som kan innebära hot mot säkerheten för människoliv till sjöss och mot skyddet av havsmiljön.

| (2) | Eftersom detta direktiv gäller ändring av direktiv 2002/59/EG, kommer de flesta skyldigheterna i detta inte att vara tillämpliga i medlemsstater som saknar havsstränder och havshamnar. De enda skyldigheter som kommer att gälla för Österrike, Tjeckien, Ungern, Luxemburg eller Slovakien är följaktligen de skyldigheter som gäller fartyg som för dessa medlemsstaters flagg, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att samarbeta för att säkerställa kopplingen mellan trafikstyrning för sjöfarten och trafikstyrning för andra trafiksätt, särskilt flodinformationstjänster. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom detta direktiv gäller ändring av direktiv 2002/59/EG, kommer de flesta skyldigheterna i detta inte att vara tillämpliga i medlemsstater som saknar havsstränder och havshamnar. De enda skyldigheter som kommer att gälla för Österrike, Tjeckien, Ungern, Luxemburg eller Slovakien är följaktligen de skyldigheter som gäller fartyg som för dessa medlemsstaters flagg, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att samarbeta för att säkerställa kopplingen mellan trafikstyrning för sjöfarten och trafikstyrning för andra trafiksätt, särskilt flodinformationstjänster.

| (3) | Enligt detta direktiv bör medlemsstater som är kuststater kunna utbyta den information som de får i samband med övervakningen av sjötrafiken i sina behörighetsområden. Gemenskapens system för informationsutbyte, ”SafeSeaNet” ║, som har utvecklats av kommissionen med medlemsstaternas samtycke, omfattar dels ett nät för datautbyte, dels en standardisering av de viktigaste uppgifterna om fartygen och deras last (förhandsanmälan och rapportering). Genom systemet kan man på detta sätt ta fram exakta och aktuella uppgifter från källan om fartyg i europeiska vatten, deras förflyttning, farlig eller förorenande last samt händelser till havs och skicka dem till alla myndigheter som berörs. |
| --- | --- |

(3)

Enligt detta direktiv bör medlemsstater som är kuststater kunna utbyta den information som de får i samband med övervakningen av sjötrafiken i sina behörighetsområden. Gemenskapens system för informationsutbyte, ”SafeSeaNet” ║, som har utvecklats av kommissionen med medlemsstaternas samtycke, omfattar dels ett nät för datautbyte, dels en standardisering av de viktigaste uppgifterna om fartygen och deras last (förhandsanmälan och rapportering). Genom systemet kan man på detta sätt ta fram exakta och aktuella uppgifter från källan om fartyg i europeiska vatten, deras förflyttning, farlig eller förorenande last samt händelser till havs och skicka dem till alla myndigheter som berörs.

| (4) | För att den insamlade informationen ska kunna användas är det därför väsentligt att den infrastruktur som krävs för att samla in och utväxla uppgifter enligt detta direktiv och som medlemsstaternas myndigheter har byggt upp integreras i SafeSeaNet. |
| --- | --- |

(4)

För att den insamlade informationen ska kunna användas är det därför väsentligt att den infrastruktur som krävs för att samla in och utväxla uppgifter enligt detta direktiv och som medlemsstaternas myndigheter har byggt upp integreras i SafeSeaNet.

| (5) | Av de uppgifter som anmäls och utbyts i enlighet med direktiv 2002/59/EG är de som beskriver farligt eller förorenande gods som transporteras till sjöss särskilt viktiga. Med hänsyn till detta och med tanke på de olyckor till havs som nyligen har inträffat, bör kustmyndigheterna lättare få tillgång till uppgifter om vilken sorts kolväten som transporteras till sjöss, vilket är av avgörande betydelse för att kunna välja den lämpligaste tekniken för att bekämpa skador. I akuta lägen bör kustmyndigheterna kunna ta direkt kontakt med de operatörer som har de bästa kunskaperna om de transporterade produkterna. |
| --- | --- |

(5)

Av de uppgifter som anmäls och utbyts i enlighet med direktiv 2002/59/EG är de som beskriver farligt eller förorenande gods som transporteras till sjöss särskilt viktiga. Med hänsyn till detta och med tanke på de olyckor till havs som nyligen har inträffat, bör kustmyndigheterna lättare få tillgång till uppgifter om vilken sorts kolväten som transporteras till sjöss, vilket är av avgörande betydelse för att kunna välja den lämpligaste tekniken för att bekämpa skador. I akuta lägen bör kustmyndigheterna kunna ta direkt kontakt med de operatörer som har de bästa kunskaperna om de transporterade produkterna.

| (6) | De automatiska identifieringssystem (AIS – Automatic Identification System) som avses i internationella konventionen av den 1 november 1974 om säkerheten för människoliv till sjöss (”SOLAS-konventionen”) gör det möjligt att förbättra möjligheterna att övervaka dessa fartyg, men gör dem framför allt också säkrare i närsituationer. AIS ingår följaktligen i bestämmelserna i direktiv 2002/59/EG. Med beaktande av de många sammanstötningar med fiskefartyg som uppenbarligen inte har uppmärksammats av handelsfartyg, eller som inte har uppmärksammat handelsfartyg i närheten, är det i hög grad önskvärt att den bestämmelsen utsträcks till fiskefartyg med en total längd överstigande 15 meter. Ekonomiskt stöd kan tillhandahållas inom ramen för Europeiska fiskerifonden för att installera säkerhetsutrustning, till exempel AIS, ombord på fiskefartyg.
  Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har medgivit att det kunde bli till skada för fartygens och hamnanläggningarnas säkerhet om AIS-uppgifter, vilka översänts från fartyg, skulle läggas ut för kommersiella ändamål på Internet eller någon annanstans samt har uppmanat sina medlemsstaters regeringar att i enlighet med de möjligheter som den nationella lagstiftningen erbjuder hindra dem som gör AIS-uppgifter tillgängliga för utomstående så att de kan offentliggöras på Internet eller någon annanstans från detta. Tillgången till AIS-uppgifter om fartygens rutter eller laster bör dessutom inte leda till att den sunda konkurrensen mellan aktörerna inom sjöfartsbranschen skadas. |
| --- | --- |

(6)

De automatiska identifieringssystem (AIS – Automatic Identification System) som avses i internationella konventionen av den 1 november 1974 om säkerheten för människoliv till sjöss (”SOLAS-konventionen”) gör det möjligt att förbättra möjligheterna att övervaka dessa fartyg, men gör dem framför allt också säkrare i närsituationer. AIS ingår följaktligen i bestämmelserna i direktiv 2002/59/EG. Med beaktande av de många sammanstötningar med fiskefartyg som uppenbarligen inte har uppmärksammats av handelsfartyg, eller som inte har uppmärksammat handelsfartyg i närheten, är det i hög grad önskvärt att den bestämmelsen utsträcks till fiskefartyg med en total längd överstigande 15 meter. Ekonomiskt stöd kan tillhandahållas inom ramen för Europeiska fiskerifonden för att installera säkerhetsutrustning, till exempel AIS, ombord på fiskefartyg.
  Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har medgivit att det kunde bli till skada för fartygens och hamnanläggningarnas säkerhet om AIS-uppgifter, vilka översänts från fartyg, skulle läggas ut för kommersiella ändamål på Internet eller någon annanstans samt har uppmanat sina medlemsstaters regeringar att i enlighet med de möjligheter som den nationella lagstiftningen erbjuder hindra dem som gör AIS-uppgifter tillgängliga för utomstående så att de kan offentliggöras på Internet eller någon annanstans från detta. Tillgången till AIS-uppgifter om fartygens rutter eller laster bör dessutom inte leda till att den sunda konkurrensen mellan aktörerna inom sjöfartsbranschen skadas.

| (7) | Skyldigheten att installera AIS bör även anses innebära att AIS hålls i drift vid varje tidpunkt utom i de fall det i internationella regler eller normer föreskrivs om skydd av navigationsuppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Skyldigheten att installera AIS bör även anses innebära att AIS hålls i drift vid varje tidpunkt utom i de fall det i internationella regler eller normer föreskrivs om skydd av navigationsuppgifter.

| (8) | Av undersökningar som gjorts på uppdrag av kommissionen framgår det klart och tydligt att det varken är meningsfullt eller genomförbart att integrera AIS med de system för positionering och kommunikation som används inom den gemensamma fiskeripolitiken
  . |
| --- | --- |

(8)

Av undersökningar som gjorts på uppdrag av kommissionen framgår det klart och tydligt att det varken är meningsfullt eller genomförbart att integrera AIS med de system för positionering och kommunikation som används inom den gemensamma fiskeripolitiken
  .

| (9) | Direktiv 2002/59/EG gör det möjligt för en medlemsstat att begära uppgifter av en annan medlemsstat om ett fartyg eller det farliga eller förorenande godset ombord på fartyget. Det är viktigt att förtydliga att en medlemsstat inte systematiskt kan begära uppgifter av en annan medlemsstat, utan att dessa uppgifter endast kan begäras med hänvisning till sjösäkerheten eller skydd av havsmiljön. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 2002/59/EG gör det möjligt för en medlemsstat att begära uppgifter av en annan medlemsstat om ett fartyg eller det farliga eller förorenande godset ombord på fartyget. Det är viktigt att förtydliga att en medlemsstat inte systematiskt kan begära uppgifter av en annan medlemsstat, utan att dessa uppgifter endast kan begäras med hänvisning till sjösäkerheten eller skydd av havsmiljön.

| (10) | Enligt direktiv 2002/59/EG ska medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för fartyg som utgör en potentiell risk på grund av sitt uppträdande eller sitt skick. Till förteckningen över sådana fartyg vore det därför önskvärt att lägga fartyg som inte kan uppvisa tillfredsställande försäkringsskydd eller finansiella säkerheter liksom de som av lotsar eller hamnmyndigheter har rapporterats uppvisa uppenbara avvikelser som kan äventyra sjösäkerheten eller utgöra en miljörisk. |
| --- | --- |

(10)

Enligt direktiv 2002/59/EG ska medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för fartyg som utgör en potentiell risk på grund av sitt uppträdande eller sitt skick. Till förteckningen över sådana fartyg vore det därför önskvärt att lägga fartyg som inte kan uppvisa tillfredsställande försäkringsskydd eller finansiella säkerheter liksom de som av lotsar eller hamnmyndigheter har rapporterats uppvisa uppenbara avvikelser som kan äventyra sjösäkerheten eller utgöra en miljörisk.

| (11) | I enlighet med direktiv 2002/59/EG, tycks det vara nödvändigt, om risker som uppstår till följd av ytterst ogynnsamma väderförhållanden, att ta hänsyn till den potentiella fara för sjöfarten som isbildning innebär. Om medlemsstatens behöriga myndighet, på grundval av prognoser om is från en behörig meteorologisk informationstjänst, bedömer att förhållandena utgör en allvarlig risk för säkerheten för människoliv eller innebär allvarliga föroreningsrisker, bör myndigheten meddela befälhavarna på de fartyg som befinner sig i deras behörighetsområden eller avser att anlöpa eller lämna hamnar i området i fråga. Den berörda myndigheten bör kunna vidta alla lämpliga åtgärder för att garantera säkerheten för människoliv till sjöss och skydda miljön.
  I enlighet med SOLAS-konventionen kapitel II-1 del A-1 regel 3–1 ansvarar medlemsstaterna för att se till att fartyg som för deras flagg är konstruerade, byggda och underhållna i överensstämmelse med de krav avseende struktur, mekanik och el som ett av deras myndigheter godkänt klassificeringssällskap ställer. Därför bör medlemsstaterna utarbeta krav för navigering i isfyllda vatten i enlighet med kraven från de organisationer som erkänts enligt rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (5) eller liknande nationella standarder. Medlemsstaterna bör kunna verifiera huruvida de handlingar som krävs ombord visar att fartyget uppfyller de krav på kapacitet och maskinstyrka som är nödvändiga för isläget i området i fråga. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med direktiv 2002/59/EG, tycks det vara nödvändigt, om risker som uppstår till följd av ytterst ogynnsamma väderförhållanden, att ta hänsyn till den potentiella fara för sjöfarten som isbildning innebär. Om medlemsstatens behöriga myndighet, på grundval av prognoser om is från en behörig meteorologisk informationstjänst, bedömer att förhållandena utgör en allvarlig risk för säkerheten för människoliv eller innebär allvarliga föroreningsrisker, bör myndigheten meddela befälhavarna på de fartyg som befinner sig i deras behörighetsområden eller avser att anlöpa eller lämna hamnar i området i fråga. Den berörda myndigheten bör kunna vidta alla lämpliga åtgärder för att garantera säkerheten för människoliv till sjöss och skydda miljön.
  I enlighet med SOLAS-konventionen kapitel II-1 del A-1 regel 3–1 ansvarar medlemsstaterna för att se till att fartyg som för deras flagg är konstruerade, byggda och underhållna i överensstämmelse med de krav avseende struktur, mekanik och el som ett av deras myndigheter godkänt klassificeringssällskap ställer. Därför bör medlemsstaterna utarbeta krav för navigering i isfyllda vatten i enlighet med kraven från de organisationer som erkänts enligt rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (5) eller liknande nationella standarder. Medlemsstaterna bör kunna verifiera huruvida de handlingar som krävs ombord visar att fartyget uppfyller de krav på kapacitet och maskinstyrka som är nödvändiga för isläget i området i fråga.

| (12) | I direktiv 2002/59/EG föreskrivs att medlemsstaterna ska utarbeta planer för att, om situationen så kräver, ta emot fartyg i nöd i sina hamnar eller på annan skyddad plats på bästa möjliga sätt för att begränsa följderna av olyckor till sjöss. Med beaktande av Guidelines on places of refuge for ships in need of assistance, som utgör en bilaga till Internationella sjöfartsorganisationernas resolution A.949(23) av den 13 december 2003 (║ 'IMO:s resolution A.949(23)) vilka antogs efter direktiv 2002/59/EG och avser fartyg i behov av assistans ▐, snarare än för fartyg i nöd, bör dock det direktivet ändras på motsvarande sätt.
  Direktivet utgör inget undantag från tillämpliga bestämmelser om räddningsoperationer, exempelvis de som fastställts i 1979 års Internationella sjöräddningskonvention om räddningsoperationer, när säkerheten för människoliv berörs. Den konventionen gäller alltså fullt ut. |
| --- | --- |

(12)

I direktiv 2002/59/EG föreskrivs att medlemsstaterna ska utarbeta planer för att, om situationen så kräver, ta emot fartyg i nöd i sina hamnar eller på annan skyddad plats på bästa möjliga sätt för att begränsa följderna av olyckor till sjöss. Med beaktande av Guidelines on places of refuge for ships in need of assistance, som utgör en bilaga till Internationella sjöfartsorganisationernas resolution A.949(23) av den 13 december 2003 (║ 'IMO:s resolution A.949(23)) vilka antogs efter direktiv 2002/59/EG och avser fartyg i behov av assistans ▐, snarare än för fartyg i nöd, bör dock det direktivet ändras på motsvarande sätt.
  Direktivet utgör inget undantag från tillämpliga bestämmelser om räddningsoperationer, exempelvis de som fastställts i 1979 års Internationella sjöräddningskonvention om räddningsoperationer, när säkerheten för människoliv berörs. Den konventionen gäller alltså fullt ut.

| (13) | Det är nödvändigt att på grundval av IMO:s resolution A.949(23) och med hänsyn till det arbete som utförts gemensamt av kommissionen, Europeiska sjösäkerhetsbyrån (║ ”byrån”) och medlemsstaterna, fastställa det grundläggande innehållet i planerna för mottagande av fartyg som behöver assistans så att genomförandet av denna åtgärd blir harmoniserat och verkningsfullt, och omfattningen av medlemsstaternas skyldigheter tydliggörs. |
| --- | --- |

(13)

Det är nödvändigt att på grundval av IMO:s resolution A.949(23) och med hänsyn till det arbete som utförts gemensamt av kommissionen, Europeiska sjösäkerhetsbyrån (║ ”byrån”) och medlemsstaterna, fastställa det grundläggande innehållet i planerna för mottagande av fartyg som behöver assistans så att genomförandet av denna åtgärd blir harmoniserat och verkningsfullt, och omfattningen av medlemsstaternas skyldigheter tydliggörs.

| (14) | IMO:s resolution A.949(23) ska utgöra grunden för planer som medlemsstaterna utarbetar för att verkningsfullt möta de hot som fartyg i behov av assistans innebär. Medlemsstaterna får dock när de bedömer de risker som är förknippade med sådana hot med hänsyn till sina särskilda förhållanden beakta andra faktorer, till exempel användningen av havsvatten för framställning av dricksvatten och för elproduktion. |
| --- | --- |

(14)

IMO:s resolution A.949(23) ska utgöra grunden för planer som medlemsstaterna utarbetar för att verkningsfullt möta de hot som fartyg i behov av assistans innebär. Medlemsstaterna får dock när de bedömer de risker som är förknippade med sådana hot med hänsyn till sina särskilda förhållanden beakta andra faktorer, till exempel användningen av havsvatten för framställning av dricksvatten och för elproduktion.

| (15) | En förutsättning för ett oinskränkt samarbete och förtroende från befälhavares och besättningars sida när ett fartyg som behöver assistans är att befälhavare och besättning kan räkna med att få en god och rättvis behandling av de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten. Det är därför önskvärt att medlemsstaterna i enlighet med nationell lagstiftning tillämpar relevanta bestämmelser i IMO:s riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk i fall av sjöolycka (Guidelines on the fair treatment of seafarers in the event of a maritime accident)
  . |
| --- | --- |

(15)

En förutsättning för ett oinskränkt samarbete och förtroende från befälhavares och besättningars sida när ett fartyg som behöver assistans är att befälhavare och besättning kan räkna med att få en god och rättvis behandling av de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten. Det är därför önskvärt att medlemsstaterna i enlighet med nationell lagstiftning tillämpar relevanta bestämmelser i IMO:s riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk i fall av sjöolycka (Guidelines on the fair treatment of seafarers in the event of a maritime accident)
  .

| (16) | När ett fartyg behöver assistans kan det vara nödvändigt att fatta beslut om att ta emot fartyget på en skyddad plats.
  Detta är framför allt viktigt i en nödsituation till sjöss, det vill säga under omständigheter som kan leda till skeppsbrott eller innebära risker för miljön eller sjöfarten. I alla dessa fall är det viktigt att kunna hänvisa till en oberoende myndighet i varje medlemsstat eller region, beroende på den inre statsstrukturen i en medlemsstat, som har behörighet och sakkunskap för att fatta alla nödvändiga beslut om att bistå ett fartyg som behöver assistans med syfte att skydda människoliv och miljön och begränsa de ekonomiska förlusterna. Det är önskvärt att denna behöriga myndighet är ett permanent organ. Framför allt måste denna myndighet självständigt kunna fatta beslut om mottagande av fartyg som behöver assistans på en skyddad plats. I detta syfte
  bör ▐ myndigheten i förväg göra en lägesbedömning på grundval av informationen i den berörda planen om mottagande av fartyg på skyddade platser. |
| --- | --- |

(16)

När ett fartyg behöver assistans kan det vara nödvändigt att fatta beslut om att ta emot fartyget på en skyddad plats.
  Detta är framför allt viktigt i en nödsituation till sjöss, det vill säga under omständigheter som kan leda till skeppsbrott eller innebära risker för miljön eller sjöfarten. I alla dessa fall är det viktigt att kunna hänvisa till en oberoende myndighet i varje medlemsstat eller region, beroende på den inre statsstrukturen i en medlemsstat, som har behörighet och sakkunskap för att fatta alla nödvändiga beslut om att bistå ett fartyg som behöver assistans med syfte att skydda människoliv och miljön och begränsa de ekonomiska förlusterna. Det är önskvärt att denna behöriga myndighet är ett permanent organ. Framför allt måste denna myndighet självständigt kunna fatta beslut om mottagande av fartyg som behöver assistans på en skyddad plats. I detta syfte
  bör ▐ myndigheten i förväg göra en lägesbedömning på grundval av informationen i den berörda planen om mottagande av fartyg på skyddade platser.

| (17) | Planer för mottagande av fartyg i behov av assistans bör innehålla en exakt beskrivning av beslutsgången vid larm och agerande i dessa situationer. De berörda myndigheterna och deras befogenheter bör vara tydligt beskrivna, liksom medlen för kommunikation mellan de berörda parterna. Tillämpliga förfaranden bör säkerställa att lämpliga beslut kan fattas snabbt på grundval av
  särskild
  sakkunskap
  inom sjöfarten om hur man bör agera vid händelser där svåra skadeverkningar kan förväntas
  och adekvat information som den behöriga myndigheten har tillgång till. |
| --- | --- |

(17)

Planer för mottagande av fartyg i behov av assistans bör innehålla en exakt beskrivning av beslutsgången vid larm och agerande i dessa situationer. De berörda myndigheterna och deras befogenheter bör vara tydligt beskrivna, liksom medlen för kommunikation mellan de berörda parterna. Tillämpliga förfaranden bör säkerställa att lämpliga beslut kan fattas snabbt på grundval av
  särskild
  sakkunskap
  inom sjöfarten om hur man bör agera vid händelser där svåra skadeverkningar kan förväntas
  och adekvat information som den behöriga myndigheten har tillgång till.

| (18) | Medlemsstaterna bör vid utarbetandet av planerna samla in information om möjliga skyddade platser längs kusten så att den behöriga myndigheten, vid en olycka eller ett tillbud till sjöss, enkelt och snabbt kan fastställa vilket område som är mest lämpat att ta emot fartyget i behov av assistans. I informationen bör ingå en beskrivning av vissa särdrag hos platserna och om utrustning och anläggningar som finns tillgängliga för att underlätta mottagande av fartyg i behov av assistans eller ta itu med följderna av en olycka eller förorening. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör vid utarbetandet av planerna samla in information om möjliga skyddade platser längs kusten så att den behöriga myndigheten, vid en olycka eller ett tillbud till sjöss, enkelt och snabbt kan fastställa vilket område som är mest lämpat att ta emot fartyget i behov av assistans. I informationen bör ingå en beskrivning av vissa särdrag hos platserna och om utrustning och anläggningar som finns tillgängliga för att underlätta mottagande av fartyg i behov av assistans eller ta itu med följderna av en olycka eller förorening.

| (19) | Det är viktigt att förteckningen över behöriga myndigheter med ansvar att fatta beslut om att ta emot fartyg på en skyddad plats och förteckningen över myndigheter med ansvar att ta emot och hantera larm offentliggörs på lämpligt sätt. Det kan även vara lämpligt att relevant information finns tillgänglig för dem som deltar i sjöräddningsinsatser, inklusive räddnings- och bogseringsföretag och myndigheterna i de grannmedlemsstater som kan komma att påverkas av en nödsituation till sjöss. |
| --- | --- |

(19)

Det är viktigt att förteckningen över behöriga myndigheter med ansvar att fatta beslut om att ta emot fartyg på en skyddad plats och förteckningen över myndigheter med ansvar att ta emot och hantera larm offentliggörs på lämpligt sätt. Det kan även vara lämpligt att relevant information finns tillgänglig för dem som deltar i sjöräddningsinsatser, inklusive räddnings- och bogseringsföretag och myndigheterna i de grannmedlemsstater som kan komma att påverkas av en nödsituation till sjöss.

| (20) | Att ett fartyg inte har finansiella säkerheter eller är oförsäkrat fritar inte en medlemsstat från plikten att hjälpa ett fartyg som behöver assistans och ta emot det på en skyddad plats, om man på så sätt kan begränsa riskerna för människor och miljö. De behöriga myndigheterna får efterforska huruvida fartyget har försäkringsskydd eller annan finansiell säkerhet som kan ersätta kostnader och skador i samband med att fartyget tas emot på en skyddad plats, men dessa förfrågningar får dock inte leda till att räddningsoperationer fördröjs. |
| --- | --- |

(20)

Att ett fartyg inte har finansiella säkerheter eller är oförsäkrat fritar inte en medlemsstat från plikten att hjälpa ett fartyg som behöver assistans och ta emot det på en skyddad plats, om man på så sätt kan begränsa riskerna för människor och miljö. De behöriga myndigheterna får efterforska huruvida fartyget har försäkringsskydd eller annan finansiell säkerhet som kan ersätta kostnader och skador i samband med att fartyget tas emot på en skyddad plats, men dessa förfrågningar får dock inte leda till att räddningsoperationer fördröjs.

| (21) | Hamnar som tar emot fartyg i behov av assistans måste kunna räkna med snabb ersättning för kostnader och eventuella skador i samband med verksamheten. Det är därför viktigt att inte bara Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG av den ... [om fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter] (6) samt ”International Oil Pollution Compensation Funds” regler tillämpas, utan också 1996 års internationella konvention om ansvar och ersättning för skada i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen, 2001 års internationella konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja och 2007 års vrakkonvention. Medlemsstaterna bör därför snarast möjligt ratificera dessa konventioner. I undantagsfall bör medlemsstaterna se till att de kostnader och ekonomiska förluster som en hamn vållats genom att den tagit emot ett fartyg på en skyddad plats ersätts, särskilt om dessa kostnader och ekonomiska förluster inte täcks av fartygsägarnas finansiella säkerheter och andra system för ersättning. |
| --- | --- |

(21)

Hamnar som tar emot fartyg i behov av assistans måste kunna räkna med snabb ersättning för kostnader och eventuella skador i samband med verksamheten. Det är därför viktigt att inte bara Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG av den ... [om fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter] (6) samt ”International Oil Pollution Compensation Funds” regler tillämpas, utan också 1996 års internationella konvention om ansvar och ersättning för skada i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen, 2001 års internationella konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja och 2007 års vrakkonvention. Medlemsstaterna bör därför snarast möjligt ratificera dessa konventioner. I undantagsfall bör medlemsstaterna se till att de kostnader och ekonomiska förluster som en hamn vållats genom att den tagit emot ett fartyg på en skyddad plats ersätts, särskilt om dessa kostnader och ekonomiska förluster inte täcks av fartygsägarnas finansiella säkerheter och andra system för ersättning.

| (22) | Det särskilda syftet med bestämmelserna om sjötrafikövervakning och sjötrafikreglerande åtgärder är att göra det möjligt för medlemsstaterna att få tillförlitlig information om de fartyg som uppehåller sig i vatten under deras jurisdiktion och på så sätt göra det möjligt för dem att mer effektivt förebygga eventuella risker om det är nödvändigt. Informationsutbyte om de insamlade uppgifterna förbättrar kvaliteten på dessa uppgifter och underlättar behandlingen. |
| --- | --- |

(22)

Det särskilda syftet med bestämmelserna om sjötrafikövervakning och sjötrafikreglerande åtgärder är att göra det möjligt för medlemsstaterna att få tillförlitlig information om de fartyg som uppehåller sig i vatten under deras jurisdiktion och på så sätt göra det möjligt för dem att mer effektivt förebygga eventuella risker om det är nödvändigt. Informationsutbyte om de insamlade uppgifterna förbättrar kvaliteten på dessa uppgifter och underlättar behandlingen.

| (23) | I enlighet med direktiv 2002/59/EG har medlemsstaterna och kommissionen väsentligt förbättrat harmoniseringen av det elektroniska informationsutbytet, särskilt när det gäller transport av farligt eller förorenande gods. SafeSeaNet som började utvecklas 2002, bör nu bli referensnätverk på gemenskapsnivå.
  Det är viktigt att se till att SafeSeaNet inte resulterar i ökade administrativa bördor eller kostnader för näringslivet, att det harmoniseras med internationella föreskrifter och att man tar hänsyn till konfidentialiteten i samband med eventuella kommersiella implikationer. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med direktiv 2002/59/EG har medlemsstaterna och kommissionen väsentligt förbättrat harmoniseringen av det elektroniska informationsutbytet, särskilt när det gäller transport av farligt eller förorenande gods. SafeSeaNet som började utvecklas 2002, bör nu bli referensnätverk på gemenskapsnivå.
  Det är viktigt att se till att SafeSeaNet inte resulterar i ökade administrativa bördor eller kostnader för näringslivet, att det harmoniseras med internationella föreskrifter och att man tar hänsyn till konfidentialiteten i samband med eventuella kommersiella implikationer.

| (24) | Framstegen när det gäller ny teknik, särskilt när det gäller rymdtillämpningar, till exempel övervakning av fartyg genom
  satelliter
  , bildsystem eller
  Galileo
  gör att det nu är möjligt att övervaka sjötrafiken längre ut till havs och därigenom få bättre täckning av europeiska farvatten.
  IMO har dessutom ändrat SOLAS-konventionen, för att ta hänsyn till utvecklingen beträffande skydd och säkerhet inom sjöfarten och skydd av havsmiljön, i syfte att utveckla ett världsomfattande system för långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (Long-Range Identification and Tracking of Ships, LRIT). Det system som IMO godkänt gör det möjligt att inrätta regionala datacentrum för LRIT, och med tanke på de erfarenheter som gjorts i samband med SafeSeaNet bör det inrättas ett europeiskt datacentrum för LRIT för insamling och hantering av LRIT-uppgifter. För att kunna komma åt LRIT-uppgifter måste medlemsstaterna vara uppkopplade till det europeiska datacentrumet för LRIT. |
| --- | --- |

(24)

Framstegen när det gäller ny teknik, särskilt när det gäller rymdtillämpningar, till exempel övervakning av fartyg genom
  satelliter
  , bildsystem eller
  Galileo
  gör att det nu är möjligt att övervaka sjötrafiken längre ut till havs och därigenom få bättre täckning av europeiska farvatten.
  IMO har dessutom ändrat SOLAS-konventionen, för att ta hänsyn till utvecklingen beträffande skydd och säkerhet inom sjöfarten och skydd av havsmiljön, i syfte att utveckla ett världsomfattande system för långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (Long-Range Identification and Tracking of Ships, LRIT). Det system som IMO godkänt gör det möjligt att inrätta regionala datacentrum för LRIT, och med tanke på de erfarenheter som gjorts i samband med SafeSeaNet bör det inrättas ett europeiskt datacentrum för LRIT för insamling och hantering av LRIT-uppgifter. För att kunna komma åt LRIT-uppgifter måste medlemsstaterna vara uppkopplade till det europeiska datacentrumet för LRIT.

| (25) | För att spara kostnader och undvika onödig installering av utrustning ombord på fartyg i havsområden som ligger inom AIS täckningsområde bör alla AIS-uppgifter integreras i LRIT-systemet. Medlemsstaterna och kommissionen bör därför vidta varje lämplig åtgärd för detta syfte, särskilt inom IMO. |
| --- | --- |

(25)

För att spara kostnader och undvika onödig installering av utrustning ombord på fartyg i havsområden som ligger inom AIS täckningsområde bör alla AIS-uppgifter integreras i LRIT-systemet. Medlemsstaterna och kommissionen bör därför vidta varje lämplig åtgärd för detta syfte, särskilt inom IMO.

| (26) | För att den information som samlas in enligt direktiv 2002/59/EG om sjösäkerhet ska kunna utnyttjas på ett optimalt och harmoniserat sätt inom gemenskapen bör kommissionen vid behov kunna behandla och använda denna information och sprida den till de myndigheter som medlemsstaterna utsett. |
| --- | --- |

(26)

För att den information som samlas in enligt direktiv 2002/59/EG om sjösäkerhet ska kunna utnyttjas på ett optimalt och harmoniserat sätt inom gemenskapen bör kommissionen vid behov kunna behandla och använda denna information och sprida den till de myndigheter som medlemsstaterna utsett.

| (27) | I detta sammanhang har utvecklingen av databasen Equasis visat hur viktigt det är att främja en ”sjösäkerhetskultur”, särskilt bland fartygsoperatörer. Kommissionen bör kunna bidra till att sprida sjösäkerhetsinformation, särskilt med hjälp av detta system. |
| --- | --- |

(27)

I detta sammanhang har utvecklingen av databasen Equasis visat hur viktigt det är att främja en ”sjösäkerhetskultur”, särskilt bland fartygsoperatörer. Kommissionen bör kunna bidra till att sprida sjösäkerhetsinformation, särskilt med hjälp av detta system.

| (28) | Information som samlats in med stöd av detta direktiv får endast spridas och användas för att förhindra att människors säkerhet till sjöss samt skyddet av havsmiljön äventyras. Det är därför önskvärt att kommissionen undersöker hur man kan åtgärda eventuella problem med nät- och informationssäkerheten. |
| --- | --- |

(28)

Information som samlats in med stöd av detta direktiv får endast spridas och användas för att förhindra att människors säkerhet till sjöss samt skyddet av havsmiljön äventyras. Det är därför önskvärt att kommissionen undersöker hur man kan åtgärda eventuella problem med nät- och informationssäkerheten.

| (29) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) (7) centraliseras arbetsuppgifterna för de kommittéer som inrättats i den del av gemenskapslagstiftningen som avser sjösäkerhet, förhindrande av förorening orsakad av fartyg och skydd av levnadsvillkor och arbetsförhållanden ombord. Den befintliga kommittén bör därför ersättas av COSS. |
| --- | --- |

(29)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) (7) centraliseras arbetsuppgifterna för de kommittéer som inrättats i den del av gemenskapslagstiftningen som avser sjösäkerhet, förhindrande av förorening orsakad av fartyg och skydd av levnadsvillkor och arbetsförhållanden ombord. Den befintliga kommittén bör därför ersättas av COSS.

| (30) | Hänsyn bör även tas till ändringar i nämnda internationella instrument. |
| --- | --- |

(30)

Hänsyn bör även tas till ändringar i nämnda internationella instrument.

| (31) | De åtgärder som krävs för att genomföra direktivet bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. (8) |
| --- | --- |

(31)

De åtgärder som krävs för att genomföra direktivet bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. (8)

| (32) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att ändra direktiv 2002/59/EG för att tillämpa senare ändringar av de internationella konventioner, protokoll koder och resolutioner i samband därmed, att ändra

  bilagorna I, III och IV i ljuset av de erfarenheter som gjorts. Kommissionen bör dessutom ges befogenhet att fastställa krav på installation av LRIT på fartyg i vatten som täcks av fasta AIS-stationer i medlemsstaterna och att fastställa strategier och principer för tillgång till information i det europeiska datacentret för LRIT-uppgifter, liksom befogenhet att ändra definitioner, referenser eller bilagor så att de blir förenliga med EG:s lagstiftning eller internationell rätt
  . Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och avser att ändra ickeväsentliga delar av direktivet, bland annat genom tillägg av nya ickeväsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att ändra direktiv 2002/59/EG för att tillämpa senare ändringar av de internationella konventioner, protokoll koder och resolutioner i samband därmed, att ändra

  bilagorna I, III och IV i ljuset av de erfarenheter som gjorts. Kommissionen bör dessutom ges befogenhet att fastställa krav på installation av LRIT på fartyg i vatten som täcks av fasta AIS-stationer i medlemsstaterna och att fastställa strategier och principer för tillgång till information i det europeiska datacentret för LRIT-uppgifter, liksom befogenhet att ändra definitioner, referenser eller bilagor så att de blir förenliga med EG:s lagstiftning eller internationell rätt
  . Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och avser att ändra ickeväsentliga delar av direktivet, bland annat genom tillägg av nya ickeväsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (33) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (9) ska byrån lämna kommissionen och medlemsstaterna erforderligt bistånd vid genomförandet av direktiv 2002/59/EG.
  ▐ |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (9) ska byrån lämna kommissionen och medlemsstaterna erforderligt bistånd vid genomförandet av direktiv 2002/59/EG.

▐

| (34) | Direktiv 2002/59/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(34)

Direktiv 2002/59/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Direktiv 2002/59/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

| 2. | Artikel 1 ska ersättas med följande:










  a) | Första stycket ska ersättas med följande:


  ”
  Syftet med detta direktiv är att inom gemenskapen inrätta ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik för att öka säkerheten och effektiviteten för denna trafik, öka hamn- och sjösäkerheten, förbättra myndigheternas insatser vid tillbud, olyckor, eller potentiellt farliga situationer till sjöss, inklusive sök- och räddningsinsatser samt bidra till att man bättre kan förhindra och upptäcka föroreningar från fartyg.
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”
  Syftet med detta direktiv är att inom gemenskapen inrätta ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik för att öka säkerheten och effektiviteten för denna trafik, öka hamn- och sjösäkerheten, förbättra myndigheternas insatser vid tillbud, olyckor, eller potentiellt farliga situationer till sjöss, inklusive sök- och räddningsinsatser samt bidra till att man bättre kan förhindra och upptäcka föroreningar från fartyg.
  ”

| b) | Följande stycke ska införas:


  ”
  I detta direktiv fastställs även bestämmelser om vissa aspekter av de skyldigheter i fråga om skadeståndsansvar som gäller för operatörer i sjötransportkedjan samt införs ett lämpligt finansiellt skydd för sjöfolk som överges.
  ” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska införas:

”
  I detta direktiv fastställs även bestämmelser om vissa aspekter av de skyldigheter i fråga om skadeståndsansvar som gäller för operatörer i sjötransportkedjan samt införs ett lämpligt finansiellt skydd för sjöfolk som överges.
  ”

| 3. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Detta direktiv ska tillämpas på








  — | fartyg med en bruttodräktighet av minst 300 ton, om inte annat anges, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Detta direktiv ska tillämpas på

—

fartyg med en bruttodräktighet av minst 300 ton, om inte annat anges,

| — | havsområden som i enlighet med internationell rätt omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion.
  ” |
| --- | --- |

—

havsområden som i enlighet med internationell rätt omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion.
  ”

| b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:








  i) | Inledningen ska ersättas med följande:
  ”Om inget annat anges ska detta direktiv inte tillämpas på:” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Inledningen ska ersättas med följande:

”Om inget annat anges ska detta direktiv inte tillämpas på:”

| ii) | Led c ska ersättas med följande:








  ”
  c) | proviantförråd och utrustning ombord på fartygen.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led c ska ersättas med följande:

”
  c)

proviantförråd och utrustning ombord på fartygen.
  ”

| 4 | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ändras på följande sätt:






  i) | Inledningsfrasen ska ersättas med följande:
  ””relevanta internationella instrument”: följande instrument (i uppdaterad version):” |
| --- | --- | --- | --- |

4

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ändras på följande sätt:

i)

Inledningsfrasen ska ersättas med följande:

””relevanta internationella instrument”: följande instrument (i uppdaterad version):”

| ii) | Följande strecksats ska införas:








  ”— | 1996 års konvention: den konsoliderade versionen av 1976 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som antagits under överinseende av IMO, i dess lydelse enligt 1996 års ändringsprotokoll,
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande strecksats ska införas:

”—

1996 års konvention: den konsoliderade versionen av 1976 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som antagits under överinseende av IMO, i dess lydelse enligt 1996 års ändringsprotokoll,
  ”

| iii) | Följande strecksatser ska läggas till:






  ”— | IMO:s resolution A.917(22): Internationella sjöfartsorganisationens resolution 917(22): med titeln Guidelines for the onboard use of AIS, ändrad genom IMO:s resolution A.956(23), |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande strecksatser ska läggas till:

”—

IMO:s resolution A.917(22): Internationella sjöfartsorganisationens resolution 917(22): med titeln Guidelines for the onboard use of AIS, ändrad genom IMO:s resolution A.956(23),

| — | IMO:s resolution A.930(22): resolution från IMO och Internationella arbetsbyrån med riktlinjer om ställande av finansiell säkerhet för de fall då sjöfolk överges (Guidelines on provision of financial security in case of abandonment of seafarers), |
| --- | --- |

—

IMO:s resolution A.930(22): resolution från IMO och Internationella arbetsbyrån med riktlinjer om ställande av finansiell säkerhet för de fall då sjöfolk överges (Guidelines on provision of financial security in case of abandonment of seafarers),

| — | IMO:s resolution A.949(23): Internationella sjöfartsorganisationens resolution 949(23): med titeln Guidelines on places of refuge for ships in need of assistance, |
| --- | --- |

—

IMO:s resolution A.949(23): Internationella sjöfartsorganisationens resolution 949(23): med titeln Guidelines on places of refuge for ships in need of assistance,

| — | IMO:s resolution A.950(23): Internationella sjöfartsorganisationens resolution 950(23): med titeln Maritime assistance services (MAS). |
| --- | --- |

—

IMO:s resolution A.950(23): Internationella sjöfartsorganisationens resolution 950(23): med titeln Maritime assistance services (MAS).

| — | IMO:s riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk i fall av sjöolycka
  :
  de riktlinjer som bifogas resolution LEG. 3(91) från IMO:s juridiska kommitté och Internationella arbetsorganisationens styrelse av den 27 april 2006
  ”; |
| --- | --- |

—

IMO:s riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk i fall av sjöolycka
  :
  de riktlinjer som bifogas resolution LEG. 3(91) från IMO:s juridiska kommitté och Internationella arbetsorganisationens styrelse av den 27 april 2006
  ”;

| b) | Led k ska ersättas med följande:






  ”k) | ”behöriga myndigheter”: de myndigheter och organisationer som medlemsstaterna utsett för att utföra uppgifter enligt detta direktiv,” |
| --- | --- | --- |

b)

Led k ska ersättas med följande:

”k)

”behöriga myndigheter”: de myndigheter och organisationer som medlemsstaterna utsett för att utföra uppgifter enligt detta direktiv,”

| c) | Följande led ska införas:








  ”
  ka) | ”fartygsägare”: fartygets ägare eller någon annan organisation eller person, t. ex. den som i redarens ställe handhar fartygets drift eller hyr ut eller hyr fartyget utan besättning, åt vilken fartygsägaren har anförtrott ansvaret för fartygets drift och som därvid har åtagit sig att fullgöra de uppgifter och skyldigheter som hänger samman med detta,
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led ska införas:

”
  ka)

”fartygsägare”: fartygets ägare eller någon annan organisation eller person, t. ex. den som i redarens ställe handhar fartygets drift eller hyr ut eller hyr fartyget utan besättning, åt vilken fartygsägaren har anförtrott ansvaret för fartygets drift och som därvid har åtagit sig att fullgöra de uppgifter och skyldigheter som hänger samman med detta,
  ”

| d) | Följande led ska läggas till:






  ”s) | ”SafeSeaNet”: gemenskapens system för informationsutbyte inom sjöfarten, utvecklat av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna för genomförandet av gemenskapslagstiftning, |
| --- | --- | --- |

d)

Följande led ska läggas till:

”s)

”SafeSeaNet”: gemenskapens system för informationsutbyte inom sjöfarten, utvecklat av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna för genomförandet av gemenskapslagstiftning,

| t) | ”regelbunden trafik”: en rad överfarter mellan samma två eller flera hamnar, som antingen följer en offentliggjord tidtabell eller som förekommer så regelbundet eller ofta att de utgör en igenkännlig systematisk serie, |
| --- | --- |

t)

”regelbunden trafik”: en rad överfarter mellan samma två eller flera hamnar, som antingen följer en offentliggjord tidtabell eller som förekommer så regelbundet eller ofta att de utgör en igenkännlig systematisk serie,

| u) | ”fiskefartyg”: alla fartyg som är utrustade för kommersiellt utnyttjande av levande akvatiska resurser, |
| --- | --- |

u)

”fiskefartyg”: alla fartyg som är utrustade för kommersiellt utnyttjande av levande akvatiska resurser,

| v) | ”fartyg i behov av assistans”: ett fartyg i en situation ▐ som kan medföra förlust av fartyget eller fara för miljön eller sjöfarten.
  Räddningen av personer ombord regleras i förekommande fall av Internationella sjöräddningskonventionen som har företräde framför detta direktiv. |
| --- | --- |

v)

”fartyg i behov av assistans”: ett fartyg i en situation ▐ som kan medföra förlust av fartyget eller fara för miljön eller sjöfarten.
  Räddningen av personer ombord regleras i förekommande fall av Internationella sjöräddningskonventionen som har företräde framför detta direktiv.

| w) | ”skadeståndsansvar”: vid tillämpning av 1996 års konvention, ansvar som ger en tredje man, i förhållande till den sjötransporttjänst som orsakat skadan, rätt till en fordran som är föremål för ansvarsbegränsning enligt artikel 2 i konventionen, med undantag av fordringar som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008... [om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar] (10); |
| --- | --- |

w)

”skadeståndsansvar”: vid tillämpning av 1996 års konvention, ansvar som ger en tredje man, i förhållande till den sjötransporttjänst som orsakat skadan, rätt till en fordran som är föremål för ansvarsbegränsning enligt artikel 2 i konventionen, med undantag av fordringar som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008... [om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar] (10);

| x) | ”LRIT”: ett system som automatiskt översänder uppgifter om långdistansidentifiering och -spårning av fartyg, i enlighet med kapitel V, regel 19 i SOLAS-konventionen när det gäller sjösäkerheten och skydd av havsmiljön. |
| --- | --- |

x)

”LRIT”: ett system som automatiskt översänder uppgifter om långdistansidentifiering och -spårning av fartyg, i enlighet med kapitel V, regel 19 i SOLAS-konventionen när det gäller sjösäkerheten och skydd av havsmiljön.

| 5) | Följande artikel ska införas:


  ”Artikel 4a


  Undantag



  1.
     
  Medlemsstaterna får undanta tidtabellsbunden trafik mellan hamnar inom sitt territorium från kraven i artikel 4 under förutsättning att följande villkor är uppfyllda
  :








  a) | Det företag som bedriver den tidtabellsbundna trafiken ska upprätta och kontinuerligt uppdatera en lista över berörda fartyg och överlämna denna till den berörda behöriga myndigheten. |
| --- | --- | --- |

5)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 4a

Undantag

1.
     
  Medlemsstaterna får undanta tidtabellsbunden trafik mellan hamnar inom sitt territorium från kraven i artikel 4 under förutsättning att följande villkor är uppfyllda
  :

a)

Det företag som bedriver den tidtabellsbundna trafiken ska upprätta och kontinuerligt uppdatera en lista över berörda fartyg och överlämna denna till den berörda behöriga myndigheten.

| b) | För varje sjöresa ska de uppgifter som anges i bilaga I.1 på begäran hållas tillgängliga för den behöriga myndigheten. Företaget ska inrätta ett internt system för att se till att dessa uppgifter, på begäran och utan dröjsmål, dygnet runt kan överföras i elektronisk form till den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 4.1
  . |
| --- | --- |

b)

För varje sjöresa ska de uppgifter som anges i bilaga I.1 på begäran hållas tillgängliga för den behöriga myndigheten. Företaget ska inrätta ett internt system för att se till att dessa uppgifter, på begäran och utan dröjsmål, dygnet runt kan överföras i elektronisk form till den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 4.1
  .

| c) | Alla avvikelser på mer än sex timmar från den beräknade ankomsttiden till destinationshamnen eller lotsstationen ska anmälas till anlöpshamnen i enlighet med artikel 4. |
| --- | --- |

c)

Alla avvikelser på mer än sex timmar från den beräknade ankomsttiden till destinationshamnen eller lotsstationen ska anmälas till anlöpshamnen i enlighet med artikel 4.

| d) | Undantag ska endast beviljas enskilda fartyg som trafikerar en särskild rutt. |
| --- | --- |

d)

Undantag ska endast beviljas enskilda fartyg som trafikerar en särskild rutt.

| e) | Trafik ska betraktas som tidtabellsbunden endast om den är avsedd att pågå i minst en månad. |
| --- | --- |

e)

Trafik ska betraktas som tidtabellsbunden endast om den är avsedd att pågå i minst en månad.

| f) | Undantag från kraven i artikel 4 ska begränsas till tidtabellsbundna resor på maximalt 12 timmar. |
| --- | --- |

f)

Undantag från kraven i artikel 4 ska begränsas till tidtabellsbundna resor på maximalt 12 timmar.

2.
     
  När internationell tidtabellsbunden trafik bedrivs mellan två eller flera stater, varav åtminstone en är en medlemsstat, får vilken som helst av de berörda medlemsstaterna begära av de övriga medlemsstaterna att ett undantag beviljas för den trafiken. Alla berörda medlemsstater, inklusive de berörda kuststaterna, ska samarbeta vid beviljandet av undantag för den berörda trafiken i enlighet med villkoren i punkt 1.

3.
     
  Medlemsstaterna ska regelbundet kontrollera att villkoren i punkterna 1 och 2 är uppfyllda. Om något av dessa villkor inte längre uppfylls, ska medlemsstaterna omedelbart återkalla undantaget för det berörda företaget.

4.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna en förteckning över de företag och fartyg som omfattas av undantag enligt denna artikel samt varje uppdatering av denna förteckning.
  ”

| 6. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 6a


  Fiskefartygs användning av automatiska identifieringssystem (AIS)

  Fiskefartyg med en total längd över 15 meter som för en medlemsstats flagg och är registrerat i gemenskapen, eller är verksamt på en medlemsstats inre vatten eller territorialhav, eller landar sina fångster i en medlemsstats hamn ska, i enlighet med den tidsplan som anges i bilaga II. I.3, vara utrustat med ett AIS (klass A) som uppfyller de prestandanormer som tagits fram av IMO.
  Fiskefartyg utrustade med AIS ska ständigt hålla systemet i drift. Under exceptionella förhållanden får AIS slås av om befälhavaren anser att detta är nödvändigt för fartygets skydd eller säkerhet.

  Artikel 6b


  Användning av långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (LRIT)



  1.
     
  Fartyg som bedriver internationell sjöfart och som anlöper en medlemsstats hamn ska vara utrustade med ett LRIT-system som motsvarar kapitel V, regel 19 i SOLAS-konventionen och uppfyller de prestandanormer och funktionskrav som antagits av IMO.




  Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2, utarbeta rutiner och krav för installering av LRIT-utrustning ombord på fartyg i vatten som täcks av fasta AIS-stationer i medlemsstaterna samt föreslå IMO lämpliga åtgärder.




  2.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att inrätta ett europeiskt datacentrum för LRIT-uppgifter, vilket ska ansvara för behandling av uppgifterna.




  Det europeiska datacentrumet för LRIT-uppgifter ska utgöra en del av gemenskapens system för informationsutbyte inom sjöfarten, SafeSeaNet. Medlemsstaterna ska stå för kostnader som hänger samman med ändringar av nationella delar av SafeSeaNet för att inkludera LRIT-uppgifter.




  Medlemsstaterna ska inrätta en solid kontakt med det europeiska datacentrumet för LRIT-uppgifter.




  3.
     
  Kommissionen ska fastställa politiska riktlinjer och principer för tillgång till information i det europeiska datacentrumet för LRIT-uppgifter, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2.” |
| --- | --- |

6.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 6a

Fiskefartygs användning av automatiska identifieringssystem (AIS)

Fiskefartyg med en total längd över 15 meter som för en medlemsstats flagg och är registrerat i gemenskapen, eller är verksamt på en medlemsstats inre vatten eller territorialhav, eller landar sina fångster i en medlemsstats hamn ska, i enlighet med den tidsplan som anges i bilaga II. I.3, vara utrustat med ett AIS (klass A) som uppfyller de prestandanormer som tagits fram av IMO.

Fiskefartyg utrustade med AIS ska ständigt hålla systemet i drift. Under exceptionella förhållanden får AIS slås av om befälhavaren anser att detta är nödvändigt för fartygets skydd eller säkerhet.

Artikel 6b

Användning av långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (LRIT)

1.
     
  Fartyg som bedriver internationell sjöfart och som anlöper en medlemsstats hamn ska vara utrustade med ett LRIT-system som motsvarar kapitel V, regel 19 i SOLAS-konventionen och uppfyller de prestandanormer och funktionskrav som antagits av IMO.

Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2, utarbeta rutiner och krav för installering av LRIT-utrustning ombord på fartyg i vatten som täcks av fasta AIS-stationer i medlemsstaterna samt föreslå IMO lämpliga åtgärder.

2.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att inrätta ett europeiskt datacentrum för LRIT-uppgifter, vilket ska ansvara för behandling av uppgifterna.

Det europeiska datacentrumet för LRIT-uppgifter ska utgöra en del av gemenskapens system för informationsutbyte inom sjöfarten, SafeSeaNet. Medlemsstaterna ska stå för kostnader som hänger samman med ändringar av nationella delar av SafeSeaNet för att inkludera LRIT-uppgifter.

Medlemsstaterna ska inrätta en solid kontakt med det europeiska datacentrumet för LRIT-uppgifter.

3.
     
  Kommissionen ska fastställa politiska riktlinjer och principer för tillgång till information i det europeiska datacentrumet för LRIT-uppgifter, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2.”

| 7. | Artikel 12 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 12


  Avlastarens skyldigheter



  1.
     
  Avlastare som lämnar
  farligt eller förorenande gods ▐ till transport
  i en medlemsstats hamn ska
  , oavsett
  fartygets
  storlek,▐ till befälhavaren eller fartygsoperatören
  överlämna en deklaration
  med följande uppgifter
  innan godset lastas ombord
  :






  a) | De uppgifter som förtecknas i bilaga I.2. |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Avlastarens skyldigheter

1.
     
  Avlastare som lämnar
  farligt eller förorenande gods ▐ till transport
  i en medlemsstats hamn ska
  , oavsett
  fartygets
  storlek,▐ till befälhavaren eller fartygsoperatören
  överlämna en deklaration
  med följande uppgifter
  innan godset lastas ombord
  :

a)

De uppgifter som förtecknas i bilaga I.2.

| b) | För de ämnen som avses i bilaga I till Marpol-konventionen, säkerhetsdatabladet med produkternas fysikaliska och kemiska egenskaper
  i tillämpliga fall
  , inklusive viskositeten uttryckt i cSt vid 50 °C och densiteten vid 15 °C
  , liksom övriga uppgifter som i enlighet med IMO:s resolution MSC.150(77) finns med på säkerhetsdatabladet
  . |
| --- | --- |

b)

För de ämnen som avses i bilaga I till Marpol-konventionen, säkerhetsdatabladet med produkternas fysikaliska och kemiska egenskaper
  i tillämpliga fall
  , inklusive viskositeten uttryckt i cSt vid 50 °C och densiteten vid 15 °C
  , liksom övriga uppgifter som i enlighet med IMO:s resolution MSC.150(77) finns med på säkerhetsdatabladet
  .

| c) | Larmnummer till avlastaren eller annan person eller annat organ med information om produkternas fysikaliska och kemiska egenskaper och om vilka åtgärder som ska vidtas i nödsituationer. |
| --- | --- |

c)

Larmnummer till avlastaren eller annan person eller annat organ med information om produkternas fysikaliska och kemiska egenskaper och om vilka åtgärder som ska vidtas i nödsituationer.

2.
     
  Fartyg som kommer från en hamn utanför gemenskapen med farligt eller förorenande gods och är på väg mot en hamn i en medlemsstat eller en ankarplats inom en medlemsstats territorialvatten, ska ha en deklaration från avlastaren med följande uppgifter:

| a) | De uppgifter som förtecknas i bilaga I avsnitt 3. |
| --- | --- |

a)

De uppgifter som förtecknas i bilaga I avsnitt 3.

| b) | De uppgifter som krävs enligt punkt 1b och 1c i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

De uppgifter som krävs enligt punkt 1b och 1c i denna artikel.

3.
     Det
  är avlastarens uppgift och ansvar
  att se till att den last som lämnas för transport verkligen överensstämmer med den som har deklarerats i enlighet med
  punkterna 1 och 2
  .”

| 8. | I artikel 14 andra stycket ska led c ersättas med följande:








  ”
  c) | Varje medlemsstat ska på begäran utan dröjsmål via SafeSeaNet kunna översända uppgifter om fartyget och det farliga eller förorenande godset ombord till nationella och lokala behöriga myndigheter i en annan medlemsstat, om det är absolut nödvändigt för sjösäkerheten eller skyddet av den marina miljön.
  ” |
| --- | --- | --- |

8.

I artikel 14 andra stycket ska led c ersättas med följande:

”
  c)

Varje medlemsstat ska på begäran utan dröjsmål via SafeSeaNet kunna översända uppgifter om fartyget och det farliga eller förorenande godset ombord till nationella och lokala behöriga myndigheter i en annan medlemsstat, om det är absolut nödvändigt för sjösäkerheten eller skyddet av den marina miljön.
  ”

| 9. | I artikel 16.1 ska följande led läggas till:






  ”d) | Fartyg som inte har anmält, eller som saknar, intyg om försäkring eller finansiell säkerhet enligt
  detta direktiv
  och internationella regler. |
| --- | --- | --- |

9.

I artikel 16.1 ska följande led läggas till:

”d)

Fartyg som inte har anmält, eller som saknar, intyg om försäkring eller finansiell säkerhet enligt
  detta direktiv
  och internationella regler.

| e) | Fartyg som enligt en rapport från lots eller hamnmyndigheter uppvisar uppenbara avvikelser som kan äventyra sjösäkerheten eller innebära en miljörisk.” |
| --- | --- |

e)

Fartyg som enligt en rapport från lots eller hamnmyndigheter uppvisar uppenbara avvikelser som kan äventyra sjösäkerheten eller innebära en miljörisk.”

| 10. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 18a


  Åtgärder vid farligt isläge

  1.   Om de behöriga myndigheterna bedömer att isläget innebär ett allvarligt hot för människoliv till sjöss eller för skyddet av egna eller andra staters havs- eller kustområden gäller följande:






  a) | Myndigheterna ska ge befälhavarna på de fartyg som befinner sig inom deras behörighetsområde eller som avser att anlöpa eller lämna någon av deras hamnar lämpliga uppgifter om isläget, rekommenderade rutter och isbrytarnas verksamhet inom deras behörighetsområde. |
| --- | --- | --- |

10.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18a

Åtgärder vid farligt isläge

1.   Om de behöriga myndigheterna bedömer att isläget innebär ett allvarligt hot för människoliv till sjöss eller för skyddet av egna eller andra staters havs- eller kustområden gäller följande:

a)

Myndigheterna ska ge befälhavarna på de fartyg som befinner sig inom deras behörighetsområde eller som avser att anlöpa eller lämna någon av deras hamnar lämpliga uppgifter om isläget, rekommenderade rutter och isbrytarnas verksamhet inom deras behörighetsområde.

| b) | Myndigheterna får, utan att det påverkar skyldigheten att bistå ett fartyg i behov av assistans och andra skyldigheter enligt relevanta internationella regler, begära att fartyg som befinner sig i det berörda området och som avser att anlöpa eller lämna en hamn eller en terminal eller en ankarplats
  skriftligen styrker att de
  uppfyller de krav på kapacitet och maskinstyrka som är nödvändiga för isläget i det berörda området. |
| --- | --- |

b)

Myndigheterna får, utan att det påverkar skyldigheten att bistå ett fartyg i behov av assistans och andra skyldigheter enligt relevanta internationella regler, begära att fartyg som befinner sig i det berörda området och som avser att anlöpa eller lämna en hamn eller en terminal eller en ankarplats
  skriftligen styrker att de
  uppfyller de krav på kapacitet och maskinstyrka som är nödvändiga för isläget i det berörda området.

2.   De åtgärder som vidtas enligt punkt 1 ska när det gäller uppgifter om isläget grundas på is- och väderprognoser från en kvalificerad meteorologisk informationstjänst som är erkänd av medlemsstaten.”

| 11. | Artikel 19 ska ändras på följande sätt:








  a) | Följande stycke ska läggas till punkt 2:

  ”I detta syfte ska de på begäran översända de uppgifter som avses i artikel 12 till de behöriga nationella myndigheterna.” |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 19 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande stycke ska läggas till punkt 2:

”I detta syfte ska de på begäran översända de uppgifter som avses i artikel 12 till de behöriga nationella myndigheterna.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:


  ”
  3a.
     
  I enlighet med nationell lagstiftning ska medlemsstaterna tillämpa de relevanta bestämmelserna i IMO:s riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk i fall av sjöolycka, särskilt vad gäller behandlingen av befälhavaren och besättningar på fartyg i behov av assistans i vatten under deras jurisdiktion.
  ” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”
  3a.
     
  I enlighet med nationell lagstiftning ska medlemsstaterna tillämpa de relevanta bestämmelserna i IMO:s riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk i fall av sjöolycka, särskilt vad gäller behandlingen av befälhavaren och besättningar på fartyg i behov av assistans i vatten under deras jurisdiktion.
  ”

| 12. | Följande artikel ska införas:


  ”Artikel 19a


  Behörig myndighet för mottagande av fartyg i behov av assistans



  1.
     
  Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet som ska ha nödvändig sakkunskap och vara oberoende i den betydelsen att myndigheten i samband med räddningsoperationer har befogenhet att fatta självständiga beslut om mottagande av fartyg med hänsyn till








  — | skydd av människoliv, |
| --- | --- | --- |

12.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 19a

Behörig myndighet för mottagande av fartyg i behov av assistans

1.
     
  Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet som ska ha nödvändig sakkunskap och vara oberoende i den betydelsen att myndigheten i samband med räddningsoperationer har befogenhet att fatta självständiga beslut om mottagande av fartyg med hänsyn till

—

skydd av människoliv,

| — | skydd av kusten, |
| --- | --- |

—

skydd av kusten,

| — | skydd av havsmiljön, |
| --- | --- |

—

skydd av havsmiljön,

| — | sjösäkerheten och |
| --- | --- |

—

sjösäkerheten och

| — | begränsning av ekonomisk förlust. |
| --- | --- |

—

begränsning av ekonomisk förlust.

2.
     
  Den myndighet som avses i punkt 1 ska ansvara för genomförandet av de planer som avses i artikel 20a.

3.
     
  Den myndighet som avses i punkt 1 får bland annat

| a) | begränsa fartygets rörelser eller beordra det att följa en viss rutt; detta krav ska inte påverka befälhavarens ansvar för fartygets säkra framförande, |
| --- | --- |

a)

begränsa fartygets rörelser eller beordra det att följa en viss rutt; detta krav ska inte påverka befälhavarens ansvar för fartygets säkra framförande,

| b) | ålägga fartygets befälhavare att upphöra att riskera miljön eller sjösäkerheten, |
| --- | --- |

b)

ålägga fartygets befälhavare att upphöra att riskera miljön eller sjösäkerheten,

| c) | gå ombord på fartyget eller skicka ombord personal för att bedöma skadorna på fartyget och hur stor risken är, hjälpa befälhavaren att åtgärda situationen och hålla den behöriga landcentralen underrättad, |
| --- | --- |

c)

gå ombord på fartyget eller skicka ombord personal för att bedöma skadorna på fartyget och hur stor risken är, hjälpa befälhavaren att åtgärda situationen och hålla den behöriga landcentralen underrättad,

| d) | vid behov själv tillkalla hjälpmanskap och beordra insats av detta, och |
| --- | --- |

d)

vid behov själv tillkalla hjälpmanskap och beordra insats av detta, och

| e) | beordra lotsning eller bogsering av fartyget.” |
| --- | --- |

e)

beordra lotsning eller bogsering av fartyget.”

| 13. | Artikel 20 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 20


  Mottagande på skyddade platser av fartyg i behov av assistans

  1.   
  Den myndighet som avses i artikel 19a ska fatta beslut om att ta emot ett fartyg på en skyddad plats. Myndigheten ska se till att fartyg som befinner sig i en nödsituation,
  efter det att en lägesbedömning
  gjorts i förväg
  på grundval av de planer som avses i artikel 20a,
  tas emot på en skyddad plats i samtliga fall då mottagandet av fartyget på en skyddad plats gör det möjligt att begränsa eller undvika riskerna under rådande omständigheter
  .
  2.   De myndigheter som avses i punkt 1 ska regelbundet sammanträda för att utbyta kunskaper och förbättra de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna artikel. De får sammanträda när som helst, på grund av särskilda omständigheter.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 20 ska ersättas med följande:

”Artikel 20

Mottagande på skyddade platser av fartyg i behov av assistans

1.   
  Den myndighet som avses i artikel 19a ska fatta beslut om att ta emot ett fartyg på en skyddad plats. Myndigheten ska se till att fartyg som befinner sig i en nödsituation,
  efter det att en lägesbedömning
  gjorts i förväg
  på grundval av de planer som avses i artikel 20a,
  tas emot på en skyddad plats i samtliga fall då mottagandet av fartyget på en skyddad plats gör det möjligt att begränsa eller undvika riskerna under rådande omständigheter
  .

2.   De myndigheter som avses i punkt 1 ska regelbundet sammanträda för att utbyta kunskaper och förbättra de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna artikel. De får sammanträda när som helst, på grund av särskilda omständigheter.”

| 14. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 20a


  Planer för mottagande av fartyg i behov av assistans

  1.   Medlemsstaterna ska utarbeta planer för att bemöta det hot som fartyg i behov av assistans i vatten under deras jurisdiktion utgör
  samt för att kunna ta emot fartyg och skydda människors liv
  .
  2.   De planer som avses i punkt 1 ska utarbetas efter samråd med berörda parter, på grundval av IMO-resolutionerna A.949(23) och A.950(23), och ska minst innehålla följande uppgifter:






  a) | Vilken eller vilka myndigheter som ansvarar för att ta emot och hantera larm. |
| --- | --- | --- |

14.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 20a

Planer för mottagande av fartyg i behov av assistans

1.   Medlemsstaterna ska utarbeta planer för att bemöta det hot som fartyg i behov av assistans i vatten under deras jurisdiktion utgör
  samt för att kunna ta emot fartyg och skydda människors liv
  .

2.   De planer som avses i punkt 1 ska utarbetas efter samråd med berörda parter, på grundval av IMO-resolutionerna A.949(23) och A.950(23), och ska minst innehålla följande uppgifter:

a)

Vilken eller vilka myndigheter som ansvarar för att ta emot och hantera larm.

| b) | Den myndighet som är behörig för lägesbedömning och för att fatta beslut om ett fartyg i behov av assistans ska godtas eller avvisas från en utvald skyddad plats. |
| --- | --- |

b)

Den myndighet som är behörig för lägesbedömning och för att fatta beslut om ett fartyg i behov av assistans ska godtas eller avvisas från en utvald skyddad plats.

| c) | Information om kustlinjen i
  medlemsstaterna och alla element
  som
  möjliggör en snabb bedömning av och ett snabbt beslut om valet av
  skyddad plats
  när ett fartyg är i behov av assistans
  , inklusive en beskrivning av de miljömässiga, ekonomiska och sociala faktorerna samt naturförhållandena. |
| --- | --- |

c)

Information om kustlinjen i
  medlemsstaterna och alla element
  som
  möjliggör en snabb bedömning av och ett snabbt beslut om valet av
  skyddad plats
  när ett fartyg är i behov av assistans
  , inklusive en beskrivning av de miljömässiga, ekonomiska och sociala faktorerna samt naturförhållandena.

| d) | Bedömningsförfaranden för att ett fartyg i behov av assistans ska godtas på eller avvisas från en skyddad plats. |
| --- | --- |

d)

Bedömningsförfaranden för att ett fartyg i behov av assistans ska godtas på eller avvisas från en skyddad plats.

| e) | Resurser och anläggningar som lämpar sig för assistans, räddning och bekämpning av föroreningar. |
| --- | --- |

e)

Resurser och anläggningar som lämpar sig för assistans, räddning och bekämpning av föroreningar.

| f) | Förfaranden för internationell samordning och beslutsfattande. |
| --- | --- |

f)

Förfaranden för internationell samordning och beslutsfattande.

| g) | Förfaranden för finansiella säkerheter och ansvar för fartyg som tas emot på en skyddad plats. |
| --- | --- |

g)

Förfaranden för finansiella säkerheter och ansvar för fartyg som tas emot på en skyddad plats.

3.   Medlemsstaterna ska offentliggöra namnen på den behöriga myndighet som avses i
  artikel 19a
  och på de myndigheter som utsetts för att ta emot och hantera larm
  samt deras kontaktuppgifter
  .

Medlemsstaterna ska på begäran översända relevant information om planerna till grannmedlemsstaterna.

Vid genomförandet av de förfaranden som fastställs i planerna för mottagande av fartyg i behov av assistans ska medlemsstaterna se till att de som deltar i åtgärderna får tillgång till all relevant information.

Om medlemsstaterna begär det ska de som mottar information i överensstämmelse med andra och tredje stycket vara bundna av sekretess.

4.   Medlemsstaterna ska senast den ... (11) underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits enligt denna artikel.

Artikel 20b

Bestämmelser om skadeståndsansvar och finansiell säkerhet

1.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa bestämmelser om skadeståndsansvar för fartygsägare och se till att fartygsägarnas rätt till ansvarsbegränsning regleras av bestämmelserna i 1996 års konvention.

2.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att alla ägare av fartyg som för medlemsstatens flagg ställer en finansiell säkerhet för skadeståndsansvar, i enlighet med det tak som fastställs i 1996 års konvention.

3.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att alla ägare av fartyg som för ett tredjelands flagg ställer en finansiell säkerhet i enlighet med punkt 2 så snart fartyget anländer till medlemsstatens exklusiva ekonomiska zon eller en motsvarande zon. Den finansiella säkerheten ska gälla minst tre månader från och med den dag då den är obligatorisk.

Artikel 20c

Finansiell säkerhet för fall där sjöfolk överges

1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att alla ägare av fartyg som för dess flagg ställer en finansiell säkerhet som skyddar ombord anställt eller sysselsatt sjöfolk som överges, i enlighet med IMO:s resolution A.930(22).

2.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att alla ägare av fartyg som för ett tredjelands flagg ställer en finansiell säkerhet i enlighet med punkt 1 så snart fartyget anlöper en hamn eller en offshore-anläggning som omfattas av dess jurisdiktion eller ankrar i en zon som omfattas av dess jurisdiktion.

3.
     
  Medlemsstaterna ska ansvara för att sjöfolk som överges har tillgång till systemet med finansiella säkerheter i enlighet med IMO:s resolution A.930(22).

Artikel 20d

Intyg om finansiell säkerhet

1.
     
  Förekomsten av sådana finansiella säkerheter som avses i artiklarna 20b och 20c samt deras giltighet ska styrkas genom ett eller flera intyg.

2.
     
  Intygen ska utfärdas av medlemsstaternas behöriga myndigheter sedan de försäkrat sig om att fartygsägaren uppfyller kraven i detta direktiv. När de behöriga myndigheterna utfärdar intyget ska de även ta hänsyn till om garanten bedriver näringsverksamhet i EU.

För fartyg som är registrerade i en medlemsstat ska intygen utfärdas eller godkännas av den behöriga myndigheten i den medlemsstaten.

För fartyg som är registrerade i ett tredjeland får intygen utfärdas eller godkännas av den behöriga myndigheten i vilken medlemsstat som helst.

3.
     
  Kommissionen ska fastställa villkoren för intygens utfärdande och giltighet, särskilt kriterier och förfaranden för beviljande samt bestämmelser gällande dem som tillhandahåller de finansiella säkerheterna. Dessa bestämmelser, som avser att ändra ickeväsentliga delar i detta direktiv, bland annat genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2.

4.
     
  Intygen ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Fartygets namn och hemmahamn. |
| --- | --- |

a)

Fartygets namn och hemmahamn.

| b) | Fartygsägarens namn och platsen för dennes huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Fartygsägarens namn och platsen för dennes huvudsakliga verksamhet.

| c) | Typ av säkerhet. |
| --- | --- |

c)

Typ av säkerhet.

| d) | Försäkringsgivarens namn och platsen för dennes huvudsakliga verksamhet, eller motsvarande uppgifter för annan person som ställer säkerheten samt, i förekommande fall, platsen för det verksamhetsställe där försäkringen har tecknats eller säkerheten har ställts. |
| --- | --- |

d)

Försäkringsgivarens namn och platsen för dennes huvudsakliga verksamhet, eller motsvarande uppgifter för annan person som ställer säkerheten samt, i förekommande fall, platsen för det verksamhetsställe där försäkringen har tecknats eller säkerheten har ställts.

| e) | Intygets giltighetstid, som inte får överstiga försäkringens eller säkerhetens giltighetstid. |
| --- | --- |

e)

Intygets giltighetstid, som inte får överstiga försäkringens eller säkerhetens giltighetstid.

5.
     
  Intygen ska vara avfattade på den utfärdande medlemsstatens officiella språk. Om det språk som används varken är engelska eller franska ska texten innehålla en översättning till något av dessa två språk.

Artikel 20e

Meddelande om intyg om finansiell säkerhet

1.
     
  Intyget ska finnas ombord på fartyget och en kopia ska lämnas in till den myndighet som för det fartygsregister där fartyget ingår eller, om fartyget inte är registrerat i en medlemsstat, till myndigheten i den stat som har utfärdat eller godkänt intyget. Den behöriga myndigheten ska överlämna en kopia på certifieringshandlingarna till den gemenskapsbyrå som avses i artikel 20i så att denna byrå kan föra in dem i registret.

2.
     
  I de fall som avses i artikel 20b ska den driftsansvarige, agenten eller befälhavaren på ett fartyg som anländer till en exklusiv ekonomisk zon eller en motsvarande zon som tillhör en medlemsstat, meddela den medlemsstatens myndigheter att intyg om finansiell säkerhet finns ombord.

3.
     
  I de fall som avses i artikel 20c ska den driftsansvarige, agenten eller befälhavaren på ett fartyg som är på väg mot en hamn eller en offshore-anläggning som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion eller som ska ankra i en zon som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion, meddela medlemsstatens myndigheter att intyg om finansiell säkerhet finns ombord.

4.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska kunna skickas mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter via SafeSeaNet.

Artikel 20f

Sanktioner

Medlemsstaterna ska övervaka att bestämmelserna i detta direktiv respekteras och fastställa sanktioner som ska tillämpas vid överträdelser av dem. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

Artikel 20g

Ömsesidigt erkännande mellan medlemsstater av intyg om finansiell säkerhet

Medlemsstaterna ska erkänna intyg som en annan medlemsstat har utfärdats eller godkänt enligt artikel 20d för att uppfylla kraven i detta direktiv, och anse dem likvärdiga med de intyg som den själv har utfärdat eller godkänt, även om det är fråga om ett fartyg som inte är registrerat i en medlemsstat.

En medlemsstat som anser att den försäkringsgivare eller den garant som anges på intyget inte har ekonomisk förmåga att fullgöra de skyldigheter som föreskrivs i detta direktiv får när som helst begära överläggningar med den medlemsstat som har utfärdat eller godkänt intyget.

Artikel 20h

Direkt talan mot den som har tillhandahållit den finansiella säkerheten för skadeståndsansvar

Varje begäran om ersättning för skador orsakade av fartyget kan riktas direkt till den som har tillhandahållit den finansiella säkerheten för fartygsägarens skadeståndsansvar.

Den som har tillhandahållit den finansiella säkerheten får själv åberopa de invändningar som fartygsägaren skulle ha fått göra, med undantag för invändningar som hänför sig till fartygsägarens konkurs eller likvidation.

Den som har tillhandahållit den finansiella säkerheten får även åberopa att förlusten eller skadorna har orsakats till följd av fartygsägarens uppsåtliga handlande eller underlåtenhet. Den som har tillhandahållit den finansiella säkerheten får dock inte åberopa de invändningar som kunde ha gjorts om fartygsägaren hade väckt talan mot honom
  .

Den som har tillhandahållit den finansiella säkerheten kan under alla omständigheter begära att fartygsägaren deltar som part i målet.

Artikel 20i

Gemenskapsbyrå

En gemenskapsbyrå ska inrättas som ska ansvara för att föra ett fullständigt register över de utfärdade intygen, kontrollera och uppdatera deras giltighet och verifiera att de finansiella säkerheter som registrerats av tredjeländer faktiskt existerar.

Artikel 20j

Finansiella säkerheter och ersättningar

1.
     
  Avsaknaden av intyg om försäkring eller finansiell säkerhet fritar inte medlemsstaterna från skyldigheten att göra en preliminär lägesbedömning och fatta beslut i enlighet med artikel 20.1, och avsaknaden av sådana handlingar är inte heller i sig ett tillräckligt skäl för medlemsstaten att vägra ta emot ett fartyg på en skyddad plats.

2.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får medlemsstaten, vid mottagande av ett fartyg på en skyddad plats, begära att fartygsoperatören, ombudet eller befälhavaren visar upp ett intyg om försäkring eller finansiell säkerhet i den mening som avses i detta direktiv, vilket täcker skadeståndsansvaret för skador orsakade av fartyget. Förfrågningar om intyg får inte leda till att mottagandet av ett fartyg i behov av assistans fördröjs.

3.
     
  Medlemsstaterna ska stå för ersättning av de kostnader och den eventuella ekonomiska förlust som en hamn drabbas av till följd av ett beslut i enlighet med artikel 20.1, om dessa ekonomiska förluster inte inom rimlig tid ersätts av fartygsägaren eller fartygsoperatören i enlighet med detta direktiv och gällande internationella ersättningsmekanismer.
  ”

| 15. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 22a


  Safe Sea Net

  1.   Medlemsstaterna ska införa nationella eller lokala system för hanteringen av den sjöfartsrelaterade information som avses i detta direktiv.
  2.   De kommunikationssystem som upprättas enligt punkt 1 ska medge operativ användning av den insamlade informationen och särskilt uppfylla kraven i artikel 14.
  3.   För att informationsutbytet som anges i detta direktiv ska fungera väl ska medlemsstaterna se till att de nationella eller lokala system som ska samla in, hantera och bevara informationen kan kopplas samman med SafeSeaNet. Kommissionen ska se till att SafeSeaNet är i drift 24 timmar om dygnet.
  De grundläggande principerna för SafeSeaNet har fastställts i bilaga III.




  4.
     
  Medlemsstaterna ska i sitt samarbete inom ramen för regionala överenskommelser eller gränsöverskridande, interregionala eller transnationella projekt se till att de informationssystem eller informationsnät som utvecklas följer kraven i detta direktiv samt är kompatibla med och anslutna till SafeSeaNet.
  ” |
| --- | --- |

15.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 22a

Safe Sea Net

1.   Medlemsstaterna ska införa nationella eller lokala system för hanteringen av den sjöfartsrelaterade information som avses i detta direktiv.

2.   De kommunikationssystem som upprättas enligt punkt 1 ska medge operativ användning av den insamlade informationen och särskilt uppfylla kraven i artikel 14.

3.   För att informationsutbytet som anges i detta direktiv ska fungera väl ska medlemsstaterna se till att de nationella eller lokala system som ska samla in, hantera och bevara informationen kan kopplas samman med SafeSeaNet. Kommissionen ska se till att SafeSeaNet är i drift 24 timmar om dygnet.
  De grundläggande principerna för SafeSeaNet har fastställts i bilaga III.

4.
     
  Medlemsstaterna ska i sitt samarbete inom ramen för regionala överenskommelser eller gränsöverskridande, interregionala eller transnationella projekt se till att de informationssystem eller informationsnät som utvecklas följer kraven i detta direktiv samt är kompatibla med och anslutna till SafeSeaNet.
  ”

| 16 | Artikel 23 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | Öka täckningen för gemenskapens övervaknings- och informationssystem för sjötrafik och/eller uppdatera det, för att utöka möjligheterna till identifiering och övervakning av fartyg, med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska utvecklingen. För att uppnå detta ska medlemsstaterna och kommissionen samarbeta för att, där så erfordras, inrätta obligatoriska rapporteringssystem, obligatoriska sjöfartsinformationstjänster och lämpliga trafiksepareringssystem, med sikte på att lämna in dem till IMO för godkännande. De ska också samarbeta inom ramen för berörda regionala och internationella organ med utveckling av system med lång räckvidd för identifiering och spårning.” |
| --- | --- | --- | --- |

16

Artikel 23 ska ändras på följande sätt:

a)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

Öka täckningen för gemenskapens övervaknings- och informationssystem för sjötrafik och/eller uppdatera det, för att utöka möjligheterna till identifiering och övervakning av fartyg, med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska utvecklingen. För att uppnå detta ska medlemsstaterna och kommissionen samarbeta för att, där så erfordras, inrätta obligatoriska rapporteringssystem, obligatoriska sjöfartsinformationstjänster och lämpliga trafiksepareringssystem, med sikte på att lämna in dem till IMO för godkännande. De ska också samarbeta inom ramen för berörda regionala och internationella organ med utveckling av system med lång räckvidd för identifiering och spårning.”

| b) | följande led ska läggas till:






  ”e) | Se till att de nationella system som används för hantering av den information som anges i bilaga I är sammankopplingsbara och driftskompatibla samt utveckla och uppdatera SafeSeaNet.” |
| --- | --- | --- |

b)

följande led ska läggas till:

”e)

Se till att de nationella system som används för hantering av den information som anges i bilaga I är sammankopplingsbara och driftskompatibla samt utveckla och uppdatera SafeSeaNet.”

| 17. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 23a


  Hantering av sjösäkerhetsinformation

  1.   Kommissionen ska vid behov se till att den information som samlas in enligt detta direktiv behandlas, används och sprids till de myndigheter som utsetts av medlemsstaterna.
  2.   Kommissionen ska i förekommande fall bidra till utveckling och drift av system för insamling och spridning av sjösäkerhetsdata, särskilt genom systemet Equasis eller andra, likvärdiga, offentliga system.” |
| --- | --- |

17.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 23a

Hantering av sjösäkerhetsinformation

1.   Kommissionen ska vid behov se till att den information som samlas in enligt detta direktiv behandlas, används och sprids till de myndigheter som utsetts av medlemsstaterna.

2.   Kommissionen ska i förekommande fall bidra till utveckling och drift av system för insamling och spridning av sjösäkerhetsdata, särskilt genom systemet Equasis eller andra, likvärdiga, offentliga system.”

| 18. | I artikel 24 ska följande stycken läggas till:


  ”
  Medlemsstaterna ska i enlighet med nationell lagstiftning kontrollera att offentliggörandet av AIS- och LRIT-uppgifter som översänds från fartyg inte utgör en risk för säkerheten och miljöskyddet eller påverkar konkurrensen mellan fartygsoperatörerna. De ska framför allt neka tillstånd till offentlig spridning av uppgifter om lasten eller personerna ombord om inte fartygsoperatören eller befälhavaren har godkänt detta.




  Kommissionen ska undersöka vilka eventuella problem för nät- och informationssäkerheten som de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv kan medföra, framför allt när det gäller artiklarna 6, 6a, 14 och 22a, och föreslå lämpliga ändringar till bilaga III för att förbättra nätsäkerheten.
  ” |
| --- | --- |

18.

I artikel 24 ska följande stycken läggas till:

”
  Medlemsstaterna ska i enlighet med nationell lagstiftning kontrollera att offentliggörandet av AIS- och LRIT-uppgifter som översänds från fartyg inte utgör en risk för säkerheten och miljöskyddet eller påverkar konkurrensen mellan fartygsoperatörerna. De ska framför allt neka tillstånd till offentlig spridning av uppgifter om lasten eller personerna ombord om inte fartygsoperatören eller befälhavaren har godkänt detta.

Kommissionen ska undersöka vilka eventuella problem för nät- och informationssäkerheten som de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv kan medföra, framför allt när det gäller artiklarna 6, 6a, 14 och 22a, och föreslå lämpliga ändringar till bilaga III för att förbättra nätsäkerheten.
  ”

| 19. | Artikel 27 och 28
  ska ersättas med följande:
  ”Artikel 27


  Ändringsförfarande



  1.
     
  Definitionerna i artikel 3, hänvisningarna till gemenskapsinstrument och IMO-instrument samt bilagorna får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2, så att de bringas i överensstämmelse med gemenskapsrätt eller internationell rätt som antagits, ändrats eller trätt i kraft, under förutsättning att sådana ändringar inte innebär att direktivets tillämpningsområde utökas.




  2.
     
  Vidare får bilagorna I, III och IV ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2 mot bakgrund av erfarenheterna av detta direktiv, förutsatt att ändringarna inte ökar tillämpningsområdet för direktivet.



  Artikel 28


  Kommittéförfarande

  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (12).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. |
| --- | --- |

19.

Artikel 27 och 28
  ska ersättas med följande:

”Artikel 27

Ändringsförfarande

1.
     
  Definitionerna i artikel 3, hänvisningarna till gemenskapsinstrument och IMO-instrument samt bilagorna får ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2, så att de bringas i överensstämmelse med gemenskapsrätt eller internationell rätt som antagits, ändrats eller trätt i kraft, under förutsättning att sådana ändringar inte innebär att direktivets tillämpningsområde utökas.

2.
     
  Vidare får bilagorna I, III och IV ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 28.2 mot bakgrund av erfarenheterna av detta direktiv, förutsatt att ändringarna inte ökar tillämpningsområdet för direktivet.

Artikel 28

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (12).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

| 20. | I bilaga I punkt 4 ska strecksats X ersättas med följande:
  .






  ”— | X. Övrig information |
| --- | --- | --- |

20.

I bilaga I punkt 4 ska strecksats X ersättas med följande:
  .

”—

X. Övrig information

| — | Typ och uppskattad mängd bunker, för samtliga fartyg som medför bunker. |
| --- | --- |

—

Typ och uppskattad mängd bunker, för samtliga fartyg som medför bunker.

| — | Navigerings- och manöverförmåga.
  ” |
| --- | --- |

—

Navigerings- och manöverförmåga.
  ”

| 21. | I bilaga II. I ska följande punkt läggas till:






  ”3. | Fiskefartyg
  Fiskefartyg med en total längd över 15 meter omfattas av de krav på utrustning som avses i artikel 6a enligt följande tidsplan:






  — | Fiskefartyg med en total längd av minst 24 meter, men under 45 meter, senast den ... (13) |
| --- | --- | --- | --- |

21.

I bilaga II. I ska följande punkt läggas till:

”3.

Fiskefartyg

Fiskefartyg med en total längd över 15 meter omfattas av de krav på utrustning som avses i artikel 6a enligt följande tidsplan:

—

Fiskefartyg med en total längd av minst 24 meter, men under 45 meter, senast den ... (13)

| — | Fiskefartyg med en total längd av minst 18 meter, men under 24 meter, senast den ... (14) |
| --- | --- |

—

Fiskefartyg med en total längd av minst 18 meter, men under 24 meter, senast den ... (14)

| — | Fiskefartyg med en total längd över 15 meter, men under 18 meter, senast den ... (15) |
| --- | --- |

—

Fiskefartyg med en total längd över 15 meter, men under 18 meter, senast den ... (15)

Nybyggda fiskefartyg med en total längd på mer än 15 meter omfattas av de krav på utrustning som avses i artikel 6a från och med den ... (16).

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (17). De ska ▐ överlämna texten till dessa bestämmelser
  och en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 april 2007(EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 533), rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 juni 2008 (EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

ståndpunkt

(EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 533)

6 juni 2008 (EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 1)

24 september 2008.

(4)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 10.

4

(5)  

  EGT L 319, 12.12.1994, s. 20.

5

EGT L 319, 12.12.1994, s. 20.

(6)  
  EUT L ...
  .

6

EUT L ...

(7)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. ║.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

8

(9)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1. ║.

9

(10)  
  EUT L ...
  ”

10

EUT L ...

(11)  EUT: 18 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

11

(12)  EGT L 324, 29.11.2002, S. 1. ║”

12

(13)  EUT: tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

13

(14)  EUT: fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

14

(15)  EUT: fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

15

(16)  EUT: 18 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.”

16

(17)  
  EUT: Tolv månader
  efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

17

EUT: Tolv månader

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/171 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/171

---

Onsdag 24 september 2008Utredning av olyckor i sjötransportsektorn ***II

P6_TA(2008)0444

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor isjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG (5721/5/2008 – C6-0226/2008 – 2005/0240(COD))

2010/C 8 E/40

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5721/5/2008 – C6-0226/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0590),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0332/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 23.

(2)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 546.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC2-COD(2005)0240

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | En hög allmän säkerhetsnivå bör upprätthållas inom sjötransporten i Europa och alla ansträngningar bör göras för att minska antalet sjöolyckor och tillbud till sjöss. |
| --- | --- |

(1)

En hög allmän säkerhetsnivå bör upprätthållas inom sjötransporten i Europa och alla ansträngningar bör göras för att minska antalet sjöolyckor och tillbud till sjöss.

| (2) | En snabb teknisk utredning av sjöolyckor ökar sjösäkerheten genom att bidra till att förhindra en upprepning av sådana olyckor som resulterar i förlust av människoliv och fartyg samt förorening av den marina miljön. |
| --- | --- |

(2)

En snabb teknisk utredning av sjöolyckor ökar sjösäkerheten genom att bidra till att förhindra en upprepning av sådana olyckor som resulterar i förlust av människoliv och fartyg samt förorening av den marina miljön.

| (3) | I sin resolution av den 21 april 2004 om ökad sjösäkerhet (4) uppmanar Europaparlamentet kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om utredning av fartygsolyckor. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution av den 21 april 2004 om ökad sjösäkerhet (4) uppmanar Europaparlamentet kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om utredning av fartygsolyckor.

| (4) | Enligt artikel 2 i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad ”Unclos”) har kuststaterna rätt att utreda orsakerna till alla sjöolyckor som inträffar i deras territorialhav och som kan komma att utgöra fara för liv eller miljön, beröra kuststatens räddningstjänst eller på annat sätt påverka kuststaten. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 2 i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad ”Unclos”) har kuststaterna rätt att utreda orsakerna till alla sjöolyckor som inträffar i deras territorialhav och som kan komma att utgöra fara för liv eller miljön, beröra kuststatens räddningstjänst eller på annat sätt påverka kuststaten.

| (5) | Enligt artikel 94 i Unclos ska flaggstaterna låta en eller flera sakkunniga personer utreda vissa sjöolyckor eller navigeringsincidenter på det fria havet. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 94 i Unclos ska flaggstaterna låta en eller flera sakkunniga personer utreda vissa sjöolyckor eller navigeringsincidenter på det fria havet.

| (6) | I regel I/21 i internationella konventionen av den 1 november 1974 om säkerheten för människoliv till sjöss (nedan kallad ”Solas 74”), i internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 och i internationella konventionen av den 2 november 1973 rörande förhindrande av havsföroreningar från fartyg fastställs att flaggstaterna ansvarar för att olyckor utreds och att relevanta resultat överlämnas till Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). |
| --- | --- |

(6)

I regel I/21 i internationella konventionen av den 1 november 1974 om säkerheten för människoliv till sjöss (nedan kallad ”Solas 74”), i internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 och i internationella konventionen av den 2 november 1973 rörande förhindrande av havsföroreningar från fartyg fastställs att flaggstaterna ansvarar för att olyckor utreds och att relevanta resultat överlämnas till Internationella sjöfartsorganisationen (IMO).

| (7) | I koden för genomförandet av bindande IMO-instrument, som utgör en bilaga till IMO-församlingens resolution A.973(24) av den 1 december 2005 påminns det om att flaggstaterna är skyldiga att se till att sjösäkerhetsutredningar genomförs av sakkunniga utredare med kompetens i frågor som rör sjöolyckor och tillbud till sjöss. Enligt den koden ska flaggstaterna dessutom kunna tillhandahålla sakkunniga utredare för detta ändamål, oberoende av platsen för olyckan eller tillbudet. |
| --- | --- |

(7)

I koden för genomförandet av bindande IMO-instrument, som utgör en bilaga till IMO-församlingens resolution A.973(24) av den 1 december 2005 påminns det om att flaggstaterna är skyldiga att se till att sjösäkerhetsutredningar genomförs av sakkunniga utredare med kompetens i frågor som rör sjöolyckor och tillbud till sjöss. Enligt den koden ska flaggstaterna dessutom kunna tillhandahålla sakkunniga utredare för detta ändamål, oberoende av platsen för olyckan eller tillbudet.

| (8) | Det bör tas hänsyn till den kod för utredning av olyckor och tillbud till sjöss som utgör en bilaga till IMO-församlingens resolution A.849(20) av den 27 november 1997 (nedan kallad ”IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss”) och som föreskriver att en gemensam metod ska användas vid säkerhetsutredningar av sjöolyckor och tillbud till sjöss och att staterna ska samarbeta när de kartlägger de faktorer som bidrog till att olyckan eller tillbudet inträffade. Beaktas bör också IMO-församlingens resolution A.861(20) av den 27 november 1997 och IMO:s sjösäkerhetskommittés resolution MSC.163(78) av den 17 maj 2004, som innehåller en definition av färdskrivare (VDR). |
| --- | --- |

(8)

Det bör tas hänsyn till den kod för utredning av olyckor och tillbud till sjöss som utgör en bilaga till IMO-församlingens resolution A.849(20) av den 27 november 1997 (nedan kallad ”IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss”) och som föreskriver att en gemensam metod ska användas vid säkerhetsutredningar av sjöolyckor och tillbud till sjöss och att staterna ska samarbeta när de kartlägger de faktorer som bidrog till att olyckan eller tillbudet inträffade. Beaktas bör också IMO-församlingens resolution A.861(20) av den 27 november 1997 och IMO:s sjösäkerhetskommittés resolution MSC.163(78) av den 17 maj 2004, som innehåller en definition av färdskrivare (VDR).

| (9) | När medlemsstaterna leder utredningar av olyckor eller tillbud till sjöss bör de beakta riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk vid sjöolyckor, som utgör en bilaga till IMO:s juridiska kommittés och internationella arbetsorganisationens styrelses resolution LEG.3(91) av den 27 april 2006▐. |
| --- | --- |

(9)

När medlemsstaterna leder utredningar av olyckor eller tillbud till sjöss bör de beakta riktlinjer för rättvis behandling av sjöfolk vid sjöolyckor, som utgör en bilaga till IMO:s juridiska kommittés och internationella arbetsorganisationens styrelses resolution LEG.3(91) av den 27 april 2006▐.

| (10) | Enligt rådets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av roropassagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik (5) ska medlemsstaterna, inom ramen för sina rättssystem, definiera en rättsstatus som gör det möjligt för dem och varje annan medlemsstat med väsentligt intresse att delta i, samarbeta i eller, där så föreskrivs i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss, leda varje utredning av olyckor eller tillbud till sjöss där ett roropassagerarfartyg eller ett höghastighetspassagerarfartyg är inblandat. |
| --- | --- |

(10)

Enligt rådets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av roropassagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik (5) ska medlemsstaterna, inom ramen för sina rättssystem, definiera en rättsstatus som gör det möjligt för dem och varje annan medlemsstat med väsentligt intresse att delta i, samarbeta i eller, där så föreskrivs i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss, leda varje utredning av olyckor eller tillbud till sjöss där ett roropassagerarfartyg eller ett höghastighetspassagerarfartyg är inblandat.

| (11) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (6) ska medlemsstaterna följa bestämmelserna i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss och se till att resultaten av en utredning offentliggörs så snart som möjligt efter det att den har avslutats. |
| --- | --- |

(11)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (6) ska medlemsstaterna följa bestämmelserna i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss och se till att resultaten av en utredning offentliggörs så snart som möjligt efter det att den har avslutats.

| (12) | Det är av största vikt att en säkerhetsutredning av olyckor och tillbud med inblandning av havsgående fartyg, eller av andra fartyg i hamnar eller i andra begränsade havsområden, genomförs på ett opartiskt sätt för att omständigheterna kring och orsakerna till sådana olyckor eller tillbud effektivt ska kunna fastställas. En sådan utredning bör därför genomföras av sakkunniga utredare under överinseende av ett oberoende organ eller institut
  med permanenta beslutsfattande befogenheter
  så att intressekonflikter undviks. |
| --- | --- |

(12)

Det är av största vikt att en säkerhetsutredning av olyckor och tillbud med inblandning av havsgående fartyg, eller av andra fartyg i hamnar eller i andra begränsade havsområden, genomförs på ett opartiskt sätt för att omständigheterna kring och orsakerna till sådana olyckor eller tillbud effektivt ska kunna fastställas. En sådan utredning bör därför genomföras av sakkunniga utredare under överinseende av ett oberoende organ eller institut
  med permanenta beslutsfattande befogenheter
  så att intressekonflikter undviks.

| (13) | Medlemsstaterna bör, i enlighet med sin lagstiftning beträffande befogenheterna för de myndigheter som ansvarar för den rättsliga undersökningen, och i samarbete med dessa myndigheter, när så är lämpligt, se till att de som ansvarar för den tekniska undersökningen får genomföra sina uppgifter under bästa möjliga förutsättningar. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör, i enlighet med sin lagstiftning beträffande befogenheterna för de myndigheter som ansvarar för den rättsliga undersökningen, och i samarbete med dessa myndigheter, när så är lämpligt, se till att de som ansvarar för den tekniska undersökningen får genomföra sina uppgifter under bästa möjliga förutsättningar.

| (14) | Medlemsstaterna bör säkerställa att deras rättssystem gör det möjligt för dem och för varje annan medlemsstat med väsentligt intresse att delta i, samarbeta i eller leda utredningar av sjöolyckor på grundval av bestämmelserna i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör säkerställa att deras rättssystem gör det möjligt för dem och för varje annan medlemsstat med väsentligt intresse att delta i, samarbeta i eller leda utredningar av sjöolyckor på grundval av bestämmelserna i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss.

| (15) | En medlemsstat får anförtro uppgiften att leda en säkerhetsutredning av en sjöolycka eller ett tillbud till sjöss (nedan kallad ”säkerhetsutredning”), eller särskilda uppgifter som rör denna utredning, åt en annan medlemsstat om man gemensamt enats om detta. |
| --- | --- |

(15)

En medlemsstat får anförtro uppgiften att leda en säkerhetsutredning av en sjöolycka eller ett tillbud till sjöss (nedan kallad ”säkerhetsutredning”), eller särskilda uppgifter som rör denna utredning, åt en annan medlemsstat om man gemensamt enats om detta.

| (16) | Medlemsstaterna bör göra sitt bästa för att inte utkräva betalning för det bistånd som begärts inom ramen för säkerhetsundersökningar där två eller flera medlemsstater är inblandade. Om bistånd begärs av en medlemsstat som inte är inblandad i säkerhetsutredningen bör medlemsstaterna enas om återbetalningen av kostnaderna. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna bör göra sitt bästa för att inte utkräva betalning för det bistånd som begärts inom ramen för säkerhetsundersökningar där två eller flera medlemsstater är inblandade. Om bistånd begärs av en medlemsstat som inte är inblandad i säkerhetsutredningen bör medlemsstaterna enas om återbetalningen av kostnaderna.

| (17) | För att underlätta utredningar ska, enligt regel V/20 i Solas 74, passagerarfartyg och andra fartyg än passagerarfartyg med bruttodräktighet av 3 000 eller mer, byggda den 1 juli 2002 och senare, vara utrustade med en färdskrivare. Eftersom sådan utrustning är ett viktigt led i en strategi som syftar till att förhindra olyckor till sjöss, bör det utan undantag krävas att färdskrivare finns ombord på sådana fartyg i inrikes och internationell trafik som anlöper hamnar i gemenskapen. |
| --- | --- |

(17)

För att underlätta utredningar ska, enligt regel V/20 i Solas 74, passagerarfartyg och andra fartyg än passagerarfartyg med bruttodräktighet av 3 000 eller mer, byggda den 1 juli 2002 och senare, vara utrustade med en färdskrivare. Eftersom sådan utrustning är ett viktigt led i en strategi som syftar till att förhindra olyckor till sjöss, bör det utan undantag krävas att färdskrivare finns ombord på sådana fartyg i inrikes och internationell trafik som anlöper hamnar i gemenskapen.

| (18) | De uppgifter som tillhandahålls av ett färdskrivarsystem, och av annan elektronisk utrustning, kan användas både i efterhand, för att utreda orsakerna till en sjöolycka eller ett tillbud till sjöss, och i förebyggande syfte, för att dra lärdom av de omständigheter som kan leda till sådana händelser. Medlemsstaterna bör se till att de uppgifter som finns tillgängliga verkligen används i båda dessa syften. |
| --- | --- |

(18)

De uppgifter som tillhandahålls av ett färdskrivarsystem, och av annan elektronisk utrustning, kan användas både i efterhand, för att utreda orsakerna till en sjöolycka eller ett tillbud till sjöss, och i förebyggande syfte, för att dra lärdom av de omständigheter som kan leda till sådana händelser. Medlemsstaterna bör se till att de uppgifter som finns tillgängliga verkligen används i båda dessa syften.

| (19) | Det är nödvändigt att utreda eller på annat sätt undersöka nödanrop från ett fartyg, eller information från annan källa, om att ett fartyg, eller personer från ett fartyg eller ombord på ett fartyg, riskerar att skadas, eller att det finns en allvarlig potentiell risk för att personer, fartygets struktur eller miljön kan komma till skada till följd av en händelse i samband med fartygets drift. |
| --- | --- |

(19)

Det är nödvändigt att utreda eller på annat sätt undersöka nödanrop från ett fartyg, eller information från annan källa, om att ett fartyg, eller personer från ett fartyg eller ombord på ett fartyg, riskerar att skadas, eller att det finns en allvarlig potentiell risk för att personer, fartygets struktur eller miljön kan komma till skada till följd av en händelse i samband med fartygets drift.

| (20) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (7) ska Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad ”byrån”) i samarbete med medlemsstaterna utveckla tekniska lösningar och ge tekniskt stöd avseende genomförandet av gemenskapslagstiftningen. När det gäller säkerhetsutredningar ║ har sjösäkerhetsbyrån den specifika uppgiften att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen vid utarbetandet, med beaktande av medlemsstaternas olika rättssystem, av en gemensam metod för utredning av sjöolyckor i enlighet med internationellt överenskomna principer. |
| --- | --- |

(20)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (7) ska Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad ”byrån”) i samarbete med medlemsstaterna utveckla tekniska lösningar och ge tekniskt stöd avseende genomförandet av gemenskapslagstiftningen. När det gäller säkerhetsutredningar ║ har sjösäkerhetsbyrån den specifika uppgiften att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen vid utarbetandet, med beaktande av medlemsstaternas olika rättssystem, av en gemensam metod för utredning av sjöolyckor i enlighet med internationellt överenskomna principer.

| (21) | I enlighet med förordning (EG) nr 1406/2002 ska byrån underlätta samarbetet när stöd ges av medlemsstaterna vid utredningar och vid analys av befintliga olycksrapporter. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med förordning (EG) nr 1406/2002 ska byrån underlätta samarbetet när stöd ges av medlemsstaterna vid utredningar och vid analys av befintliga olycksrapporter.

| (22) | Alla slutsatser som dragits vid analyser av befintliga olycksrapporter och som kan vara till nytta för att förhindra katastrofer i framtiden och förbättra sjösäkerheten i Europeiska unionen bör beaktas vid utvecklingen eller ändringen av gemensamma utredningsmetoder för utredning av sjöolyckor. |
| --- | --- |

(22)

Alla slutsatser som dragits vid analyser av befintliga olycksrapporter och som kan vara till nytta för att förhindra katastrofer i framtiden och förbättra sjösäkerheten i Europeiska unionen bör beaktas vid utvecklingen eller ändringen av gemensamma utredningsmetoder för utredning av sjöolyckor.

| (23) | Medlemsstaterna
  och gemenskapen
  bör vederbörligen beakta de säkerhetsrekommendationer som följer av en säkerhetsutredning. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna
  och gemenskapen
  bör vederbörligen beakta de säkerhetsrekommendationer som följer av en säkerhetsutredning.

| (24) | Eftersom ║ syftet med en säkerhetsutredning är att förebygga olyckor och tillbud till sjöss, bör dessa sammanfattande bedömningar och säkerhetsrekommendationer under inga omständigheter avgöra ansvars- eller skuldfrågan. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom ║ syftet med en säkerhetsutredning är att förebygga olyckor och tillbud till sjöss, bör dessa sammanfattande bedömningar och säkerhetsrekommendationer under inga omständigheter avgöra ansvars- eller skuldfrågan.

| (25) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att förbättra sjösäkerheten i gemenskapen och på så sätt minska risken för framtida sjöolyckor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av direktivets omfattning eller verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att förbättra sjösäkerheten i gemenskapen och på så sätt minska risken för framtida sjöolyckor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av direktivets omfattning eller verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (26) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (27) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att ändra detta direktiv i syfte att införliva senare antagna ändringar av internationella konventioner och tillhörande protokoll, koder och resolutioner och anta eller anpassa en gemensam metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att ändra detta direktiv i syfte att införliva senare antagna ändringar av internationella konventioner och tillhörande protokoll, koder och resolutioner och anta eller anpassa en gemensam metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

▐

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Syftet med detta direktiv är att förbättra sjösäkerheten och att förhindra förorening från fartyg, samt att på så sätt minska risken för framtida sjöolyckor genom att

| a) | underlätta ett snabbt genomförande av säkerhetsutredningar och en ordentlig analys av sjöolyckor och tillbud till sjöss i syfte att fastställa deras orsaker, och |
| --- | --- |

a)

underlätta ett snabbt genomförande av säkerhetsutredningar och en ordentlig analys av sjöolyckor och tillbud till sjöss i syfte att fastställa deras orsaker, och

| b) | säkerställa tillförlitlig rapportering om säkerhetsutredningar vid läglig tidpunkt samt förslag till korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

b)

säkerställa tillförlitlig rapportering om säkerhetsutredningar vid läglig tidpunkt samt förslag till korrigerande åtgärder.

2.   Säkerhetsutredningar som inletts enligt detta direktiv ska inte avgöra ansvars- eller skuldfrågan. Medlemsstaterna ska emellertid se till att utredningsorganet inte avstår från att lämna en fullständig rapport om orsakerna till olyckan eller tillbudet av den anledningen att man utifrån resultaten kan dra slutsatser om ansvars- eller skuldfrågan.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv ska tillämpas på sådana sjöolyckor
  ,
  tillbud
  och nödanrop
  till sjöss som

| a) | berör fartyg som för en medlemsstats flagg, |
| --- | --- |

a)

berör fartyg som för en medlemsstats flagg,

| b) | inträffar inom medlemsstaternas territorialhav och inre vatten enligt definitionen i Unclos, eller |
| --- | --- |

b)

inträffar inom medlemsstaternas territorialhav och inre vatten enligt definitionen i Unclos, eller

| c) | är av annat väsentligt intresse för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

är av annat väsentligt intresse för medlemsstaterna.

2.   Detta direktiv ska inte tillämpas på sådana olyckor, tillbud
  och nödanrop
  till sjöss som bara berör

| a) | örlogsfartyg, trupptransportfartyg eller andra fartyg som ägs eller drivs av en medlemsstat och som uteslutande utnyttjas för statliga och icke-kommersiella ändamål, |
| --- | --- |

a)

örlogsfartyg, trupptransportfartyg eller andra fartyg som ägs eller drivs av en medlemsstat och som uteslutande utnyttjas för statliga och icke-kommersiella ändamål,

| b) | fartyg som inte drivs mekaniskt, träfartyg av primitiv konstruktion samt nöjes- och fritidsbåtar som inte används i handelssyfte, om de inte har eller kommer att ha en besättning och medför fler än tolv passagerare i kommersiellt syfte, |
| --- | --- |

b)

fartyg som inte drivs mekaniskt, träfartyg av primitiv konstruktion samt nöjes- och fritidsbåtar som inte används i handelssyfte, om de inte har eller kommer att ha en besättning och medför fler än tolv passagerare i kommersiellt syfte,

| c) | fartyg som är avsedda för och trafikerar inre vattenvägar, |
| --- | --- |

c)

fartyg som är avsedda för och trafikerar inre vattenvägar,

| d) | fiskefartyg, vars längd underskrider 15 meter, |
| --- | --- |

d)

fiskefartyg, vars längd underskrider 15 meter,

| e) | fasta oljeborrplattformar till sjöss. |
| --- | --- |

e)

fasta oljeborrplattformar till sjöss.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1. | ”IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss”: den kod för utredning av olyckor och tillbud till sjöss som utgör en bilaga till IMO-församlingens resolution A.849(20) av den 27 november 1997 (i uppdaterad version). |
| --- | --- |

1.

”IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss”: den kod för utredning av olyckor och tillbud till sjöss som utgör en bilaga till IMO-församlingens resolution A.849(20) av den 27 november 1997 (i uppdaterad version).

| 2. | Följande begrepp ska förstås i enlighet med definitionerna i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss:






  a) | ”sjöolycka”. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande begrepp ska förstås i enlighet med definitionerna i IMO-koden för utredning av olyckor och tillbud till sjöss:

a)

”sjöolycka”.

| b) | ”mycket allvarlig olycka”. |
| --- | --- |

b)

”mycket allvarlig olycka”.

| c) | ”tillbud till sjöss”. |
| --- | --- |

c)

”tillbud till sjöss”.

| d) | ”säkerhetsutredning av sjöolycka eller tillbud till sjöss”. |
| --- | --- |

d)

”säkerhetsutredning av sjöolycka eller tillbud till sjöss”.

| e) | ”stat med ansvar för utredningen”. |
| --- | --- |

e)

”stat med ansvar för utredningen”.

| f) | ”stat med väsentligt intresse”. |
| --- | --- |

f)

”stat med väsentligt intresse”.

| 3. | ”allvarlig olycka och mindre allvarlig olycka”: olyckor i den mening som avses i de uppdaterade definitionerna i cirkulär 953 från IMO:s sjösäkerhetskommitté. |
| --- | --- |

3.

”allvarlig olycka och mindre allvarlig olycka”: olyckor i den mening som avses i de uppdaterade definitionerna i cirkulär 953 från IMO:s sjösäkerhetskommitté.

| 4. | ”roropassagerarfartyg” och ”höghastighetspassagerarfartyg”: fartyg i enlighet med definitionerna i artikel 2 i direktiv 1999/35/EG. |
| --- | --- |

4.

”roropassagerarfartyg” och ”höghastighetspassagerarfartyg”: fartyg i enlighet med definitionerna i artikel 2 i direktiv 1999/35/EG.

| 5. | ”färdskrivare (nedan kallad ”VDR”)”: utrustning i enlighet med definitionen i IMO-församlingens resolution A.861(20) och IMO:s sjösäkerhetskommittés resolution MSC.163(78). |
| --- | --- |

5.

”färdskrivare (nedan kallad ”VDR”)”: utrustning i enlighet med definitionen i IMO-församlingens resolution A.861(20) och IMO:s sjösäkerhetskommittés resolution MSC.163(78).

| 6. | ”nödanrop”: en signal från ett fartyg eller information från annan källa om att ett fartyg, eller personer från eller ombord på ett fartyg, är i sjönöd. |
| --- | --- |

6.

”nödanrop”: en signal från ett fartyg eller information från annan källa om att ett fartyg, eller personer från eller ombord på ett fartyg, är i sjönöd.

| 7. | ”säkerhetsrekommendation”: med säkerhetsrekommendation,
  inbegripet förslag om registrering och kontroll,
  avses antingen






  a) | ett förslag som utredningsorganet i den stat som genomför eller ansvarar för en säkerhetsutredning lämnar på grundval av information som erhållits genom utredningen, eller i lämpliga fall, |
| --- | --- | --- |

7.

”säkerhetsrekommendation”: med säkerhetsrekommendation,
  inbegripet förslag om registrering och kontroll,
  avses antingen

a)

ett förslag som utredningsorganet i den stat som genomför eller ansvarar för en säkerhetsutredning lämnar på grundval av information som erhållits genom utredningen, eller i lämpliga fall,

| b) | ett förslag som kommissionen lämnar
  , med bistånd från sjösäkerhetsbyrån,
  på grundval av en abstrakt dataanalys
  och resultaten av de säkerhetsutredningar som gjorts
  . |
| --- | --- |

b)

ett förslag som kommissionen lämnar
  , med bistånd från sjösäkerhetsbyrån,
  på grundval av en abstrakt dataanalys
  och resultaten av de säkerhetsutredningar som gjorts
  .

Artikel 4

Säkerhetsutredningens status

1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med sina rättssystem fastställa rättslig status för säkerhetsutredningar på ett sådant sätt att de kan genomföras så effektivt och snabbt som möjligt.

Medlemsstaterna ska i enlighet med sin lagstiftning, och, vid behov, i samarbete med de myndigheter som ansvarar för den rättsliga undersökningen se till att säkerhetsutredningarna

| a) | är oberoende av straffrättsliga eller andra parallella utredningar som genomförs för att avgöra ansvar eller skuld,
  samtidigt som det är tillåtet att använda de sammanfattande bedömningar eller rekommendationer som följer av säkerhetsutredningar som inletts enligt detta direktiv endast vid rättsliga utredningar
  , och |
| --- | --- |

a)

är oberoende av straffrättsliga eller andra parallella utredningar som genomförs för att avgöra ansvar eller skuld,
  samtidigt som det är tillåtet att använda de sammanfattande bedömningar eller rekommendationer som följer av säkerhetsutredningar som inletts enligt detta direktiv endast vid rättsliga utredningar
  , och

| b) | inte förhindras i onödan, avbryts eller försenas på grund av sådana utredningar. |
| --- | --- |

b)

inte förhindras i onödan, avbryts eller försenas på grund av sådana utredningar.

2.   Medlemsstaternas regler ska, i enlighet med den permanenta samarbetsstruktur som avses i artikel 10, inbegripa bestämmelser som gör det möjligt att

| a) | samarbeta i och ge ömsesidigt bistånd till säkerhetsutredningar som leds av andra medlemsstater, eller att anförtro ledningen av en sådan utredning åt en annan medlemsstat i enlighet med artikel 7, och |
| --- | --- |

a)

samarbeta i och ge ömsesidigt bistånd till säkerhetsutredningar som leds av andra medlemsstater, eller att anförtro ledningen av en sådan utredning åt en annan medlemsstat i enlighet med artikel 7, och

| b) | samordna deras utredningsorgans verksamhet i den mån det behövs för att direktivets syften ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

b)

samordna deras utredningsorgans verksamhet i den mån det behövs för att direktivets syften ska kunna uppnås.

Artikel 5

Utredningsskyldighet

1.   Varje medlemsstat ska se till att en säkerhetsutredning genomförs av det utredningsorgan som avses i artikel 8 efter
  allvarliga eller
  mycket allvarliga sjöolyckor

| a) | där ett fartyg som för medlemsstatens flagg är inblandat, oavsett olycksplatsen, |
| --- | --- |

a)

där ett fartyg som för medlemsstatens flagg är inblandat, oavsett olycksplatsen,

| b) | som inträffar inom medlemsstatens territorialhav och inre vatten enligt definitionen i Unclos, oberoende av de olycksdrabbade fartygens flagg, eller |
| --- | --- |

b)

som inträffar inom medlemsstatens territorialhav och inre vatten enligt definitionen i Unclos, oberoende av de olycksdrabbade fartygens flagg, eller

| c) | som är av väsentligt intresse för medlemsstaten, oavsett olycksplatsen och de olycksdrabbade fartygens flagg. |
| --- | --- |

c)

som är av väsentligt intresse för medlemsstaten, oavsett olycksplatsen och de olycksdrabbade fartygens flagg.

2.   Utredningsorganet
  enligt artikel 8
  ska
  inte bara utreda allvarliga och mycket allvarliga olyckor utan – efter ett första fastställande av fakta – också
  avgöra om
  det krävs
  en säkerhetsutredning
  efter mindre allvarliga sjöolyckor,
  tillbud till sjöss
  eller nödanrop
  .

Utredningsorganet ska vid sitt beslut ta hänsyn till hur allvarlig olyckan eller tillbudet är, vad för slag av fartyg och/eller last som berörs
  av nödanropet
  och
  om det har inkommit någon begäran från sjöräddningstjänsten
  .

3.   Omfattningen av och de praktiska arrangemangen för säkerhetsutredningens genomförande ska fastställas av utredningsorganet i staten med ansvar för utredningen i samarbete med motsvarande organ i övriga stater med väsentligt intresse, och på ett det sätt som detta utredningsorgan anser vara lämpligast för att direktivets syften ska kunna uppnås och i syfte att förebygga framtida olyckor och tillbud.

4.   Säkerhetsutredningarna ska följa ▐ den gemensamma metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss som har tagits fram i enlighet med artikel 2 e i förordning (EG) nr 1406/2002. Kommissionen ska anta eller ändra denna metod inom ramen för detta direktiv.

Denna åtgärd, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv, bland annat genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 19.3.

Kommissionen ▐ ska
  beakta slutsatserna av olycksrapporter och de säkerhetsrekommendationer de innehåller i samband med ändringar av den gemensamma metoden
  .

5.   En säkerhetsutredning ska inledas så snart det är praktiskt möjligt efter det att sjöolyckan eller tillbudet till sjöss har inträffat
  och under alla omständigheter senast två månader efter att sjöolyckan eller tillbudet inträffat
  .

Artikel 6

Underrättelseskyldighet

Varje medlemsstat ska inom ramen för sitt rättssystem ålägga de ansvariga myndigheterna eller de berörda parterna att utan dröjsmål underrätta landets utredningsorgan om alla olyckor, tillbud
  och nödanrop
  som omfattas av detta direktiv.

Artikel 7

Ledning av och deltagande i säkerhetsutredningar

1.   
  Om en allvarlig eller mycket allvarlig olycka är av väsentligt intresse för
  två eller fler medlemsstater ska dessa medlemsstater

  utan dröjsmål
  enas om vilken stat som ska ha ansvar för utredningen.
  Om de inte kan enas om vilken medlemsstat som ska ha ansvar
  för utredningen,
  ska kommissionen fatta beslut i frågan, på grundval av ett yttrande från sjösäkerhetsbyrån, och detta beslut ska genomföras utan dröjsmål
  .

2.   Utan hinder av punkt 1 ska varje medlemsstat fortsätta att ansvara för en säkerhetsutredning och samordningen med andra medlemsstater med väsentligt intresse till dess att
  de antingen
  ║ enats om vilken medlemsstat som ska ha ansvar för utredningen
  eller kommissionen fattat beslut om detta
  .

3.   En medlemsstat får, utan att det påverkar dess skyldigheter enligt detta direktiv och internationell rätt, från fall till fall, efter ömsesidig överenskommelse anförtro ledningen av en säkerhetsutredning åt en annan medlemsstat, eller särskilda uppgifter som rör genomförandet av en sådan utredning.

4.   När ett roropassagerarfartyg eller ett höghastighetspassagerarfartyg är inblandat i en sjöolycka, ett tillbud
  eller ett nödanrop
  till sjöss, ska säkerhetsutredningen inledas av den medlemsstat på vars territorialhav eller inre vatten enligt definitionen i Unclos olyckan, tillbudet eller nödanropet sker eller, om olyckan eller tillbudet sker på annat vatten, av den medlemsstat som fartyget besökte senast. Denna medlemsstat ska vara ansvarig för säkerhetsutredningen och samordningen med övriga medlemsstater med väsentligt intresse till dess att
  de antingen
  ║ enats om vilken stat som ska ha ansvar för utredningen
  eller kommissionen fattat beslut om detta
  .

Artikel 8

Utredningsorgan

1.   Medlemsstaterna ska se till att säkerhetsutredningar genomförs under
  ansvar av
  ett opartiskt och permanent
  utredningsorgan som fortlöpande förfogar över nödvändiga befogenheter och som ska bestå
  av sakkunniga utredningsledare med
  lämplig
  kompetens i frågor som rör sjöolyckor och tillbud till sjöss.

▐Utredningsorganet
  ska
  vara
  funktionellt
  oberoende av
  framför allt de nationella myndigheter som har ansvar för sjövärdighet, certifiering, inspektion, bemanning, navigationssäkerhet, underhåll, sjötrafikkontroll, hamnstatskontroll och kusthamnsverksamhet
  ,
  organ som gör utredningar för att fastställa ansvar eller övervaka efterlevnaden av gällande lag, och
  varje
  annan
  part vars intressen skulle kunna råka i konflikt med
  dess uppgifter
  .

Inlandsstater som inte har fartyg som för deras flagg ska bestämma en oberoende kontaktpunkt som ska samarbeta i säkerhetsutredningen enligt artikel 5.1 c.

2.   Utredningsorganet ska se till att de enskilda utredarna har praktiska kunskaper om och praktisk erfarenhet på de ämnesområden som ingår i deras normala utredningsuppgifter. Utredningsorganet ska dessutom sörja för att lämplig expertis är lätt tillgänglig vid behov.

3.   Utredningsorganet får även anförtros insamling och analys av data om sjösäkerhet, särskilt i förebyggande syften, om dessa aktiviteter inte påverkar organets oberoende ställning eller medför något ansvar i reglerings-, förvaltnings- eller standardiseringsfrågor.

4.   Medlemsstaterna ska inom ramen för sina respektive nationella rättssystem, se till att utredarna i det egna utredningsorganet, eller det utredningsorgan åt vilket säkerhetsutredningen har anförtrotts, i tillämpliga fall, i samarbete med de myndigheter som ansvarar för den rättsliga undersökningen, ha rätt att

| a) | få fri tillgång till alla relevanta områden eller olycksplatser och alla fartyg, vrak eller strukturer, inklusive last, utrustning och vrakdelar, |
| --- | --- |

a)

få fri tillgång till alla relevanta områden eller olycksplatser och alla fartyg, vrak eller strukturer, inklusive last, utrustning och vrakdelar,

| b) | säkerställa omedelbart upptagande av bevismaterial och kontrollerad sökning efter och bortforsling av vrak, vrakdelar eller andra delar och ämnen för undersökning eller analys, |
| --- | --- |

b)

säkerställa omedelbart upptagande av bevismaterial och kontrollerad sökning efter och bortforsling av vrak, vrakdelar eller andra delar och ämnen för undersökning eller analys,

| c) | kräva undersökning eller analys av de föremål som avses i b, och att få fri tillgång till resultaten från sådana undersökningar eller analyser, |
| --- | --- |

c)

kräva undersökning eller analys av de föremål som avses i b, och att få fri tillgång till resultaten från sådana undersökningar eller analyser,

| d) | få fri tillgång till, kopiera och använda all relevant information och registrerad data, inklusive VDR-data, som rör fartyg, resa, last, besättning eller andra personer, föremål, förhållanden eller omständigheter, |
| --- | --- |

d)

få fri tillgång till, kopiera och använda all relevant information och registrerad data, inklusive VDR-data, som rör fartyg, resa, last, besättning eller andra personer, föremål, förhållanden eller omständigheter,

| e) | få fri tillgång till resultaten från undersökningen av dödsoffers kroppar eller från prover från dödsoffers kroppar, |
| --- | --- |

e)

få fri tillgång till resultaten från undersökningen av dödsoffers kroppar eller från prover från dödsoffers kroppar,

| f) | begära och få fri tillgång till resultaten från undersökningen av personer som var inblandade i driften av fartyget, och varje annan relevant person, eller från prover som tagits från sådana personer, |
| --- | --- |

f)

begära och få fri tillgång till resultaten från undersökningen av personer som var inblandade i driften av fartyget, och varje annan relevant person, eller från prover som tagits från sådana personer,

| g) | höra vittnen utan att personer vars intressen kan anses hindra säkerhetsutredningen är närvarande, |
| --- | --- |

g)

höra vittnen utan att personer vars intressen kan anses hindra säkerhetsutredningen är närvarande,

| h) | få besiktningsprotokoll och relevant information som innehas av flaggstaten, redare, klassificeringssällskap eller någon annan relevant part som själv eller genom företrädare är etablerad i medlemsstaten, |
| --- | --- |

h)

få besiktningsprotokoll och relevant information som innehas av flaggstaten, redare, klassificeringssällskap eller någon annan relevant part som själv eller genom företrädare är etablerad i medlemsstaten,

| i) | begära bistånd från respektive stats relevanta myndigheter, inklusive flagg- och hamnstaternas besiktningspersonal, kustbevakning, sjötrafikinformationstjänst, sjöräddningstjänster, lotsar eller annan hamn- eller sjöfartspersonal. |
| --- | --- |

i)

begära bistånd från respektive stats relevanta myndigheter, inklusive flagg- och hamnstaternas besiktningspersonal, kustbevakning, sjötrafikinformationstjänst, sjöräddningstjänster, lotsar eller annan hamn- eller sjöfartspersonal.

5.   Utredningsorganet ska omgående och när som helst kunna reagera på underrättelser om en olycka och ska kunna få tillräckliga resurser för att kunna bedriva sin verksamhet på ett oberoende sätt. Organets utredare ska ha en status som garanterar deras oberoende ställning på det sätt som krävs.

6.   Utredningsorganet får kombinera sina uppgifter enligt detta direktiv med utredningar av andra händelser än sjöolyckor på villkor att sådana utredningar inte äventyrar dess oberoende ställning.

Artikel 9

Icke-offentliggörande av uppgifter

Medlemsstaterna ska, inom ramen för sina rättssystem, se till att följande uppgifter inte offentliggörs för andra ändamål än säkerhetsutredningssyften ▐:

| a) | Alla vittnesmål och andra uttalanden, redogörelser och anteckningar som utredningsorganet har inhämtat eller fått under säkerhetsutredningens gång. |
| --- | --- |

a)

Alla vittnesmål och andra uttalanden, redogörelser och anteckningar som utredningsorganet har inhämtat eller fått under säkerhetsutredningens gång.

| b) | Uppgifter som avslöjar identiteten på personer som har vittnat inom ramen för säkerhetsutredningen. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som avslöjar identiteten på personer som har vittnat inom ramen för säkerhetsutredningen.

| c) | Medicinska eller privata uppgifter om personer som var inblandade i olyckan eller tillbudet. |
| --- | --- |

c)

Medicinska eller privata uppgifter om personer som var inblandade i olyckan eller tillbudet.

Medlemsstaterna ska dessutom se till att vittnesmål vid säkerhetsutredningar eller annan information som vittnen tillhandahållit inte ställs till förfogande för myndigheter i tredjeländer för att förhindra att utsagorna eller informationen används vid brottsutredningar i dessa länder.

Artikel 10

En permanent samarbetsstruktur

1.   Medlemsstaterna ska i nära samarbete med kommissionen upprätta en permanent samarbetsstruktur som ger deras respektive utredningsorgan möjlighet att samarbeta med varandra i den mån det behövs för att direktivets syften ska kunna uppnås.

2.   Den permanenta samarbetsstrukturens arbetsordning och de nödvändiga organisationsarrangemangen ska fastställas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 19.2.

3.   Medlemsstaternas utredningsorgan ska inom ramen för samarbetsstrukturen särskilt enas om vilka samarbetsformer som är bäst för att man ska kunna

| a) | göra det möjligt för utredningsorganen att dela på installationer, anläggningar och utrustning för teknisk undersökning av vrak, fartygsutrustning och andra föremål av betydelse för säkerhetsutredningen, inklusive framtagande och utvärdering av uppgifter från färdskrivare och annan elektronisk utrustning, |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt för utredningsorganen att dela på installationer, anläggningar och utrustning för teknisk undersökning av vrak, fartygsutrustning och andra föremål av betydelse för säkerhetsutredningen, inklusive framtagande och utvärdering av uppgifter från färdskrivare och annan elektronisk utrustning,

| b) | ge varandra det tekniska bistånd eller tillhandahålla den expertis som krävs för utförandet av specifika uppgifter, |
| --- | --- |

b)

ge varandra det tekniska bistånd eller tillhandahålla den expertis som krävs för utförandet av specifika uppgifter,

| c) | skaffa och utbyta information som är relevant för analysen av data om olyckor och utarbetandet av lämpliga säkerhetsrekommendationer på gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

c)

skaffa och utbyta information som är relevant för analysen av data om olyckor och utarbetandet av lämpliga säkerhetsrekommendationer på gemenskapsnivå,

| d) | ta fram gemensamma principer för uppföljningen av säkerhetsrekommendationer och för utredningsmetodernas anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, |
| --- | --- |

d)

ta fram gemensamma principer för uppföljningen av säkerhetsrekommendationer och för utredningsmetodernas anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen,

| e) | införa snabba varningssystem i fall av olyckor eller tillbud. |
| --- | --- |

e)

införa snabba varningssystem i fall av olyckor eller tillbud.

| f) | fastställa sekretessregler, med hänsyn till nationella bestämmelser, för utbyte av vittnesmål och databehandling, och andra uppgifter som avses i artikel 9, ▐ |
| --- | --- |

f)

fastställa sekretessregler, med hänsyn till nationella bestämmelser, för utbyte av vittnesmål och databehandling, och andra uppgifter som avses i artikel 9, ▐

| g) | i tillämpliga fall ge enskilda utredare relevant utbildning, |
| --- | --- |

g)

i tillämpliga fall ge enskilda utredare relevant utbildning,

| h) | främja samarbete på de områden som omfattas av detta direktiv med tredjeländers utredningsorgan och med internationella organ för utredning av sjöolyckor, |
| --- | --- |

h)

främja samarbete på de områden som omfattas av detta direktiv med tredjeländers utredningsorgan och med internationella organ för utredning av sjöolyckor,

4.
     
  Om ett fartyg före en olycka eller ett tillbud har eller normalt skulle ha utnyttjat en medlemsstats anläggningar eller tjänster, ska den medlemsstaten ge de uppgifter i dess besittning som kan vara av betydelse för säkerhetsutredningen till det utredningsorgan som gör utredningen.

Artikel 11

Kostnader

1.   Om säkerhetsutredningar inbegriper två eller fler medlemsstater ska de respektive verksamheterna vara kostnadsfria.

2.   Om bistånd begärs från en medlemsstat som inte är inblandad i säkerhetsutredningen ska medlemsstaterna enas om återbetalningen av kostnaderna.

Artikel 12

Samarbete med tredjeländer med väsentligt intresse

1.   Medlemsstaterna ska i största möjliga utsträckning samarbeta i säkerhetsutredningar med tredjeländer med väsentligt intresse.

2.   Tredjeländer med väsentligt intresse ska, efter ömsesidig överenskommelse och när som helst under utredningens gång, tillåtas medverka i en säkerhetsutredning under ansvar av en medlemsstat i enlighet med detta direktiv.

3.   En medlemsstats samarbete i en säkerhetsutredning som genomförs av ett tredjeland med väsentligt intresse får inte påverka genomförandet av och uppfyllandet av rapporteringskraven för säkerhetsutredningar enligt detta direktiv. Om ett tredjeland med väsentligt intresse leder en säkerhetsutredning där en eller flera medlemsstater är inblandade kan medlemsstaterna besluta att inte genomföra en parallell säkerhetsutredning under förutsättning att den säkerhetsutredning som leds av tredjelandet genomförs i enlighet med IMO-koden för utredningar av sjöolyckor.

Artikel 13

Bevarande av bevis

Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att se till att de som berörs av sjöolyckor och tillbud till sjöss som omfattas av detta direktiv gör sitt yttersta för att

| a) | spara alla uppgifter från sjökort, loggböcker, elektroniska och magnetiska inspelningar och videoband, inklusive information från färdskrivare och annan elektronisk utrustning, för tiden före, under och efter olyckan, |
| --- | --- |

a)

spara alla uppgifter från sjökort, loggböcker, elektroniska och magnetiska inspelningar och videoband, inklusive information från färdskrivare och annan elektronisk utrustning, för tiden före, under och efter olyckan,

| b) | förhindra att uppgifterna skrivs över eller ändras på annat sätt, |
| --- | --- |

b)

förhindra att uppgifterna skrivs över eller ändras på annat sätt,

| c) | hindra att annan utrustning som skäligen kan anses ha betydelse för säkerhetsutredningen av olyckan manipuleras, |
| --- | --- |

c)

hindra att annan utrustning som skäligen kan anses ha betydelse för säkerhetsutredningen av olyckan manipuleras,

| d) | skyndsamt ta upp och bevara alla bevis som behövs för en säkerhetsutredning. |
| --- | --- |

d)

skyndsamt ta upp och bevara alla bevis som behövs för en säkerhetsutredning.

Artikel 14

Olycksrapporter

1.   Säkerhetsutredningar som genomförs enligt detta direktiv ska offentliggöras i form av en rapport enligt en mall som fastställs av behörigt utredningsorgan och enligt relevanta avsnitt i bilaga I.

Utredningsorganen kan besluta att en säkerhetsutredning som inte avser en
  allvarlig eller
  mycket allvarlig sjöolycka och vars resultat inte kan bidra till att förhindra framtida sjöolyckor och tillbud till sjöss ska utmynna i en förenklad rapport som ska offentliggöras.

2.   Utredningsorganen ska göra sitt yttersta för att göra rapporten enligt punkt 1 tillgänglig för allmänheten
  , och särskilt för hela sjöfartssektorn som vid behov ska erhålla särskilda sammanfattande bedömningar och rekommendationer
  inom tolv månader från dagen för olyckan. Om slutrapporten inte kan bli klar inom denna tid ska en delrapport offentliggöras inom tolv månader från dagen för olyckan.

3.   Utredningsorganet i staten med ansvar för utredningen ska skicka ett exemplar av slutrapporten, den förenklade rapporten eller delrapporten till kommissionen. Utredningsorganet ska ta hänsyn till eventuella synpunkter från kommissionen ║ om förbättring av rapporternas ║ kvalitet på det sätt som är lämpligast för att direktivets syfte ska kunna uppnås.

4.
     
  Kommissionen ska vart tredje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet som tillhandahåller information om såväl graden av genomförande och efterlevnad av detta direktiv som de ytterligare åtgärder som anses vara nödvändiga i ljuset av de rekommendationer som ingår i den rapporten.

Artikel 15

Säkerhetsrekommendationer

1.   Medlemsstaterna ska se till att adressaterna vederbörligen beaktar utredningsorganens säkerhetsrekommendationer och, i lämpliga fall, att rekommendationerna följs upp på lämpligt sätt i enlighet med gemenskapslagstiftningen och internationell rätt.

2.   I lämpliga fall ska ett utredningsorgan eller kommissionen
  , med bistånd från sjösäkerhetsbyrån,
  utarbeta säkerhetsrekommendationer på grundval av en abstrakt dataanalys
  och resultaten av de säkerhetsutredningar som gjorts
  .

3.   En säkerhetsrekommendation får under inga omständigheter avgöra skuld- eller ansvarsfördelning i samband med en olycka.

Artikel 16

Förvarning

Utan att det påverkar dess rätt att lämna en förvarning ska en medlemsstats utredningsorgan när som helst under en säkerhetsutredning, om den anser att det krävs ett snabbt ingripande på gemenskapsnivå för att nya olyckor ska kunna förebyggas, utan dröjsmål underrätta kommissionen om behovet av en förvarning.

Vid behov ska kommissionen sända ett varningsmeddelande till ansvariga myndigheter i alla övriga medlemsstater, sjöfartsindustrin och alla andra berörda.

Artikel 17

Europeiska databasen för sjöolycksutredningar

1.   Data om sjöolyckor och tillbud till sjöss ska lagras och analyseras med hjälp av en elektronisk databas på europeisk nivå som ska läggas upp av kommissionen, kallad Europeiska databasen för sjöolycksutredningar (European Marine Casualty Information Platform, Emcip).

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilka ║ myndigheter som ska ha rätt att ha tillgång till databasen.

3.   Medlemsstaternas utredningsorgan ska anmäla sjöolyckor och tillbud till sjöss till kommissionen med användning av mallen i bilaga II. De ska också ge kommissionen data från säkerhetsutredningar i enlighet med Emcip-systemet.

4.   Kommissionen och medlemsstaterna ska utveckla databassystemet och en metod för uppgiftsrapportering inom lämplig tidsfrist.

Artikel 18

Rättvis behandling av sjöfolk

Medlemsstaterna ska, i enlighet med sin nationella lagstiftning, följa de relevanta föreskrifterna i IMO:s riktlinjer om rättvis behandling av sjöfolk vid sjöolyckor.

Artikel 19

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss) som har inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (9).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara två månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 20

Ändringsbefogenheter

Kommissionen får med beaktande av direktivets begränsningar, uppdatera definitionerna i detta direktiv samt hänvisningarna till gemenskapsrättsakter och IMO-instrument för att anpassa dem till gällande gemenskaps- och IMO-bestämmelser.

Dessa åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv, bland annat genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 19.3.

I enlighet med samma förfarande får kommissionen också ändra bilagorna.

Ändringar i IMO-koden för utredningar av sjöolyckor får undantas från detta direktivs tillämpningsområde i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2099/2002.

Artikel 21

Ytterligare åtgärder

Ingenting i detta direktiv ska hindra en medlemsstat från att vidta ytterligare sjösäkerhetsåtgärder som inte omfattas av detta direktiv, förutsatt att åtgärderna i fråga inte strider mot direktivet eller på något sätt hindrar att
  direktivets
  syfte
  eller unionens mål
  uppnås,

Artikel 22

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa regler för sanktioner för överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att de verkställs. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 23

Ändringar i befintliga rättsakter

1.   Artikel 12 i direktiv 1999/35/EG ska utgå.

2.   Artikel 11 i direktiv 2002/59/EG ska utgå.

Artikel 24

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (10).
  De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 25

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 26

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europarlamentets ståndpunkt av den 25 april 2007(EUT C 74, 20.3.2008, s. 546), rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 juni 2008 (EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 23) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

ståndpunkt

(EUT C 74, 20.3.2008, s. 546)

6 juni 2008 (EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 23)

24 september 2008.

(4)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 730.

4

(5)  EGT L 138, 1.6.1999, s. 1. ║.

5

(6)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 10.

6

(7)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1. ║.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

8

(9)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. ║.

9

(10)  EUT: 24 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

10

Onsdag 24 september 2008BILAGA I

INNEHÅLLET I SÄKERHETSUTREDNINGSRAPPORTEN

Förord

Förordet ska ange att säkerhetsutredningen har ett enda syfte, att en säkerhetsrekommendation under inga omständigheter ger upphov till någon presumtion om ansvar eller skuld, och att rapporten varken i fråga om innehåll eller stil har avfattats för att användas i samband med rättsliga åtgärder.

(Rapporten bör varken hänvisa till vittnesmål eller koppla ihop någon som nämns i rapporten med någon som har vittnat under säkerhetsutredningen.)

1.   Sammanfattning

Denna del ska innehålla basfakta om sjöolyckan eller tillbudet till sjöss: Vad hände, när, var och hur? Har olyckan lett till dödsfall, personskador, skador på fartyg eller last, skador hos tredje man eller miljöskador?

2.   Fakta

Denna del ska vara uppdelad i ett antal olika avsnitt som ger tillräcklig information som utredningsorganet anser vara fakta, tjäna som underlag för analysen och underlätta förståelsen.

Följande avsnitt ska särskilt innehålla följande uppgifter:

2.1   Fartygets data

Flaggstat/fartygsregister

Identitet

Viktigaste egenskaper

Ägarförhållanden och ledning

Konstruktion

Säkerhetsbesättning

Godkänd last

2.2   Uppgifter om resan

Anlöpshamnar

Typ av resa

Lastuppgifter

Bemanning

2.3   Uppgifter om sjöolyckan/tillbudet

Typ av sjöolycka/tillbud

Datum och klockslag

Position och plats för sjöolyckan/tillbudet

Yttre omständigheter och omständigheter ombord

Fartygets verksamhet och reseetapp

Plats ombord

Mänskliga faktorer

Konsekvenser (för människor, fartyg, last, miljö, m. m.)

2.4   Inblandning av kustmyndighet, räddningsinsatser

Vem var inblandad?

Vilka hjälpmedel användes?

Hur snabbt var ingripandet?

Vilka åtgärder vidtogs?

Vad uppnåddes?

3.   Beskrivning

I denna del ska sjöolyckan/tillbudet rekonstrueras genom en kronologisk redogörelse för de händelser som inträffade före, under och efter sjöolyckan/tillbudet, med omnämnande av alla inblandade faktorer (dvs. personer, materiel, förhållanden, utrustning eller externa faktorer). Den tidsperiod som redogörelsen täcker ska vara så lång att den omfattar alla incidenter som direkt bidrog till sjöolyckan/tillbudet. Denna del ska också omfatta alla relevanta detaljer om den säkerhetsutredning som genomförts, däribland resultaten av granskningar och prov.

4.   Analys

Denna del ska vara uppdelad i avsnitt med en analys av varje incident och med kommentarer till resultaten från alla relevanta granskningar och prov som gjorts inom ramen för säkerhetsutredningen, och kommentarer till alla säkerhetsåtgärder som eventuellt redan har vidtagits för att undvika sjöolyckor.

Avsnitten bör innehålla följande uppgifter:

| — | Bakgrund till och förhållanden under incidenten. |
| --- | --- |

—

Bakgrund till och förhållanden under incidenten.

| — | Misstag – även i form av en underlåtenhet att handla – begångna av en person, incidenter där farliga material var inblandade, miljökonsekvenser, utrustningsfel och yttre påverkan. |
| --- | --- |

—

Misstag – även i form av en underlåtenhet att handla – begångna av en person, incidenter där farliga material var inblandade, miljökonsekvenser, utrustningsfel och yttre påverkan.

| — | Bidragande faktorer som kan hänföras till personers funktioner, verksamhet ombord, landbaserade organ eller regelverk. |
| --- | --- |

—

Bidragande faktorer som kan hänföras till personers funktioner, verksamhet ombord, landbaserade organ eller regelverk.

Analysen och kommentarerna i rapporten ska möjliggöra logiska slutsatser om samtliga bidragande faktorer, även i fråga om bristande skyddsåtgärder avsedda att förhindra incidenter eller undanröja eller begränsa konsekvenserna av en incident.

5.   Slutsatser

Denna del ska innehålla en sammanställning av de konstaterade olycksfaktorer och skyddsbrister (material, funktioner, märkning eller rutiner) för vilka man bör ta fram säkerhetsåtgärder för att undvika sjöolyckor.

6.   Säkerhetsrekommendationer

Denna del ska i förekommande fall innehålla säkerhetsrekommendationer som kan härledas från analysen och slutsatserna; säkerhetsrekommendationer ska avse specifika aspekter, såsom lagstiftning, konstruktion, rutiner, inspektion, organisation, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, utbildning, reparationer, underhåll, bistånd från landbaserade organ och räddningsinsatser.

Säkerhetsrekommendationerna ska, för att sjöolyckor ska kunna undvikas, rikta sig till dem som bäst kan omsätta dem i praktiken, exempelvis fartygsägare, redare, erkända organisationer, sjöfartsmyndigheter, sjötrafikinformationstjänster, räddningstjänster, internationella sjöfartsorganisationer och europeiska institutioner.

Hit hör också tillfälliga säkerhetsrekommendationer som eventuellt lämnats, eller eventuella säkerhetsåtgärder som vidtagits under säkerhetsutredningens gång.

7.   Tillägg

I tillämpliga fall ska rapporten kompletteras med information enligt följande, icke uttömmande förteckning (i pappersformat eller elektroniskt format):

| — | Foton, rörliga bilder, ljudinspelningar, sjökort, teckningar. |
| --- | --- |

—

Foton, rörliga bilder, ljudinspelningar, sjökort, teckningar.

| — | Tillämpliga normer. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga normer.

| — | ekniska termer och förkortningar. |
| --- | --- |

—

ekniska termer och förkortningar.

| — | Särskilda säkerhetsstudier. |
| --- | --- |

—

Särskilda säkerhetsstudier.

| — | Övrig information. |
| --- | --- |

—

Övrig information.

Onsdag 24 september 2008BILAGA II

UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ANMÄLAN OM SJÖOLYCKOR OCH TILLBUD TILL SJÖSS

(Del av Europeiska databasen för sjöolycksutredningar – Emcip)

OBS: Understruket nummer innebär att uppgifterna ska lämnas för vart och ett av fartygen, om flera fartyg är inblandade i sjöolyckan/tillbudet.

| 01. | Ansvarig medlemsstat/kontaktperson |
| --- | --- |

01.

Ansvarig medlemsstat/kontaktperson

| 02. | Medlemsstatens utredare |
| --- | --- |

02.

Medlemsstatens utredare

| 03. | Medlemsstatens funktion |
| --- | --- |

03.

Medlemsstatens funktion

| 04. | Berörd kuststat |
| --- | --- |

04.

Berörd kuststat

| 05. | Antal stater med väsentligt intresse |
| --- | --- |

05.

Antal stater med väsentligt intresse

| 06. | Stater med väsentligt intresse |
| --- | --- |

06.

Stater med väsentligt intresse

| 07. | Anmälande organ |
| --- | --- |

07.

Anmälande organ

| 08. | Klockslag för anmälan |
| --- | --- |

08.

Klockslag för anmälan

| 09. | Dag för anmälan |
| --- | --- |

09.

Dag för anmälan

| 10. | Fartygets namn |
| --- | --- |

10.

Fartygets namn

| 11. | IMO-nummer/särskiljande bokstäver |
| --- | --- |

11.

IMO-nummer/särskiljande bokstäver

| 12. | Fartygets flagg |
| --- | --- |

12.

Fartygets flagg

| 13. | Typ av sjöolycka/tillbud |
| --- | --- |

13.

Typ av sjöolycka/tillbud

| 14. | Typ av fartyg |
| --- | --- |

14.

Typ av fartyg

| 15. | Dag för sjöolyckan/tillbudet |
| --- | --- |

15.

Dag för sjöolyckan/tillbudet

| 16. | Klockslag för sjöolyckan/tillbudet |
| --- | --- |

16.

Klockslag för sjöolyckan/tillbudet

| 17. | Position – latitud |
| --- | --- |

17.

Position – latitud

| 18. | Position – longitud |
| --- | --- |

18.

Position – longitud

| 19. | Plats för sjöolyckan/tillbudet |
| --- | --- |

19.

Plats för sjöolyckan/tillbudet

| 20. | Avgångshamn |
| --- | --- |

20.

Avgångshamn

| 21. | Destinationshamn |
| --- | --- |

21.

Destinationshamn

| 22. | Trafiksepareringssystem |
| --- | --- |

22.

Trafiksepareringssystem

| 23. | Reseetapp |
| --- | --- |

23.

Reseetapp

| 24. | Fartygets verksamhet |
| --- | --- |

24.

Fartygets verksamhet

| 25. | Plats ombord |
| --- | --- |

25.

Plats ombord

| 26. | Omkomna:






  — | Besättning |
| --- | --- | --- |

26.

Omkomna:

—

Besättning

| — | Passagerare |
| --- | --- |

—

Passagerare

| — | Övriga |
| --- | --- |

—

Övriga

| 27. | Allvarligt skadade:






  — | Besättning |
| --- | --- | --- |

27.

Allvarligt skadade:

—

Besättning

| — | Passagerare |
| --- | --- |

—

Passagerare

| — | Övriga |
| --- | --- |

—

Övriga

| 28. | Föroreningar |
| --- | --- |

28.

Föroreningar

| 29. | Fartygsskador |
| --- | --- |

29.

Fartygsskador

| 30. | Lastskador |
| --- | --- |

30.

Lastskador

| 31. | Övriga skador |
| --- | --- |

31.

Övriga skador

| 32. | Kort beskrivning av sjöolyckan/tillbudet |
| --- | --- |

32.

Kort beskrivning av sjöolyckan/tillbudet

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/188 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/188

---

Onsdag 24 september 2008Transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss ***II

P6_TA(2008)0445

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (6389/2/2008 – C6-0227/2008 – 2005/0241(COD))

2010/C 8 E/41

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (6389/2/2008 – C6-0227/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0592),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2007)0645),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0333/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 17.

(2)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 562.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC2-COD(2005)0241

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om transportörens skadeståndsansvar i samband med en olycka vid passagerarbefordran till sjöss

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Som ett led i den gemensamma transportpolitiken är det nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra säkerheten vid transporter till sjöss. Dessa åtgärder inbegriper bestämmelser om skadestånd till passagerare som har lidit skada, eftersom det är viktigt att passagerare som drabbas av olyckor vid resor till sjöss kan få en lämplig ersättning. |
| --- | --- |

(1)

Som ett led i den gemensamma transportpolitiken är det nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra säkerheten vid transporter till sjöss. Dessa åtgärder inbegriper bestämmelser om skadestånd till passagerare som har lidit skada, eftersom det är viktigt att passagerare som drabbas av olyckor vid resor till sjöss kan få en lämplig ersättning.

| (2) | 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods antogs den 1 november 2002 inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Gemenskapen och dess medlemsstater är i färd med att besluta huruvida de ska ansluta sig till eller ratificera detta protokoll. |
| --- | --- |

(2)

2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods antogs den 1 november 2002 inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Gemenskapen och dess medlemsstater är i färd med att besluta huruvida de ska ansluta sig till eller ratificera detta protokoll.

| (3) | 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods i dess ändrade lydelse enligt protokollet från 2002 (nedan kallad Atenkonventionen) gäller bara internationella transporter. Distinktionen mellan nationella och internationella transporter har slopats när det gäller den inre marknaden för sjötransporttjänster, och det är därför lämpligt att ha samma nivå och typ av skadeståndsansvar när det gäller både nationella och internationella transporter inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods i dess ändrade lydelse enligt protokollet från 2002 (nedan kallad Atenkonventionen) gäller bara internationella transporter. Distinktionen mellan nationella och internationella transporter har slopats när det gäller den inre marknaden för sjötransporttjänster, och det är därför lämpligt att ha samma nivå och typ av skadeståndsansvar när det gäller både nationella och internationella transporter inom gemenskapen.

| (4) | De försäkringar som krävs enligt Atenkonventionen måste stå i ett rimligt förhållande till redarnas och försäkringsbolagens ekonomiska medel. Redarna måste kunna sköta sina försäkringar på ett sätt som är ekonomiskt acceptabelt, och särskilt när det gäller små redare som driver inrikestransporter måste man beakta verksamhetens säsongsmässiga natur. Den övergångsperiod som ges för tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning måste vara tillräckligt lång för att möjliggöra genomförandet av den obligatoriska försäkring som avses i Atenkonventionen utan att det påverkar redan befintliga försäkringssystem. |
| --- | --- |

(4)

De försäkringar som krävs enligt Atenkonventionen måste stå i ett rimligt förhållande till redarnas och försäkringsbolagens ekonomiska medel. Redarna måste kunna sköta sina försäkringar på ett sätt som är ekonomiskt acceptabelt, och särskilt när det gäller små redare som driver inrikestransporter måste man beakta verksamhetens säsongsmässiga natur. Den övergångsperiod som ges för tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning måste vara tillräckligt lång för att möjliggöra genomförandet av den obligatoriska försäkring som avses i Atenkonventionen utan att det påverkar redan befintliga försäkringssystem.

| (5) | Transportören bör vara tvungen att göra en förskottsutbetalning om en passagerare avlider eller drabbas av personskada, men en förskottsutbetalning bör inte betraktas som medgivande av skadeståndsansvar. |
| --- | --- |

(5)

Transportören bör vara tvungen att göra en förskottsutbetalning om en passagerare avlider eller drabbas av personskada, men en förskottsutbetalning bör inte betraktas som medgivande av skadeståndsansvar.

| (6) | Passagerare bör före resan få lämplig, fullständig och tydlig information om sina nya rättigheter. |
| --- | --- |

(6)

Passagerare bör före resan få lämplig, fullständig och tydlig information om sina nya rättigheter.

| (7) | Alla ändringar av Atenkonventionen bör inarbetas i gemenskapslagstiftningen, utom i fråga om sådana ändringar som ska undantas enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS)

   (4). |
| --- | --- |

(7)

Alla ändringar av Atenkonventionen bör inarbetas i gemenskapslagstiftningen, utom i fråga om sådana ändringar som ska undantas enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS)

   (4).

| (8) | IMO:s juridiska kommitté antog den 19 oktober 2006 ett dokument avseende förbehåll och riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen (nedan kallat IMO:s riktlinjer) för att lösa vissa frågor inom ramen för Atenkonventionen, särskilt beträffande ersättning för terrorismrelaterade skador, och IMO:s riktlinjer som sådana kan betraktas som lex specialis. |
| --- | --- |

(8)

IMO:s juridiska kommitté antog den 19 oktober 2006 ett dokument avseende förbehåll och riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen (nedan kallat IMO:s riktlinjer) för att lösa vissa frågor inom ramen för Atenkonventionen, särskilt beträffande ersättning för terrorismrelaterade skador, och IMO:s riktlinjer som sådana kan betraktas som lex specialis.

| (9) | Genom denna förordning införlivas delar av IMO:s riktlinjer och görs bindande. För att uppnå detta resultat bör särskilt verbet bör, när det förekommer i bestämmelserna i IMO:s riktlinjer ║tolkas som ska. |
| --- | --- |

(9)

Genom denna förordning införlivas delar av IMO:s riktlinjer och görs bindande. För att uppnå detta resultat bör särskilt verbet bör, när det förekommer i bestämmelserna i IMO:s riktlinjer ║tolkas som ska.

| (10) | Bestämmelserna i Atenkonventionen (bilaga I) och i IMO:s riktlinjer (bilaga II) bör i tillämpliga delar tolkas mot bakgrund av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(10)

Bestämmelserna i Atenkonventionen (bilaga I) och i IMO:s riktlinjer (bilaga II) bör i tillämpliga delar tolkas mot bakgrund av gemenskapslagstiftningen.

| (11) | De frågor som avses i artiklarna 17 och 17a i Atenkonventionen omfattas av ║gemenskapens exklusiva behörighet i den mån som dessa artiklar påverkar de bestämmelser som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (5). Dessa båda artiklar kommer därför att utgöra en del av gemenskapens rättsordning när ║gemenskapen ansluter sig till Atenkonventionen. |
| --- | --- |

(11)

De frågor som avses i artiklarna 17 och 17a i Atenkonventionen omfattas av ║gemenskapens exklusiva behörighet i den mån som dessa artiklar påverkar de bestämmelser som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (5). Dessa båda artiklar kommer därför att utgöra en del av gemenskapens rättsordning när ║gemenskapen ansluter sig till Atenkonventionen.

| (12) | I denna förordning bör uttrycket ”eller är registrerat i en medlemsstat” tolkas så att flaggstaten i samband med registrering av fartyg som hyrs ut utan besättning antingen ska vara en EU-medlemsstat eller en part i Atenkonventionen. Medlemsstaterna och kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att uppmana IMO att utveckla riktlinjer för begreppet registrering av fartyg som hyrs ut utan besättning. |
| --- | --- |

(12)

I denna förordning bör uttrycket ”eller är registrerat i en medlemsstat” tolkas så att flaggstaten i samband med registrering av fartyg som hyrs ut utan besättning antingen ska vara en EU-medlemsstat eller en part i Atenkonventionen. Medlemsstaterna och kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att uppmana IMO att utveckla riktlinjer för begreppet registrering av fartyg som hyrs ut utan besättning.

| (13) | Rörelsehjälpmedel bör i denna förordning inte anses omfatta resgods eller fordon i den mening som avses i artikel 8 i Atenkonventionen. |
| --- | --- |

(13)

Rörelsehjälpmedel bör i denna förordning inte anses omfatta resgods eller fordon i den mening som avses i artikel 8 i Atenkonventionen.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (15) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att ändra denna förordning för införlivandet av senare ändringar av internationella konventioner samt tillhörande protokoll, koder och resolutioner. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att ändra denna förordning för införlivandet av senare ändringar av internationella konventioner samt tillhörande protokoll, koder och resolutioner. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (16) | Den europeiska sjösäkerhetsbyrån, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 (7), bör bistå kommissionen i utarbetandet av ett utkast till en lägesrapport om hur de nya reglerna fungerar. |
| --- | --- |

(16)

Den europeiska sjösäkerhetsbyrån, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 (7), bör bistå kommissionen i utarbetandet av ett utkast till en lägesrapport om hur de nya reglerna fungerar.

| (17) | Eftersom det finns ett behov av ökade överläggningar om sjösäkerheten mellan medlemsstaterna är det viktigt att omvärdera byråns behörigheter och eventuellt överväga att öka dess befogenheter. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom det finns ett behov av ökade överläggningar om sjösäkerheten mellan medlemsstaterna är det viktigt att omvärdera byråns behörigheter och eventuellt överväga att öka dess befogenheter.

| (18) | De nationella myndigheterna, särskilt hamnmyndigheterna, spelar en avgörande och viktig roll för att identifiera och hantera de olika sjöfartsriskerna.


  ▐ |
| --- | --- |

(18)

De nationella myndigheterna, särskilt hamnmyndigheterna, spelar en avgörande och viktig roll för att identifiera och hantera de olika sjöfartsriskerna.

▐

| (19) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa enhetliga bestämmelser för transportörers och passagerares rättigheter i samband med olyckor vid sjöbefordran, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av enhetliga ansvarsgränser i samband med olyckor i alla medlemsstater, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa enhetliga bestämmelser för transportörers och passagerares rättigheter i samband med olyckor vid sjöbefordran, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av enhetliga ansvarsgränser i samband med olyckor i alla medlemsstater, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs gemenskapsbestämmelserna om skadeståndsansvar och försäkring för passagerarbefordran till sjöss såsom anges i relevanta bestämmelser i

| a) | 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods i dess ändrade lydelse enligt protokollet från 2002 (nedan kallad Atenkonventionen), som återges i bilaga I, och |
| --- | --- |

a)

1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods i dess ändrade lydelse enligt protokollet från 2002 (nedan kallad Atenkonventionen), som återges i bilaga I, och

| b) | IMO:s förbehåll och riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, som antogs av IMO:s juridiska kommitté den 19 oktober 2006 (nedan kallade IMO:s riktlinjer), som återges i bilaga II.
  Genom denna förordning utsträcks vidare dessa bestämmelsers tillämpningsområde till att omfatta även inrikes befordran av passagerare till sjöss i en enda medlemsstat ▐ och fastställs vissa ytterligare krav. |
| --- | --- |

b)

IMO:s förbehåll och riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, som antogs av IMO:s juridiska kommitté den 19 oktober 2006 (nedan kallade IMO:s riktlinjer), som återges i bilaga II.

Genom denna förordning utsträcks vidare dessa bestämmelsers tillämpningsområde till att omfatta även inrikes befordran av passagerare till sjöss i en enda medlemsstat ▐ och fastställs vissa ytterligare krav.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på varje internationell befordran i den mening som avses i artikel 1.9 i Atenkonventionen och på befordran till sjöss i en enda medlemsstat ▐ om

| a) | fartyget för en medlemsstats flagg eller är registrerat i en medlemsstat, ║ |
| --- | --- |

a)

fartyget för en medlemsstats flagg eller är registrerat i en medlemsstat, ║

| b) | befordringsavtalet har träffats i en medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

befordringsavtalet har träffats i en medlemsstat, eller

| c) | avgångs- eller bestämmelseorten enligt befordringsavtalet är belägen i en medlemsstat.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

avgångs- eller bestämmelseorten enligt befordringsavtalet är belägen i en medlemsstat.

▐

Artikel 3

Skadeståndsansvar och försäkring

1.   Skadeståndsansvaret gentemot passagerare, deras resgods och fordon samt reglerna om försäkring eller annan ekonomisk säkerhet ska regleras av denna förordning och av artiklarna 1 och 1a, 2.2, 3–16,
  med undantag för artikel 7.2, samt av artiklarna
  18, 20 och 21 i Atenkonventionen enligt bilaga I och bestämmelserna i IMO:s riktlinjer enligt bilaga II.

Artikel 7.2 i Atenkonventionen ska inte tillämpas i fråga om passagerarbefordran som omfattas av denna förordning, såvida inte Europaparlamentet och rådet ändrar den i detta avseende i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

2.   IMO:s riktlinjer som återges i bilaga II ska vara bindande.

Artikel 4

Ersättning för rörelsehjälpmedel eller annan specifik utrustning

Vid förlust av eller skada på rörelsehjälpmedel eller annan specifik utrustning som används av en passagerare med nedsatt rörlighet ska transportörens ansvar regleras av artikel 3.3 i Atenkonventionen. Ersättningen ska motsvara återanskaffningsvärdet av utrustningen i fråga, eller, i förekommande fall, reparationskostnaden.

▐

Artikel 5

Förskottsutbetalning

Om en passagerare avlider eller får kroppsskador till följd av en sjöfartsolycka ▐, ska den transportör som faktiskt utförde den befordran
  eller en del av den befordran
  då sjöfartsolyckan inträffade, senast 15 dagar efter det att den skadeståndsberättigade har identifierats, göra en förskottsutbetalning som täcker omedelbara ekonomiska behov i proportion till den uppkomna skadan.
  Om en passagerare avlider eller blir fullständigt och bestående invalid eller får skador på minst 75 procent av kroppen som kliniskt betraktas som mycket allvarliga
  ska förskottsutbetalningen vara minst 21 000 euro.

Denna artikel ska tillämpas även i fråga om en transportör som är etablerad inom gemenskapen.

En förskottsutbetalning ska inte innebära ett erkännande av skadeståndsansvar och kan kvittas mot eventuella senare utbetalningar enligt denna förordning, men den kan inte återkrävas annat än i de fall som anges i artikel 3.1 eller i artikel 6 i Atenkonventionen, eller i tillägg A till IMO:s riktlinjer eller när en annan person än den skadeståndsberättigade personen har mottagit förskottsutbetalningen.

Utbetalning eller mottagande, i tillämpliga fall, av en förskottsutbetalning ska göra det möjligt för transportören, den utförande transportören eller passageraren att inleda ett rättsligt förfarande för att fastställa ansvar och skuld.

Artikel 6

Information till passagerare

Transportören och/eller den utförande transportören ska se till att passagerarna får lämplig

  , fullständig
  och tydlig information om sina rättigheter enligt denna förordning
  före
  avresan. I den utsträckning som sådan information har lämnats antingen av transportören eller den utförande transportören, ska den andre inte vara skyldig att lämna denna information. Informationen ska tillhandahållas
  i lämplig, fullständig och tydlig form, och när det gäller information som lämnas av researrangörer, i enlighet med artikel 4 i rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang

   (8).

För att uppfylla detta informationskrav kan transportören och den utförande transportören använda en översikt av bestämmelserna i denna förordning som utarbetats av kommissionen och offentliggjorts.

Artikel 7

Rapportering

Senast ... (9) ska kommissionen utarbeta en rapport om förordningens tillämpning, i vilken bland annat den ekonomiska utvecklingen och arbetet inom ramen för internationella forum ska tas upp.

Rapporten kan åtföljas av ett förslag om ändring av förordningen eller ett förslag som gemenskapen kan lägga fram inom ramen för relevant internationellt forum.

Artikel 8

Förfarande

De åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning avseende införlivande av ett beslut om ändrade begränsningsbelopp i artiklarna 3.1, 4a.1, 7.1 och 8 i Atenkonventionen som fattats enligt artikel 23 i Atenkonventionen och motsvarande uppdateringar i bilaga I ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 9.2.

De bestämmelser som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning avseende införlivande av ändringar av bestämmelserna i IMO:s riktlinjer enligt bilaga II ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 9.2.

Artikel 9

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 ║.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Artikel 10

Övergångsbestämmelse

I fråga om befordran till sjöss inom en enda medlemsstat ▐ får medlemsstaterna välja att uppskjuta tillämpningen av denna förordning fram till
  två år efter den dag den börjar tillämpas på befordran med reguljära färjelinjer och fram till
  fyra år efter den dag den börjar tillämpas
  på befordran med reguljära färjelinjer i de regioner som omfattas av artikel 299.2 i fördraget
  .

Artikel 11

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den dag då Atenkonventionen träder i kraft för gemenskapen.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 april 2007(EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 562), rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 juni 2008 (EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 17) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

ståndpunkt

(EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 562)

6 juni 2008 (EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 17)

24 september 2008

(4)  

  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1.

4

EGT L 324, 29.11.2002, s. 1.

(5)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1. ║.

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

6

(7)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1. ║.

7

(8)  

  EGT L 158, 23.6.1990, s. 59.

8

EGT L 158, 23.6.1990, s. 59.

(9)  Tre år från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas.

9

Tre år från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas

Onsdag 24 september 2008BILAGA I

BESTÄMMELSER I ATENKONVENTIONEN OM BEFORDRAN TILL SJÖSS AV PASSAGERARE OCH DERAS RESGODS, 2002, SOM ÄR RELEVANTA FÖR TILLÄMPNINGEN AV DENNA FÖRORDNING

(Konsoliderad text av 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods och protokollet till konventionen från 2002)

Artikel 1

Definitioner

I denna konvention har följande begrepp nedan angivna innebörd:

| 1. | a) | Med ”transportör” förstås en person som har träffat ett befordringsavtal eller på vars vägnar ett befordringsavtal har träffats, oavsett om befordran utförs av bortfraktaren själv eller av en utförande transportör. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Med ”transportör” förstås en person som har träffat ett befordringsavtal eller på vars vägnar ett befordringsavtal har träffats, oavsett om befordran utförs av bortfraktaren själv eller av en utförande transportör.

| b) | Med ”utförande transportör” förstås den som, utan att vara avtalande transportör, i egenskap av ägare eller befraktare av ett fartyg eller i egenskap av redare, faktiskt utför hela befordran eller en del av denna. |
| --- | --- |

b)

Med ”utförande transportör” förstås den som, utan att vara avtalande transportör, i egenskap av ägare eller befraktare av ett fartyg eller i egenskap av redare, faktiskt utför hela befordran eller en del av denna.

| c) | Med ”transportör som faktiskt utför hela befordran eller en del av den” förstås den utförande transportören eller transportören, i den mån den sistnämnde faktiskt utför befordran. |
| --- | --- |

c)

Med ”transportör som faktiskt utför hela befordran eller en del av den” förstås den utförande transportören eller transportören, i den mån den sistnämnde faktiskt utför befordran.

| 2. | Med ”befordringsavtal” förstås ett avtal, träffat av en transportör eller på dennes vägnar, om befordran till sjöss av en passagerare och, i förekommande fall, hans resgods. |
| --- | --- |

2.

Med ”befordringsavtal” förstås ett avtal, träffat av en transportör eller på dennes vägnar, om befordran till sjöss av en passagerare och, i förekommande fall, hans resgods.

| 3. | Med ”fartyg” förstås endast fartyg, svävarfarkoster undantagna, som används till fart i öppen sjö. |
| --- | --- |

3.

Med ”fartyg” förstås endast fartyg, svävarfarkoster undantagna, som används till fart i öppen sjö.

| 4. | Med ”passagerare” förstås varje person som befordras med fartyg






  a) | enligt ett befordringsavtal, eller |
| --- | --- | --- |

4.

Med ”passagerare” förstås varje person som befordras med fartyg

a)

enligt ett befordringsavtal, eller

| b) | som med transportörens samtycke medföljer fordon eller levande djur som omfattas av ett avtal om godsbefordran vilket inte regleras av denna konvention. |
| --- | --- |

b)

som med transportörens samtycke medföljer fordon eller levande djur som omfattas av ett avtal om godsbefordran vilket inte regleras av denna konvention.

| 5. | Med ”resgods” förstås varje föremål eller fordon som befordras av transportören enligt ett befordringsavtal med undantag för






  a) | föremål och fordon som befordras enligt certeparti, konossement eller annat dokument som främst avser godsbefordran, och |
| --- | --- | --- |

5.

Med ”resgods” förstås varje föremål eller fordon som befordras av transportören enligt ett befordringsavtal med undantag för

a)

föremål och fordon som befordras enligt certeparti, konossement eller annat dokument som främst avser godsbefordran, och

| b) | levande djur. |
| --- | --- |

b)

levande djur.

| 6. | Med ”handresgods” förstås resgods som passageraren har i sin hytt eller eljest har i sin besittning eller vård eller under sin kontroll. Handresgods omfattar, utom vid tillämpningen av punkt 8 i denna artikel och artikel 8, resgods som passageraren har i eller på sitt fordon. |
| --- | --- |

6.

Med ”handresgods” förstås resgods som passageraren har i sin hytt eller eljest har i sin besittning eller vård eller under sin kontroll. Handresgods omfattar, utom vid tillämpningen av punkt 8 i denna artikel och artikel 8, resgods som passageraren har i eller på sitt fordon.

| 7. | ”förlust av eller skada på resgods” avser även ekonomisk förlust som är en följd av att resgodset inte har återlämnats till passageraren inom rimlig tid efter ankomsten av det fartyg med vilket resgodset har eller skulle ha befordrats, men innefattar inte dröjsmål som är en följd av arbetskonflikter. |
| --- | --- |

7.

”förlust av eller skada på resgods” avser även ekonomisk förlust som är en följd av att resgodset inte har återlämnats till passageraren inom rimlig tid efter ankomsten av det fartyg med vilket resgodset har eller skulle ha befordrats, men innefattar inte dröjsmål som är en följd av arbetskonflikter.

| 8. | ”befordran” omfattar följande perioder:






  a) | I fråga om passagerare och hans handresgods, den tid under vilken passageraren och/eller hans handresgods är ombord på fartyget eller under in- eller utskeppning och den tid under vilken passageraren och hans resgods transporteras till sjöss från land till fartyget eller omvänt, om kostnaden för en sådan transport omfattas av biljettpriset eller om det för denna transport använda fartyget har ställts till passagerarens förfogande av transportören. Såvitt angår passageraren omfattar befordran emellertid inte den tid under vilken denne befinner sig i en hamnterminal eller stationsanläggning eller på kaj eller i eller på en annan hamnanläggning. |
| --- | --- | --- |

8.

”befordran” omfattar följande perioder:

a)

I fråga om passagerare och hans handresgods, den tid under vilken passageraren och/eller hans handresgods är ombord på fartyget eller under in- eller utskeppning och den tid under vilken passageraren och hans resgods transporteras till sjöss från land till fartyget eller omvänt, om kostnaden för en sådan transport omfattas av biljettpriset eller om det för denna transport använda fartyget har ställts till passagerarens förfogande av transportören. Såvitt angår passageraren omfattar befordran emellertid inte den tid under vilken denne befinner sig i en hamnterminal eller stationsanläggning eller på kaj eller i eller på en annan hamnanläggning.

| b) | I fråga om handresgods, även den tid under vilken passageraren befinner sig i en hamnterminal eller stationsanläggning eller på kaj eller i eller på en annan hamnanläggning, om resgodset har tagits om hand av transportören eller hans medhjälpare eller andra som han anlitat och inte har utlämnats till passageraren. |
| --- | --- |

b)

I fråga om handresgods, även den tid under vilken passageraren befinner sig i en hamnterminal eller stationsanläggning eller på kaj eller i eller på en annan hamnanläggning, om resgodset har tagits om hand av transportören eller hans medhjälpare eller andra som han anlitat och inte har utlämnats till passageraren.

| c) | I fråga om annat resgods som inte utgör handresgods, tiden från det resgodset har tagits om hand av transportören eller hans medhjälpare eller annan person, i land eller ombord, till dess att det har utlämnats av transportören, hans medhjälpare eller annan person. |
| --- | --- |

c)

I fråga om annat resgods som inte utgör handresgods, tiden från det resgodset har tagits om hand av transportören eller hans medhjälpare eller annan person, i land eller ombord, till dess att det har utlämnats av transportören, hans medhjälpare eller annan person.

| 9. | Med ”internationell befordran” förstås varje befordran där, enligt befordringsavtalet, avgångsorten och bestämmelseorten är belägna i två skilda stater, eller i en och samma stat, om fartyget enligt befordringsavtalet eller fastställd turlista ska anlöpa hamn i en annan stat under resan. |
| --- | --- |

9.

Med ”internationell befordran” förstås varje befordran där, enligt befordringsavtalet, avgångsorten och bestämmelseorten är belägna i två skilda stater, eller i en och samma stat, om fartyget enligt befordringsavtalet eller fastställd turlista ska anlöpa hamn i en annan stat under resan.

| 10. | Med ”organisationen” förstås Internationella sjöfartsorganisationen. |
| --- | --- |

10.

Med ”organisationen” förstås Internationella sjöfartsorganisationen.

| 11. | Med ”generalsekreteraren” förstås organisationens generalsekreterare. |
| --- | --- |

11.

Med ”generalsekreteraren” förstås organisationens generalsekreterare.

Artikel 1a

Bilaga

Bilagan till denna konvention utgör en integrerad del av konventionen.

Artikel 2

Tillämplighet

1.   [...] (1)

2.   Oaktat vad som sägs i punkt 1 i denna artikel är denna konvention inte tillämplig när befordran är underkastad ansvarsbestämmelserna i en annan internationell konvention som avser befordran av passagerare eller resgods med annat transportmedel, i den mån dessa bestämmelser är bindande för befordran till sjöss.

Artikel 3

Transportörens ansvar

1.   Transportören ska vara ansvarig för skada som uppstått som följd av dödsfall eller personskada som drabbat en passagerare till följd av en sjöfartsolycka, i den mån skadan beträffande denna passagerare vid en och samma händelse inte överstiger 250 000 beräkningsenheter, såvida inte transportören bevisar att olyckan

| a) | orsakades av krigshandling, fientligheter, inbördeskrig, uppror eller av naturhändelse av osedvanlig karaktär, som inte har kunnat undvikas och vars följder inte har kunnat förhindras, eller |
| --- | --- |

a)

orsakades av krigshandling, fientligheter, inbördeskrig, uppror eller av naturhändelse av osedvanlig karaktär, som inte har kunnat undvikas och vars följder inte har kunnat förhindras, eller

| b) | i sin helhet har vållats av tredje man genom handling eller underlåtenhet med avsikt att orsaka skada. |
| --- | --- |

b)

i sin helhet har vållats av tredje man genom handling eller underlåtenhet med avsikt att orsaka skada.

Transportören ska även vara ansvarig i den omfattning skadan överstiger den beloppsgräns som angivits ovan, om inte transportören visar att den händelse som orsakade skadan inte uppkom genom fel eller försummelse av transportören.

2.   Transportören ska vara ansvarig för skada som uppstått som följd av dödsfall eller personskada som drabbat en passagerare på grund av någon annan händelse än en sjöfartsolycka, om den händelse som orsakade skadan berodde på fel eller försummelse av transportören. Bevisbördan för fel eller försummelse ska ligga på käranden.

3.   Transportören ska vara ansvarig för skada som uppstått som en följd av förlust av eller skada på handresgods, om den händelse som orsakade skadan berodde på fel eller försummelse av transportören. Fel eller försummelse av transportören ska antas föreligga om skadan har vållats av en sjöfartsolycka.

4.   Transportören ska vara ansvarig för skada som uppstått som en följd av förlust av eller skada på annat resgods än handresgods, om inte transportören visar att den händelse som orsakade skadan inträffade utan fel eller försummelse av transportören.

5.   Vid tillämpningen av denna artikel avses med

| a) | ”sjöfartsolycka”: förlisning, kantring, sammanstötning eller strandning, explosion eller brand i fartyget eller fel i fartyget, |
| --- | --- |

a)

”sjöfartsolycka”: förlisning, kantring, sammanstötning eller strandning, explosion eller brand i fartyget eller fel i fartyget,

| b) | ”fel eller försummelse av transportören”: termen inbegriper även fel eller försummelse av transportörens medhjälpare som handlar inom ramen för uppdragets fullgörande, |
| --- | --- |

b)

”fel eller försummelse av transportören”: termen inbegriper även fel eller försummelse av transportörens medhjälpare som handlar inom ramen för uppdragets fullgörande,

| c) | ”fel i fartyget”: funktionsoduglighet, brist eller åsidosättande av tillämpliga säkerhetsföreskrifter i fråga om någon del av fartyget eller i dess utrustning vid användning för utrymning, evakuering eller passagerares ombord- eller ilandstigning, eller vid användning för framdrivning, styrning, säker navigering, förtöjning, ankring, angörande av eller avgång från kaj- eller ankringsplats, eller skadekontroll efter vattenfyllning, eller vid användning för sjösättning av livräddningsredskap, och |
| --- | --- |

c)

”fel i fartyget”: funktionsoduglighet, brist eller åsidosättande av tillämpliga säkerhetsföreskrifter i fråga om någon del av fartyget eller i dess utrustning vid användning för utrymning, evakuering eller passagerares ombord- eller ilandstigning, eller vid användning för framdrivning, styrning, säker navigering, förtöjning, ankring, angörande av eller avgång från kaj- eller ankringsplats, eller skadekontroll efter vattenfyllning, eller vid användning för sjösättning av livräddningsredskap, och

| d) | ”skada”: beteckningen inbegriper inte straffliknande skadestånd (så kallade exemplary or punitive damages). |
| --- | --- |

d)

”skada”: beteckningen inbegriper inte straffliknande skadestånd (så kallade exemplary or punitive damages).

6.   Transportörens ansvar enligt denna artikel avser endast skada som härrör från händelser som har inträffat under befordran. Bevisbördan för att den händelse som orsakat skadan har inträffat under befordran och omfattningen av skadan ska ligga på käranden.

7.   Bestämmelserna i denna konvention påverkar inte transportörens regressrätt gentemot tredje man eller rätten att göra invändning om medvållande enligt artikel 6 i denna konvention. Denna artikel påverkar inte rätten till ansvarsbegränsning enligt artiklarna 7 och 8.

8.   Ett antagande om en parts fel eller försumlighet eller placering av bevisbördan hos en part hindrar inte att bevisning som talar till den partens fördel beaktas.

Artikel 4

Utförande transportör

1.   Om utförandet av befordran eller en del av den har anförtrotts en utförande transportör förblir transportören ändå ansvarig för hela befordran enligt bestämmelserna i denna konvention. Dessa bestämmelser ska dessutom gälla för den utförande transportören beträffande den del av befordran som han utför.

2.   Såvitt gäller den befordran som utförs av den utförande transportören svarar transportören för handlande eller underlåtenhet av den utförande transportören och hans medhjälpare och andra som han anlitar för befordran, när de handlar inom ramen för uppdragets fullgörande.

3.   Har transportören genom särskild överenskommelse åtagit sig förpliktelser som inte åläggs genom denna konvention eller avstått från rättigheter som följer av konventionen, binder denna den utförande transportören endast om han uttryckligen och skriftligen har samtyckt härtill.

4.   När både transportören och den utförande transportören är ansvariga ska ansvaret, i den utsträckning ansvar föreligger, vara solidariskt.

5.   Vad som föreskrivs i denna artikel ska inte utgöra hinder för regress mellan transportören och den utförande transportören.

Artikel 4a

Obligatorisk försäkring

1.   Den transportör som faktiskt utför hela eller en del av en passagerarbefordran, för vilken denna konvention gäller, med ett fartyg som är registrerat i en fördragsslutande stat och är godkänt för befordran av fler än tolv passagerare, är skyldig att ta och vidmakthålla försäkring eller annan ekonomisk säkerhet, såsom en garanti ställd av bank eller liknande finansiell institution, för att täcka sitt ansvar enligt denna konvention för dödsfall eller personskada som drabbat passagerare. Försäkringen eller säkerheten ska uppgå till minst 250 000 beräkningsenheter per passagerare vid en och samma händelse.

2.   När en behörig myndighet i en fördragsslutande stat har fastställt att kraven enligt punkt 1 har uppfyllts ska ett certifikat som intygar detta utfärdas för fartyget. För ett fartyg som är registrerat i en fördragsslutande stat ska certifikatet utfärdas eller bestyrkas av den behöriga myndigheten i den stat där fartyget är registrerat. För ett fartyg som inte är registrerat i en fördragsslutande stat får certifikatet utfärdas eller bestyrkas av den behöriga myndigheten i någon fördragsslutande stat. Certifikatet ska följa den förlaga som återges i bilagan till denna konvention och ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Fartygets namn, signalbokstäver och registreringsort. |
| --- | --- |

a)

Fartygets namn, signalbokstäver och registreringsort.

| b) | Namnet på den transportör som faktiskt utför hela befordran eller en del av den, och den ort där dennes huvudsakliga rörelse bedrivs. |
| --- | --- |

b)

Namnet på den transportör som faktiskt utför hela befordran eller en del av den, och den ort där dennes huvudsakliga rörelse bedrivs.

| c) | Fartygets IMO-nummer. |
| --- | --- |

c)

Fartygets IMO-nummer.

| d) | Den ställda säkerhetens art och varaktighet. |
| --- | --- |

d)

Den ställda säkerhetens art och varaktighet.

| e) | Namn och den ort där den huvudsakliga rörelsen bedrivs beträffande försäkringsgivaren eller annan person som tillhandahåller ekonomisk säkerhet, samt den ort där försäkringen utfärdats eller säkerheten ställts, och |
| --- | --- |

e)

Namn och den ort där den huvudsakliga rörelsen bedrivs beträffande försäkringsgivaren eller annan person som tillhandahåller ekonomisk säkerhet, samt den ort där försäkringen utfärdats eller säkerheten ställts, och

| f) | Certifikatets giltighetstid, som inte får vara längre än försäkringens respektive den ekonomiska säkerhetens giltighetstid.. |
| --- | --- |

f)

Certifikatets giltighetstid, som inte får vara längre än försäkringens respektive den ekonomiska säkerhetens giltighetstid..

| 3. | a) | En fördragsslutande stat får bemyndiga en av staten erkänd institution eller organisation att utfärda certifikatet. Institutionen eller organisationen ska underrätta staten varje gång ett certifikat utfärdas. Den fördragsslutande staten bär i varje enskilt fall det fulla ansvaret för att ett på detta sätt utfärdat certifikat är fullständigt och korrekt och ska vidta de åtgärder som krävs för att uppfylla denna skyldighet. |
| --- | --- | --- |
| b) | En fördragsslutande stat ska underrätta generalsekreteraren om






  i) | vilka specifika ansvarsområden som delegerats till den erkända institutionen eller organisationen och vilka villkor som gäller för bemyndigandet, |

3.

a)

En fördragsslutande stat får bemyndiga en av staten erkänd institution eller organisation att utfärda certifikatet. Institutionen eller organisationen ska underrätta staten varje gång ett certifikat utfärdas. Den fördragsslutande staten bär i varje enskilt fall det fulla ansvaret för att ett på detta sätt utfärdat certifikat är fullständigt och korrekt och ska vidta de åtgärder som krävs för att uppfylla denna skyldighet.

b)

En fördragsslutande stat ska underrätta generalsekreteraren om

i)

vilka specifika ansvarsområden som delegerats till den erkända institutionen eller organisationen och vilka villkor som gäller för bemyndigandet,

| ii) | ett bemyndigande återkallas, och |
| --- | --- |

ii)

ett bemyndigande återkallas, och

| iii) | när bemyndigandet eller återkallelsen får verkan. |
| --- | --- |

iii)

när bemyndigandet eller återkallelsen får verkan.

Bemyndigandet får ges verkan tidigast tre månader efter det att generalsekreteraren underrättats.

c)

En institution eller organisation som har bemyndigats att utfärda certifikat enligt denna punkt ska åtminstone ha befogenhet att återkalla ett certifikat om de villkor som ställdes för utfärdandet inte har uppfyllts. Institutionen eller organisationen ska underrätta den stat för vars räkning certifikatet utfärdades om återkallelsen.

4.   Certifikatet ska avfattas på den utfärdande statens officiella språk. Om detta är ett annat språk än engelska, franska eller spanska ska certifikatet innehålla en översättning till något att dessa språk; statens officiella språk får utelämnas om staten beslutar detta.

5.   Certifikatet ska medföras ombord på fartyget, och en kopia ska ges in till de myndigheter som för fartygsregistret eller, om fartyget inte är registrerat i en fördragsslutande stat, till myndigheten i den stat som har utfärdat eller bestyrkt certifikatet.

6.   En försäkring eller annan ekonomisk säkerhet som av annan anledning än att dess giltighetstid enligt certifikatet har löpt ut, kan upphöra att gälla tidigare än tre månader efter det att den sagts upp hos de myndigheter som avses i punkt 5, uppfyller kraven i denna artikel endast om certifikatet återlämnats till myndigheten eller ett nytt certifikat utfärdats under dessa tre månader. Detta gäller även ändringar som innebär att försäkringen eller säkerheten inte längre uppfyller kraven enligt denna artikel.

7.   Om inte annat följer av denna artikel ska villkoren för certifikatets utfärdande och giltighet fastställas av den stat där fartyget är registrerat.

8.   Ingenting i denna konvention ska tolkas som att det hindrar en fördragsslutande stat från att förlita sig på upplysningar från andra stater eller från organisationen eller andra internationella organisationer om den ekonomiska ställningen för den som tillhandahåller försäkring eller annan ekonomisk säkerhet enligt denna konvention. En fördragsslutande stat som förlitar sig på sådana upplysningar är dock inte befriad från sitt ansvar i egenskap av stat som utfärdar certifikatet.

9.   Certifikat som utfärdats eller bestyrkts enligt en fördragsslutande stats bemyndigande ska för tillämpningen av denna konvention godtas av övriga fördragsslutande stater och tillerkännas samma giltighet som certifikat som utfärdats eller bestyrkts av dem, även om certifikatet avser ett fartyg som inte är registrerat i en fördragsslutande stat. En fördragsslutande stat som anser att den försäkringsgivare eller garant som anges i certifikatet inte har ekonomisk förmåga att uppfylla de förpliktelser som följer av denna konvention, får när som helst begära överläggningar med den stat som har utfärdat eller bestyrkt certifikatet.

10.   Talan om ersättning som täcks av försäkring eller annan ekonomisk säkerhet enligt denna artikel får föras direkt mot försäkringsgivaren eller den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten. Det belopp som anges i punkt 1 utgör ansvarsgränsen för försäkringsgivaren och den som tillhandahåller den ekonomiska säkerheten, även om transportören eller den utförande transportören inte har rätt att begränsa sitt ansvar. Svaranden får göra gällande de invändningar som den transportör som avses i punkt 1 skulle ha fått göra enligt denna konvention, med undantag för invändningar om konkurs eller likvidation. Svaranden får åberopa att skadan har orsakats genom försäkringstagarens uppsåtliga handlande, men svaranden får inte göra gällande andra invändningar som svaranden hade kunnat göra i en rättegång där försäkringstagaren väckt talan mot svaranden. Svaranden har alltid rätt att få transportören eller den utförande transportören instämda i målet.

11.   De belopp som tillförsäkras genom försäkring eller annan ekonomisk säkerhet i enlighet med punkt 1 får endast användas för betalning av fordringar som grundas på denna konvention, och i och med utbetalningen av sådana belopp upphävs i motsvarande mån ansvarigheten enligt konventionen.

12.   En fördragsslutande stat får inte tillåta att sjöfart bedrivs med fartyg under dess flagg som omfattas av denna artikel om inte ett certifikat har utfärdats enligt punkterna 2 eller 15.

13.   Om inte annat följer av denna artikel ska varje fördragsslutande stat genom sin nationella lagstiftning se till att det för alla fartyg godkända för befordran av fler än tolv passagerare, oavsett registreringsstat, som anlöper eller lämnar hamnar inom dess territorium finns försäkring eller annan ekonomisk säkerhet i den omfattning som anges i punkt 1 i den utsträckning denna konvention är tillämplig.

14.   Om den fördragsslutande stat som har utfärdat certifikatet enligt punkt 2 har meddelat generalsekreteraren att den håller ett register i elektroniskt format, tillgängligt för alla fördragsslutande stater, varigenom det kan bekräftas att certifikatet utfärdats och som gör det möjligt för de fördragsslutande staterna att fullgöra sina skyldigheter enligt punkt 13, får en fördragsslutande stat utan hinder av punkt 5 meddela generalsekreteraren att den för de ändamål som avses i punkt 13 inte kräver att fartyg som anlöper eller lämnar hamn inom dess territorium ska medföra ombord eller uppvisa det certifikat som krävs enligt punkt 2.

15.   Bestämmelserna om försäkring och annan ekonomisk säkerhet i denna artikel gäller inte fartyg som ägs av en fördragsslutande stat och som inte är täckt av försäkring eller annan ekonomisk säkerhet. Sådant fartyg ska dock ombord medföra ett certifikat utfärdat av behörig myndighet i fartygets registreringsstat som bestyrker att fartyget ägs av den staten och att ansvaret är täckt intill det belopp som anges i punkt 1. Certifikatet ska så nära som möjligt följa den förlaga som avses i punkt 2.

Artikel 5

Värdesaker

Transportören är inte ansvarig för förlust av eller skada på pengar, värdepapper, guld, silver, juveler, smycken, konstföremål eller andra värdesaker utom när sådana värdesaker har deponerats hos transportören med uttrycklig överenskommelse om att de ska förvaras under säkerhet, i vilket fall transportören är ansvarig intill den gräns som anges i artikel 8.3, såvida inte överenskommelse har träffats om en högre gräns enligt artikel 10.1.

Artikel 6

Medvållande

Om transportören visar att en passagerares död eller personskada eller förlust av eller skada på dennes resgods förorsakades av passageraren själv eller att denne medverkade till det, kan den domstol som handlägger målet, i överensstämmelse med dess nationella lag, helt eller delvis befria transportören från ansvarighet.

Artikel 7

Ansvarsbegränsning för dödsfall och personskada

1.   Transportörens ansvar enligt artikel 3 för en passagerares död eller personskada ska inte i något fall överstiga 400 000 beräkningsenheter per passagerare vid en och samma händelse. Om skadeståndet enligt domstolslandets lag ska betalas ut i form av periodiska utbetalningar får det kapitaliserade värdet inte överstiga denna gräns.

2.   En fördragsslutande stat får genom särskilda bestämmelser i sin nationella lagstiftning reglera den ansvarsgräns som anges i punkt 1, men den nationella ansvarsgränsen, om en sådan fastställts, får inte vara lägre än vad som anges i punkt 1. En fördragsslutande stat som tillämpar denna punkt ska underrätta generalsekreteraren om ansvarsgränsen eller frånvaron av gräns.

Artikel 8

Ansvarsbegränsning för förlust av eller skada på resgods och fordon

1.   Transportörens ansvar vid förlust av eller skada på handresgods ska inte i något fall överstiga 2 250 beräkningsenheter per passagerare och befordran.

2.   Transportörens ansvar vid förlust av eller skada på fordon inbegripet resgods i eller på fordonet ska inte i något fall överstiga 12 700 beräkningsenheter per fordon och befordran.

3.   Transportörens ansvar vid förlust av eller skada på annat resgods än som nämns i punkterna 1 och 2 ska inte i något fall överstiga 3 375 beräkningsenheter per passagerare och befordran.

4.   Transportören och passageraren kan komma överens om att transportören ska ha rätt att göra ett avdrag, som utgör passagerarens självrisk, från skadans belopp med högst 330 beräkningsenheter vid fordonsskada och högst 149 beräkningsenheter per passagerare vid förlust av eller skada på annat resgods.

Artikel 9

Beräkningsenheter och omräkning

1.   Med beräkningsenhet avses i denna konvention en särskild dragningsrätt enligt Internationella valutafondens bestämmelser. De belopp som avses i artiklarna 3.1, 4a.1 och 7.1 och artikel 8 ska räknas om till domstolslandets nationella valuta på grundval av valutans kurs i förhållande till den särskilda dragningsrätten den dag då domen meddelades eller den dag som parterna har kommit överens om. För fördragsslutande stater som är medlemmar av Internationella valutafonden beräknas värdet av den nationella valutan uttryckt i särskilda dragningsrätter enligt den beräkningsmetod som Internationella valutafonden den dagen tillämpar för sin verksamhet och sina transaktioner. För fördragsslutande stater som inte är medlemmar av Internationella valutafonden beräknas värdet av den nationella valutan uttryckt i särskilda dragningsrätter på det sätt som staten ifråga bestämmer.

2.   Stater som inte är medlemmar av Internationella valutafonden och vars lagstiftning inte tillåter att punkt 1 tillämpas får vid statens ratifikation, godtagande eller godkännande av eller anslutning till konventionen, eller när som helst därefter, lämna en förklaring om att den beräkningsenhet som avses i punkt 1 ska motsvara 15 guldfranc. En guldfranc enligt denna punkt motsvarar 65,5 milligram guld av 0,900 finhet. Omräkningen från guldfranc till nationell valuta ska ske enligt den berörda statens lag.

3.   Beräkningen enligt punkt 1 sista meningen och omräkningen enligt punkt 2 ska göras på ett sådant sätt att de belopp som anges i artiklarna 3.1, 4a.1 och 7.1 och artikel 8 får ett realvärde i den fördragsslutande statens nationella valuta som så långt möjligt är lika med vad som skulle ha blivit fallet om beräkningen gjorts enligt de tre första meningarna i punkt 1. En fördragsslutande stat ska underrätta generalsekreteraren om vilken beräkningsmetod som staten tillämpar enligt punkt 1, eller om resultatet av omräkningen enligt punkt 2 när staten deponerar sitt ratifikations-, antagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument avseende denna konvention samt när staten ändrar beräknings- eller omräkningsmetod.

Artikel 10

Tilläggsbestämmelser om ansvarsgränser

1.   Bortfraktaren och passageraren kan genom uttrycklig och skriftlig överenskommelse bestämma högre ansvarsgränser än vad som föreskrivs i artiklarna 7 och 8.

2.   Ränta på skadestånd och rättegångskostnader ska inte omfattas av de ansvarsgränser som föreskrivs i artiklarna 7 och 8.

Artikel 11

Befrielse från och begränsning av ansvar för transportörens medhjälpare

Om talan med anledning av skada som omfattas av denna konvention väcks mot någon av transportörens eller den utförande transportörens medhjälpare eller andra som de anlitat för befordran har en sådan medhjälpare eller annan person om han visar att han har handlat i tjänsten eller för uppdragets fullgörande, rätt till samma befrielse från och begränsning av ansvar som transportören eller den utförande transportören är berättigade att åberopa enligt denna konvention.

Artikel 12

Sammanläggning av fordringar

1.   Ansvarsgränserna i artiklarna 7 och 8 ska tillämpas på summan av samtliga skadeståndskrav som har uppkommit i anledning av att en passagerare avlidit eller åsamkats kroppsskada eller i anledning av förlust av eller skada på hans resgods.

2.   I fråga om befordran som utförts av en utförande transportör ska summan av de skadeståndsbelopp som transportören och den utförande transportören samt deras medhjälpare och andra som de anlitat för befordran, vilka handlat inom ramen för uppdragets fullgörande, förpliktas utge inte överstiga det högsta belopp som enligt denna konvention kan komma i fråga för antingen transportören eller den utförande transportören; ingen av de nämnda personerna ska dock vara ansvarig med ett belopp överstigande den gräns som gäller för honom.

3.   Närhelst en av transportörens eller den utförande transportörens medhjälpare eller annan person som de anlitat för befordran enligt artikel 11 i denna konvention har rätt att åberopa de ansvarsgränser som föreskrivs i artiklarna 7 och 8, får summan av de skadeståndsbelopp som transportören, eller i förekommande fall den utförande transportören, och medhjälparen eller den andra personen i fråga förpliktas utge inte överstiga dessa gränser.

Artikel 13

Förlust av rätten till ansvarsbegränsning

1.   Transportören har inte rätt att åberopa de ansvarsgränser som föreskrivs i artiklarna 7 och 8 och i artikel 10.1 om det visas att han, genom egen handling eller underlåtenhet, har orsakat skadan uppsåtligen eller hänsynslöst och med insikt att sådan skada sannolikt skulle uppkomma.

2.   Transportörens eller den utförande transportörens medhjälpare eller andra som de anlitat för befordran har inte rätt att åberopa dessa ansvarsgränser om det visas att de, genom egen handling eller underlåtenhet, har orsakat skadan uppsåtligen eller hänsynslöst och med insikt att sådan skada sannolikt skulle uppkomma.

Artikel 14

Grunden för skadeståndskrav

Talan angående skadestånd i anledning av att en passagerare avlidit eller åsamkats kroppsskada eller i anledning av förlust av eller skada på resgods får inte väckas mot transportören eller den utförande transportören annat än enligt denna konvention.

Artikel 15

Reklamation vid förlust av eller skada på resgods

1.   Passageraren ska skriftligen underrätta transportören eller den person som denna anlitat för befordran

| a) | vid uppenbar skada på resgods






  i) | i fråga om handresgods, före eller i samband med passagerarens ilandstigning, |
| --- | --- | --- |

a)

vid uppenbar skada på resgods

i)

i fråga om handresgods, före eller i samband med passagerarens ilandstigning,

| ii) | i fråga om allt annat resgods, före eller i samband med dess utlämnande, |
| --- | --- |

ii)

i fråga om allt annat resgods, före eller i samband med dess utlämnande,

| b) | vid resgodsskada som inte är uppenbar eller vid förlust av resgods, inom femton dagar från dagen för ilandstigningen eller resgodsets utlämnande, eller från den tidpunkt då sådant utlämnande skulle ha ägt rum. |
| --- | --- |

b)

vid resgodsskada som inte är uppenbar eller vid förlust av resgods, inom femton dagar från dagen för ilandstigningen eller resgodsets utlämnande, eller från den tidpunkt då sådant utlämnande skulle ha ägt rum.

2.   Om passageraren inte iakttar föreskrifterna i denna artikel ska han antas ha mottagit resgodset i oskadat skick, såvida inte motsatsen bevisas.

3.   Skriftlig underrättelse behöver inte lämnas om vid tiden för mottagandet resgodsets skick har varit föremål för gemensam besiktning eller inspektion.

Artikel 16

Preskriptionstid för skadeståndsfordringar

1.   Skadeståndsfordringar på grund av passagerares död eller personskada eller förlust av eller skada på resgods preskriberas efter en tid av två år.

2.   Preskriptionstiden ska räknas enligt följande:

| a) | Vid personskada, från dagen för passagerarens ilandstigning. |
| --- | --- |

a)

Vid personskada, från dagen för passagerarens ilandstigning.

| b) | Vid dödsfall under befordran, från den dag passageraren skulle ha stigit i land och, om personskada under befordran lett till passagerarens död efter ilandstigningen, från dagen för dödsfallet, förutsatt att denna tidsperiod inte överstiger tre år från ilandstigningsdagen. |
| --- | --- |

b)

Vid dödsfall under befordran, från den dag passageraren skulle ha stigit i land och, om personskada under befordran lett till passagerarens död efter ilandstigningen, från dagen för dödsfallet, förutsatt att denna tidsperiod inte överstiger tre år från ilandstigningsdagen.

| c) | Vid förlust av eller skada på resgods, från dagen för ilandstigningen eller, om den dagen är senare, från den dag ilandstigning skulle ha ägt rum. |
| --- | --- |

c)

Vid förlust av eller skada på resgods, från dagen för ilandstigningen eller, om den dagen är senare, från den dag ilandstigning skulle ha ägt rum.

3.   Villkoren för förlängning av eller avbrott i preskriptionstiden ska bestämmas enligt domstolslandets lag, men talan enligt denna konvention får inte i något fall väckas senare än

| a) | fem år efter det att passageraren steg i land eller, om detta är senare, skulle ha stigit i land, dock senast |
| --- | --- |

a)

fem år efter det att passageraren steg i land eller, om detta är senare, skulle ha stigit i land, dock senast

| b) | tre år efter det att käranden fick eller rimligen borde ha fått kännedom om den skada eller förlust händelsen orsakat. |
| --- | --- |

b)

tre år efter det att käranden fick eller rimligen borde ha fått kännedom om den skada eller förlust händelsen orsakat.

4.   Utan hinder av vad som sägs i punkterna 1–3 i denna artikel kan preskriptionstiden förlängas genom en förklaring av transportören eller genom överenskommelse mellan parterna efter skadans uppkomst. Förklaringen eller överenskommelsen ska ske skriftligen.

Artikel 17

Laga domstol
   (2)

Artikel 17a

Erkännande och verkställighet

   (2)

Artikel 18

Avtalsbestämmelsers ogiltighet

Avtalsvillkor som fastställts före den händelse som orsakat en passagerares död eller personskada eller förlust av eller skada på passagerarens resgods och som syftar till att befria den som är ansvarig enligt denna konvention från ansvar gentemot passageraren eller till att bestämma en lägre ansvarsgräns än som har fastställts i denna konvention är, med undantag för vad som föreskrivs i artikel 8.4, ogiltiga, liksom avtalsvillkor som syftar till att flytta bevisbördan från transportören eller den utförande transportören, eller begränsa den valmöjlighet som anges i artikel 17.1 eller 17.2; ogiltigheten av ett sådant avtalsvillkor ska dock inte föranleda att befordringsavtalet blir ogiltigt, utan detta förblir underkastat denna konvention.

Artikel 20

Atomskada

Ansvar ska inte uppkomma enligt denna konvention för skada som har orsakats av en atomolycka

| a) | om den som driver en kärnanläggning är ansvarig för skadan enligt Pariskonventionen av den 29 juli 1960 om skadeståndsansvar på atomenergins område i dess lydelse enligt tilläggsprotokollet av den 28 januari 1964, eller Wienkonventionen av den 21 maj 1963 om ansvarighet för atomskada, eller enligt ändringar eller protokoll till dessa som har trätt i kraft, eller |
| --- | --- |

a)

om den som driver en kärnanläggning är ansvarig för skadan enligt Pariskonventionen av den 29 juli 1960 om skadeståndsansvar på atomenergins område i dess lydelse enligt tilläggsprotokollet av den 28 januari 1964, eller Wienkonventionen av den 21 maj 1963 om ansvarighet för atomskada, eller enligt ändringar eller protokoll till dessa som har trätt i kraft, eller

| b) | om den driftansvarige för en kärnanläggning är ansvarig för skadan enligt nationell lagstiftning om ansvarighet för atomskada som i alla hänseenden är lika förmånlig för den skadelidande som Paris- eller Wienkonventionen, eller enligt ändringar eller protokoll till dessa som har trätt i kraft. |
| --- | --- |

b)

om den driftansvarige för en kärnanläggning är ansvarig för skadan enligt nationell lagstiftning om ansvarighet för atomskada som i alla hänseenden är lika förmånlig för den skadelidande som Paris- eller Wienkonventionen, eller enligt ändringar eller protokoll till dessa som har trätt i kraft.

Artikel 21

Kommersiell befordran som utförs av offentlig myndighet

Denna konvention ska tillämpas på kommersiell befordran som utförs av stat eller offentlig myndighet enligt ett befordringsavtal av den innebörd som anges i artikel 1.

[Artiklarna 22 och 23 i protokollet till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods]

Artikel 22

Översyn och ändringar
   (2)
  Återges inte.

Artikel 23

Ändring av ansvarsgränserna

1.   Det särskilda förfarande som anges i denna artikel ska endast användas för ändring av de ansvarsgränser som anges i artiklarna 3.1, 4a.1 och 7.1 och artikel 8 i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll och påverkar inte tillämpningen av artikel 22.

2.   På begäran av minst hälften av de fördragsslutande staterna i detta protokoll, dock minst sex, ska ett förslag till ändring av ansvarsgränserna eller självriskerna enligt artiklarna 3.1, 4a.1 och 7.1 och artikel 8 i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll, genom generalsekreterarens försorg sändas till alla medlemmar i organisationen och till alla fördragsslutande stater.

3.   Ett förslag till ändring som sänts enligt ovan ska läggas fram för organisationens juridiska kommitté (nedan kallad juridiska kommittén) för övervägande, vilket får äga rum tidigast sex månader efter översändandet.

4.   Alla fördragsslutande stater i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll har rätt att delta i juridiska kommitténs förhandlingar för övervägande och antagande av ändringar, oavsett om de är medlemmar i organisationen eller inte.

5.   Ändringar antas med två tredjedels majoritet av de fördragsslutande stater i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll som är närvarande och som röstar i juridiska kommittén, med den ökning i antalet som föranleds av punkt 4, dock under förutsättning att minst hälften av de fördragsslutande staterna i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll är närvarande vid röstningstillfället.

6.   När juridiska kommittén behandlar ett förslag till ändring av gränserna ska den ta hänsyn till inträffade olyckor och i synnerhet omfattningen av de skador som orsakats av dem, till förändringar i penningvärdena och till den verkan på försäkringskostnaderna som ändringsförslaget medför.

| 7. | a) | Ändringar av ansvarsgränserna med stöd av denna artikel får inte övervägas förrän fem år förflutit från den dag då detta protokoll öppnades för undertecknande, och inte heller förrän fem år förflutit från den dag en tidigare ändring med stöd av denna artikel har trätt i kraft. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ingen gräns får höjas så att beloppet kommer att överstiga den gräns som fastställts i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll, ökat med sex procent per år, inklusive den procentuella höjningen från föregående år, räknat från den dag protokollet öppnades för undertecknande. |
| c) | Ingen gräns får höjas så att den med tre gånger överstiger den gräns som fastställts i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll. |

7.

a)

Ändringar av ansvarsgränserna med stöd av denna artikel får inte övervägas förrän fem år förflutit från den dag då detta protokoll öppnades för undertecknande, och inte heller förrän fem år förflutit från den dag en tidigare ändring med stöd av denna artikel har trätt i kraft.

b)

Ingen gräns får höjas så att beloppet kommer att överstiga den gräns som fastställts i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll, ökat med sex procent per år, inklusive den procentuella höjningen från föregående år, räknat från den dag protokollet öppnades för undertecknande.

c)

Ingen gräns får höjas så att den med tre gånger överstiger den gräns som fastställts i konventionen i dess lydelse enligt detta protokoll.

8.   En ändring som har antagits i enlighet med punkt 5 ska av organisationen delges samtliga fördragsslutande stater. Ändringen ska anses godtagen när 18 månader har förflutit från underrättelsen, om inte inom den tidsperioden minst en fjärdedel av de stater som var fördragsslutande stater då ändringen antogs har underrättat generalsekreteraren om att de inte godtar ändringen, som då förkastas och inte får någon verkan.

9.   En ändring som anses godtagen i enlighet med punkt 8 träder i kraft 18 månader efter det att den godtogs.

10.   Alla fördragsslutande stater är bundna av ändringen om de inte säger upp protokollet i enlighet med artikel 21.1 och 21.2 senast sex månader innan ändringen träder i kraft. Uppsägningen får verkan när ändringen träder i kraft.

11.   En stat som blir fördragsslutande part innan 18-månadersperioden för en ändrings godtagande har löpt ut, blir bunden av ändringen om den träder i kraft. En stat som blir fördragsslutande part efter den perioden, blir bunden av ändringen om den har godtagits i enlighet med punkt 8. I de fall som anges i denna punkt blir en stat bunden av en ändring när den träder i kraft, eller när protokollet träder i kraft för den staten, om detta sker senare.

---

(1)  Återges inte.

(2)  Återges inte.

Onsdag 24 september 2008BILAGA TILL ATENKONVENTIONEN

CERTIFIKAT ANGÅENDE FÖRSÄKRING ELLER ANNAN EKONOMISK SÄKERHET FÖR ANSVAR FÖR PASSAGERARES DÖD ELLER PERSONSKADA

Utfärdat i enlighet med artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods.

| Fartygets namn | Siffror eller bokstäver som identifierar fartyget | Fartygets IMO-nummer | Registreringsort | Namnet på den transportör som faktiskt utför befordran och fullständig adress till det driftställe där denne har sin huvudsakliga rörelse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Fartygets namn

Siffror eller bokstäver som identifierar fartyget

Fartygets IMO-nummer

Registreringsort

Namnet på den transportör som faktiskt utför befordran och fullständig adress till det driftställe där denne har sin huvudsakliga rörelse

Härmed intygas att för ovan angivna fartyg gäller en försäkring eller annan ekonomisk säkerhet som uppfyller föreskrifterna i artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods.

Säkerhetens art ...

Säkerhetens giltighetstid ...

Namn och adress på försäkringsgivaren och/eller den (de) person(er) som ställt annan ekonomisk säkerhet

Namn ...

Adress ...

Certifikatet gäller t. o. m. ...

Utfärdat eller bemyndigat av regeringen i ...

(statens fullständiga namn)

ELLER

När en fördragsslutande part tillämpar artikel 4a.3 ska följande text användas:

Detta certifikat är utfärdat enligt bemyndigande av regeringen i ...

(statens fullständiga namn) av ... (institutionens eller organisationens namn)

Utfärdat i ...den ...

(ort)

(datum)

...

(Den utfärdande eller bestyrkande tjänstemannens underskrift och titel)

Anvisningar

| 1. | Om så önskas kan uppgiften om utfärdande stat även innehålla en hänvisning till behörig offentlig myndighet. |
| --- | --- |

1.

Om så önskas kan uppgiften om utfärdande stat även innehålla en hänvisning till behörig offentlig myndighet.

| 2. | Om flera personer tillhandahåller säkerhet ska det för var och en anges vilket belopp personen tillhandahåller. |
| --- | --- |

2.

Om flera personer tillhandahåller säkerhet ska det för var och en anges vilket belopp personen tillhandahåller.

| 3. | Om flera slags säkerheter ställs ska dessa anges. |
| --- | --- |

3.

Om flera slags säkerheter ställs ska dessa anges.

| 4. | Under rubriken ”Säkerhetens giltighetstid” ska även anges från vilken dag säkerheten gäller. |
| --- | --- |

4.

Under rubriken ”Säkerhetens giltighetstid” ska även anges från vilken dag säkerheten gäller.

| 5. | Under adressen på försäkringsgivaren och/eller den (de) person(er) som ställt annan ekonomisk säkerhet ska även anges var personen har sin huvudsakliga rörelse. I tillämpliga fall ska det även anges vid vilket driftställe försäkringen utfärdats eller säkerheten ställs. |
| --- | --- |

5.

Under adressen på försäkringsgivaren och/eller den (de) person(er) som ställt annan ekonomisk säkerhet ska även anges var personen har sin huvudsakliga rörelse. I tillämpliga fall ska det även anges vid vilket driftställe försäkringen utfärdats eller säkerheten ställs.

Onsdag 24 september 2008BILAGA II

UTDRAG FRÅN IMO:S FÖRBEHÅLL OCH RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDE AV ATENKONVENTIONEN ANTAGNA AV INTERNATIONELLA SJÖFARTSORGANISATIONENS JURIDISKA KOMMITTÉDEN 19 OKTOBER 2006

IMO:S FÖRBEHÅLL OCH RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDE AV ATENKONVENTIONEN

Förbehåll

| 1. | Atenkonventionen bör ratificeras med följande förbehåll eller med ett uttalande med samma verkan:






  ”[1.1] | Förbehåll i samband med ... regerings ratificering av Atenkonventionen om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, 2002 (konventionen) |
| --- | --- | --- |

1.

Atenkonventionen bör ratificeras med följande förbehåll eller med ett uttalande med samma verkan:

”[1.1]

Förbehåll i samband med ... regerings ratificering av Atenkonventionen om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, 2002 (konventionen)

Ansvarsbegränsning för transportörer, osv.

| [1.2] | ... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att enligt artikel 3.1-3.2 i konventionen begränsa ansvaret för passagerares död eller personskada som förorsakats av någon av de risker som anges i punkt 2.2 i IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen till det lägre av följande belopp:






  — | 250 000 beräkningsenheter per passagerare vid en och samma händelse,
  eller |
| --- | --- | --- |

[1.2]

... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att enligt artikel 3.1-3.2 i konventionen begränsa ansvaret för passagerares död eller personskada som förorsakats av någon av de risker som anges i punkt 2.2 i IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen till det lägre av följande belopp:

—

250 000 beräkningsenheter per passagerare vid en och samma händelse,

eller

| — | 340 miljoner beräkningsenheter totalt per fartyg vid en och samma händelse. |
| --- | --- |

—

340 miljoner beräkningsenheter totalt per fartyg vid en och samma händelse.

| [1.3] | ... regering förbehåller sig vidare rätten och åtar sig att tillämpa IMO:s riktlinjer för genomförandet av punkterna 2.1.1 och 2.2.2 med vederbörliga ändringar i Atenkonventionen på sådant skadeståndsansvar. |
| --- | --- |

[1.3]

... regering förbehåller sig vidare rätten och åtar sig att tillämpa IMO:s riktlinjer för genomförandet av punkterna 2.1.1 och 2.2.2 med vederbörliga ändringar i Atenkonventionen på sådant skadeståndsansvar.

| [1.4] | Den utförande transportörens skadeståndsansvar enligt artikel 4 i konventionen, det ansvar som vilar på transportörens eller den utförande transportörens medhjälpare eller andra som de anlitat för befordran enligt artikel 11 i konventionen och begränsningen av summan av skadeståndsbeloppen enligt artikel 12 i konventionen ska begränsas på samma sätt. |
| --- | --- |

[1.4]

Den utförande transportörens skadeståndsansvar enligt artikel 4 i konventionen, det ansvar som vilar på transportörens eller den utförande transportörens medhjälpare eller andra som de anlitat för befordran enligt artikel 11 i konventionen och begränsningen av summan av skadeståndsbeloppen enligt artikel 12 i konventionen ska begränsas på samma sätt.

| [1.5] | Förbehållet och åtagandet i punkt 1.2 ska vara tillämpliga oavsett grunden till skadestånds ansvaret enligt artikel 3.1 eller 3.2 och utan hinder av något som talar emot detta i artikel 4 eller artikel 7 i konventionen. Förbehållet och åtagandet påverkar inte tillämpningen av artiklarna 10 och 13. |
| --- | --- |

[1.5]

Förbehållet och åtagandet i punkt 1.2 ska vara tillämpliga oavsett grunden till skadestånds ansvaret enligt artikel 3.1 eller 3.2 och utan hinder av något som talar emot detta i artikel 4 eller artikel 7 i konventionen. Förbehållet och åtagandet påverkar inte tillämpningen av artiklarna 10 och 13.

Obligatorisk försäkring och ansvarsbegränsning för försäkringsgivare

| [1.6] | ... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att enligt artikel 4a.1 behålla försäkring eller annan ekonomisk säkerhet för passagerares död eller personskada som förorsakats av någon av de risker som anges i punkt 2.2 i IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen till det lägre av följande belopp:






  — | 250 000 beräkningsenheter per passagerare vid en och samma händelse, eller
  eller |
| --- | --- | --- |

[1.6]

... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att enligt artikel 4a.1 behålla försäkring eller annan ekonomisk säkerhet för passagerares död eller personskada som förorsakats av någon av de risker som anges i punkt 2.2 i IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen till det lägre av följande belopp:

—

250 000 beräkningsenheter per passagerare vid en och samma händelse, eller

eller

| — | 340 miljoner beräkningsenheter totalt per fartyg vid en och samma händelse. |
| --- | --- |

—

340 miljoner beräkningsenheter totalt per fartyg vid en och samma händelse.

| [1.7] | ... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att begränsa det skadeståndsansvar som försäkringsgivaren eller annan person som tillhandahåller ekonomisk säkerhet har enligt artikel 4a.10 för passagerares död eller personskada som förorsakats av någon av de risker som anges i punkt 2.2 i IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, till en högsta gräns för det försäkringsbelopp eller annan ekonomisk säkerhet som transportören är skyldig att ha enligt punkt 1.6 i detta förbehåll. |
| --- | --- |

[1.7]

... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att begränsa det skadeståndsansvar som försäkringsgivaren eller annan person som tillhandahåller ekonomisk säkerhet har enligt artikel 4a.10 för passagerares död eller personskada som förorsakats av någon av de risker som anges i punkt 2.2 i IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, till en högsta gräns för det försäkringsbelopp eller annan ekonomisk säkerhet som transportören är skyldig att ha enligt punkt 1.6 i detta förbehåll.

| [1.8] | ... regering förbehåller sig även rätten och åtar sig att tillämpa IMO:s riktlinjer för genom förandet av Atenkonventionen inklusive tillämpningen av de klausuler som anges i punkt 2.1 och punkt 2.2 i riktlinjerna när det gäller all obligatorisk försäkring enligt konventionen. |
| --- | --- |

[1.8]

... regering förbehåller sig även rätten och åtar sig att tillämpa IMO:s riktlinjer för genom förandet av Atenkonventionen inklusive tillämpningen av de klausuler som anges i punkt 2.1 och punkt 2.2 i riktlinjerna när det gäller all obligatorisk försäkring enligt konventionen.

| [1.9] | ... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att undanta försäkringsgivaren eller annan person som tillhandahåller ekonomisk säkerhet enligt punkt 1 i artikel 4a från varje skadeståndsansvar som han inte har iklätt sig. |
| --- | --- |

[1.9]

... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att undanta försäkringsgivaren eller annan person som tillhandahåller ekonomisk säkerhet enligt punkt 1 i artikel 4a från varje skadeståndsansvar som han inte har iklätt sig.

Certifiering

| [1.10] | ... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att utfärda certifikat för försäkring enligt punkt 2 i artikel 4a i konventionen som






  — | återspeglar ansvarsbegränsningarna och de krav på försäkring som avses i punkterna 1.2, 1.6, 1.7 samt 1.9, och |
| --- | --- | --- |

[1.10]

... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att utfärda certifikat för försäkring enligt punkt 2 i artikel 4a i konventionen som

—

återspeglar ansvarsbegränsningarna och de krav på försäkring som avses i punkterna 1.2, 1.6, 1.7 samt 1.9, och

| — | innefattar sådana andra begränsningar, krav och undantag som den finner att förhållandena på försäkringsmarknaden vid tiden för utfärdandet nödvändiggör. |
| --- | --- |

—

innefattar sådana andra begränsningar, krav och undantag som den finner att förhållandena på försäkringsmarknaden vid tiden för utfärdandet nödvändiggör.

| [1.11] | ... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att godta sådana försäkringscertifikat som är utfärdade av andra fördragsslutande stater enligt ett liknande förbehåll. |
| --- | --- |

[1.11]

... regering förbehåller sig rätten och åtar sig att godta sådana försäkringscertifikat som är utfärdade av andra fördragsslutande stater enligt ett liknande förbehåll.

| [1.12] | Alla sådana begränsningar, krav och undantag kommer att tydligt återspeglas i det certifikat som utfärdats eller certifierats enligt artikel 4a.2 i konventionen. |
| --- | --- |

[1.12]

Alla sådana begränsningar, krav och undantag kommer att tydligt återspeglas i det certifikat som utfärdats eller certifierats enligt artikel 4a.2 i konventionen.

Förhållandet mellan detta förbehåll och IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen

| [1.13] | De rättigheter som detta förbehåll medför ska utövas med vederbörlig hänsyn till IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, eller av eventuella ändringar av den, i syfte att säkerställa enhetlighet. Om Internationella sjöfartsorganisationens juridiska kommitté har godkänt ett förslag till ändring av IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, inklusive begränsningar, ska dessa ändringar tillämpas från och med den tidpunkt kommittén har fastställt. Detta ska ske utan att det påverkar bestämmelserna i internationell rätt om en stats rätt att dra tillbaka eller ändra sitt förbehåll.” |
| --- | --- |

[1.13]

De rättigheter som detta förbehåll medför ska utövas med vederbörlig hänsyn till IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, eller av eventuella ändringar av den, i syfte att säkerställa enhetlighet. Om Internationella sjöfartsorganisationens juridiska kommitté har godkänt ett förslag till ändring av IMO:s riktlinjer för genomförandet av Atenkonventionen, inklusive begränsningar, ska dessa ändringar tillämpas från och med den tidpunkt kommittén har fastställt. Detta ska ske utan att det påverkar bestämmelserna i internationell rätt om en stats rätt att dra tillbaka eller ändra sitt förbehåll.”

Riktlinjer

| 2. | Inom försäkringsmarknaden gäller för närvarande att de fördragsslutande staterna bör utfärda försäkringscertifikat på grundval av dels ett åtagande från en försäkringsgivare som gäller krigsrisker, dels ett åtagande från en annan försäkringsgivare som gäller icke-krigsrisker. Varje försäkringsgivare bör endast vara ansvarig för sin del. Följande bestämmelser bör tillämpas (de klausuler som det hänvisas till återges i tillägg A):






  2.1 | Både krigs- och icke-krigsförsäkring får omfattas av följande klausuler:






  2.1.1 | Undantagsklausul om standardiserade försäkringsvillkor vid radioaktiv kontaminering, kemiska, biologiska, biokemiska hot och elektromagnetiska vapen (standardklausul nr 370). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Inom försäkringsmarknaden gäller för närvarande att de fördragsslutande staterna bör utfärda försäkringscertifikat på grundval av dels ett åtagande från en försäkringsgivare som gäller krigsrisker, dels ett åtagande från en annan försäkringsgivare som gäller icke-krigsrisker. Varje försäkringsgivare bör endast vara ansvarig för sin del. Följande bestämmelser bör tillämpas (de klausuler som det hänvisas till återges i tillägg A):

2.1

Både krigs- och icke-krigsförsäkring får omfattas av följande klausuler:

2.1.1

Undantagsklausul om standardiserade försäkringsvillkor vid radioaktiv kontaminering, kemiska, biologiska, biokemiska hot och elektromagnetiska vapen (standardklausul nr 370).

| 2.1.2 | Undantagsklausul om standardiserade försäkringsvillkor vid it-attacker (standardklausul nr 380). |
| --- | --- |

2.1.2

Undantagsklausul om standardiserade försäkringsvillkor vid it-attacker (standardklausul nr 380).

| 2.1.3 | De invändningar och begränsningar som får göras av en person som ställt obligatorisk ekonomisk säkerhet enligt konventionen såsom den ändrats genom dessa riktlinjer, särskilt antalet beräkningsenheter som begränsas till 250 000 per passagerare vid en och samma händelse. |
| --- | --- |

2.1.3

De invändningar och begränsningar som får göras av en person som ställt obligatorisk ekonomisk säkerhet enligt konventionen såsom den ändrats genom dessa riktlinjer, särskilt antalet beräkningsenheter som begränsas till 250 000 per passagerare vid en och samma händelse.

| 2.1.4 | Förbehållet att försäkringen endast ska gälla ansvar som omfattas av konventionen såsom den ändrats genom dessa riktlinjer och |
| --- | --- |

2.1.4

Förbehållet att försäkringen endast ska gälla ansvar som omfattas av konventionen såsom den ändrats genom dessa riktlinjer och

| 2.1.5 | förbehållet att alla belopp som fastställs enligt konventionen ska syfta till att i enlighet med artikel 4a i konventionen minska transportörens och/eller försäkringsgivarens utestående ansvar, även om de inte utbetalas eller utkrävs av respektive krigs- eller icke-krigsförsäkringsgivare. |
| --- | --- |

2.1.5

förbehållet att alla belopp som fastställs enligt konventionen ska syfta till att i enlighet med artikel 4a i konventionen minska transportörens och/eller försäkringsgivarens utestående ansvar, även om de inte utbetalas eller utkrävs av respektive krigs- eller icke-krigsförsäkringsgivare.

| 2.2 | Krigsförsäkring ska täcka ansvar, om sådant föreligger för förlust som uppstått efter dödsfall eller personskada som drabbat en passagerare till följd av






  — | krig, inbördeskrig, revolution, uppror, resning eller därav föranledda inbördes oroligheter, eller varje fientlig handling av eller mot krigförande makt, |
| --- | --- | --- |

2.2

Krigsförsäkring ska täcka ansvar, om sådant föreligger för förlust som uppstått efter dödsfall eller personskada som drabbat en passagerare till följd av

—

krig, inbördeskrig, revolution, uppror, resning eller därav föranledda inbördes oroligheter, eller varje fientlig handling av eller mot krigförande makt,

| — | tillfångatagande, gripande, arrestering, inspärrning eller kvarhållande och följderna därav, eller varje hot om detta, |
| --- | --- |

—

tillfångatagande, gripande, arrestering, inspärrning eller kvarhållande och följderna därav, eller varje hot om detta,

| — | kvarlämnade minor, torpeder, bomber eller andra kvarlämnade krigsvapen, |
| --- | --- |

—

kvarlämnade minor, torpeder, bomber eller andra kvarlämnade krigsvapen,

| — | handlingar som begås av terrorister eller personer med ont uppsåt eller av politiska skäl samt alla handlingar som görs för att förhindra eller bemöta alla sådana risker, |
| --- | --- |

—

handlingar som begås av terrorister eller personer med ont uppsåt eller av politiska skäl samt alla handlingar som görs för att förhindra eller bemöta alla sådana risker,

| — | konfiskering och expropriering, |
| --- | --- |

—

konfiskering och expropriering,

får omfattas av följande undantag, begränsningar och krav:

| 2.2.1 | Automatisk uppsägnings- och undantagsklausul vid krig |
| --- | --- |

2.2.1

Automatisk uppsägnings- och undantagsklausul vid krig

| 2.2.2 | Om enskilda passagerares fordringar sammanlagt i genomsnitt överskrider 340 miljoner beräkningsenheter per fartyg vid en enskild händelse, ska transportören vara berättigad att åberopa en begränsning av sitt ansvar vid belopp som motsvarar 340 miljoner beräkningsenheter, dock alltid under förutsättning att






  — | detta belopp bör fördelas mellan fordringsägarna i proportion till deras fastställda anspråk, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Om enskilda passagerares fordringar sammanlagt i genomsnitt överskrider 340 miljoner beräkningsenheter per fartyg vid en enskild händelse, ska transportören vara berättigad att åberopa en begränsning av sitt ansvar vid belopp som motsvarar 340 miljoner beräkningsenheter, dock alltid under förutsättning att

—

detta belopp bör fördelas mellan fordringsägarna i proportion till deras fastställda anspråk,

| — | utdelningen av beloppet har formen av en eller flera delbetalningar till de fordringsägare som är kända då utdelningen görs, och |
| --- | --- |

—

utdelningen av beloppet har formen av en eller flera delbetalningar till de fordringsägare som är kända då utdelningen görs, och

| — | utdelningen av beloppet kan göras av försäkringsgivaren eller av domstol eller annan behörig myndighet till vilken försäkringsgivaren har vänt sig i en fördragsslutande stat där det finns rättsliga förfaranden för fordringar som påstås täckas av försäkringen. |
| --- | --- |

—

utdelningen av beloppet kan göras av försäkringsgivaren eller av domstol eller annan behörig myndighet till vilken försäkringsgivaren har vänt sig i en fördragsslutande stat där det finns rättsliga förfaranden för fordringar som påstås täckas av försäkringen.

| 2.2.3 | Bestämmelse om uppsägning med 30 dagars varsel vid fall som inte omfattas av 2.2.1. |
| --- | --- |

2.2.3

Bestämmelse om uppsägning med 30 dagars varsel vid fall som inte omfattas av 2.2.1.

| 2.3 | Icke-krigsförsäkringar bör täcka alla risker som omfattas av obligatorisk försäkring utom de risker som anges i 2.2, oavsett om de omfattas av undantagen, begränsningarna eller kraven enligt 2.1 och 2.2. |
| --- | --- |

2.3

Icke-krigsförsäkringar bör täcka alla risker som omfattas av obligatorisk försäkring utom de risker som anges i 2.2, oavsett om de omfattas av undantagen, begränsningarna eller kraven enligt 2.1 och 2.2.

| 3. | Ett exempel på försäkringsåtaganden (blå kort) och ett försäkringscertifikat, som samtliga återspeglar dessa riktlinjer, återges i tillägg B. |
| --- | --- |

3.

Ett exempel på försäkringsåtaganden (blå kort) och ett försäkringscertifikat, som samtliga återspeglar dessa riktlinjer, återges i tillägg B.

Onsdag 24 september 2008TILLÄGG A

BESTÄMMELSER SOM AVSES I RIKTLINJERNA 2.1.1, 2.1.2 OCH 2.2.1

Undantagsklausul om standardiserade försäkringsvillkor vid radioaktiv kontaminering, kemiska, biologiska, biokemiska hot och elektromagnetiska vapen (standardklausul nr 370, 10/11/2003)

Denna klausul ska vara utslagsgivande och ha företräde framför varje annan därmed oförenlig regel i försäkringen.

| 1. | Försäkringen gäller i inget fall för ansvar för förlustskador eller kostnader som direkt eller indirekt orsakats av, stått i samband med eller föranletts av,






  1.1 | joniserande strålning från eller kontaminering orsakad av radioaktivitet från kärnbränsle, kärnavfall eller förbränning av kärnbränsle, |
| --- | --- | --- |

1.

Försäkringen gäller i inget fall för ansvar för förlustskador eller kostnader som direkt eller indirekt orsakats av, stått i samband med eller föranletts av,

1.1

joniserande strålning från eller kontaminering orsakad av radioaktivitet från kärnbränsle, kärnavfall eller förbränning av kärnbränsle,

| 1.2 | radioaktiv, giftig, explosiv eller på annat sätt farlig eller smittsam egendom från kärnkraftinstallation, reaktor eller annan kärnteknisk anläggning eller nukleära delar därav, |
| --- | --- |

1.2

radioaktiv, giftig, explosiv eller på annat sätt farlig eller smittsam egendom från kärnkraftinstallation, reaktor eller annan kärnteknisk anläggning eller nukleära delar därav,

| 1.3 | vapen eller apparatur som använder atom- eller kärnklyvning, fusion eller annan liknande process eller radioaktiv kraft eller radioaktivt stoff, |
| --- | --- |

1.3

vapen eller apparatur som använder atom- eller kärnklyvning, fusion eller annan liknande process eller radioaktiv kraft eller radioaktivt stoff,

| 1.4 | radioaktiv, giftig, explosiv eller på annat sätt farlig eller smittsam egendom av radioaktivt slag. Undantaget i denna punkt gäller inte radioaktiva isotoper, annat än kärnbränsle, när sådana isotoper iordningställs, transporteras, lagras eller används i kommersiella, jordbruksrelaterade, medicinska, vetenskapliga eller andra liknande fredliga syften, |
| --- | --- |

1.4

radioaktiv, giftig, explosiv eller på annat sätt farlig eller smittsam egendom av radioaktivt slag. Undantaget i denna punkt gäller inte radioaktiva isotoper, annat än kärnbränsle, när sådana isotoper iordningställs, transporteras, lagras eller används i kommersiella, jordbruksrelaterade, medicinska, vetenskapliga eller andra liknande fredliga syften,

| 1.5 | kemiska, biologiska, biokemiska eller elektromagnetiska vapen. |
| --- | --- |

1.5

kemiska, biologiska, biokemiska eller elektromagnetiska vapen.

Undantagsklausul om försäkringsvillkor vid it-attacker (standardklausul nr 380, 10/11/2003)

| 1. | Om inte annat följer av bestämmelsen i punkt 2 nedan, gäller denna försäkring i inget fall för ansvar för förlustskador eller kostnader som direkt eller indirekt orsakats av, stått i samband med eller föranletts av användning eller drift, som ett medel för att vålla skada, av en dator, ett datasystem, en programvara, destruktiva program, datavirus eller processer eller något annat elektroniskt system. |
| --- | --- |

1.

Om inte annat följer av bestämmelsen i punkt 2 nedan, gäller denna försäkring i inget fall för ansvar för förlustskador eller kostnader som direkt eller indirekt orsakats av, stått i samband med eller föranletts av användning eller drift, som ett medel för att vålla skada, av en dator, ett datasystem, en programvara, destruktiva program, datavirus eller processer eller något annat elektroniskt system.

| 2. | Om denna klausul skrivs in i försäkringar som gäller för risker för krig, inbördeskrig, revolution, uppror, resning eller därav föranledda inbördes oroligheter, eller varje fientlig handling av eller mot krigförande makt, eller terrorism eller varje person som handlar av politiska skäl, ska bestämmelsen i punkt 1 inte syfta till att undanta förluster (vilka annars skulle omfattas) som härrör från användningen av en dator, ett datorsystem eller en programvara eller något annat elektroniskt system i uppskjutnings- och/eller styrsystemet och/eller avfyrningsmekanismen i vapen eller robotar. |
| --- | --- |

2.

Om denna klausul skrivs in i försäkringar som gäller för risker för krig, inbördeskrig, revolution, uppror, resning eller därav föranledda inbördes oroligheter, eller varje fientlig handling av eller mot krigförande makt, eller terrorism eller varje person som handlar av politiska skäl, ska bestämmelsen i punkt 1 inte syfta till att undanta förluster (vilka annars skulle omfattas) som härrör från användningen av en dator, ett datorsystem eller en programvara eller något annat elektroniskt system i uppskjutnings- och/eller styrsystemet och/eller avfyrningsmekanismen i vapen eller robotar.

Automatisk uppsägning och undantag vid krig

1.1   Automatisk uppsägning av försäkringsskyddet

Oavsett om sådan underrättelse om uppsägning har lämnats, ska nedanstående försäkringar AUTOMATISKT SÄGAS UPP

| 1.1.1 | vid krigsutbrott (oavsett om det har lämnats en krigsförklaring eller inte) mellan någon av följande stater: Förenade kungariket, Amerikas förenta stater, Frankrike, Ryska federationen och Folkrepubliken Kina, |
| --- | --- |

1.1.1

vid krigsutbrott (oavsett om det har lämnats en krigsförklaring eller inte) mellan någon av följande stater: Förenade kungariket, Amerikas förenta stater, Frankrike, Ryska federationen och Folkrepubliken Kina,

| 1.1.2 | när det gäller fartyg som omfattas av försäkringsskydd enligt nedan, om ett sådant fartyg tas i anspråk antingen som egendom eller för användning. |
| --- | --- |

1.1.2

när det gäller fartyg som omfattas av försäkringsskydd enligt nedan, om ett sådant fartyg tas i anspråk antingen som egendom eller för användning.

1.2   Krig mellan de fem staterna

Försäkringen gäller inte

| 1.2. | 1 ansvar för förlustskador eller kostnader som föranlett av krigsutbrott (oavsett om det har lämnats en krigsförklaring eller inte) mellan någon av följande stater: Förenade kungariket, Amerikas förenta stater, Frankrike, Ryska federationen och Folkrepubliken Kina, |
| --- | --- |

1.2.

1 ansvar för förlustskador eller kostnader som föranlett av krigsutbrott (oavsett om det har lämnats en krigsförklaring eller inte) mellan någon av följande stater: Förenade kungariket, Amerikas förenta stater, Frankrike, Ryska federationen och Folkrepubliken Kina,

| 1.2. | 2 rekvisition, antingen som egendom eller för användning. |
| --- | --- |

1.2.

2 rekvisition, antingen som egendom eller för användning.

Onsdag 24 september 2008TILLÄGG B

I.   Exempel på försäkringsåtaganden (blå kort) som avses i riktlinje 3

Blå kort som utfärdas av krigsförsäkringsgivare

Certifikat utfärdat som bevis på försäkringsskydd enligt artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods

Fartygets namn: ...

Fartygets IMO-nummer: ...

Registreringsort: ...

Ägarens namn och adress: ...

Härmed intygas att för ovan angivna fartyg i ovan angivna ägo gäller en försäkring som uppfyller föreskrifterna i artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, med förbehåll för alla undantag och begränsningar som medges för obligatorisk krigsförsäkring enligt konventionen och de genomföranderiktlinjer som antogs av Internationella sjöfartsorganisationens juridiska kommitté i oktober 2006 med främst följande bestämmelser: [Här kan konventionstexten och riktlinjerna med tillägg införas i önskad omfattning.]

Försäkringsperioden gäller fr. o. m.: den 20 februari 2007

t.o.m.: den 20 februari 2008

Försäkringsgivaren kan alltid ogiltigförklara detta certifikat genom att med 30 dagars varsel skriftligen meddela detta till ovan angivna myndighet, varvid försäkringsgivarens ansvar enligt certifikatet ska upphöra samma dag som uppsägningstiden löper ut, dock endast för händelser som inträffat därefter.

Datum: ...

Utfärdat av:

...

Försäkringsgivarens namnteckning

War Risks, Inc.

[Adress]

Ombud för endast War Risks, Inc.

Blå kort som utfärdas av icke-krigsförsäkringsgivare

Certifikat utfärdat som bevis på försäkringsskydd enligt artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods

Fartygets namn: ...

Fartygets IMO-nummer: ...

Registreringsort: ...

Ägarens namn och adress: ...

Härmed intygas att för ovan angivna fartyg i ovan angivna ägo gäller en försäkring som uppfyller föreskrifterna i artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, med förbehåll för alla undantag och begränsningar som medges för icke-krigsförsäkringsgivare enligt konventionen och de genomföranderiktlinjer som antogs av Internationella sjöfartsorganisationens juridiska kommitté i oktober 2006 med främst följande bestämmelser: [Här kan konventionstexten och riktlinjerna med tillägg införas i önskad omfattning.]

Försäkringsperioden gäller fr. o. m.: den 20 februari 2007

m.: den 20 februari 2008

Försäkringsgivaren kan alltid ogiltigförklara detta certifikat genom att med 3 månaders varsel skriftligen meddela detta till ovan angivna myndighet, varvid försäkringsgivarens ansvar enligt certifikatet ska upphöra samma dag som uppsägningstiden löper ut, dock endast för händelser som inträffat därefter.

Datum: ...

Utfärdat av:

...

Försäkringsgivarens namnteckning

PANDI P&I

[Adress]

Ombud endast för PANDI P&I

II.   Modell för certifikat angående försäkring som avses i riktlinje 3

CERTIFIKAT ANGÅENDE FÖRSÄKRING ELLER ANNAN EKONOMISK SÄKERHET FÖR ANSVAR FÖR PASSAGERARES DÖD ELLER PERSONSKADA

Utfärdat i enlighet med artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods.

| Fartygets namn | Siffror eller bokstäver som identifierar fartyget | Fartygets IMO-nummer | Registreringsort | Namnet på den transportör som faktiskt utför befordran och fullständig adress till det driftställe där denne har sin huvudsakliga rörelse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Fartygets namn

Siffror eller bokstäver som identifierar fartyget

Fartygets IMO-nummer

Registreringsort

Namnet på den transportör som faktiskt utför befordran och fullständig adress till det driftställe där denne har sin huvudsakliga rörelse

Härmed intygas att för ovan angivna fartyg gäller en försäkring eller annan ekonomisk säkerhet som uppfyller föreskrifterna i artikel 4a i 2002 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods.

Säkerhetens art ...

Säkerhetens giltighetstid ...

Namn och adress på försäkringsgivaren och/eller den (de) person(er) som ställt annan ekonomisk säkerhet

Det försäkringsskydd som här bestyrks är uppdelat i en krigsförsäkringsdel och en icke-krigsförsäkringsdel, enligt de genomförande riktlinjer som antogs av Internationella sjöfartsorganisationens juridiska kommitté i oktober 2006. Båda dessa delar av försäkringsskyddet omfattas av alla de undantag och begränsningar som medges enligt konventionen och dess genomföranderiktlinjer. Försäkringsgivarna är inte gemensamt och solidariskt ansvariga. Försäkringsgivare är:

För krigsrisker: War Risks, Inc., [adress]

För icke-krigsrisker: PANDI P&I, [adress]

Detta certifikat gäller till och med ...

Utfärdat eller bestyrkt av regeringen i ...

(statens fullständiga namn)

ELLER

När en fördragsslutande part tillämpar artikel 4a.3 ska följande text användas:

Detta certifikat är utfärdat enligt bemyndigande av regeringen i ... (statens fullständiga namn) av ... (institutionens eller organisationens namn)

Utfärdat i ... den ...

(ort) (datum)

...

(Den utfärdande eller bestyrkande tjänstemannens underskrift och titel)

Anvisningar

| 1. | Om så önskas kan uppgiften om utfärdande stat även innehålla en hänvisning till behörig offentlig myndighet i den stat där certifikatet är utfärdat. |
| --- | --- |

1.

Om så önskas kan uppgiften om utfärdande stat även innehålla en hänvisning till behörig offentlig myndighet i den stat där certifikatet är utfärdat.

| 2. | Om flera personer tillhandahåller säkerhet ska det för var och en anges vilket belopp personen tillhandahåller. |
| --- | --- |

2.

Om flera personer tillhandahåller säkerhet ska det för var och en anges vilket belopp personen tillhandahåller.

| 3. | Om flera slags säkerheter ställs ska dessa anges. |
| --- | --- |

3.

Om flera slags säkerheter ställs ska dessa anges.

| 4. | Under rubriken ”Säkerhetens giltighetstid” ska även anges från vilken dag säkerheten gäller. |
| --- | --- |

4.

Under rubriken ”Säkerhetens giltighetstid” ska även anges från vilken dag säkerheten gäller.

| 5. | Under adressen på försäkringsgivaren och/eller den (de) person(er) som ställt annan ekonomisk säkerhet ska även anges var personen har sitt huvudsakliga driftställe. I tillämpliga fall ska det även anges vid vilket driftställe försäkringen utfärdats eller säkerheten ställs. |
| --- | --- |

5.

Under adressen på försäkringsgivaren och/eller den (de) person(er) som ställt annan ekonomisk säkerhet ska även anges var personen har sitt huvudsakliga driftställe. I tillämpliga fall ska det även anges vid vilket driftställe försäkringen utfärdats eller säkerheten ställs.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/213 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/213

---

Onsdag 24 september 2008Hamnstatskontroll (omarbetning) ***II

P6_TA(2008)0446

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll (omarbetning) (5722/3/2008 – C6-0224/2008 – 2005/0238(COD))

2010/C 8 E/42

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5722/3/2008 – C6-0224/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0588),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2008)0208),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0335/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 11.

(2)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 584.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC2-COD(2005)0238

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om hamnstatskontroll (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om hamnstatskontroll av fartyg (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. Med anledning av nya ändringar bör det av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om hamnstatskontroll av fartyg (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. Med anledning av nya ändringar bör det av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Gemenskapen är allvarligt oroad över fartygsolyckor och föroreningar i medlemsstaternas farvatten och utmed kusterna. |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapen är allvarligt oroad över fartygsolyckor och föroreningar i medlemsstaternas farvatten och utmed kusterna.

| (3) | Gemenskapen är i lika hög grad angelägen om boende- och arbetsförhållanden ombord. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapen är i lika hög grad angelägen om boende- och arbetsförhållanden ombord.

| (4) | Säkerheten, möjligheterna att förhindra förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord kan påtagligt förbättras om man drastiskt minskar antalet undermåliga fartyg i gemenskapens farvatten genom att strikt tillämpa konventioner, internationella koder och resolutioner. |
| --- | --- |

(4)

Säkerheten, möjligheterna att förhindra förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord kan påtagligt förbättras om man drastiskt minskar antalet undermåliga fartyg i gemenskapens farvatten genom att strikt tillämpa konventioner, internationella koder och resolutioner.

| (5) | Medlemsstaterna bör därför sträva efter att vidta nödvändiga åtgärder för att ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete till sjöss från 2006, vars regel 5.2.1 innehåller bestämmelser om hamnstatens skyldigheter. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna bör därför sträva efter att vidta nödvändiga åtgärder för att ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete till sjöss från 2006, vars regel 5.2.1 innehåller bestämmelser om hamnstatens skyldigheter.

| (6) | Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa sin nationella lagstiftning till de bestämmelser om ansvarsbegränsningar som fastställs i 1976 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som antagits under överinseende av Internationella sjöfartsorganisationen, i dess lydelse enligt 1996 års ändringsprotokoll (1996 års konvention). Av Europeiska gemenskapernas domstols dom i mål C-188/07

   (5)

  framgår det att skadeersättning till tredje man för miljöskador förorsakade av avfall är baserad på principen att förorenaren ska betala, som anges i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall

   (6)

  samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador

   (7)

  , och ger rätt till ersättning för alla de skador som uppstått, inbegripet de skador som inte är helt täckta och som går utanför nationella bestämmelser för tillämpning av konventionerna. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa sin nationella lagstiftning till de bestämmelser om ansvarsbegränsningar som fastställs i 1976 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som antagits under överinseende av Internationella sjöfartsorganisationen, i dess lydelse enligt 1996 års ändringsprotokoll (1996 års konvention). Av Europeiska gemenskapernas domstols dom i mål C-188/07

   (5)

  framgår det att skadeersättning till tredje man för miljöskador förorsakade av avfall är baserad på principen att förorenaren ska betala, som anges i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall

   (6)

  samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador

   (7)

  , och ger rätt till ersättning för alla de skador som uppstått, inbegripet de skador som inte är helt täckta och som går utanför nationella bestämmelser för tillämpning av konventionerna.

| (7) | Ansvaret för att övervaka fartygens efterlevnad av internationella normer för säkerhet, förhindrande av föroreningar och boende- och arbetsförhållanden ombord vilar i första hand på flaggstaten. Genom att i erforderliga fall anlita erkända organisationer ska flaggstaten fullt ut garantera att de inspektioner och besiktningar som görs för att utfärda relevanta certifikat är kompletta och effektiva. Ansvaret för att upprätthålla fartygets skick och dess utrustning efter besiktningen för att uppfylla kraven i de konventioner som är tillämpliga på fartyg vilar på det företag som ansvarar för fartyget. Ett antal flaggstater har emellertid underlåtit att genomföra och tillämpa internationella normer. Hädanefter bör som en andra försvarslinje mot undermålig sjöfart övervakningen av fartygens efterlevnad av internationella normer för säkerhet, förhindrande av föroreningar och boende- och arbetsförhållanden ombord också vara hamnstatens skyldighet med erkännande av att hamnstatskontroll inte är en besiktning och att relevanta inspektionsformulär inte är sjövärdighetscertifikat. |
| --- | --- |

(7)

Ansvaret för att övervaka fartygens efterlevnad av internationella normer för säkerhet, förhindrande av föroreningar och boende- och arbetsförhållanden ombord vilar i första hand på flaggstaten. Genom att i erforderliga fall anlita erkända organisationer ska flaggstaten fullt ut garantera att de inspektioner och besiktningar som görs för att utfärda relevanta certifikat är kompletta och effektiva. Ansvaret för att upprätthålla fartygets skick och dess utrustning efter besiktningen för att uppfylla kraven i de konventioner som är tillämpliga på fartyg vilar på det företag som ansvarar för fartyget. Ett antal flaggstater har emellertid underlåtit att genomföra och tillämpa internationella normer. Hädanefter bör som en andra försvarslinje mot undermålig sjöfart övervakningen av fartygens efterlevnad av internationella normer för säkerhet, förhindrande av föroreningar och boende- och arbetsförhållanden ombord också vara hamnstatens skyldighet med erkännande av att hamnstatskontroll inte är en besiktning och att relevanta inspektionsformulär inte är sjövärdighetscertifikat.

| (8) | En harmonisering av medlemsstaternas sätt att effektivt verkställa dessa internationella normer, med avseende på fartyg som framförs i vatten som lyder under deras jurisdiktion och anlöper deras hamnar, bör förhindra att konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

(8)

En harmonisering av medlemsstaternas sätt att effektivt verkställa dessa internationella normer, med avseende på fartyg som framförs i vatten som lyder under deras jurisdiktion och anlöper deras hamnar, bör förhindra att konkurrensen snedvrids.

| (9) | Sjöfartsbranschen är sårbar för terrorhandlingar. Åtgärder för transportskydd bör genomföras på ett effektivt sätt, och medlemsstaterna bör med hjälp av säkerhetskontroller noga bevaka att säkerhetsreglerna följs. |
| --- | --- |

(9)

Sjöfartsbranschen är sårbar för terrorhandlingar. Åtgärder för transportskydd bör genomföras på ett effektivt sätt, och medlemsstaterna bör med hjälp av säkerhetskontroller noga bevaka att säkerhetsreglerna följs.

| (10) | De erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av samförståndsavtalet om hamnstatskontroll (Paris MOU) som undertecknades i Paris den 26 januari 1982, bör utnyttjas. |
| --- | --- |

(10)

De erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av samförståndsavtalet om hamnstatskontroll (Paris MOU) som undertecknades i Paris den 26 januari 1982, bör utnyttjas.

| (11) | Europeiska sjösäkerhetsbyrån, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 (8), bör ge det stöd som behövs för att säkra ett enhetligt och effektivt genomförande av systemet för hamnstatskontroll. Byrån bör särskilt bidra till medlemsstaternas utveckling och genomförande av den inspektionsdatabas som inrättas genom detta direktiv och av gemenskapens harmoniserade utbildnings- och kompetensbedömningssystem för inspektörer inom systemet för hamnstatskontroll. |
| --- | --- |

(11)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 (8), bör ge det stöd som behövs för att säkra ett enhetligt och effektivt genomförande av systemet för hamnstatskontroll. Byrån bör särskilt bidra till medlemsstaternas utveckling och genomförande av den inspektionsdatabas som inrättas genom detta direktiv och av gemenskapens harmoniserade utbildnings- och kompetensbedömningssystem för inspektörer inom systemet för hamnstatskontroll.

| (12) | Målsättningen för en effektiv hamnstatskontroll bör vara att alla fartyg som anlöper hamnar i Europeiska unionen inspekteras regelbundet. Inspektionerna bör inriktas på undermåliga fartyg. Fartyg i gott skick, dvs. fartyg som har klarat alla inspektioner eller som är flaggade i en stat som följer Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) frivilliga revisionsprogram för dess medlemsstater (Voluntary Member State Audit Scheme), bör gynnas genom att inspekteras mer sällan. Dessa nya inspektionsrutiner bör införas i gemenskapens ordning för hamnstatskontroll så snart de har utarbetats i detalj och de bör bygga på ett inspektionssamarbete där varje medlemsstat bidrar på ett rättvist sätt till uppnåendet av gemenskapens mål om heltäckande ordning för inspektion. Dessutom bör medlemsstaterna ha ett erforderligt antal anställda, inbegripet kvalificerade inspektörer, med beaktande av fartygstrafikens intensitet och karaktär vid respektive hamn. |
| --- | --- |

(12)

Målsättningen för en effektiv hamnstatskontroll bör vara att alla fartyg som anlöper hamnar i Europeiska unionen inspekteras regelbundet. Inspektionerna bör inriktas på undermåliga fartyg. Fartyg i gott skick, dvs. fartyg som har klarat alla inspektioner eller som är flaggade i en stat som följer Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) frivilliga revisionsprogram för dess medlemsstater (Voluntary Member State Audit Scheme), bör gynnas genom att inspekteras mer sällan. Dessa nya inspektionsrutiner bör införas i gemenskapens ordning för hamnstatskontroll så snart de har utarbetats i detalj och de bör bygga på ett inspektionssamarbete där varje medlemsstat bidrar på ett rättvist sätt till uppnåendet av gemenskapens mål om heltäckande ordning för inspektion. Dessutom bör medlemsstaterna ha ett erforderligt antal anställda, inbegripet kvalificerade inspektörer, med beaktande av fartygstrafikens intensitet och karaktär vid respektive hamn.

| (13) | Den inspektionsordning som inrättas genom detta direktiv tar hänsyn till det arbete som utförts inom ramen för Paris MOU. Eftersom alla förändringar som härrör från Paris MOU bör godkännas på gemenskapsnivå innan de börjar tillämpas inom EU, bör nära samordning införas och upprätthållas mellan gemenskapen och Paris MOU för att främja så stor samstämmighet som möjligt. |
| --- | --- |

(13)

Den inspektionsordning som inrättas genom detta direktiv tar hänsyn till det arbete som utförts inom ramen för Paris MOU. Eftersom alla förändringar som härrör från Paris MOU bör godkännas på gemenskapsnivå innan de börjar tillämpas inom EU, bör nära samordning införas och upprätthållas mellan gemenskapen och Paris MOU för att främja så stor samstämmighet som möjligt.

| (14) | Kommissionen bör förvalta och uppdatera inspektionsdatabasen i nära samarbete med Paris MOU. Inspektionsdatabasen bör innehålla inspektionsuppgifter från medlemsstaterna och alla stater som är parter i Paris MOU. Till dess att gemenskapens system för sjöfartsinformation, SafeSeaNet, är fullt operativt och medger automatisk registrering av uppgifter om fartygsbesök i inspektionsdatabasen, bör medlemsstaterna lämna kommissionen den information som krävs för att säkerställa en korrekt övervakning av tillämpningen av detta direktiv, särskilt vad avser fartygsförflyttningar. På grundval av de inspektionsuppgifter som lämnats av medlemsstaterna bör kommissionen hämta uppgifter från inspektionsdatabasen om fartygens riskprofil, om vilka fartyg som står i tur att inspekteras och om fartygens förflyttningar och beräkna inspektionsplikten för varje medlemsstat. Inspektionsdatabasen bör också kunna samverka med gemenskapens andra sjösäkerhetsdatabaser. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bör förvalta och uppdatera inspektionsdatabasen i nära samarbete med Paris MOU. Inspektionsdatabasen bör innehålla inspektionsuppgifter från medlemsstaterna och alla stater som är parter i Paris MOU. Till dess att gemenskapens system för sjöfartsinformation, SafeSeaNet, är fullt operativt och medger automatisk registrering av uppgifter om fartygsbesök i inspektionsdatabasen, bör medlemsstaterna lämna kommissionen den information som krävs för att säkerställa en korrekt övervakning av tillämpningen av detta direktiv, särskilt vad avser fartygsförflyttningar. På grundval av de inspektionsuppgifter som lämnats av medlemsstaterna bör kommissionen hämta uppgifter från inspektionsdatabasen om fartygens riskprofil, om vilka fartyg som står i tur att inspekteras och om fartygens förflyttningar och beräkna inspektionsplikten för varje medlemsstat. Inspektionsdatabasen bör också kunna samverka med gemenskapens andra sjösäkerhetsdatabaser.

| (15) | Medlemsstaterna bör sträva efter att se över metoden för upprättande av den vita, grå och svarta listan över flaggstater inom ramen för Paris MOU, så att det säkerställs att den är rättvis, särskilt när det gäller behandlingen av flaggstater med små fartygsflottor. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör sträva efter att se över metoden för upprättande av den vita, grå och svarta listan över flaggstater inom ramen för Paris MOU, så att det säkerställs att den är rättvis, särskilt när det gäller behandlingen av flaggstater med små fartygsflottor.

| (16) | Regler och förfaranden för hamnstatens kontrollinspektion, däribland förutsättningar för att kvarhålla fartyg, bör harmoniseras för att garantera likvärdig effektivitet i alla hamnar, vilket också kraftigt skulle minska selektiva val av vissa anlöpshamnar för att undvika riktig kontroll. |
| --- | --- |

(16)

Regler och förfaranden för hamnstatens kontrollinspektion, däribland förutsättningar för att kvarhålla fartyg, bör harmoniseras för att garantera likvärdig effektivitet i alla hamnar, vilket också kraftigt skulle minska selektiva val av vissa anlöpshamnar för att undvika riktig kontroll.

| (17) | ▐ Periodiska inspektioner och tilläggsinspektioner
  bör omfatta
  en undersökning av de områden som har fastställts i förväg för varje fartyg; områdena kan variera beroende på fartygs- och inspektionstyp och resultatet av tidigare hamnstatskontroller. Inspektionsdatabasen bör innehålla de uppgifter som behövs för att fastställa de riskområden som ska kontrolleras vid varje inspektion. |
| --- | --- |

(17)

▐ Periodiska inspektioner och tilläggsinspektioner
  bör omfatta
  en undersökning av de områden som har fastställts i förväg för varje fartyg; områdena kan variera beroende på fartygs- och inspektionstyp och resultatet av tidigare hamnstatskontroller. Inspektionsdatabasen bör innehålla de uppgifter som behövs för att fastställa de riskområden som ska kontrolleras vid varje inspektion.

| (18) | Vissa kategorier av fartyg utgör en stor olycks- eller föroreningsrisk när de blir äldre och bör då inspekteras mer ingående. Närmare bestämmelser bör fastställas för hur denna utökade inspektion ska gå till. |
| --- | --- |

(18)

Vissa kategorier av fartyg utgör en stor olycks- eller föroreningsrisk när de blir äldre och bör då inspekteras mer ingående. Närmare bestämmelser bör fastställas för hur denna utökade inspektion ska gå till.

| (19) | Enligt den inspektionsordning som inrättas genom detta direktiv beror intervallet mellan periodiska inspektioner ombord på fartyg på deras riskprofil, som bestäms genom vissa generiska och historiska parametrar. För högriskfartyg bör detta intervall inte överstiga sex månader.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Enligt den inspektionsordning som inrättas genom detta direktiv beror intervallet mellan periodiska inspektioner ombord på fartyg på deras riskprofil, som bestäms genom vissa generiska och historiska parametrar. För högriskfartyg bör detta intervall inte överstiga sex månader.

▐

| (20) | Vissa fartyg utgör på grund av sitt dåliga skick,
  sin flagga
  och förhistoria en uppenbar fara för säkerheten till sjöss och den marina miljön.
  Dessa fartyg bör därför vägras tillträde till gemenskapens hamnar och ankarplatser om det inte kan visas att fartyget utan risk kan framföras i gemenskapens farvatten. Det bör utarbetas riktlinjer som beskriver de förfaranden som är tillämpliga då förbudet mot ett sådant tillträde utfärdas och upphävs
  . För öppenhetens skull bör förteckningen över de fartyg som vägrats tillträde till
  gemenskapens
  hamnar
  och ankarplatser
  offentliggöras. |
| --- | --- |

(20)

Vissa fartyg utgör på grund av sitt dåliga skick,
  sin flagga
  och förhistoria en uppenbar fara för säkerheten till sjöss och den marina miljön.
  Dessa fartyg bör därför vägras tillträde till gemenskapens hamnar och ankarplatser om det inte kan visas att fartyget utan risk kan framföras i gemenskapens farvatten. Det bör utarbetas riktlinjer som beskriver de förfaranden som är tillämpliga då förbudet mot ett sådant tillträde utfärdas och upphävs
  . För öppenhetens skull bör förteckningen över de fartyg som vägrats tillträde till
  gemenskapens
  hamnar
  och ankarplatser
  offentliggöras.

| (21) | I syfte att minska den börda upprepade inspektioner utgör för vissa administrationer och företag bör besiktningar enligt rådets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik (9), som genomförs på ett ro-ro-passagerarfartyg eller ett höghastighetspassagerarfartyg av en värdstat som inte är fartygets flaggstat, och som omfattar åtminstone alla delar i en utökad inspektion, beaktas vid beräkningen av fartygets riskprofil, intervallerna mellan inspektionerna och varje medlemsstats uppfyllande av inspektionsplikten. Dessutom bör kommissionen undersöka om det är lämpligt att direktiv 1999/35/EG ändras i framtiden för att höja den säkerhet som krävs för drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg till och från hamnar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(21)

I syfte att minska den börda upprepade inspektioner utgör för vissa administrationer och företag bör besiktningar enligt rådets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik (9), som genomförs på ett ro-ro-passagerarfartyg eller ett höghastighetspassagerarfartyg av en värdstat som inte är fartygets flaggstat, och som omfattar åtminstone alla delar i en utökad inspektion, beaktas vid beräkningen av fartygets riskprofil, intervallerna mellan inspektionerna och varje medlemsstats uppfyllande av inspektionsplikten. Dessutom bör kommissionen undersöka om det är lämpligt att direktiv 1999/35/EG ändras i framtiden för att höja den säkerhet som krävs för drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg till och från hamnar i medlemsstaterna.

| (22) | Åsidosättande av bestämmelser i tillämpliga konventioner bör rättas till. I de fall bristerna på ett påtagligt sätt utgör fara för säkerhet, hälsa eller miljö bör de fartyg som är i behov av korrigerande åtgärder hållas kvar tills bristerna har rättats till. |
| --- | --- |

(22)

Åsidosättande av bestämmelser i tillämpliga konventioner bör rättas till. I de fall bristerna på ett påtagligt sätt utgör fara för säkerhet, hälsa eller miljö bör de fartyg som är i behov av korrigerande åtgärder hållas kvar tills bristerna har rättats till.

| (23) | För att förhindra oskäliga beslut som kan komma att orsaka felaktigt kvarhållande och försening
  måste
  det finnas rätt att överklaga ett beslut om kvarhållande av fartyg vilket fattats av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(23)

För att förhindra oskäliga beslut som kan komma att orsaka felaktigt kvarhållande och försening
  måste
  det finnas rätt att överklaga ett beslut om kvarhållande av fartyg vilket fattats av behöriga myndigheter.

| (24) | Myndigheter och inspektörer som handhar hamnstatskontroll bör inte ha några intressekonflikter med hamnen där inspektionen utförs, de inspekterade fartygen eller andra berörda intressen. Inspektörerna bör ha lämpliga kvalifikationer och få den utbildning som behövs för att bibehålla och öka sin kompetens att utföra inspektioner. Medlemsstaterna bör samarbeta vid utformningen och främjandet av ett harmoniserat utbildnings- och kompetensbedömningssystem för inspektörer inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(24)

Myndigheter och inspektörer som handhar hamnstatskontroll bör inte ha några intressekonflikter med hamnen där inspektionen utförs, de inspekterade fartygen eller andra berörda intressen. Inspektörerna bör ha lämpliga kvalifikationer och få den utbildning som behövs för att bibehålla och öka sin kompetens att utföra inspektioner. Medlemsstaterna bör samarbeta vid utformningen och främjandet av ett harmoniserat utbildnings- och kompetensbedömningssystem för inspektörer inom gemenskapen.

| (25) | Lotsar och hamnmyndigheter eller organ bör kunna lämna värdefulla upplysningar om uppenbara missförhållanden som upptäcks på fartyg. |
| --- | --- |

(25)

Lotsar och hamnmyndigheter eller organ bör kunna lämna värdefulla upplysningar om uppenbara missförhållanden som upptäcks på fartyg.

| (26) | Klagomål
  från personer med ett legitimt intresse av
  boende- och arbetsförhållanden ombord bör utredas. Den som lämnar ett klagomål bör informeras om hur klagomålet följs upp. |
| --- | --- |

(26)

Klagomål
  från personer med ett legitimt intresse av
  boende- och arbetsförhållanden ombord bör utredas. Den som lämnar ett klagomål bör informeras om hur klagomålet följs upp.

| (27) | Samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och andra myndigheter eller organisationer är nödvändigt för att säkerställa en effektiv uppföljning av bristfälliga fartyg som har tillåtits avresa och för utbyte av information om fartyg i hamn. |
| --- | --- |

(27)

Samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och andra myndigheter eller organisationer är nödvändigt för att säkerställa en effektiv uppföljning av bristfälliga fartyg som har tillåtits avresa och för utbyte av information om fartyg i hamn.

| (28) | Eftersom inspektionsdatabasen är en viktig del av hamnstatskontrollen bör medlemsstaterna se till att den uppdateras i enlighet med gemenskapens behov. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom inspektionsdatabasen är en viktig del av hamnstatskontrollen bör medlemsstaterna se till att den uppdateras i enlighet med gemenskapens behov.

| (29) | Offentliggörande av information om fartyg, driftsansvariga eller företag som inte iakttar internationella normer för säkerhet, hälsa och skydd av den marina miljön kan ha en effektiv, avskräckande verkan, avhålla rederierna från att använda sådana fartyg samt motivera ägarna att vidta korrigerande åtgärder. När det gäller den information som ska göras tillgänglig bör kommissionen upprätta ett nära samarbete med Paris MOU och ta hänsyn till all information som offentliggörs för att undvika onödigt dubbelarbete. Medlemsstaterna bör lämna relevant information endast en gång. |
| --- | --- |

(29)

Offentliggörande av information om fartyg, driftsansvariga eller företag som inte iakttar internationella normer för säkerhet, hälsa och skydd av den marina miljön kan ha en effektiv, avskräckande verkan, avhålla rederierna från att använda sådana fartyg samt motivera ägarna att vidta korrigerande åtgärder. När det gäller den information som ska göras tillgänglig bör kommissionen upprätta ett nära samarbete med Paris MOU och ta hänsyn till all information som offentliggörs för att undvika onödigt dubbelarbete. Medlemsstaterna bör lämna relevant information endast en gång.

| (30) | Alla kostnader i samband med inspektioner som ligger till grund för beslut om kvarhållande av fartyg eller upphävande av tillträdesförbud bör betalas av ägaren eller den driftsansvarige. |
| --- | --- |

(30)

Alla kostnader i samband med inspektioner som ligger till grund för beslut om kvarhållande av fartyg eller upphävande av tillträdesförbud bör betalas av ägaren eller den driftsansvarige.

| (31) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(31)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (32) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra detta direktiv för att tillämpa senare ändringar av konventioner, internationella koder och resolutioner med anknytning till direktivet och att fastställa bestämmelser för genomförande av bestämmelserna i artiklarna 7 och 9. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra detta direktiv för att tillämpa senare ändringar av konventioner, internationella koder och resolutioner med anknytning till direktivet och att fastställa bestämmelser för genomförande av bestämmelserna i artiklarna 7 och 9. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (33) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att minska antalet undermåliga fartyg i vatten under medlemsstaternas jurisdiktion genom en förbättring av gemenskapens inspektionssystem för havsgående fartyg och genom att utveckla metoder för förebyggande åtgärder inom området för havsföroreningar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av deras omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att minska antalet undermåliga fartyg i vatten under medlemsstaternas jurisdiktion genom en förbättring av gemenskapens inspektionssystem för havsgående fartyg och genom att utveckla metoder för förebyggande åtgärder inom området för havsföroreningar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av deras omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (34) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en materiell ändring i förhållande till direktiv 95/21/EG. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet. |
| --- | --- |

(34)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en materiell ändring i förhållande till direktiv 95/21/EG. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet.

| (35) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga XV. |
| --- | --- |

(35)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga XV.

| (36) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet bättre lagstiftning (11) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som såvitt det är möjligt visar överensstämmelse mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet bättre lagstiftning (11) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som såvitt det är möjligt visar överensstämmelse mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

| (37) | För att inte lägga en alltför stor administrativ börda på kustlösa medlemsstater kan en de minimis-regel ge sådana medlemsstater möjlighet att avvika från bestämmelserna i detta direktiv, vilket innebär att dessa medlemsstater inte är skyldiga att införliva direktivet så länge de uppfyller vissa kriterier. |
| --- | --- |

(37)

För att inte lägga en alltför stor administrativ börda på kustlösa medlemsstater kan en de minimis-regel ge sådana medlemsstater möjlighet att avvika från bestämmelserna i detta direktiv, vilket innebär att dessa medlemsstater inte är skyldiga att införliva direktivet så länge de uppfyller vissa kriterier.

| (38) | För att beakta att de franska utomeuropeiska departementen tillhör ett annat geografiskt område och i stor utsträckning är parter i andra samförståndsavtal om regional hamnstatskontroll än Paris MOU samt har mycket begränsat trafikflöde med fastlandseuropa bör den berörda medlemsstaten tillåtas undanta dessa hamnar från det hamnstatskontrollsystem som tillämpas inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(38)

För att beakta att de franska utomeuropeiska departementen tillhör ett annat geografiskt område och i stor utsträckning är parter i andra samförståndsavtal om regional hamnstatskontroll än Paris MOU samt har mycket begränsat trafikflöde med fastlandseuropa bör den berörda medlemsstaten tillåtas undanta dessa hamnar från det hamnstatskontrollsystem som tillämpas inom gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att åstadkomma en drastisk minskning av antalet undermåliga fartyg i vatten under medlemsstaternas jurisdiktion genom

| a) | ökad efterlevnad av internationell och tillämplig gemenskapslagstiftning angående säkerhet till sjöss, sjöfartsskydd, skydd av den marina miljön och boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg från samtliga flaggstater, |
| --- | --- |

a)

ökad efterlevnad av internationell och tillämplig gemenskapslagstiftning angående säkerhet till sjöss, sjöfartsskydd, skydd av den marina miljön och boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg från samtliga flaggstater,

| b) | upprättande av gemensamma kriterier för hamnstatens fartygskontroll och harmoniserade förfaranden för inspektion och kvarhållande av fartyg, med utgångspunkt i den sakkunskap och de erfarenheter som finns inom ramen för Paris MOU. |
| --- | --- |

b)

upprättande av gemensamma kriterier för hamnstatens fartygskontroll och harmoniserade förfaranden för inspektion och kvarhållande av fartyg, med utgångspunkt i den sakkunskap och de erfarenheter som finns inom ramen för Paris MOU.

| c) | införande i gemenskapen av ett hamnstatskontrollsystem grundat på inspektioner som utförs inom gemenskapen och Paris MOU-regionen i syfte att inspektera alla fartyg med en frekvens som följer av deras riskprofil och där fartyg med högre riskprofil inspekteras mer ingående och oftare. |
| --- | --- |

c)

införande i gemenskapen av ett hamnstatskontrollsystem grundat på inspektioner som utförs inom gemenskapen och Paris MOU-regionen i syfte att inspektera alla fartyg med en frekvens som följer av deras riskprofil och där fartyg med högre riskprofil inspekteras mer ingående och oftare.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | ”konventionerna”: följande konventioner med tillhörande protokoll och ändringar och därmed förknippade koder med obligatorisk status, i uppdaterad version:






  a) | Internationella lastlinjekonventionen, 1966 (LL 66). |
| --- | --- | --- |

1.

”konventionerna”: följande konventioner med tillhörande protokoll och ändringar och därmed förknippade koder med obligatorisk status, i uppdaterad version:

a)

Internationella lastlinjekonventionen, 1966 (LL 66).

| b) | 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas 74). |
| --- | --- |

b)

1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas 74).

| c) | 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg och 1978 års protokoll till denna (Marpol 73/78). |
| --- | --- |

c)

1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg och 1978 års protokoll till denna (Marpol 73/78).

| d) | 1978 års internationella konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW 78). |
| --- | --- |

d)

1978 års internationella konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW 78).

| e) | Konvention om internationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss, 1972 (Colreg 72). |
| --- | --- |

e)

Konvention om internationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss, 1972 (Colreg 72).

| f) | Internationell konvention om skeppsmätning, 1969 (ITC 69). |
| --- | --- |

f)

Internationell konvention om skeppsmätning, 1969 (ITC 69).

| g) | Konvention om miniminormer i handelsfartyg, 1976 (ILO No 147). |
| --- | --- |

g)

Konvention om miniminormer i handelsfartyg, 1976 (ILO No 147).

| h) | 1992 års internationella konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja (CLC 92). |
| --- | --- |

h)

1992 års internationella konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja (CLC 92).

| 2. | ”Paris MOU”: det samförståndsavtal om hamnstatskontroll som undertecknades i Paris den 26 januari 1982, i uppdaterad version. |
| --- | --- |

2.

”Paris MOU”: det samförståndsavtal om hamnstatskontroll som undertecknades i Paris den 26 januari 1982, i uppdaterad version.

| 3. | ”ramar och förfaranden för IMO:s frivilliga revisionsprogram för dess medlemsstater”: IMO-församlingens resolution A.974(24). |
| --- | --- |

3.

”ramar och förfaranden för IMO:s frivilliga revisionsprogram för dess medlemsstater”: IMO-församlingens resolution A.974(24).

| 4. | ”Paris MOU-region”: det geografiska område där stater som är parter i Paris MOU utför inspektioner inom ramen för Paris MOU. |
| --- | --- |

4.

”Paris MOU-region”: det geografiska område där stater som är parter i Paris MOU utför inspektioner inom ramen för Paris MOU.

| 5. | ”hamn”: land- och vattenområde som består av sådana anläggningar och sådan utrustning som i princip möjliggör mottagande av fartyg, lastning och lossning av fartyg, lagring av gods, mottagande och leverans av gods, samt ombord- och landstigning av passagerare. |
| --- | --- |

5.

”hamn”: land- och vattenområde som består av sådana anläggningar och sådan utrustning som i princip möjliggör mottagande av fartyg, lastning och lossning av fartyg, lagring av gods, mottagande och leverans av gods, samt ombord- och landstigning av passagerare.

| 6. | ”fartyg”: varje havsgående fartyg som omfattas av en eller flera av konventionerna och som har annan flagg än hamnstatens. |
| --- | --- |

6.

”fartyg”: varje havsgående fartyg som omfattas av en eller flera av konventionerna och som har annan flagg än hamnstatens.

| 7. | ”samverkan mellan fartyg och hamn”: samverkan som inträffar när ett fartyg påverkas direkt eller indirekt av verksamhet som innebär förflyttning av varor eller människor eller tillhandahållandet av hamntjänster till och från fartyget. |
| --- | --- |

7.

”samverkan mellan fartyg och hamn”: samverkan som inträffar när ett fartyg påverkas direkt eller indirekt av verksamhet som innebär förflyttning av varor eller människor eller tillhandahållandet av hamntjänster till och från fartyget.

| 8. | ”fartyg vid ankarplats”: ett fartyg i en hamn eller ett annat område under en hamns jurisdiktion, men inte vid kaj, som utför samverkan mellan fartyg och hamn. |
| --- | --- |

8.

”fartyg vid ankarplats”: ett fartyg i en hamn eller ett annat område under en hamns jurisdiktion, men inte vid kaj, som utför samverkan mellan fartyg och hamn.

| 9. | ”inspektör”: en offentligt anställd tjänsteman eller annan person som är godkänd av en medlemsstats behöriga myndighet för att utföra hamnstatsinspektioner och som är ansvarig inför den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

9.

”inspektör”: en offentligt anställd tjänsteman eller annan person som är godkänd av en medlemsstats behöriga myndighet för att utföra hamnstatsinspektioner och som är ansvarig inför den behöriga myndigheten.

| 10. | ”behörig myndighet”: en sjöfartsmyndighet med ansvar för hamnstatskontroll i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

10.

”behörig myndighet”: en sjöfartsmyndighet med ansvar för hamnstatskontroll i enlighet med detta direktiv.

| 11. | ”behörig sjöfartsskyddsmyndighet”: en behörig sjöfartsskyddsmyndighet enligt definitionen i punkt 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (12).
  ▐ |
| --- | --- |

11.

”behörig sjöfartsskyddsmyndighet”: en behörig sjöfartsskyddsmyndighet enligt definitionen i punkt 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (12).

▐

| 12. | ”inledande inspektion”: en inspektörs besök ombord på ett fartyg för att kontrollera att de krav som följer av tillämpliga konventioner och förordningar är uppfyllda, åtminstone inbegripet de kontroller som anges i artikel 13.1. |
| --- | --- |

12.

”inledande inspektion”: en inspektörs besök ombord på ett fartyg för att kontrollera att de krav som följer av tillämpliga konventioner och förordningar är uppfyllda, åtminstone inbegripet de kontroller som anges i artikel 13.1.

| 13. | ”mer ingående inspektion”: en inspektion genom vilken fartyget, dess utrustning och besättning under de omständigheter som närmare anges i artikel 13.3 helt eller, om detta är lämpligare, delvis görs till föremål för en undersökning av mer djupgående karaktär som avser fartygets konstruktion, utrustning, bemanning, boende- och arbetsförhållanden samt efterlevnaden av de skötselanvisningar som gäller ombord. |
| --- | --- |

13.

”mer ingående inspektion”: en inspektion genom vilken fartyget, dess utrustning och besättning under de omständigheter som närmare anges i artikel 13.3 helt eller, om detta är lämpligare, delvis görs till föremål för en undersökning av mer djupgående karaktär som avser fartygets konstruktion, utrustning, bemanning, boende- och arbetsförhållanden samt efterlevnaden av de skötselanvisningar som gäller ombord.

| 14. | ”utökad inspektion”: en inspektion som minst omfattar de punkter som anges i bilaga VII; en utökad inspektion kan inbegripa en mer ingående inspektion om det finns otvetydiga skäl för detta i enlighet med artikel 13.3. |
| --- | --- |

14.

”utökad inspektion”: en inspektion som minst omfattar de punkter som anges i bilaga VII; en utökad inspektion kan inbegripa en mer ingående inspektion om det finns otvetydiga skäl för detta i enlighet med artikel 13.3.

| 15. | ”klagomål”: information eller rapport från en
  fysisk eller juridisk
  person som har ett legitimt intresse av fartygets säkerhet, inbegripet säkerhets- eller hälsorisker som kan drabba besättningen, boende- och arbetsförhållanden ombord och förhindrande av förorening. |
| --- | --- |

15.

”klagomål”: information eller rapport från en
  fysisk eller juridisk
  person som har ett legitimt intresse av fartygets säkerhet, inbegripet säkerhets- eller hälsorisker som kan drabba besättningen, boende- och arbetsförhållanden ombord och förhindrande av förorening.

| 16. | ”kvarhållande”: ett formellt förbud för ett fartyg att gå till sjöss på grund av påvisade brister som var och en för sig eller tillsammans medför att fartyget inte är sjövärdigt. |
| --- | --- |

16.

”kvarhållande”: ett formellt förbud för ett fartyg att gå till sjöss på grund av påvisade brister som var och en för sig eller tillsammans medför att fartyget inte är sjövärdigt.

| 17. | ”tillträdesförbud”: ett beslut utfärdat till ett fartygs befälhavare, det företag som ansvarar för fartyget och flaggstaten, genom vilket de underrättas om att fartyget kommer att vägras tillträde till
  alla
  gemenskapens hamnar
  och ankarplatser
  . |
| --- | --- |

17.

”tillträdesförbud”: ett beslut utfärdat till ett fartygs befälhavare, det företag som ansvarar för fartyget och flaggstaten, genom vilket de underrättas om att fartyget kommer att vägras tillträde till
  alla
  gemenskapens hamnar
  och ankarplatser
  .

| 18. | ”driftsförbud”: ett uttryckligt förbud för ett fartyg ett fortsätta driften på grund av påvisade brister som var och en för sig eller tillsammans skulle göra den fortsatta driften riskfylld. |
| --- | --- |

18.

”driftsförbud”: ett uttryckligt förbud för ett fartyg ett fortsätta driften på grund av påvisade brister som var och en för sig eller tillsammans skulle göra den fortsatta driften riskfylld.

| 19. | ”företag”: fartygets ägare eller någon annan organisation eller person, såsom den driftsansvarige eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som därvid gått med på att överta de skyldigheter och det ansvar som föreskrivs i internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden). |
| --- | --- |

19.

”företag”: fartygets ägare eller någon annan organisation eller person, såsom den driftsansvarige eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som därvid gått med på att överta de skyldigheter och det ansvar som föreskrivs i internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden).

| 20. | ”erkänd organisation ”: ett klassificeringssällskap eller annat privat organ som på en flaggstats administrations vägnar utför föreskrivna uppgifter. |
| --- | --- |

20.

”erkänd organisation ”: ett klassificeringssällskap eller annat privat organ som på en flaggstats administrations vägnar utför föreskrivna uppgifter.

| 21. | ”föreskrivet certifikat”: certifikat utfärdat av en flaggstat eller på dess vägnar i enlighet med konventioner. |
| --- | --- |

21.

”föreskrivet certifikat”: certifikat utfärdat av en flaggstat eller på dess vägnar i enlighet med konventioner.

| 22. | ”klasscertifikat”: ett dokument som styrker överensstämmelse med Solas 74 regel II–1/3–1. |
| --- | --- |

22.

”klasscertifikat”: ett dokument som styrker överensstämmelse med Solas 74 regel II–1/3–1.

| 23. | ”inspektionsdatabasen”: informationssystemet
  som bidrar till genomförandet av hamnstatskontrollsystemet
  inom gemenskapen och
  som innehåller uppgifter om de inspektioner som utförts i
  Paris MOU-regionen. |
| --- | --- |

23.

”inspektionsdatabasen”: informationssystemet
  som bidrar till genomförandet av hamnstatskontrollsystemet
  inom gemenskapen och
  som innehåller uppgifter om de inspektioner som utförts i
  Paris MOU-regionen.

| 24. | ”1996 års konvention”: 1976 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som antagits under överinseende av Internationella sjöfartsorganisationen, i dess lydelse enligt 1996 års ändringsprotokoll. |
| --- | --- |

24.

”1996 års konvention”: 1976 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som antagits under överinseende av Internationella sjöfartsorganisationen, i dess lydelse enligt 1996 års ändringsprotokoll.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv ska gälla varje fartyg som anlöper en medlemsstats hamn
  eller ankarplats
  , liksom dess besättning, för att upprätta samverkan mellan fartyg och hamn.

▐

Frankrike får besluta att de hamnar som omfattas av denna punkt inte ska inbegripa hamnar belägna i de utomeuropeiska departement som avses i artikel 299.2 i fördraget.

När
  en medlemsstat inspekterar ett fartyg
  i sina territorialvatten
  , men
  utanför
  en hamn, ska detta
  förfarande
  betraktas som en inspektion i enlighet med detta direktiv.

Inget i denna artikel ska påverka rätten för en stat att ingripa med stöd av gällande
  internationella
  konventioner.

De medlemsstater som inte har någon havshamn kan enligt vissa villkor avvika från tillämpningen av detta direktiv. Kommissionen ska i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 31.3 vidta nödvändiga åtgärder för genomförandet av denna möjlighet till undantag
  .

▐

2.   För fartyg med bruttodräktighet under 500 ska medlemsstaterna tillämpa de bestämmelser som gäller enligt en tillämplig konvention och, om ingen konvention är tillämplig, vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att fartyget inte på ett påtagligt sätt utgör en fara för säkerhet, liv eller miljö. Vid tillämpning av denna punkt ska medlemsstaterna söka vägledning i bilaga I till Paris MOU.

3.   Vid inspektion av ett fartyg från en flaggstat som inte är part i en konvention ska medlemsstaterna se till att ett sådant fartyg och dess besättning inte behandlas fördelaktigare än ett fartyg som är från en flaggstat som är part i konventionen i fråga.

4.   Fiskefartyg, örlogsfartyg, räddningsfartyg, primitivt konstruerade träfartyg, fartyg i statens tjänst som inte används kommersiellt och fritidsbåtar som inte används i handelssjöfart ska inte omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Inspektionsbefogenheter

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att lagligen kunna utföra de inspektioner som anges i detta direktiv ombord på utländska fartyg i enlighet med internationell rätt.

2.   Medlemsstaterna ska ha lämpliga behöriga myndigheter
  som tilldelas
  erforderligt antal anställda, i synnerhet kvalificerade inspektörer,
  även genom rekrytering,
  för genomförandet av fartygsinspektioner, och ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att de utför sina åligganden i enlighet med detta direktiv, framför allt att de finns tillgängliga för att genomföra de inspektioner som krävs enligt detta direktiv.

Artikel 5

Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa sin nationella lagstiftning till de bestämmelser om ansvarsbegränsningar som fastställs i 1996 års konvention.

Principen om skadeersättning till tredje man för miljöskador förorsakade av avfall och som omfattas av principen att förorenaren ska betala i enlighet med direktiv 75/442/EEG samt direktiv 2004/35/EG ger rätt till ersättning för alla de skador som uppstått, inbegripet de skador som inte är helt täckta och som går utanför nationella bestämmelser för tillämpning av konventionerna.

Medlemsstaterna får behålla eller införa striktare bestämmelser än vad som föreskrivs i detta direktiv.

Artikel 6

Inspektionsordning och årlig inspektionsplikt

1.   Medlemsstaterna ska utföra inspektioner i enlighet med de urvalsregler som anges i artikel 12 och bestämmelserna i bilaga I.

2.   För att fullgöra sin årliga inspektionsplikt ska varje medlemsstat

| a) | inspektera alla fartyg av prioritet I enligt artikel 12 a som anlöper dess hamnar eller ankarplatser, |
| --- | --- |

a)

inspektera alla fartyg av prioritet I enligt artikel 12 a som anlöper dess hamnar eller ankarplatser,

| b) | årligen genomföra ett sammanlagt antal inspektioner av fartyg av prioritet I och prioritet II enligt artikel 12 a och b som motsvarar minst dess andel av det totala antal inspektioner som ska genomföras årligen i gemenskapen och i Paris MOU regionen. Varje medlemsstats inspektionsandel ska grunda sig på det antal enskilda fartyg som anlöper den berörda medlemsstatens hamnar
  eller ankarplatser
  i förhållande till det totala antalet enskilda fartyg som anlöper hamnar
  eller ankarplatser
  i varje stat inom gemenskapen och i Paris MOU regionen. |
| --- | --- |

b)

årligen genomföra ett sammanlagt antal inspektioner av fartyg av prioritet I och prioritet II enligt artikel 12 a och b som motsvarar minst dess andel av det totala antal inspektioner som ska genomföras årligen i gemenskapen och i Paris MOU regionen. Varje medlemsstats inspektionsandel ska grunda sig på det antal enskilda fartyg som anlöper den berörda medlemsstatens hamnar
  eller ankarplatser
  i förhållande till det totala antalet enskilda fartyg som anlöper hamnar
  eller ankarplatser
  i varje stat inom gemenskapen och i Paris MOU regionen.

3.   För att beräkna hur stor andel av det totala antalet inspektioner som ska genomföras årligen i gemenskapen och i Paris MOU-regionen och som anges i punkt 2 b, ska inte fartyg på ankarplats räknas, såvida inte den berörda medlemsstaten förskrivit något annat.

Artikel 7

Genomförande av gemenskapens inspektionsordning

I enlighet med artikel 5 ska varje enskild medlemsstat

| a) | inspektera alla
  fartyg av prioritet I
  enligt artikel 12a
  som anlöper dess hamnar
  och ankarplatser
  ,
  och |
| --- | --- |

a)

inspektera alla
  fartyg av prioritet I
  enligt artikel 12a
  som anlöper dess hamnar
  och ankarplatser
  ,
  och

| b) | årligen genomföra ett sammanlagt antal inspektioner av
  fartyg av prioritet I
  och fartyg av prioritet II, enligt artikel 12 a och b, som åtminstone motsvarar dess årliga inspektionsplikt
  . |
| --- | --- |

b)

årligen genomföra ett sammanlagt antal inspektioner av
  fartyg av prioritet I
  och fartyg av prioritet II, enligt artikel 12 a och b, som åtminstone motsvarar dess årliga inspektionsplikt
  .

▐

Artikel 8

Situationer
  då vissa fartyg inte inspekteras

1.   En medlemsstat får
  i följande situationer
  besluta att uppskjuta inspektionen av ett fartyg av prioritet I ▐:

| i) | Om inspektionen kan utföras vid fartygets nästa besök i samma medlemsstat, förutsatt att fartyget under mellantiden inte anlöper någon annan hamn
  eller ankarplats
  i gemenskapen eller i Paris MOU-regionen och uppskjutandet inte
  överskrider
  15 dagar. |
| --- | --- |

i)

Om inspektionen kan utföras vid fartygets nästa besök i samma medlemsstat, förutsatt att fartyget under mellantiden inte anlöper någon annan hamn
  eller ankarplats
  i gemenskapen eller i Paris MOU-regionen och uppskjutandet inte
  överskrider
  15 dagar.

| ii) | Om inspektionen kan utföras i en annan anlöpshamn inom gemenskapen eller i Paris MOU-regionen inom 15 dagar, förutsatt att den stat där denna anlöpshamn är belägen har samtyckt till inspektionen ▐. |
| --- | --- |

ii)

Om inspektionen kan utföras i en annan anlöpshamn inom gemenskapen eller i Paris MOU-regionen inom 15 dagar, förutsatt att den stat där denna anlöpshamn är belägen har samtyckt till inspektionen ▐.

Om en inspektion skjuts upp
  , men inte genomförs
  i enlighet med
  led (i) och (ii)
  och
  inte
  registreras i inspektionsdatabasen, ska
  den
  räknas som en utebliven inspektion för den medlemsstat som sköt upp den.

2.   
  I följande undantagsfall ska
  en inspektion
  som
  av operativa skäl inte genomförs av ett fartyg av prioritet I ▐ inte räknas som en utebliven inspektion, förutsatt att skälet till att inspektionen uteblev registreras i inspektionsdatabasen
  ,
  och ▐ när den behöriga myndigheten anser att utförandet av inspektionen kan utgöra en risk för inspektörernas, fartygets, besättningens eller hamnens säkerhet eller skada den marina miljön.

▐

3.   Om inspektion av ett fartyg vid ankarplats inte utförs, ska detta inte räknas som en utebliven inspektion
  förutsatt att, om led ii ska tillämpas, orsakerna till att inspektionen inte genomförts registreras i inspektionsdatabasen, om

| i) | fartyget inspekteras i en annan hamn i gemenskapen eller i Paris MOU-regionen i enlighet med bilaga I inom 15 dagar eller

  ▐ |
| --- | --- |

i)

fartyget inspekteras i en annan hamn i gemenskapen eller i Paris MOU-regionen i enlighet med bilaga I inom 15 dagar eller

▐

| ii) | den behöriga myndigheten anser att utförandet av inspektionen kan utgöra en risk för inspektörernas, fartygets, besättningens eller hamnens säkerhet eller skada den marina miljön ▐. |
| --- | --- |

ii)

den behöriga myndigheten anser att utförandet av inspektionen kan utgöra en risk för inspektörernas, fartygets, besättningens eller hamnens säkerhet eller skada den marina miljön ▐.

4.   De åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det med avseende på bestämmelserna för genomförande av denna artikel ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 31.3.

Artikel 9

Ankomstanmälan

1.   När ett fartyg som i enlighet med artikel 14 kan bli föremål för utökad inspektion är på väg till en hamn
  eller ankarplats
  i en medlemsstat ska den driftsansvarige, agenten eller befälhavaren anmäla dess ankomst
  till första hamn eller ankarplats

  i gemenskapen i enlighet med bestämmelserna i bilaga III.

2.   Vid mottagandet av den anmälan som avses i punkt 1 i denna artikel och i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (13), ska
  den berörda
  hamnmyndigheten ▐ vidarebefordra
  denna information
  till den behöriga myndigheten
  samt till berörda myndigheter vid de övriga hamnar eller ankarplatser som successivt anlöps inom gemenskapen
  .

3.   All kommunikation som föreskrivs i denna artikel ska ▐ ske i elektronisk form.
  Andra medel får endast användas om kommunikationen inte kan ske med elektroniska medel.

4.   De rutiner och format som medlemsstaterna utarbetar för genomförandet av bilaga III ska överensstämma med ▐ direktiv 2002/59/EG ▐.

Artikel 10

Fartygens riskprofil

1.   Alla fartyg
  som anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat ska
  i inspektionsdatabasen ▐ tilldelas en riskprofil som bestämmer deras respektive inspektionsprioritet, tidsintervallet mellan inspektionerna och inspektionernas omfattning.

2.   Ett fartygs riskprofil ska bestämmas genom en kombination av generiska och historiska riskparametrar enligt följande:

| a) | Generiska parametrar
  Generiska parametrar
  ska grunda
  sig på typ, ålder, flagg, de erkända organisationer
  som är involverade
  och företagets prestationsnivå i enlighet med bilaga I del I.1 och bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Generiska parametrar

Generiska parametrar
  ska grunda
  sig på typ, ålder, flagg, de erkända organisationer
  som är involverade
  och företagets prestationsnivå i enlighet med bilaga I del I.1 och bilaga II.

| b) | Historiska parametrar
  Historiska parametrar
  ska grunda
  sig på antalet brister och kvarhållanden under en viss period i enlighet med bilaga I del I.2 och bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Historiska parametrar

Historiska parametrar
  ska grunda
  sig på antalet brister och kvarhållanden under en viss period i enlighet med bilaga I del I.2 och bilaga II.

3.   
  Kommissionen ska i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 31.3 anta
  bestämmelserna för genomförande av denna artikel
  , och
  framför allt
  ange:

| — | Varje riskparameters värde. |
| --- | --- |

—

Varje riskparameters värde.

| — | Den kombination av riskparametrar som motsvarar varje nivå i fartygens riskprofil. |
| --- | --- |

—

Den kombination av riskparametrar som motsvarar varje nivå i fartygens riskprofil.

| — | Tillämpningsvillkoren för de flaggstatskriterier som avses i bilaga I del I.1 punkt c led iii i bilaga I om överensstämmelse med tillämpliga instrument. |
| --- | --- |

—

Tillämpningsvillkoren för de flaggstatskriterier som avses i bilaga I del I.1 punkt c led iii i bilaga I om överensstämmelse med tillämpliga instrument.

▐

Artikel 11

Inspektionernas frekvens

║ Fartyg som anlöper
  gemenskapens
  hamnar
  eller ankarplatser
  ska underkastas periodiska inspektioner eller tilläggsinspektioner enligt följande

| a) | Periodiska inspektioner av fartyg ska utföras med i förväg bestämda intervall beroende på deras riskprofil i enlighet med bilaga I del I. Intervallet mellan periodiska
  inspektioner av högriskfartyg
  ska
  inte överskrida sex månader
  . |
| --- | --- |

a)

Periodiska inspektioner av fartyg ska utföras med i förväg bestämda intervall beroende på deras riskprofil i enlighet med bilaga I del I. Intervallet mellan periodiska
  inspektioner av högriskfartyg
  ska
  inte överskrida sex månader
  .

| b) | Fartyg ska underkastas tilläggsinspektioner oavsett tidsintervallet efter den senaste periodiska inspektionen enligt följande:






  — | Den behöriga myndigheten ska se till att inspektera fartyg för vilka faktorer av högsta prioritet föreligger enligt bilaga I del II.2 a. |
| --- | --- | --- |

b)

Fartyg ska underkastas tilläggsinspektioner oavsett tidsintervallet efter den senaste periodiska inspektionen enligt följande:

—

Den behöriga myndigheten ska se till att inspektera fartyg för vilka faktorer av högsta prioritet föreligger enligt bilaga I del II.2 a.

| — | Fartyg för vilka oförutsedda faktorer enligt bilaga I del II.2 b föreligger får inspekteras. Beslut att utföra en sådan tilläggsinspektion överlåts åt den behöriga myndighetens sakkunniga bedömning. |
| --- | --- |

—

Fartyg för vilka oförutsedda faktorer enligt bilaga I del II.2 b föreligger får inspekteras. Beslut att utföra en sådan tilläggsinspektion överlåts åt den behöriga myndighetens sakkunniga bedömning.

Artikel 12

Val av fartyg för inspektion

Den behöriga myndigheten ska se till att fartyg väljs ut för inspektion på grundval av deras riskprofil enligt beskrivningen i bilaga I del I och när faktorer av högsta prioritet eller oförutsedda faktorer uppstår i enlighet med bilaga I del II.2 A och 2 B.

När det gäller inspektion av fartyg

| a) | ska den behöriga myndigheten välja ut de fartyg som ska underkastas en obligatorisk inspektion och som betecknas som fartyg av prioritet I i enlighet med de urvalsregler som anges i bilaga I del II.3 A, |
| --- | --- |

a)

ska den behöriga myndigheten välja ut de fartyg som ska underkastas en obligatorisk inspektion och som betecknas som fartyg av prioritet I i enlighet med de urvalsregler som anges i bilaga I del II.3 A,

| b) | får den behöriga myndigheten välja ut de fartyg för inspektion som betecknas fartyg av prioritet II i enlighet med bilaga I del II.3 B. |
| --- | --- |

b)

får den behöriga myndigheten välja ut de fartyg för inspektion som betecknas fartyg av prioritet II i enlighet med bilaga I del II.3 B.

Artikel 13

Inledande och mer ingående inspektioner

Medlemsstaterna ska se till att fartyg som väljs ut för inspektion i enlighet med artikel 12 underkastas en inledande inspektion eller en mer ingående inspektion enligt följande:

| 1. | Den behöriga myndigheten ska vid varje inledande inspektion säkerställa att inspektören åtminstone






  a) | kontrollerar de i bilaga IV förtecknade certifikat och dokument som ska bevaras ombord enligt gemenskapens sjöfartslagstiftning och konventioner om sjösäkerhet och sjöfartsskydd, |
| --- | --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten ska vid varje inledande inspektion säkerställa att inspektören åtminstone

a)

kontrollerar de i bilaga IV förtecknade certifikat och dokument som ska bevaras ombord enligt gemenskapens sjöfartslagstiftning och konventioner om sjösäkerhet och sjöfartsskydd,

| b) | kontrollerar, i förekommande fall, om de brister som en medlemsstat eller en stat som har undertecknat Paris MOU har upptäckt vid en tidigare inspektion har åtgärdats, |
| --- | --- |

b)

kontrollerar, i förekommande fall, om de brister som en medlemsstat eller en stat som har undertecknat Paris MOU har upptäckt vid en tidigare inspektion har åtgärdats,

| c) | förvissar sig om fartygets allmänna skick, inklusive sanitära förhållanden, däribland i maskinutrymme och i bostäder. |
| --- | --- |

c)

förvissar sig om fartygets allmänna skick, inklusive sanitära förhållanden, däribland i maskinutrymme och i bostäder.

| 2. | Om de brister som ska åtgärdas i nästa anlöpshamn har registrerats i inspektionsdatabasen efter en sådan inspektion som avses i punkt 1, får den behöriga myndigheten i denna hamn besluta att inte genomföra de kontroller som avses i punkt 1 a och c. |
| --- | --- |

2.

Om de brister som ska åtgärdas i nästa anlöpshamn har registrerats i inspektionsdatabasen efter en sådan inspektion som avses i punkt 1, får den behöriga myndigheten i denna hamn besluta att inte genomföra de kontroller som avses i punkt 1 a och c.

| 3. | En mer ingående inspektion, inklusive en vidare granskning av att de bestämmelser som gäller verksamheten ombord efterlevs, ska göras när det efter en sådan inspektion som avses i punkt 1 finns otvetydiga skäl att anta att fartygets skick eller utrustning eller besättningens tillstånd inte uppfyller de tillämpliga villkoren i en av konventionerna. |
| --- | --- |

3.

En mer ingående inspektion, inklusive en vidare granskning av att de bestämmelser som gäller verksamheten ombord efterlevs, ska göras när det efter en sådan inspektion som avses i punkt 1 finns otvetydiga skäl att anta att fartygets skick eller utrustning eller besättningens tillstånd inte uppfyller de tillämpliga villkoren i en av konventionerna.

”Otvetydiga skäl” ska anses föreligga när en inspektör finner omständigheter som han sakkunnigt bedömer utgöra skäl för en mer ingående inspektion av fartyget, dess utrustning eller besättning.

Exempel på ”otvetydiga skäl” finns i bilaga V.

Artikel 14

Utökad inspektion

1.   Fartyg i någon av följande kategorier kan bli föremål för en utökad inspektion i enlighet med bilaga I del II.3 A och 3 B:

| — | Fartyg med hög riskprofil. |
| --- | --- |

—

Fartyg med hög riskprofil.

| — | Passagerarfartyg, olje-, gas-, kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är över 12 år. |
| --- | --- |

—

Passagerarfartyg, olje-, gas-, kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är över 12 år.

| — | Fartyg med hög riskprofil eller passagerarfartyg, olje-, gas-, kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är över 12 år då faktorer av högsta prioritet eller oförutsedda faktorer föreligger. |
| --- | --- |

—

Fartyg med hög riskprofil eller passagerarfartyg, olje-, gas-, kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är över 12 år då faktorer av högsta prioritet eller oförutsedda faktorer föreligger.

| — | Fartyg som ska inspekteras på nytt efter ett tillträdesförbud som utfärdats i enlighet med artikel 16. |
| --- | --- |

—

Fartyg som ska inspekteras på nytt efter ett tillträdesförbud som utfärdats i enlighet med artikel 16.

2.   
  Fartygets driftsansvarige eller befälhavare ska se till att myndigheten får tillräckligt med tid på sig för att utföra den utökade inspektionen
  .

Fartyget ska stanna i hamnen tills inspektionen är genomförd, vilket dock inte ska påverka tillämpningen av kontrollåtgärder som är nödvändiga av säkerhetsskäl
  .

3.
     
  När den behöriga myndigheten får en förhandsanmälan från ett fartyg som kan bli föremål för en periodisk utökad inspektion, ska myndigheten meddela fartyget om en utökad inspektion inte kommer att äga rum
  .

4.
     Den utökade inspektionens omfattning, däribland de riskområden som ska ingå, anges i bilaga VII. Kommissionen ska i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2 besluta om åtgärder för genomförande av bilaga VIII.

Artikel 15

Riktlinjer och förfaranden för sjösäkerhet och sjöfartsskydd

1.   Medlemsstaterna ska se till att deras inspektörer följer förfarandena och riktlinjerna i bilaga VI.

2.   När det gäller säkerhetskontroller ska medlemsstaterna tillämpa de relevanta förfaranden som anges i bilaga VI till detta direktiv på alla fartyg som avses i artikel 3.1–3.3 i förordning (EG) nr 725/2004 och som anlöper deras hamnar, såvida de inte är flaggade i den hamnstat där inspektionen sker.

3.   Bestämmelserna om utökade inspektioner i artikel 14 i detta direktiv ska tillämpas på ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg enligt artikel 2 a och b i direktiv 1999/35/EG.

När ett fartyg har besiktigats enligt artiklarna 6 och 8 i direktiv 1999/35/EG av en värdstat som inte är fartygets flaggstat, ska denna specifika besiktning i förekommande fall registreras som en mer ingående inspektion eller en utökad inspektion i inspektionsdatabasen och beaktas med avseende på artiklarna 10, 11 och 12 i detta direktiv för att beräkna varje medlemsstats fullgörande av inspektionsplikten, i den mån alla punkter som avses i bilaga VII är medtagna.

Utan att det påverkar ett hindrande av ett ro-ro-passagerarfartygs eller ett höghastighetspassagerarfartygs användning som beslutats i enlighet med artikel 10 i direktiv 1999/35/EG, ska bestämmelserna i detta direktiv om åtgärdande av brister, kvarhållande och tillträdesförbud, samt uppföljning av inspektioner, kvarhållanden och tillträdesförbud tillämpas i förekommande fall.

4.   Vid behov får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2 anta regler som är nödvändiga för ett harmoniserat genomförande av punkterna 1 och 2 i denna artikel.

Artikel 16

Förbud mot tillträde för vissa fartyg

1.   En medlemsstat ska se till att varje fartyg
  som uppfyller kriterierna i denna punkt vägras tillträde till dess hamnar och ankarplatser, utom i de situationer som beskrivs i artikel 21.6, om fartyget

| — | ▐ är flaggat i en stat som ▐ omfattas av den svarta
  eller gråa
  lista som
  fastställts
  i enlighet med Paris MOU på grundval av information i inspektionsdatabasen som offentliggörs av kommissionen varje år, och ▐
  ▐ |
| --- | --- |

—

▐ är flaggat i en stat som ▐ omfattas av den svarta
  eller gråa
  lista som
  fastställts
  i enlighet med Paris MOU på grundval av information i inspektionsdatabasen som offentliggörs av kommissionen varje år, och ▐

▐

| — | har hållits kvar eller
  vars användning har hindrats i enlighet med direktiv 1999/35/EG mer än två gånger under de senaste 36 månaderna i en hamn i en medlemsstat eller en stat som har undertecknat Paris MOU. |
| --- | --- |

—

har hållits kvar eller
  vars användning har hindrats i enlighet med direktiv 1999/35/EG mer än två gånger under de senaste 36 månaderna i en hamn i en medlemsstat eller en stat som har undertecknat Paris MOU.

Med avseende på tillämpningen av denna punkt ska de listor som fastställs i enlighet med Paris MOU träda i kraft den 1 juli varje år
  .

Tillträdesförbudet ska
  hävas endast om de villkor som anges i punkterna 4–10 i bilaga VIII har uppfyllts, dock tidigast tre månader efter utfärdandet
  .

Om tillträdesförbud utfärdas för andra gången för fartyget ska förbudet hävas tidigast efter tolv månader. Om fartyget därefter hålls kvar i någon hamn i gemenskapen ska fartyget permanent vägras tillträde till gemenskapens hamnar och ankarplatser.

▐

2.   Med avseende på denna artikel ska medlemsstaterna följa de förfaranden som anges i bilaga VIII.

Artikel 17

Rapport till befälhavaren om inspektion

När en inspektion, en mer ingående inspektion eller en utökad inspektion slutförts, ska inspektören sammanställa en inspektionsrapport i enlighet med bilaga IX. En kopia av inspektionsrapporten ska lämnas till fartygets befälhavare.

Artikel 18

Klagomål

Alla klagomål ska bli föremål för en
  omedelbar
  inledande bedömning
  av den behöriga myndigheten. Denna bedömning ska avgöra om klagomålet är skäligt, konkret och uppenbart välgrundat.

Om så är fallet ska den behöriga myndigheten vidta de åtgärder som är nödvändiga för att behandla klagomålet. Den behöriga myndigheten ska särskilt se till att befälhavaren, ägaren till fartyget och alla andra personer som är direkt berörda av klagomålet, inbegripet den klagande, har möjlighet att delge sina synpunkter.

Om den behöriga myndigheten finner ett klagomål uppenbart ogrundat ska myndigheten informera klaganden om sitt beslut och skälen för detta.

Klagandens identitet får inte lämnas ut till det berörda fartygets befälhavare eller ägare. Inspektören ska se till att alla samtal med besättningsmedlemmar sker under iakttagande av konfidentialitet.

Medlemsstaterna ska informera flaggstatens administration om klagomål som inte är uppenbart ogrundade och om hur klagomålen har följts upp; i lämpliga fall ska en kopia av meddelandet lämnas till Internationella arbetsorganisationen (ILO).

Artikel 19

Åtgärdande och kvarhållande

1.   Den behöriga myndigheten ska försäkra sig om att alla brister som bekräftats av eller framkommit under en inspektion rättas till eller kommer att rättas till i enlighet med konventionerna.

2.   När sådana brister upptäcks som innebär otvetydig fara för säkerhet, liv eller miljö ska den behöriga myndigheten i den medlemsstat där fartyget inspekteras se till att fartyget kvarhålls eller att den verksamhet i samband med vilken bristerna har upptäckts stoppas. Beslutet om kvarhållande eller driftsförbudet får inte upphävas förrän faran har avlägsnats eller myndigheten försäkrat sig om att fartyget efter att ha uppfyllt vissa nödvändiga villkor kan ge sig av till sjöss eller fortsätta driften utan fara för passagerares och besättnings säkerhet eller hälsa, utan fara för andra fartyg och utan att den marina miljön hotas på ett oacceptabelt sätt.

3.   När inspektören gör sina sakkunnigbedömningar av om ett fartyg ska kvarhållas eller inte ska han följa de kriterier som fastställs i bilaga X.

4.   Om inspektionen visar att fartyget inte är utrustat med ett fungerande VDR-system trots att användning av ett sådant system är obligatoriskt enligt direktiv 2002/59/EG ska den behöriga myndigheten se till att fartyget kvarhålls.

Om en sådan brist inte kan åtgärdas enkelt i hamnen för kvarhållandet, får den behöriga myndigheten antingen tillåta fartyget att fortsätta till närmaste lämpliga reparationsvarv där bristerna lätt kan åtgärdas eller kräva att bristen åtgärdas inom högst 30 dagar enligt vad som föreskrivs i Paris MOU:s riktlinjer. För dessa ändamål ska förfarandena i artikel 21 vara tillämpliga.

5.   I undantagsfall och om fartygets allmänna tillstånd är uppenbart undermåligt, får den behöriga myndigheten göra uppehåll i inspektionen av fartyget tills de ansvariga parterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att fartyget uppfyller de relevanta kraven i konventionerna.

6.   Vid kvarhållande ska den behöriga myndigheten omedelbart skriftligen och med bifogande av inspektionsrapporten underrätta flaggstatens administration eller, när detta inte är möjligt, konsuln eller, i dennes frånvaro, den aktuella statens närmaste diplomatiska representant, om de omständigheter som gjort att ingripandet bedömts vara nödvändigt. I förekommande fall ska dessutom utsedda inspektörer eller erkända organisationer som ansvarar för utfärdande av klasscertifikat eller föreskrivna certifikat enligt konventionerna informeras.

7.   Detta direktiv ska inte påverka de ytterligare krav i konventionerna som rör förfaranden för meddelande och rapportering med avseende på hamnstatskontroll.

8.   När hamnstatskontroll utövas i enlighet med detta direktiv ska alla tänkbara ansträngningar göras för att undvika att ett fartyg kvarhålls eller försenas utan tillräcklig anledning. Om ett fartyg kvarhålls eller försenas utan tillräcklig anledning har ägaren eller den driftsansvarige rätt till ersättning för den lidna förlusten eller skadan. I varje fall av påstått kvarhållande eller försening utan tillräcklig anledning ligger bevisbördan på ägaren eller den driftsansvarige.

9.   Den behöriga myndigheten får tillåta att det kvarhållna fartyget flyttas från en del av hamnen till en annan om det behövs för att undvika trängsel och kan ske utan fara. Risken för trängsel ska emellertid inte påverka beslutet om kvarhållande eller om kvarhållandets upphörande.

Den behöriga myndigheten ska snarast möjligt informera hamnmyndigheterna eller hamnorganen när beslut om kvarhållande fattas.

Hamnmyndigheter eller -organ ska samarbeta med den behöriga myndigheten för att ge plats åt kvarhållna fartyg.

Artikel 20

Rätt till överklagande

1.   Fartygets ägare, den driftsansvarige eller dennes representant i medlemsstaten ska ha rätt att överklaga en behörig myndighets kvarhållande eller tillträdesförbud. Ett överklagande ska inte hindra att kvarhållandet eller tillträdesförbudet verkställs.

2.   Medlemsstaterna ska inrätta och vidmakthålla lämpliga förfaranden för detta ändamål i enlighet med sin nationella lagstiftning
  , och de ska samarbeta framför allt i syfte att säkra att behandlingen av överklaganden sker inom en skälig tid
  .

3.   Den behöriga myndigheten är skyldig att upplysa befälhavaren för det fartyg som avses i punkt 1 om hans rätt att överklaga
  och de praktiska formaliteterna för detta
  .

4.   Om överklagandet eller en begäran från ägaren eller den driftsansvarige eller deras representanter leder till att ett beslut om kvarhållande eller ett tillträdesförbud upphävs eller ändras,

| a) | ska medlemsstaten se till att inspektionsdatabasen snarast uppdateras i enlighet med detta, |
| --- | --- |

a)

ska medlemsstaten se till att inspektionsdatabasen snarast uppdateras i enlighet med detta,

| b) | ska den medlemsstat där beslutet om kvarhållande eller tillträdsförbudet utfärdades se till att den information som offentliggjorts i enlighet med artikel 26 rättas inom 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

ska den medlemsstat där beslutet om kvarhållande eller tillträdsförbudet utfärdades se till att den information som offentliggjorts i enlighet med artikel 26 rättas inom 24 timmar.

Artikel 21

Uppföljning av inspektioner och kvarhållanden

1.   När sådana brister som avses i artikel 19.2 inte kan åtgärdas i inspektionshamnen får medlemsstatens behöriga myndighet tillåta det ifrågavarande fartyget att
  direkt
  fortsätta till det närmast lämpliga reparationsvarv där uppföljning kan ske, som utses av befälhavaren och den aktuella myndigheten, förutsatt att de villkor som har uppställts av flaggstatens behöriga myndighet och godtagits av den medlemsstaten följs. Sådana villkor ska säkerställa att fartyget kan fortsätta färden utan fara för passagerares och besättnings säkerhet och hälsa, utan fara för andra fartyg och utan att utgöra ett oacceptabelt hot mot den marina miljön.

2.   Om beslutet att skicka ett fartyg till ett reparationsvarv grundas på ett brott mot IMO:s resolution A.744(18) om riktlinjer för det utvidgade programmet för inspektioner under besiktningar av bulkfartyg och oljetankfartyg, antingen i fråga om fartygets dokumentation eller fel och brister i konstruktionen, får den behöriga myndigheten kräva att nödvändiga tjockleksmätningar görs i kvarhållandehamnen innan fartyget släpps iväg.

3.   Då sådana omständigheter som anges i punkt 1 föreligger ska medlemsstatens behöriga myndighet i den hamn där inspektionen genomfördes meddela dels den behöriga myndigheten i den stat där reparationsvarvet är beläget, dels de parter som anges i artikel 19.6, dels varje annan lämplig myndighet om villkoren för färden.

Den behöriga myndigheten i den medlemsstat som mottar ett sådant meddelande ska upplysa den myndighet som utfärdat meddelandet om de åtgärder som vidtagits.

4.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att se till att de fartyg som avses i punkt 1 vägras tillträde till alla hamnar
  och ankarplatser
  i gemenskapen om fartyget fortsätter sin resa

| a) | utan att i inspektionshamnen uppfylla de villkor som den behöriga myndigheten i någon medlemsstat har uppställt, eller |
| --- | --- |

a)

utan att i inspektionshamnen uppfylla de villkor som den behöriga myndigheten i någon medlemsstat har uppställt, eller

| b) | under vägran att uppfylla tillämpliga konventionskrav genom att inte anlöpa det anvisade reparationsvarvet. |
| --- | --- |

b)

under vägran att uppfylla tillämpliga konventionskrav genom att inte anlöpa det anvisade reparationsvarvet.

En sådan vägran ska gälla tills ägaren eller den driftsansvarige på ett för den behöriga myndigheten i den medlemsstat där fartyget befanns vara undermåligt tillfredsställande sätt visar att fartyget uppfyller alla tillämpliga krav i konventionerna.

5.   Under de omständigheter som avses i punkt 4 a ska den behöriga myndigheten i den medlemsstat där fartyget befanns vara undermåligt omedelbart uppmärksamma de behöriga myndigheterna i alla andra medlemsstater på detta.

Under de omständigheter som avses i punkt 4 b ska den behöriga myndigheten i den medlemsstat där reparationsvarvet är beläget omedelbart uppmärksamma de behöriga myndigheterna i alla andra medlemsstater på detta.

Innan fartyget vägras att anlöpa får en medlemsstat begära överläggningar med administrationen i fartygets flaggstat.

6.   Med avvikelse från
  bestämmelserna i
  punkt 4 får tillträde till en anvisad hamn
  eller ankarplats
  tillåtas av berörd myndighet i hamnstaten om force majeure eller bjudande säkerhetsskäl föreligger, eller för att minska eller begränsa föroreningsrisk eller för att rätta till brister, förutsatt att fartygets ägare, den driftsansvarige eller befälhavaren har vidtagit lämpliga åtgärder som har godkänts av den behöriga myndigheten i den medlemsstaten för att garantera säkert anlöp till hamnen.

Artikel 22

Inspektörernas kvalifikationer

1.   Inspektioner får endast genomföras av inspektörer som är kvalificerade enligt bilaga XI och som av den behöriga myndigheten har bemyndigats att genomföra hamnstatskontroller.

2.   När nödvändig yrkesmässig sakkunskap inte kan tillhandahållas av hamnstatens behöriga myndighet, får denna behöriga myndighets inspektör biträdas av varje annan person som har den erforderliga sakkunskapen.

3.   Den behöriga myndigheten, inspektörer som utövar hamnstatskontroll och de personer som biträder dem får inte ha något kommersiellt intresse vare sig i hamnen där inspektionen utförs eller i de inspekterade fartygen. Inte heller får inspektörerna vara anställda hos eller utföra arbete för icke-statliga organisationer som utfärdar föreskrivna certifikat eller klasscertifikat eller utför de besiktningar som ligger till grund för att sådana certifikat utfärdas för fartyg.

4.   Varje inspektör ska vara utrustad med ett personligt dokument i form av ett identitetskort, utfärdat av hans behöriga myndighet i enlighet med kommissionens direktiv 96/40/EG av den 25 juni 1996 för fastställandet av en gemensam modell för ett identitetskort för inspektörer som utför hamnstatskontroll (14).

5.   Medlemsstaterna ska se till att inspektörernas kompetens och deras uppfyllande av minimikriterierna i bilaga XI kontrolleras innan medlemsstaterna bemyndigar dem att utföra inspektioner, och därefter periodiskt mot bakgrund av det utbildningssystem som avses i punkt 7.

6.   Medlemsstaterna ska se till att inspektörerna utbildas på lämpligt sätt om hur hamnstatskontrollen
  i gemenskapen
  ändras genom detta direktiv, och om ändringarna av konventionerna

7.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna utforma och främja ett harmoniserat gemenskapssystem för medlemsstaternas utbildning och kompetensbedömning av inspektörer.

Artikel 23

Rapporter från lotsar och hamnmyndigheter

1.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att lotsar i medlemsstaterna som är verksamma vid ankomst eller avgång från kaj eller på fartyg vid resa till en hamn eller i transit inom en medlemsstat omedelbart informerar den behöriga myndigheten i hamn- eller kuststaten, om de vid utövande av sin normala verksamhet uppmärksammar uppenbara avvikelser som menligt kan inverka på fartygets säkra framförande eller kan utgöra ett hot mot den marina miljön.

2.   Om hamnmyndigheterna eller -organen i samband med sin normala verksamhet uppmärksammar att ett fartyg i deras hamn uppvisar uppenbara avvikelser som kan inverka menligt på fartygets säkerhet eller som utgör ett oacceptabelt hot mot den marina miljön, ska myndigheten eller organet i fråga omedelbart upplysa den aktuella hamnstatens behöriga myndighet om detta.

3.   Medlemsstaterna ska ålägga lotsar och hamnmyndigheter eller -organ att lämna minst följande uppgifter, om möjligt i elektronisk form:

| — | Uppgifter om fartyget (namn, IMO-identifieringsnummer, signalbokstäver och flaggstat). |
| --- | --- |

—

Uppgifter om fartyget (namn, IMO-identifieringsnummer, signalbokstäver och flaggstat).

| — | Uppgifter om resan (senaste anlöpshamn, destinationshamn). |
| --- | --- |

—

Uppgifter om resan (senaste anlöpshamn, destinationshamn).

| — | Beskrivning av uppenbara avvikelser funna ombord. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av uppenbara avvikelser funna ombord.

4.   Medlemsstaterna ska se till att uppenbara avvikelser anmälda av lotsar och hamnmyndigheter eller organ följs upp på lämpligt sätt och registrera uppgifter om vidtagna åtgärder.

5.   Kommissionen får i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 31.2 besluta om åtgärder för genomförandet av denna artikel, inbegripet ett harmoniserat elektroniskt format och förfaranden för rapportering av uppenbara avvikelser anmälda av lotsar och hamnmyndigheter eller organ samt om de uppföljande åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna.

Artikel 24

Inspektionsdatabas

1.   Kommissionen ska utveckla, underhålla och uppdatera inspektionsdatabasen med utgångspunkt i sakkunskap och erfarenheter från Paris MOU.

Inspektionsdatabasen ska innehålla alla uppgifter som krävs för genomförandet av det inspektionssystem som inrättas genom detta direktiv och ska omfatta alla de funktioner som framgår av bilaga XII.

2.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att information om faktisk ankomst- och avgångstid för alla fartyg som anlöper dess hamnar överförs till inspektionsdatabasen via de nationella system för hanteringen av sjöfartsinformation som avses i artikel 25.4 i direktiv 2002/59/EG inom en timme från fartygets ankomst respektive tre timmar från dess avgång.

3.   Medlemsstaterna ska se till att uppgifter om inspektioner som utförs i enlighet med detta direktiv överförs till inspektionsdatabasen så snart inspektionsrapporten har utarbetats eller kvarhållandet har hävts.

Medlemsstaterna ska inom 72 timmar se till att de uppgifter som överförts till inspektionsdatabasen blir godkända för offentliggörande.

4.   På grundval av de inspektionsuppgifter som medlemsstaterna lämnar ska kommissionen i inspektionsdatabasen kunna hämta relevanta uppgifter om genomförandet av detta direktiv, särskilt om fartygens riskprofil, om vilka fartyg som står i tur att inspekteras, om fartygens förflyttningar och om varje medlemsstats inspektionsplikt.

Medlemsstaterna ska ha tillgång till alla uppgifter som registreras i inspektionsdatabasen och som är relevanta för genomförandet av inspektionsförfarandena i detta direktiv.

Medlemsstaterna och tredjeländer som är parter i Paris MOU ska beviljas tillgång till alla uppgifter som de registrerar i inspektionsdatabasen och till uppgifter om de fartyg som för deras flagg.

Artikel 25

Informationsutbyte och samarbete

Varje medlemsstat ska se till att dess hamnmyndigheter eller -organ och andra berörda myndigheter eller organ som har följande typer av information ger dem till den behöriga myndigheten:

| — | Information som har anmälts i enlighet med artikel 9 och bilaga III. |
| --- | --- |

—

Information som har anmälts i enlighet med artikel 9 och bilaga III.

| — | Information om fartyg som inte har lämnat någon information enligt kraven i detta direktiv, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (15) och direktiv 2002/59/EG samt, i förekommande fall, förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

—

Information om fartyg som inte har lämnat någon information enligt kraven i detta direktiv, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (15) och direktiv 2002/59/EG samt, i förekommande fall, förordning (EG) nr 725/2004.

| — | Information om fartyg som har gått till sjöss utan att ha följt artikel 7 eller artikel 10 i direktiv 2000/59/EG. |
| --- | --- |

—

Information om fartyg som har gått till sjöss utan att ha följt artikel 7 eller artikel 10 i direktiv 2000/59/EG.

| — | Information om fartyg som har vägrats anlöpa eller avvisats från hamn av skyddsskäl. |
| --- | --- |

—

Information om fartyg som har vägrats anlöpa eller avvisats från hamn av skyddsskäl.

| — | Information om uppenbara avvikelser i enlighet med artikel 23. |
| --- | --- |

—

Information om uppenbara avvikelser i enlighet med artikel 23.

Artikel 26

Offentliggörande av information

Kommissionen ska på en offentlig webbplats hålla tillgänglig och upprätthålla information om inspektioner, kvarhållanden och nekat tillträde i enlighet med bilaga XIII med utgångspunkt i sakkunskap och erfarenheter från Paris MOU.

Artikel 27

Offentliggörande av en lista över företag med låg och mycket låg prestation

Kommissionen ska regelbundet upprätta och på en offentlig webbplats offentliggöra information om företag vars prestation med avseende på fastställandet av fartygets riskprofil enligt bilaga I del I har betraktats som låg och mycket låg under tre månader eller längre.

I enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 31.2 ska kommissionen anta föreskrifter för genomförandet av denna artikel,
  och se till att dessa föreskrifter tar hänsyn till storleken på företagens flotta,
  särskilt med angivande av de närmare villkoren för offentliggörande.

Artikel 28

Ersättning för kostnader

1.   Om de inspektioner som avses i artiklarna 13 och 14 bekräftar eller avslöjar brister som enligt konventionerna utgör skäl för att hålla kvar fartyget, ska alla kostnader som har samband med inspektionerna under en normal redovisningsperiod täckas av fartygets ägare eller den driftsansvarige eller dennes representant i hamnstaten.

2.   Alla kostnader i samband med inspektioner som utförs av en medlemsstats behöriga myndighet enligt bestämmelserna i artikel 16 och artikel 21.4 ska debiteras fartygets ägare eller den driftsansvarige.

3.   Vid kvarhållande av ett fartyg ska alla kostnader i samband med kvarhållandet i hamn bäras av fartygets ägare eller den driftsansvarige.

4.   Beslut om kvarhållande ska inte upphävas förrän full betalning skett eller tillfredsställande säkerhet ställts för ersättning av kostnaderna.

Artikel 29

Uppgifter för övervakning av genomförandet

Medlemsstaterna ska ge kommissionen de uppgifter som anges i bilaga XIV med de intervaller som där anges.

Artikel 30

Kontroll av medlemsstaternas genomförande och prestationsnivåer

Kommissionen ska samla in den information och göra de besök i medlemsstaterna som kommissionen behöver för att se till att direktivet genomförs på ett effektivt sätt och för att i enlighet med artikel 2 b i i förordning (EG) nr 1406/2002 kontrollera att hamnstatskontrollen fungerar i hela gemenskapen.

Artikel 31

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS), inrättad genom artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002
   (16).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 32

Ändringsförfarande

Kommissionen ska

| a) | anpassa bilagorna, utom bilaga I, för att ta hänsyn till ändringar i gemenskapens lagstiftning om sjösäkerhet och sjöfartsskydd som har trätt i kraft och berörda internationella organisationers konventioner, internationella koder och resolutioner samt utvecklingen i Paris MOU, |
| --- | --- |

a)

anpassa bilagorna, utom bilaga I, för att ta hänsyn till ändringar i gemenskapens lagstiftning om sjösäkerhet och sjöfartsskydd som har trätt i kraft och berörda internationella organisationers konventioner, internationella koder och resolutioner samt utvecklingen i Paris MOU,

| b) | ändra de definitioner som hänvisar till konventioner, internationella protokoll, koder och resolutioner samt gemenskapslagstiftning som har betydelse för detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

ändra de definitioner som hänvisar till konventioner, internationella protokoll, koder och resolutioner samt gemenskapslagstiftning som har betydelse för detta direktiv.

De åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 31.3.

Ändringarna av de internationella instrument som avses i artikel 2 får undantas från detta direktivs tillämpningsområde i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2099/2002.

Artikel 33

Genomförandebestämmelser

När genomförandebestämmelserna i artiklarna 8.4, 10.3, 14.3, 15.4, 23.5 och 27 fastställs i enlighet med de förfaranden som avses i artikel 31.2 och 31.3, ska kommissionen särskilt vinnlägga sig om att det i dessa bestämmelser tas hänsyn till den sakkunskap och de erfarenheter som erhållits genom inspektionssystemet i gemenskapen och i Paris MOU.

Artikel 34

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa ett system med sanktioner för överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att sanktionerna tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 35

Översyn

Kommissionen ska se över genomförandet av detta direktiv
  , framför allt i syfte att säkra ett enhetligt genomförande av gemenskapens inspektionsordning,
  senast 18 månader från och med den ... (17). Översynen ska bland annat gälla fullgörandet av gemenskapens övergripande inspektionsplikter enligt artikel 6, antalet inspektörer för hamnstatskontroll i varje medlemsstat, antalet genomförda inspektioner, efterlevnaden av varje medlemsstats årliga inspektionsplikter och tillämpningen av artiklarna 7 och 8.

Kommissionen ska meddela resultaten av översynen till Europaparlamentet och rådet och använda översynen som underlag för att fastställa om det behövs något förslag till ändringsdirektiv eller någon ytterligare lagstiftning på området.

Artikel 36

Genomförande och anmälan

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa
  artiklarna ... och punkterna ... i bilagorna ... [artiklar, och delar av artiklar, och punkter i bilagor som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till det tidigare direktivet] senast 18 månader efter den dag som anges i artikel 38. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv
  .

2.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävts genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.

3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

4.   Dessutom ska kommissionen regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om framstegen i genomförandet av detta direktiv i medlemsstaterna.

Artikel 37

Upphävande

Direktiv 95/21/EG, ändrat genom de direktiv som anges i bilaga XV del A, ska upphöra att gälla från och med den ... (18), dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller den tidsfrist för införlivande i nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga XV del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga XVI.

Artikel 38

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna ... och punkterna ... i bilagorna ... [artiklar, och delar av artiklar, och punkter i bilagor som är oförändrade i förhållande till det tidigare direktivet] ska tillämpas från den ... (19).

Artikel 39

Adressater

Detta direktiv är riktat till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 april 2007(EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 584), rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 juni 2008 (EUT C 198 E, 5.8.2008, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

ståndpunkt

(EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 584)

6 juni 2008 (EUT C 198 E, 5.8.2008, s. 1)

24 september 2008.

(4)  EGT L 157, 7.7.1995, s. 1. ║.

4

(5)  
  Dom av den 24 juni 2008, Commune de Mesquer, ännu inte offentliggjord i Rättsfallssamlingen.

5

Dom av den 24 juni 2008, Commune de Mesquer, ännu inte offentliggjord i Rättsfallssamlingen.

(6)  

  EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.

6

EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.

(7)  

  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

7

EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(8)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1. ║.

8

(9)  EGT L 138, 1.6.1999, s. 1. ║.

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

10

(11)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

11

(12)  EUT L 129, 29.4.2004, s. 6.

12

(13)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 10.

13

(14)  EGT L 196, 7.8.1996, s. 8.

14

(15)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 81. ║.

15

(16)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. ║.

16

(17)  Den dag som avses i artikel 36.1.

17

artikel 36.1

(18)  EUT: Den dag då detta direktiv träder i kraft.

18

(19)  
  Datum för direktivets ikraftträdande.

19

Datum för direktivets ikraftträdande.

Onsdag 24 september 2008BILAGA I

BESTÅNDSDELARNA I GEMENSKAPENS ORDNING FÖR HAMNSTATSINSPEKTION

(enligt artikel 6)

Följande faktorer och områden ska ingå i gemenskapens hamnstatsinspektion:

I.   Fartygens riskprofil

Ett fartygs riskprofil ska avgöras av följande generiska och historiska parametrar:

1.   Generiska parametrar

| a) | Fartygstyp
  Passagerarfartyg, olje- och kemikalietankfartyg, gastankfartyg och bulkfartyg ska anses utgöra en högre risk. |
| --- | --- |

a)

Fartygstyp

Passagerarfartyg, olje- och kemikalietankfartyg, gastankfartyg och bulkfartyg ska anses utgöra en högre risk.

| b) | Fartygets ålder
  Fartyg som är äldre än 12 år ska anses utgöra en högre risk. |
| --- | --- |

b)

Fartygets ålder

Fartyg som är äldre än 12 år ska anses utgöra en högre risk.

| c) | Flaggstatens prestationsnivå






  i) | Fartyg flaggade i en stat med hög kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en högre risk. |
| --- | --- | --- |

c)

Flaggstatens prestationsnivå

i)

Fartyg flaggade i en stat med hög kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en högre risk.

| ii) | Fartyg flaggade i en stat med låg kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en lägre risk. |
| --- | --- |

ii)

Fartyg flaggade i en stat med låg kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en lägre risk.

| iii) | Fartyg flaggade i en stat som genomgått en revision och för vilken det har lagts fram en plan för korrigerande åtgärder i överensstämmelse med både ramen och förfarandena för IMO:s frivilliga revisionsprogram för medlemsstater (Voluntary IMO Member State Audit Scheme) ska anses utgöra en lägre risk. Så snart de åtgärder som avses i artikel 10.3 har antagits, ska ett sådant fartygs flaggstat visa överensstämmelse med koden för genomförande av bindande IMO-instrument. |
| --- | --- |

iii)

Fartyg flaggade i en stat som genomgått en revision och för vilken det har lagts fram en plan för korrigerande åtgärder i överensstämmelse med både ramen och förfarandena för IMO:s frivilliga revisionsprogram för medlemsstater (Voluntary IMO Member State Audit Scheme) ska anses utgöra en lägre risk. Så snart de åtgärder som avses i artikel 10.3 har antagits, ska ett sådant fartygs flaggstat visa överensstämmelse med koden för genomförande av bindande IMO-instrument.

| d) | Erkända organisationer






  i) | Fartyg certifierade av en erkänd organisation vars prestationsnivå är låg eller mycket låg i fråga om kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en högre risk. |
| --- | --- | --- |

d)

Erkända organisationer

i)

Fartyg certifierade av en erkänd organisation vars prestationsnivå är låg eller mycket låg i fråga om kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en högre risk.

| ii) | Fartyg certifierade av en erkänd organisation vars prestationsnivå är hög i fråga om kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en lägre risk. |
| --- | --- |

ii)

Fartyg certifierade av en erkänd organisation vars prestationsnivå är hög i fråga om kvarhållandefrekvens i Europeiska unionen och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en lägre risk.

| iii) | Fartyg certifierade av organisationer erkända i enlighet med rådets direktiv 94/57/EG ska anses utgöra en lägre risk. |
| --- | --- |

iii)

Fartyg certifierade av organisationer erkända i enlighet med rådets direktiv 94/57/EG ska anses utgöra en lägre risk.

| e) | Företagets prestationsnivå






  i) | Fartyg tillhörande ett företag vars prestationsnivå är låg eller mycket låg enligt dess fartygs brist- och kvarhållandefrekvens i EU och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en högre risk. |
| --- | --- | --- |

e)

Företagets prestationsnivå

i)

Fartyg tillhörande ett företag vars prestationsnivå är låg eller mycket låg enligt dess fartygs brist- och kvarhållandefrekvens i EU och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en högre risk.

| ii) | Fartyg tillhörande ett företag vars prestationsnivå är hög enligt dess fartygs brist- och kvarhållandefrekvens i EU och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en lägre risk. |
| --- | --- |

ii)

Fartyg tillhörande ett företag vars prestationsnivå är hög enligt dess fartygs brist- och kvarhållandefrekvens i EU och Paris MOU-regionen ska anses utgöra en lägre risk.

2.   Historiska parametrar

| i) | Fartyg som har hållits kvar mer än en gång ska anses utgöra en högre risk. |
| --- | --- |

i)

Fartyg som har hållits kvar mer än en gång ska anses utgöra en högre risk.

| ii) | Fartyg som vid inspektion(er) under den period som avses i bilaga II har uppvisat ett lägre antal brister än det som anges i bilaga II ska anses utgöra en lägre risk. |
| --- | --- |

ii)

Fartyg som vid inspektion(er) under den period som avses i bilaga II har uppvisat ett lägre antal brister än det som anges i bilaga II ska anses utgöra en lägre risk.

| iii) | Fartyg som inte har hållits kvar under den period som avses i bilaga II ska anses utgöra en lägre risk. |
| --- | --- |

iii)

Fartyg som inte har hållits kvar under den period som avses i bilaga II ska anses utgöra en lägre risk.

På grundval av en samlad bedömning av riskparametrarna med hjälp av en viktning som avspeglar varje parameters relativa inflytande på fartygets totala risk ska fartygets riskprofil fastställas till någon av följande beteckningar:

| — | Hög risk. |
| --- | --- |

—

Hög risk.

| — | Normal risk. |
| --- | --- |

—

Normal risk.

| — | Låg risk. |
| --- | --- |

—

Låg risk.

Vid bedömningen ska större vikt läggas vid fartygstyp, flaggstatens och företagets prestationsnivå och erkända organisationer.

II.   Inspektion av fartyg

1.   Periodiska inspektioner

Periodiska inspektioner ska utföras med i förväg bestämda intervaller. Deras frekvens ska avgöras av fartygets riskprofil. För högriskfartyg får intervallet inte överstiga sex månader. För fartyg med övriga riskprofiler ska lägre risk innebära längre intervall.

Medlemsstaterna ska göra periodisk inspektion på följande fartyg:

| — | Högriskfartyg som inte har inspekterats i någon hamn i EU eller Paris MOU-regionen under de senaste sex månaderna. Högriskfartyg kan inspekteras från och med den femte månaden. |
| --- | --- |

—

Högriskfartyg som inte har inspekterats i någon hamn i EU eller Paris MOU-regionen under de senaste sex månaderna. Högriskfartyg kan inspekteras från och med den femte månaden.

| — | Normalriskfartyg som inte har inspekterats i någon hamn i EU eller Paris MOU-regionen under de senaste 12 månaderna. Normalriskfartyg kan inspekteras från och med den tionde månaden. |
| --- | --- |

—

Normalriskfartyg som inte har inspekterats i någon hamn i EU eller Paris MOU-regionen under de senaste 12 månaderna. Normalriskfartyg kan inspekteras från och med den tionde månaden.

| — | Lågriskfartyg som inte har inspekterats i någon hamn i Europeiska unionen eller Paris MOU-regionen under de senaste
  30 månaderna
  . Lågriskfartyg kan inspekteras från och med den 24:e månaden. |
| --- | --- |

—

Lågriskfartyg som inte har inspekterats i någon hamn i Europeiska unionen eller Paris MOU-regionen under de senaste
  30 månaderna
  . Lågriskfartyg kan inspekteras från och med den 24:e månaden.

2.   Tilläggsinspektioner

Fartyg för vilka följande faktorer av högsta prioritet eller oförutsedda faktorer gäller ska inspekteras oavsett när de senast genomgick en periodisk inspektion. Huruvida det behövs en tilläggsinspektion på grundval av oförutsedda faktorer överlåts dock åt inspektören att yrkesmässigt bedöma.

2A.   Faktorer av högsta prioritet

Fartyg för vilka följande faktorer av högsta prioritet gäller ska inspekteras oavsett när de senast genomgick en periodisk inspektion:

| — | Fartyg som av säkerhetsskäl har avstängts eller dragits tillbaka från sin klass efter den senaste inspektionen i Europeiska unionen eller Paris MOU-regionen. |
| --- | --- |

—

Fartyg som av säkerhetsskäl har avstängts eller dragits tillbaka från sin klass efter den senaste inspektionen i Europeiska unionen eller Paris MOU-regionen.

| — | Fartyg som har rapporterats eller anmälts av en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Fartyg som har rapporterats eller anmälts av en annan medlemsstat.

| — | Fartyg som inte kan identifieras i inspektionsdatabasen. |
| --- | --- |

—

Fartyg som inte kan identifieras i inspektionsdatabasen.

| — | Fartyg som inte har uppfyllt anmälningsplikten enligt artikel 9 i detta direktiv eller enligt direktiven 2000/59/EG och 2002/59/EG, eller i förekommande fall enligt förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

—

Fartyg som inte har uppfyllt anmälningsplikten enligt artikel 9 i detta direktiv eller enligt direktiven 2000/59/EG och 2002/59/EG, eller i förekommande fall enligt förordning (EG) nr 725/2004.

| — | Fartyg som har rapporterats ha ej åtgärdade brister, med undantag av fartyg vars brister måste rättas till före avresan. |
| --- | --- |

—

Fartyg som har rapporterats ha ej åtgärdade brister, med undantag av fartyg vars brister måste rättas till före avresan.

| — | Fartyg som






  — | har varit inblandat i en kollision, grundstötning eller strandning på väg till hamnen, |
| --- | --- | --- |

—

Fartyg som

—

har varit inblandat i en kollision, grundstötning eller strandning på väg till hamnen,

| — | anklagas för att ha brutit mot bestämmelserna om utsläpp av skadliga ämnen eller spillvatten, eller |
| --- | --- |

—

anklagas för att ha brutit mot bestämmelserna om utsläpp av skadliga ämnen eller spillvatten, eller

| — | har manövrerats på ett oberäkneligt eller riskabelt sätt i strid med IMO:s trafikregleringsåtgärder och praxis och rutiner för säkert framförande av fartyg. |
| --- | --- |

—

har manövrerats på ett oberäkneligt eller riskabelt sätt i strid med IMO:s trafikregleringsåtgärder och praxis och rutiner för säkert framförande av fartyg.

2B.   Oförutsedda faktorer

Fartyg för vilka följande oförutsedda faktorer gäller ska inspekteras oavsett när de senast genomgick en periodisk inspektion. Beslutet att utföra en sådan tilläggsinspektion överlåts dock åt den behöriga myndigheten att yrkesmässigt bedöma.

| — | Fartyg som






  — | har hanterats så att det innebär en fara för personer, egendom eller miljö, |
| --- | --- | --- |

—

Fartyg som

—

har hanterats så att det innebär en fara för personer, egendom eller miljö,

| — | inte uppfyller rekommendationen om navigering genom inloppet till Östersjön i enlighet med bilagorna till IMO:s resolution MSC.138(76). |
| --- | --- |

—

inte uppfyller rekommendationen om navigering genom inloppet till Östersjön i enlighet med bilagorna till IMO:s resolution MSC.138(76).

| — | Fartyg certifierade av en tidigare erkänd organisation vars erkännande har återkallats efter fartygets senaste inspektion i Europeiska unionen eller i Paris MOU-regionen. |
| --- | --- |

—

Fartyg certifierade av en tidigare erkänd organisation vars erkännande har återkallats efter fartygets senaste inspektion i Europeiska unionen eller i Paris MOU-regionen.

| — | Fartyg som har rapporterats av lots eller hamnmyndighet eller -organ med anledning av uppenbara avvikelser som kan inverka menligt på fartygets säkra framförande eller utgöra ett hot mot miljön enligt artikel 23 i detta direktiv. |
| --- | --- |

—

Fartyg som har rapporterats av lots eller hamnmyndighet eller -organ med anledning av uppenbara avvikelser som kan inverka menligt på fartygets säkra framförande eller utgöra ett hot mot miljön enligt artikel 23 i detta direktiv.

| — | Fartyg som inte har uppfyllt anmälningsplikten enligt artikel 9 i detta direktiv, enligt direktiven 2000/59/EG och 2002/59/EG, och i förekommande fall förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

—

Fartyg som inte har uppfyllt anmälningsplikten enligt artikel 9 i detta direktiv, enligt direktiven 2000/59/EG och 2002/59/EG, och i förekommande fall förordning (EG) nr 725/2004.

| — | Fartyg som har varit föremål för rapport eller klagomål från befälhavaren, en besättningsmedlem eller annan person eller organisation med ett legitimt intresse av fartygets säkra drift, boende- och arbetsförhållanden ombord eller förhindrande av förorening, om inte den berörda medlemsstaten bedömer att rapporten eller klagomålet uppenbart saknar grund. |
| --- | --- |

—

Fartyg som har varit föremål för rapport eller klagomål från befälhavaren, en besättningsmedlem eller annan person eller organisation med ett legitimt intresse av fartygets säkra drift, boende- och arbetsförhållanden ombord eller förhindrande av förorening, om inte den berörda medlemsstaten bedömer att rapporten eller klagomålet uppenbart saknar grund.

| — | Fartyg som tidigare hållits kvar för mer än tre månader sedan. |
| --- | --- |

—

Fartyg som tidigare hållits kvar för mer än tre månader sedan.

| — | Fartyg som har rapporterats ha ej åtgärdade brister, utom de fartyg vars brister måste rättas till inom 14 dagar efter avresan, och när det gäller brister som måste rättas till före avresan. |
| --- | --- |

—

Fartyg som har rapporterats ha ej åtgärdade brister, utom de fartyg vars brister måste rättas till inom 14 dagar efter avresan, och när det gäller brister som måste rättas till före avresan.

| — | Fartyg som har rapporterats ha problem med lasten, särskilt om lasten är giftig eller farlig. |
| --- | --- |

—

Fartyg som har rapporterats ha problem med lasten, särskilt om lasten är giftig eller farlig.

| — | Fartyg som har framförts på ett sätt som innebär en fara för personer, egendom eller miljö. |
| --- | --- |

—

Fartyg som har framförts på ett sätt som innebär en fara för personer, egendom eller miljö.

| — | Fartyg som enligt uppgifter från en tillförlitlig källa har riskparametrar som skiljer sig från dem som registrerats och vars risknivå därför har höjts. |
| --- | --- |

—

Fartyg som enligt uppgifter från en tillförlitlig källa har riskparametrar som skiljer sig från dem som registrerats och vars risknivå därför har höjts.

3.   Urvalsordning

| 3A. | Fartyg av prioritet I ska inspekteras enligt följande:






  a) | En utökad inspektion ska göras av






  — | varje fartyg med hög riskprofil som inte inspekterats under de senaste sex månaderna, |
| --- | --- | --- | --- |

3A.

Fartyg av prioritet I ska inspekteras enligt följande:

a)

En utökad inspektion ska göras av

—

varje fartyg med hög riskprofil som inte inspekterats under de senaste sex månaderna,

| — | varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 12 månaderna. |
| --- | --- |

—

varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 12 månaderna.

| b) | En inledande eller en mer ingående inspektion ska i förekommande fall göras av






  — | vare fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 12 månaderna. |
| --- | --- | --- |

b)

En inledande eller en mer ingående inspektion ska i förekommande fall göras av

—

vare fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 12 månaderna.

| c) | När det gäller en faktor av högsta prioritet gäller följande:






  — | En mer ingående eller en utökad inspektion ska göras efter inspektörens yrkesmässiga bedömning av varje fartyg med hög riskprofil och av varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år. |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller en faktor av högsta prioritet gäller följande:

—

En mer ingående eller en utökad inspektion ska göras efter inspektörens yrkesmässiga bedömning av varje fartyg med hög riskprofil och av varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år.

| — | En mer ingående inspektion ska göras av varje fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år. |
| --- | --- |

—

En mer ingående inspektion ska göras av varje fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år.

| 3B. | Om den behöriga myndigheten väljer ett
  fartyg av prioritet II
  för inspektion ska
  följande
  urvalsförfarande tillämpas
  :






  a) | En utökad inspektion
  ska
  göras av






  — | varje fartyg med hög riskprofil som inte inspekterats under de senaste fem månaderna, |
| --- | --- | --- | --- |

3B.

Om den behöriga myndigheten väljer ett
  fartyg av prioritet II
  för inspektion ska
  följande
  urvalsförfarande tillämpas
  :

a)

En utökad inspektion
  ska
  göras av

—

varje fartyg med hög riskprofil som inte inspekterats under de senaste fem månaderna,

| — | varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste tio månaderna, eller |
| --- | --- |

—

varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste tio månaderna, eller

| — | varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en låg riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 24 månaderna. |
| --- | --- |

—

varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en låg riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 24 månaderna.

| b) | En inledande eller, om så är lämpligt, en mer ingående inspektion
  ska
  göras av






  — | varje fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 10 månaderna, eller |
| --- | --- | --- |

b)

En inledande eller, om så är lämpligt, en mer ingående inspektion
  ska
  göras av

—

varje fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en normal riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 10 månaderna, eller

| — | varje fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en låg riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 24 månaderna. |
| --- | --- |

—

varje fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år, har en låg riskprofil och inte har inspekterats under de senaste 24 månaderna.

| c) | När det gäller en oförutsedd faktor gäller följande:






  — | En mer ingående eller en utökad inspektion
  ska
  efter inspektörens yrkesmässiga bedömning göras av varje fartyg med hög riskprofil eller varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år. |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller en oförutsedd faktor gäller följande:

—

En mer ingående eller en utökad inspektion
  ska
  efter inspektörens yrkesmässiga bedömning göras av varje fartyg med hög riskprofil eller varje passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år.

| — | En mer ingående inspektion
  ska
  göras av alla fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år. |
| --- | --- |

—

En mer ingående inspektion
  ska
  göras av alla fartyg som inte är passagerarfartyg, olje-, gas- eller kemikalietankfartyg eller bulkfartyg som är äldre än 12 år.

Onsdag 24 september 2008BILAGA II

FASTSTÄLLANDE AV FARTYGENS RISKPROFIL

(enligt artikel 10.2)

| | Profil |
| --- | --- |
| Högriskfartyg | Normalriskfartyg | Lågriskfartyg |
| Generiska parametrar | Kriterier | Viktningspoäng | Kriterier | Kriterier |
| 1 | Fartygstyp | Kemikalietankfartyg Gastankfartyg Oljetankfartyg Bulkfartyg Passagerarfartyg | 2 | Varken högrisk- eller lågriskfartyg | Alla typer |
| 2 | Fartygets ålder | All typer > 12 år | 1 | Alla åldrar |
| 3a | Flagga | BGW-lista | Svart — VHR, HR, M till HR | 2 | Vit |
| Svart - MR | 1 |
| 3b | IMO-revision | — | — | Ja |
| 4a | Erkänd organisation | Prestation | H | — | — | Hög |
| M | — | — | — |
| L | Låg | 1 | — |
| VL | Mycket låg | — |
| 4b | EU-erkänd | — | — | Ja |
| 5 | Företag | Prestation | H | — | — | Hög |
| M | — | — | — |
| L | Låg | 2 | — |
| VL | Mycket låg | — |
| Historiska parametrar | | |
| 6 | Antal brister noterade vid varje inspektion under närmast föregående 36 månader | Brister | Ej godtagbar | — | ≤ 5 (och minst en inspektion utförd under närmast föregående 36 månader) |
| 7 | Antal kvarhållanden under närmast föregående 36 månader | Kvarhållanden | ≥ 2 kvarhållanden | 1 | Inget kvarhållande |

Profil

Högriskfartyg

Normalriskfartyg

Lågriskfartyg

Generiska parametrar

Kriterier

Viktningspoäng

Kriterier

Kriterier

1

Fartygstyp

Kemikalietankfartyg Gastankfartyg Oljetankfartyg Bulkfartyg Passagerarfartyg

2

Varken högrisk- eller lågriskfartyg

Alla typer

2

Fartygets ålder

All typer > 12 år

1

Alla åldrar

3a

Flagga

BGW-lista

Svart — VHR, HR, M till HR

2

Vit

Svart - MR

1

3b

IMO-revision

—

—

Ja

4a

Erkänd organisation

Prestation

H

—

—

Hög

M

—

—

—

L

Låg

1

—

VL

Mycket låg

—

4b

EU-erkänd

—

—

Ja

5

Företag

Prestation

H

—

—

Hög

M

—

—

—

L

Låg

2

—

VL

Mycket låg

—

Historiska parametrar

6

Antal brister noterade vid varje inspektion under närmast föregående 36 månader

Brister

Ej godtagbar

—

≤ 5 (och minst en inspektion utförd under närmast föregående 36 månader)

7

Antal kvarhållanden under närmast föregående 36 månader

Kvarhållanden

≥ 2 kvarhållanden

1

Inget kvarhållande

Högriskfartyg är fartyg som uppfyller kriterier med ett totalt värde på 5 eller fler viktningspunkter.

Lågriskfartyg är fartyg som uppfyller samtliga kriterier för lågriskparametrar.

Normalriskfartyg är fartyg som varken är högrisk- eller lågriskfartyg.

Onsdag 24 september 2008BILAGA III

ANMÄLAN

(enligt artikel 9.1)

Information som ska lämnas i enlighet med artikel 9.1.

Följande information ska lämnas till hamnmyndigheten eller -organet eller till den myndighet eller det organ som utsetts för detta ändamål minst tre dagar före beräknad ankomst till hamnen
  eller ankarplatsen
  eller, om resan beräknas ta mindre än tre dagar, före avresan från föregående hamn:

| a) | Fartygets namn, signalbokstäver och dess IMO-identifieringsnummer eller MMSI-nummer. |
| --- | --- |

a)

Fartygets namn, signalbokstäver och dess IMO-identifieringsnummer eller MMSI-nummer.

| b) | Beräknad liggetid
  och lista över de hamnar i gemenskapen som successivt anlöpts under samma resa
  . |
| --- | --- |

b)

Beräknad liggetid
  och lista över de hamnar i gemenskapen som successivt anlöpts under samma resa
  .

| c) | För tankfartyg:






  i) | Konstruktion: enkelskrov, enkelskrov med segregerade barlasttankar eller dubbelskrov. |
| --- | --- | --- |

c)

För tankfartyg:

i)

Konstruktion: enkelskrov, enkelskrov med segregerade barlasttankar eller dubbelskrov.

| ii) | Last- och barlasttankarnas tillstånd: fullastade, tomma eller inerta. |
| --- | --- |

ii)

Last- och barlasttankarnas tillstånd: fullastade, tomma eller inerta.

| iii) | Lastens volym och art. |
| --- | --- |

iii)

Lastens volym och art.

| d) | Planerad verksamhet under tiden i anlöpshamnen
  eller vid ankarplatsen
  (lastning, lossning, övrigt). |
| --- | --- |

d)

Planerad verksamhet under tiden i anlöpshamnen
  eller vid ankarplatsen
  (lastning, lossning, övrigt).

| e) | Hamnar eller ankarplatser i gemenskapen som successivt anlöpts under en och samma resa. |
| --- | --- |

e)

Hamnar eller ankarplatser i gemenskapen som successivt anlöpts under en och samma resa.

| f) | Planerade lagstadgade besiktningar och omfattande underhålls- eller reparationsarbeten som ska utföras när fartyget ligger i anlöpshamnen
  eller vid ankarplatsen
  . |
| --- | --- |

f)

Planerade lagstadgade besiktningar och omfattande underhålls- eller reparationsarbeten som ska utföras när fartyget ligger i anlöpshamnen
  eller vid ankarplatsen
  .

| g) | Dag för senaste utökade inspektion i Paris MOU-regionen. |
| --- | --- |

g)

Dag för senaste utökade inspektion i Paris MOU-regionen.

Onsdag 24 september 2008BILAGA IV

FÖRTECKNING ÖVER CERTIFIKAT OCH DOKUMENT

(enligt artikel 13.1)

| 1. | Internationellt mätbrev (1969). |
| --- | --- |

1.

Internationellt mätbrev (1969).

| 2. | — | Säkerhetscertifikat för passagerarfartyg. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Säkerhetscertifikat för passagerarfartyg.

| — | Konstruktionssäkerhetscertifikat för lastfartyg. |
| --- | --- |

—

Konstruktionssäkerhetscertifikat för lastfartyg.

| — | Utrustningssäkerhetscertifikat för lastfartyg. |
| --- | --- |

—

Utrustningssäkerhetscertifikat för lastfartyg.

| — | Radiosäkerhetscertifikat för lastfartyg. |
| --- | --- |

—

Radiosäkerhetscertifikat för lastfartyg.

| — | Dispenscertifikat, inklusive, om så är lämpligt, lastförteckningen. |
| --- | --- |

—

Dispenscertifikat, inklusive, om så är lämpligt, lastförteckningen.

| — | Säkerhetscertifikat för lastfartyg. |
| --- | --- |

—

Säkerhetscertifikat för lastfartyg.

| 3. | Det internationella sjöfartsskyddscertifikatet (ISSC). |
| --- | --- |

3.

Det internationella sjöfartsskyddscertifikatet (ISSC).

| 4. | Fartygshistorik. |
| --- | --- |

4.

Fartygshistorik.

| 5. | Certifikat för gastankfartyg (IGC).
  Certifikat för gastankfartyg. |
| --- | --- |

5.

Certifikat för gastankfartyg (IGC).

Certifikat för gastankfartyg.

| 6. | Kemikalietankfartygssäkerhetscertifikat (IBC).
  Kemikalietankfartygssäkerhetscertifikat (BCH). |
| --- | --- |

6.

Kemikalietankfartygssäkerhetscertifikat (IBC).

Kemikalietankfartygssäkerhetscertifikat (BCH).

| 7. | Internationellt oljeskyddscertifikat. |
| --- | --- |

7.

Internationellt oljeskyddscertifikat.

| 8. | Internationellt föroreningsskyddscertifikat. |
| --- | --- |

8.

Internationellt föroreningsskyddscertifikat.

| 9. | Internationellt fribordscertifikat (1966).
  Dispenscertifikat till det internationella fribordscertifikatet. |
| --- | --- |

9.

Internationellt fribordscertifikat (1966).

Dispenscertifikat till det internationella fribordscertifikatet.

| 10. | Oljedagbok, delarna I och II. |
| --- | --- |

10.

Oljedagbok, delarna I och II.

| 11. | Lastdagbok. |
| --- | --- |

11.

Lastdagbok.

| 12. | Beslut om säkerhetsbesättning. |
| --- | --- |

12.

Beslut om säkerhetsbesättning.

| 13. | Certifikat eller andra dokument som krävs i enlighet med bestämmelserna i STCW. |
| --- | --- |

13.

Certifikat eller andra dokument som krävs i enlighet med bestämmelserna i STCW.

| 14. | Läkarintyg (se ILO:s konvention nr 73 om läkarundersökning av sjömän). |
| --- | --- |

14.

Läkarintyg (se ILO:s konvention nr 73 om läkarundersökning av sjömän).

| 15. | Arbetsordning för fartyget (ILO-konvention nr 180 och STCW 95). |
| --- | --- |

15.

Arbetsordning för fartyget (ILO-konvention nr 180 och STCW 95).

| 16. | Arbets- och vilotidsjournal för sjöfolk (ILO-konvention nr 180). |
| --- | --- |

16.

Arbets- och vilotidsjournal för sjöfolk (ILO-konvention nr 180).

| 17. | Stabilitetshandlingar. |
| --- | --- |

17.

Stabilitetshandlingar.

| 18. | En kopia av dokumentet angående godkänd säkerhetsorganisation och certifikatet angående godkänd säkerhetsorganisation som utfärdats i enlighet med de internationella organisationsreglerna för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (Solas 74, kapitel IX). |
| --- | --- |

18.

En kopia av dokumentet angående godkänd säkerhetsorganisation och certifikatet angående godkänd säkerhetsorganisation som utfärdats i enlighet med de internationella organisationsreglerna för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening (Solas 74, kapitel IX).

| 19. | Certifikat med avseende på fartygets skrovstyrka och maskininstallationer utfärdade av vederbörande erkänd organisation (krävs endast om fartyget är klassificerat av en erkänd organisation). |
| --- | --- |

19.

Certifikat med avseende på fartygets skrovstyrka och maskininstallationer utfärdade av vederbörande erkänd organisation (krävs endast om fartyget är klassificerat av en erkänd organisation).

| 20. | Dokument om överensstämmelse avseende särskilda krav för fartyg som transporterar farligt gods. |
| --- | --- |

20.

Dokument om överensstämmelse avseende särskilda krav för fartyg som transporterar farligt gods.

| 21. | Säkerhetscertifikat för höghastighetsfartyg och trafiktillstånd för höghastighetsfartyg. |
| --- | --- |

21.

Säkerhetscertifikat för höghastighetsfartyg och trafiktillstånd för höghastighetsfartyg.

| 22. | Särskild förteckning, manifest eller utförlig lastplan för farligt gods. |
| --- | --- |

22.

Särskild förteckning, manifest eller utförlig lastplan för farligt gods.

| 23. | Fartygets loggbok över tester och övningar, inbegripet skyddsövningar samt loggbok över inspektion och underhåll av livräddningsredskap och anordningar och brandredskap och anordningar för brandbekämpning. |
| --- | --- |

23.

Fartygets loggbok över tester och övningar, inbegripet skyddsövningar samt loggbok över inspektion och underhåll av livräddningsredskap och anordningar och brandredskap och anordningar för brandbekämpning.

| 24. | Säkerhetscertifikat för fartyg med speciellt användningsområde. |
| --- | --- |

24.

Säkerhetscertifikat för fartyg med speciellt användningsområde.

| 25. | Säkerhetscertifikat för flyttbar oljeborrplattform till sjöss. |
| --- | --- |

25.

Säkerhetscertifikat för flyttbar oljeborrplattform till sjöss.

| 26. | För oljetankfartyg: protokoll över övervaknings- och kontrollsystemet för oljeutsläpp för senaste ballastresan. |
| --- | --- |

26.

För oljetankfartyg: protokoll över övervaknings- och kontrollsystemet för oljeutsläpp för senaste ballastresan.

| 27. | Mönstringslista, brandbekämpningsplan och för passagerarfartyg en skadekontrollplan. |
| --- | --- |

27.

Mönstringslista, brandbekämpningsplan och för passagerarfartyg en skadekontrollplan.

| 28. | Beredskapsplan för förorening från fartyg. |
| --- | --- |

28.

Beredskapsplan för förorening från fartyg.

| 29. | Besiktningsrapporter (för bulkfartyg och oljetankfartyg). |
| --- | --- |

29.

Besiktningsrapporter (för bulkfartyg och oljetankfartyg).

| 30. | Rapporter från tidigare hamnstatskontrollinspektioner. |
| --- | --- |

30.

Rapporter från tidigare hamnstatskontrollinspektioner.

| 31. | Upplysningar om högsta A/A-ratio för ro-ro-passagerarfartyg. |
| --- | --- |

31.

Upplysningar om högsta A/A-ratio för ro-ro-passagerarfartyg.

| 32. | Dokument om tillstånd för transport av spannmål. |
| --- | --- |

32.

Dokument om tillstånd för transport av spannmål.

| 33. | Lastsäkringshandbok. |
| --- | --- |

33.

Lastsäkringshandbok.

| 34. | Avfallshanteringsplan och avfallsdagbok. |
| --- | --- |

34.

Avfallshanteringsplan och avfallsdagbok.

| 35. | Beslutsstödsystem för befälhavare på passagerarfartyg. |
| --- | --- |

35.

Beslutsstödsystem för befälhavare på passagerarfartyg.

| 36. | Samarbetsplan vad gäller räddningstjänster för passagerarfartyg som går i reguljärtrafik. |
| --- | --- |

36.

Samarbetsplan vad gäller räddningstjänster för passagerarfartyg som går i reguljärtrafik.

| 37. | Förteckning över driftbegränsningar för passagerarfartyg. |
| --- | --- |

37.

Förteckning över driftbegränsningar för passagerarfartyg.

| 38. | Bulklastfartygsbok. |
| --- | --- |

38.

Bulklastfartygsbok.

| 39. | Lastnings- och lossningsplan för bulklastfartyg. |
| --- | --- |

39.

Lastnings- och lossningsplan för bulklastfartyg.

| 40. | Certifikat för försäkring eller annan ekonomisk säkerhet om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja (Internationella konventionen om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja, 1992). |
| --- | --- |

40.

Certifikat för försäkring eller annan ekonomisk säkerhet om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja (Internationella konventionen om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja, 1992).

| 41. | Certifikat som krävs enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/XX/EG av den ... om fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter. |
| --- | --- |

41.

Certifikat som krävs enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/XX/EG av den ... om fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter.

| 42. | Certifikat som krävs enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/XX/EG av den ... [om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och ett system för fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter]. |
| --- | --- |

42.

Certifikat som krävs enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/XX/EG av den ... [om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och ett system för fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter].

| 43. | Certifikat som krävs enligt förordning (EG) nr XXXX/2008 om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar (1). |
| --- | --- |

43.

Certifikat som krävs enligt förordning (EG) nr XXXX/2008 om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar (1).

| 44. | Internationellt intyg om förebyggande av luftföroreningar. |
| --- | --- |

44.

Internationellt intyg om förebyggande av luftföroreningar.

| 45. | Internationellt intyg om förebyggande av föroreningar från avloppsvatten. |
| --- | --- |

45.

Internationellt intyg om förebyggande av föroreningar från avloppsvatten.

---

(1)  Punkterna 41, ║ 42 och 43 införs när respektive lagstiftning i tredje sjöfartspaketet antagits.

Onsdag 24 september 2008BILAGA V

EXEMPEL PÅ ”OTVETYDIGA SKÄL”

(enligt artikel 13.3)

A.   Exempel på otvetydiga skäl för en mer ingående inspektion:

| 1. | Fartyg som beskrivs i bilaga I del II.2A och 2B. |
| --- | --- |

1.

Fartyg som beskrivs i bilaga I del II.2A och 2B.

| 2. | Oljedagboken har inte förts på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

2.

Oljedagboken har inte förts på ett korrekt sätt.

| 3. | Felaktigheter har uppdagats vid granskning av certifikat och andra dokument. |
| --- | --- |

3.

Felaktigheter har uppdagats vid granskning av certifikat och andra dokument.

| 4. | Indikationer på att besättningen inte förmår uppfylla kraven i fråga om kommunikation ombord enligt artikel 17 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (1). |
| --- | --- |

4.

Indikationer på att besättningen inte förmår uppfylla kraven i fråga om kommunikation ombord enligt artikel 17 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (1).

| 5. | Ett certifikat har erhållits på ett bedrägligt sätt eller innehavaren av ett certifikat är inte den person som certifikatet ursprungligen utfärdades till. |
| --- | --- |

5.

Ett certifikat har erhållits på ett bedrägligt sätt eller innehavaren av ett certifikat är inte den person som certifikatet ursprungligen utfärdades till.

| 6. | Fartyg vars befälhavare, befäl eller manskap har ett certifikat utfärdat av ett land som inte har ratificerat STCW. |
| --- | --- |

6.

Fartyg vars befälhavare, befäl eller manskap har ett certifikat utfärdat av ett land som inte har ratificerat STCW.

| 7. | Tecken på att lasthantering och annan hantering inte sker under säkra förhållanden eller i enlighet med IMO:s riktlinjer, t. ex. har förekomsten av syrekoncentration i inertgassystemets matningsledningar till lasttankarna högre gränsvärde än vad som är tillåtet. |
| --- | --- |

7.

Tecken på att lasthantering och annan hantering inte sker under säkra förhållanden eller i enlighet med IMO:s riktlinjer, t. ex. har förekomsten av syrekoncentration i inertgassystemets matningsledningar till lasttankarna högre gränsvärde än vad som är tillåtet.

| 8. | Befälhavaren på ett oljetankfartyg kan inte förete protokoll över övervaknings- och kontrollsystemet för oljeutsläpp för senaste ballastresan. |
| --- | --- |

8.

Befälhavaren på ett oljetankfartyg kan inte förete protokoll över övervaknings- och kontrollsystemet för oljeutsläpp för senaste ballastresan.

| 9. | En uppdaterad mönstringslista saknas eller besättningen har inte nödvändig kännedom om sina uppgifter i händelse av brand eller en order om att överge fartyget. |
| --- | --- |

9.

En uppdaterad mönstringslista saknas eller besättningen har inte nödvändig kännedom om sina uppgifter i händelse av brand eller en order om att överge fartyget.

| 10. | Utsändandet av falska nödalarmsignaler som inte har återkallats på riktigt sätt. |
| --- | --- |

10.

Utsändandet av falska nödalarmsignaler som inte har återkallats på riktigt sätt.

| 11. | Avsaknad av väsentlig utrustning eller anordningar som krävs enligt konventionerna. |
| --- | --- |

11.

Avsaknad av väsentlig utrustning eller anordningar som krävs enligt konventionerna.

| 12. | Ytterst ohälsosamma förhållanden ombord på fartyget. |
| --- | --- |

12.

Ytterst ohälsosamma förhållanden ombord på fartyget.

| 13. | Inspektörens allmänna intryck och iakttagelser att omfattande slitage eller brister vad gäller skrov eller konstruktion förekommer, vilket kan äventyra fartygets integritet vad gäller konstruktion, vatten- eller vädertäthet. |
| --- | --- |

13.

Inspektörens allmänna intryck och iakttagelser att omfattande slitage eller brister vad gäller skrov eller konstruktion förekommer, vilket kan äventyra fartygets integritet vad gäller konstruktion, vatten- eller vädertäthet.

| 14. | Uppgifter om eller belägg för att befälhavaren eller besättningen inte är förtrogen med väsentliga rutiner för fartygets handhavande vad gäller dess säkerhet eller förhindrande av förorening, eller att sådana rutiner inte har genomförts. |
| --- | --- |

14.

Uppgifter om eller belägg för att befälhavaren eller besättningen inte är förtrogen med väsentliga rutiner för fartygets handhavande vad gäller dess säkerhet eller förhindrande av förorening, eller att sådana rutiner inte har genomförts.

| 15. | Avsaknad av arbetsordning för fartyget eller arbets- och vilotidsjournal. |
| --- | --- |

15.

Avsaknad av arbetsordning för fartyget eller arbets- och vilotidsjournal.

B.   Exempel på otvetydiga skäl för kontroll av fartyg i fråga om skyddsaspekter.

| 1. | Under den inledande inspektionen kan inspektören fastställa otvetydiga skäl för ytterligare skyddskontroller i följande fall:






  1.1. | ISSC är inte giltigt eller har löpt ut. |
| --- | --- | --- |

1.

Under den inledande inspektionen kan inspektören fastställa otvetydiga skäl för ytterligare skyddskontroller i följande fall:

1.1.

ISSC är inte giltigt eller har löpt ut.

| 1.2. | Fartyget har en lägre skyddsnivå än hamnen. |
| --- | --- |

1.2.

Fartyget har en lägre skyddsnivå än hamnen.

| 1.3. | Skyddsövningarna har inte gjorts. |
| --- | --- |

1.3.

Skyddsövningarna har inte gjorts.

| 1.4. | Dokumentationen om de tio senaste fallen av samverkan mellan fartyg och hamn eller mellan fartyg och fartyg är ofullständig. |
| --- | --- |

1.4.

Dokumentationen om de tio senaste fallen av samverkan mellan fartyg och hamn eller mellan fartyg och fartyg är ofullständig.

| 1.5. | Det finns belägg för eller har observerats att olika nyckelpersoner i fartygets personal inte kan kommunicera med varandra. |
| --- | --- |

1.5.

Det finns belägg för eller har observerats att olika nyckelpersoner i fartygets personal inte kan kommunicera med varandra.

| 1.6. | Allvarliga brister i skyddsarrangemangen har observerats. |
| --- | --- |

1.6.

Allvarliga brister i skyddsarrangemangen har observerats.

| 1.7. | Inspektören har fått information från en tredje part om något som rör skyddet (t. ex. genom en rapport eller ett klagomål). |
| --- | --- |

1.7.

Inspektören har fått information från en tredje part om något som rör skyddet (t. ex. genom en rapport eller ett klagomål).

| 1.8. | Fartyget har ett i efterhand utfärdat interimistiskt ISSC, och inspektören bedömer att en av anledningarna till att fartyget eller företaget har begärt ett sådant certifikat är att slippa uppfylla alla bestämmelser i Solas 74 XI-2 och del A i ISPS-koden efter det att det interimistiska certifikatet har gått ut. Interimistiska certifikat får utfärdas i de fall som anges i del A i ISPS-koden. |
| --- | --- |

1.8.

Fartyget har ett i efterhand utfärdat interimistiskt ISSC, och inspektören bedömer att en av anledningarna till att fartyget eller företaget har begärt ett sådant certifikat är att slippa uppfylla alla bestämmelser i Solas 74 XI-2 och del A i ISPS-koden efter det att det interimistiska certifikatet har gått ut. Interimistiska certifikat får utfärdas i de fall som anges i del A i ISPS-koden.

| 2. | Om otvetydiga skäl föreligger ska inspektören omedelbart underrätta den behöriga skyddsmyndigheten, utom om inspektören också är skyddsansvarig. Den behöriga skyddsmyndigheten ska besluta om vilka ytterligare kontrollåtgärder som måste vidtas med hänsyn till skyddsnivå enligt Solas 74 regel XI-9. |
| --- | --- |

2.

Om otvetydiga skäl föreligger ska inspektören omedelbart underrätta den behöriga skyddsmyndigheten, utom om inspektören också är skyddsansvarig. Den behöriga skyddsmyndigheten ska besluta om vilka ytterligare kontrollåtgärder som måste vidtas med hänsyn till skyddsnivå enligt Solas 74 regel XI-9.

| 3. | Andra otvetydiga skäl än de ovan angivna ska hanteras av den skyddsansvarige. |
| --- | --- |

3.

Andra otvetydiga skäl än de ovan angivna ska hanteras av den skyddsansvarige.

---

(1)  EGT L 136, 18.5.2001, s. 17. ║.

Onsdag 24 september 2008BILAGA VI

FÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV FARTYG

(enligt artikel 15.1)

Bilaga 1: ”Förfaranden för hamnstatskontroll” till Paris MOU och följande instruktioner från Paris MOU i deras uppdaterade version:

| — | Instruktion 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Operativa kontroller av färjor och passagerarfartyg). |
| --- | --- |

—

Instruktion 33/2000/02: Operational Control on Ferries and Passenger Ships (Operativa kontroller av färjor och passagerarfartyg).

| — | Instruktion 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om elektroniska sjökort). |
| --- | --- |

—

Instruktion 35/2002/02: Guidelines for PSCOs on Electronic Charts (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om elektroniska sjökort).

| — | Instruktion 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Ledning för inspektion av arbets- och boendeförhållanden). |
| --- | --- |

—

Instruktion 36/2003/08: Guidance for Inspection on Working and Living Conditions (Ledning för inspektion av arbets- och boendeförhållanden).

| — | Instruktion 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om konventionen STCW 78/95 med ändringar). |
| --- | --- |

—

Instruktion 37/2004/02: Guidelines in Compliance with STCW 78/95 Convention as Amended (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om konventionen STCW 78/95 med ändringar).

| — | Instruktion 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Riktlinjer för inspektion av arbetstid/viloperiod). |
| --- | --- |

—

Instruktion 37/2004/05: Guidelines on the Inspection of Hours of Work/Rest (Riktlinjer för inspektion av arbetstid/viloperiod).

| — | Instruktion 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om säkerhetsaspekter). |
| --- | --- |

—

Instruktion 37/2004/10: Guidelines for Port State Control Officers on Security Aspects (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om säkerhetsaspekter).

| — | Instruktion 38/2005/02: Guidelines for PSCOs Checking a Voyage Data Recorder (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemäns kontroll av VDR-system). |
| --- | --- |

—

Instruktion 38/2005/02: Guidelines for PSCOs Checking a Voyage Data Recorder (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemäns kontroll av VDR-system).

| — | Instruktion 38/2005/05: Guidelines on Marpol 73/78 Annex I (Riktlinjer för Marpol 73/78 bilaga I) |
| --- | --- |

—

Instruktion 38/2005/05: Guidelines on Marpol 73/78 Annex I (Riktlinjer för Marpol 73/78 bilaga I)

| — | Instruktion 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Riktlinjer för kontroll av system för bedömning av fartygets skick vad avser oljetankfartyg med enkelskrov). |
| --- | --- |

—

Instruktion 38/2005/07: Guidelines on Control of the Condition Assessment Scheme (CAS) of Single Hull Oil Tankers (Riktlinjer för kontroll av system för bedömning av fartygets skick vad avser oljetankfartyg med enkelskrov).

| — | Instruktion 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om ISM-koden). |
| --- | --- |

—

Instruktion 39/2006/01: Guidelines for the Port State Control Officer on the ISM-Code (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om ISM-koden).

| — | Instruktion 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om kontroll av GMDSS). |
| --- | --- |

—

Instruktion 39/2006/02: Guidelines for Port State Control Officers on Control of GMDSS (Riktlinjer för hamnstatskontrolltjänstemän om kontroll av GMDSS).

| — | Instruktion 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Optimering av kontrollistan för förbud och anmälan). |
| --- | --- |

—

Instruktion 39/2006/03: Optimisation of Banning and Notification Checklist (Optimering av kontrollistan för förbud och anmälan).

| — | Instruktion 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks och Main Power Failure Simulation (black-out test) (Ledning för hamnstatskontrolltjänstemän om undersökning av ballasttankar och simulering av bortfall av huvudström) (mörkläggningstest). |
| --- | --- |

—

Instruktion 39/2006/10: Guidelines for PSCOs for the Examination of Ballast Tanks och Main Power Failure Simulation (black-out test) (Ledning för hamnstatskontrolltjänstemän om undersökning av ballasttankar och simulering av bortfall av huvudström) (mörkläggningstest).

| — | Instruktion 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Ledning för kontroll av bulkfartygens konstruktion). |
| --- | --- |

—

Instruktion 39/2006/11: Guidance for Checking the Structure of Bulk Carriers (Ledning för kontroll av bulkfartygens konstruktion).

| — | Instruktion 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (kod för bästa praxis för hamnstatskontrolltjänstemän). |
| --- | --- |

—

Instruktion 39/2006/12: Code of Good Practice for Port State Control Officers (kod för bästa praxis för hamnstatskontrolltjänstemän).

| — | Instruktion 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Kriterier för ansvarsbedömning av erkända organisatoner). |
| --- | --- |

—

Instruktion 40/2007/04: Criteria for Responsibility Assessment of Recognised Organisations (R/O) (Kriterier för ansvarsbedömning av erkända organisatoner).

| — | Instruktion 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Riktlinjer för hamnstatskontrollinspektörer för uppfyllande av Marpol 73/78 bilaga VI). |
| --- | --- |

—

Instruktion 40/2007/09: Guidelines for Port State Control Inspections for Compliance with Annex VI of MARPOL 73/78 (Riktlinjer för hamnstatskontrollinspektörer för uppfyllande av Marpol 73/78 bilaga VI).

Onsdag 24 september 2008
  BILAGA VII

UTÖKAD KONTROLL AV FARTYG

(enligt artikel 14)

En utökad inspektion gäller framför allt de övergripande villkoren för följande riskområden:

| — | Dokumentation. |
| --- | --- |

—

Dokumentation.

| — | Konstruktionens skick. |
| --- | --- |

—

Konstruktionens skick.

| — | Vädertäthet. |
| --- | --- |

—

Vädertäthet.

| — | Nödsystem. |
| --- | --- |

—

Nödsystem.

| — | Radiokommunikation. |
| --- | --- |

—

Radiokommunikation.

| — | Lastningar och lossningar. |
| --- | --- |

—

Lastningar och lossningar.

| — | Brandsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Brandsäkerhet.

| — | Larm. |
| --- | --- |

—

Larm.

| — | Boende- och arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Boende- och arbetsförhållanden.

| — | Navigationsutrustning. |
| --- | --- |

—

Navigationsutrustning.

| — | Livräddningsanordningar. |
| --- | --- |

—

Livräddningsanordningar.

| — | Farligt gods. |
| --- | --- |

—

Farligt gods.

| — | Framdrivnings- och hjälpmaskineri. |
| --- | --- |

—

Framdrivnings- och hjälpmaskineri.

| — | Förhindrande av förorening. |
| --- | --- |

—

Förhindrande av förorening.

Förutsatt att de är praktiskt genomförbara och med förbehåll för begränsningar med hänsyn till personers, fartygets eller hamnens säkerhet, ska en utökad inspektion dessutom omfatta kontroll av särskilda delar av riskområdena beroende på typ av inspekterat fartyg i enlighet med artikel 14.3.

Onsdag 24 september 2008BILAGA VIII

FÖRBUD MOT TILLTRÄDE TILL HAMNAR OCH ANKARPLATSER I GEMENSKAPEN

(enligt artikel 16)

| 1. | Om förutsättningarna enligt artikel 16.1 föreligger, ska den behöriga myndigheten för den hamn där fartyget kvarhölls för tredje gången skriftligen underrätta befälhavaren om att ett tillträdesförbud kommer att utfärdas och bli tillämpligt så snart fartyget lämnar hamnen. Tillträdesförbudet ska bli tillämpligt så snart fartyget har lämnat hamnen efter det att de brister som föranledde kvarhållandet har avhjälpts. |
| --- | --- |

1.

Om förutsättningarna enligt artikel 16.1 föreligger, ska den behöriga myndigheten för den hamn där fartyget kvarhölls för tredje gången skriftligen underrätta befälhavaren om att ett tillträdesförbud kommer att utfärdas och bli tillämpligt så snart fartyget lämnar hamnen. Tillträdesförbudet ska bli tillämpligt så snart fartyget har lämnat hamnen efter det att de brister som föranledde kvarhållandet har avhjälpts.

| 2. | Den behöriga myndigheten ska skicka en kopia av tillträdesförbudet till flaggstatens administration, den erkända organisationen, övriga medlemsstater och stater som har undertecknat Paris MOU, kommissionen och Paris MOU:s sekretariat. Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål föra in uppgifter om tillträdesförbudet i inspektionsdatabasen. |
| --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten ska skicka en kopia av tillträdesförbudet till flaggstatens administration, den erkända organisationen, övriga medlemsstater och stater som har undertecknat Paris MOU, kommissionen och Paris MOU:s sekretariat. Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål föra in uppgifter om tillträdesförbudet i inspektionsdatabasen.

| 3. | För att få ett tillträdesförbud upphävt ska ägaren eller den driftsansvarige rikta en formell begäran till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som utfärdade förbudet. Till denna begäran ska fogas en handling från flaggstatens administration, utfärdad efter det att en av administrationen bemyndigad besiktningsman har besökt fartyget, om att fartyget uppfyller alla tillämpliga bestämmelser i konventionerna. Administrationen ska styrka för den behöriga myndigheten att besöket har genomförts. |
| --- | --- |

3.

För att få ett tillträdesförbud upphävt ska ägaren eller den driftsansvarige rikta en formell begäran till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som utfärdade förbudet. Till denna begäran ska fogas en handling från flaggstatens administration, utfärdad efter det att en av administrationen bemyndigad besiktningsman har besökt fartyget, om att fartyget uppfyller alla tillämpliga bestämmelser i konventionerna. Administrationen ska styrka för den behöriga myndigheten att besöket har genomförts.

| 4. | I tillämpliga fall ska till begäran dessutom fogas en handling från det klassificeringssällskap som klassificerat fartyget, utfärdad efter det att en av flaggstaten bemyndigad besiktningsman har besökt fartyget, att fartyget uppfyller klassificeringssällskapets klassificeringsnormer. Klassificeringssällskapet ska styrka för den behöriga myndigheten att besöket har genomförts. |
| --- | --- |

4.

I tillämpliga fall ska till begäran dessutom fogas en handling från det klassificeringssällskap som klassificerat fartyget, utfärdad efter det att en av flaggstaten bemyndigad besiktningsman har besökt fartyget, att fartyget uppfyller klassificeringssällskapets klassificeringsnormer. Klassificeringssällskapet ska styrka för den behöriga myndigheten att besöket har genomförts.

| 5. | Tillträdesförbudet får hävas först efter den period som anges i artikel 16 i detta direktiv, och efter det att fartyget har ominspekterats i en överenskommen hamn. Om den överenskomna hamnen ligger i en medlemsstat får den behöriga myndigheten i den medlemsstaten, på begäran av den behöriga myndighet som utfärdade tillträdesförbudet, ge fartyget tillstånd att anlöpa hamnen för att den nya inspektionen ska kunna göras. Lastning eller lossning får emellertid inte ske förrän tillträdesförbudet har hävts. |
| --- | --- |

5.

Tillträdesförbudet får hävas först efter den period som anges i artikel 16 i detta direktiv, och efter det att fartyget har ominspekterats i en överenskommen hamn. Om den överenskomna hamnen ligger i en medlemsstat får den behöriga myndigheten i den medlemsstaten, på begäran av den behöriga myndighet som utfärdade tillträdesförbudet, ge fartyget tillstånd att anlöpa hamnen för att den nya inspektionen ska kunna göras. Lastning eller lossning får emellertid inte ske förrän tillträdesförbudet har hävts.

| 6. | Om det kvarhållande som ledde till tillträdesförbudet även gällde brister i fartygets konstruktion, får den behöriga myndighet som utfärdade förbudet begära att vissa utrymmen, t. ex. lastutrymmen och tankar, ska göras tillgängliga för undersökning under den nya inspektionen. |
| --- | --- |

6.

Om det kvarhållande som ledde till tillträdesförbudet även gällde brister i fartygets konstruktion, får den behöriga myndighet som utfärdade förbudet begära att vissa utrymmen, t. ex. lastutrymmen och tankar, ska göras tillgängliga för undersökning under den nya inspektionen.

| 7. | Den nya inspektionen ska göras av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där tillträdesförbudet utfärdades eller, med den myndighetens godkännande, av den behöriga myndigheten i anlöpshamnen. Den behöriga myndigheten kan begära att få reda på den nya inspektionen högst 14 dagar i förväg. Det ska på ett för medlemsstaten tillfredsställande sätt styrkas att fartyget uppfyller samliga tillämpliga krav i konventionerna. |
| --- | --- |

7.

Den nya inspektionen ska göras av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där tillträdesförbudet utfärdades eller, med den myndighetens godkännande, av den behöriga myndigheten i anlöpshamnen. Den behöriga myndigheten kan begära att få reda på den nya inspektionen högst 14 dagar i förväg. Det ska på ett för medlemsstaten tillfredsställande sätt styrkas att fartyget uppfyller samliga tillämpliga krav i konventionerna.

| 8. | Den nya inspektionen ska utgöras av en utökad inspektion som måste omfatta åtminstone de relevanta punkterna i bilaga VII. |
| --- | --- |

8.

Den nya inspektionen ska utgöras av en utökad inspektion som måste omfatta åtminstone de relevanta punkterna i bilaga VII.

| 9. | Alla kostnader för den utökade inspektionen ska bäras av fartygets ägare eller den driftsansvarige. |
| --- | --- |

9.

Alla kostnader för den utökade inspektionen ska bäras av fartygets ägare eller den driftsansvarige.

| 10. | Om resultatet av den utökade inspektionen tillfredsställer medlemsstaten i enlighet med bilaga VII ska tillträdesförbudet hävas och fartygets företag skriftligen informeras därom. |
| --- | --- |

10.

Om resultatet av den utökade inspektionen tillfredsställer medlemsstaten i enlighet med bilaga VII ska tillträdesförbudet hävas och fartygets företag skriftligen informeras därom.

| 11. | Den behöriga myndigheten ska också skriftligen meddela flaggstatens administration, klassificeringssällskapet, övriga medlemsstater och stater som har undertecknat Paris MOU, kommissionen och Paris MOU:s sekretariat. Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål föra in uppgifter om att tillträdesförbudet har hävts i inspektionsdatabasen. |
| --- | --- |

11.

Den behöriga myndigheten ska också skriftligen meddela flaggstatens administration, klassificeringssällskapet, övriga medlemsstater och stater som har undertecknat Paris MOU, kommissionen och Paris MOU:s sekretariat. Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål föra in uppgifter om att tillträdesförbudet har hävts i inspektionsdatabasen.

| 12. | Uppgifter om fartyg som har vägrats tillträde till hamnar i gemenskapen ska finnas tillgängliga i inspektionsdatabasen och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i artikel 26 och bilaga XIII. |
| --- | --- |

12.

Uppgifter om fartyg som har vägrats tillträde till hamnar i gemenskapen ska finnas tillgängliga i inspektionsdatabasen och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i artikel 26 och bilaga XIII.

Onsdag 24 september 2008BILAGA IX

INSPEKTIONSRAPPORTEN

(enligt artikel 17)

Inspektionsrapporten ska innehålla minst följande punkter:

I.   Allmänna uppgifter

| 1. | Behörig myndighet som sammanställt rapporten. |
| --- | --- |

1.

Behörig myndighet som sammanställt rapporten.

| 2. | Dag och ort för inspektionen. |
| --- | --- |

2.

Dag och ort för inspektionen.

| 3. | Det inspekterade fartygets namn. |
| --- | --- |

3.

Det inspekterade fartygets namn.

| 4. | Flaggstat. |
| --- | --- |

4.

Flaggstat.

| 5. | Fartygstyp (enligt certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation). |
| --- | --- |

5.

Fartygstyp (enligt certifikatet om godkänd säkerhetsorganisation).

| 6. | IMO-identifieringsnummer. |
| --- | --- |

6.

IMO-identifieringsnummer.

| 7. | Signalbokstäver. |
| --- | --- |

7.

Signalbokstäver.

| 8. | Bruttodräktighet. |
| --- | --- |

8.

Bruttodräktighet.

| 9. | Dödvikt (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

9.

Dödvikt (i tillämpliga fall).

| 10. | Konstruktionsår, angivet i fartygets säkerhetscertifikat. |
| --- | --- |

10.

Konstruktionsår, angivet i fartygets säkerhetscertifikat.

| 11. | I tillämpliga fall, klassificeringssällskap liksom andra organisationer som för detta fartyg har utfärdat klasscertifikat. |
| --- | --- |

11.

I tillämpliga fall, klassificeringssällskap liksom andra organisationer som för detta fartyg har utfärdat klasscertifikat.

| 12. | Den eller de erkända organisationer och/eller andra parter som på flaggstatens vägnar för detta fartyg har utfärdat certifikat i enlighet med tillämpliga konventioner. |
| --- | --- |

12.

Den eller de erkända organisationer och/eller andra parter som på flaggstatens vägnar för detta fartyg har utfärdat certifikat i enlighet med tillämpliga konventioner.

| 13. | Fartygets företag eller den driftsansvarige: namn och adress. |
| --- | --- |

13.

Fartygets företag eller den driftsansvarige: namn och adress.

| 14. | För fartyg som transporterar flytande eller fasta laster i bulk: namn och adress till den befraktare som är ansvarig för valet av fartyget samt typ av befraktning. |
| --- | --- |

14.

För fartyg som transporterar flytande eller fasta laster i bulk: namn och adress till den befraktare som är ansvarig för valet av fartyget samt typ av befraktning.

| 15. | Dag då inspektionsrapporten avslutades. |
| --- | --- |

15.

Dag då inspektionsrapporten avslutades.

| 16. | Uppgift om att närmare information om en inspektion eller ett kvarhållande kan komma att offentliggöras. |
| --- | --- |

16.

Uppgift om att närmare information om en inspektion eller ett kvarhållande kan komma att offentliggöras.

II.   Uppgifter om inspektionen

| 1. | Certifikat enligt gällande konventioner, utfärdande myndighet eller organisation med uppgift om dag för utfärdande och giltighetstid. |
| --- | --- |

1.

Certifikat enligt gällande konventioner, utfärdande myndighet eller organisation med uppgift om dag för utfärdande och giltighetstid.

| 2. | Delar av fartyget som har inspekterats (i fall av mer ingående eller utökad inspektion). |
| --- | --- |

2.

Delar av fartyget som har inspekterats (i fall av mer ingående eller utökad inspektion).

| 3. | Hamn och dag för den senaste årliga eller mellanliggande besiktningen eller förnyade besiktningen och namnet på den organisation som utfört besiktningen. |
| --- | --- |

3.

Hamn och dag för den senaste årliga eller mellanliggande besiktningen eller förnyade besiktningen och namnet på den organisation som utfört besiktningen.

| 4. | Typ av inspektion (inspektion, mer ingående inspektion, utökad inspektion). |
| --- | --- |

4.

Typ av inspektion (inspektion, mer ingående inspektion, utökad inspektion).

| 5. | Bristernas art. |
| --- | --- |

5.

Bristernas art.

| 6. | Vidtagna åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Vidtagna åtgärder.

III.   Ytterligare uppgifter i fall av kvarhållande

| 1. | Dag då beslut om kvarhållande fattades. |
| --- | --- |

1.

Dag då beslut om kvarhållande fattades.

| 2. | Dag då kvarhållandet hävdes. |
| --- | --- |

2.

Dag då kvarhållandet hävdes.

| 3. | Beskrivning av de brister som föranledde kvarhållandet (hänvisningar till konventioner, om tillämpligt). |
| --- | --- |

3.

Beskrivning av de brister som föranledde kvarhållandet (hänvisningar till konventioner, om tillämpligt).

| 4. | Uppgift om huruvida den erkända organisation eller annan privat organisation som utförde besiktningen har ett ansvar för de brister som ensamma eller tillsammans med andra brister ledde till kvarhållande. |
| --- | --- |

4.

Uppgift om huruvida den erkända organisation eller annan privat organisation som utförde besiktningen har ett ansvar för de brister som ensamma eller tillsammans med andra brister ledde till kvarhållande.

| 5. | Vidtagna åtgärder. |
| --- | --- |

5.

Vidtagna åtgärder.

Onsdag 24 september 2008BILAGA X

KRITERIER FÖR KVARHÅLLANDE

(enligt artikel 19.3)

INTRODUKTION

Innan beslut fattas om huruvida brister som upptäckts ombord under en inspektion utgör grund för kvarhållande av fartyget, måste inspektören följa riktlinjerna i punkterna 1 och 2.

Punkt 3 innehåller exempel på brister som i och för sig själva utgör anledning till kvarhållande av fartyget (se artikel 19.4).

Om grunden för kvarhållande är skador till följd av en olycka som fartyget har råkat ut för på väg till en hamn ska inte beslut om kvarhållande utfärdas, under förutsättning att

| a) | vederbörlig hänsyn har tagits till kraven i Solas 74 i regel I/11(c) om anmälan till flaggstatens administration, den utsedde inspektören eller den erkända organisation som ansvarar för utfärdandet av det tillämpliga certifikatet, |
| --- | --- |

a)

vederbörlig hänsyn har tagits till kraven i Solas 74 i regel I/11(c) om anmälan till flaggstatens administration, den utsedde inspektören eller den erkända organisation som ansvarar för utfärdandet av det tillämpliga certifikatet,

| b) | befälhavaren eller ägaren, innan fartyget anlöper hamnen, har överlämnat uppgifter till hamnstatskontrollmyndigheten om omständigheterna kring olyckan och de skador som har uppstått samt information om den anmälan till flaggstatens administration som krävs, |
| --- | --- |

b)

befälhavaren eller ägaren, innan fartyget anlöper hamnen, har överlämnat uppgifter till hamnstatskontrollmyndigheten om omständigheterna kring olyckan och de skador som har uppstått samt information om den anmälan till flaggstatens administration som krävs,

| c) | lämpliga avhjälpande åtgärder har vidtagits från fartygets sida och att dessa är till myndighetens belåtenhet, och |
| --- | --- |

c)

lämpliga avhjälpande åtgärder har vidtagits från fartygets sida och att dessa är till myndighetens belåtenhet, och

| d) | myndigheten, efter att ha underrättats om att de avhjälpande åtgärderna har vidtagits, har försäkrat sig om att de brister som utgjorde en otvetydig fara för säkerhet, hälsa eller miljö har rättats till. |
| --- | --- |

d)

myndigheten, efter att ha underrättats om att de avhjälpande åtgärderna har vidtagits, har försäkrat sig om att de brister som utgjorde en otvetydig fara för säkerhet, hälsa eller miljö har rättats till.

1.   HUVUDSAKLIGA KRITERIER

När en inspektör enligt sin sakkunniga bedömning överväger om ett fartyg ska kvarhållas eller ej ska han använda sig av följande kriterier:

Tidpunkt

Fartyg som utgör sjösäkerhetsrisk ska kvarhållas vid det första inspektionsbesöket oavsett hur länge fartyget ämnar stanna i hamn.

Kriterium

| | Fartyget ska kvarhållas om bristerna är av så allvarlig natur att inspektören måste göra en avsyning för att försäkra sig om att bristerna har rättats innan fartyget får gå till sjöss. |
| --- | --- |

Fartyget ska kvarhållas om bristerna är av så allvarlig natur att inspektören måste göra en avsyning för att försäkra sig om att bristerna har rättats innan fartyget får gå till sjöss.

| | Även om det inte är nödvändigt att kvarhålla fartyget i varje enskilt fall, ska inspektörens bedömning att en avsyning är nödvändig betraktas som ett mått på bristernas svårighetsgrad. Det betyder att myndigheten på ett eller annat sätt måste kontrollera att bristerna har rättats till före fartygets avgång, helst genom ett återbesök. |
| --- | --- |

Även om det inte är nödvändigt att kvarhålla fartyget i varje enskilt fall, ska inspektörens bedömning att en avsyning är nödvändig betraktas som ett mått på bristernas svårighetsgrad. Det betyder att myndigheten på ett eller annat sätt måste kontrollera att bristerna har rättats till före fartygets avgång, helst genom ett återbesök.

2.   TILLÄMPNING AV HUVUDSAKLIGA KRITERIER

När beslut fattas om huruvida fartygets brister är så allvarliga att kvarhållande är nödvändigt ska inspektören försäkra sig om att

| 1) | fartyget har aktuell, giltig dokumentation, |
| --- | --- |

1)

fartyget har aktuell, giltig dokumentation,

| 2) | fartyget har den minimibesättning som krävs enligt beslutet om säkerhetsbesättning. |
| --- | --- |

2)

fartyget har den minimibesättning som krävs enligt beslutet om säkerhetsbesättning.

Under inspektionen måste inspektören även försäkra sig om att fartyget och/eller dess besättning

| 3) | kan framföra fartyget utan risk under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

3)

kan framföra fartyget utan risk under hela den förestående resan,

| 4) | på ett säkert sätt kan hantera, transportera och övervaka lasten under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

4)

på ett säkert sätt kan hantera, transportera och övervaka lasten under hela den förestående resan,

| 5) | på ett säkert sätt kan driva maskinrummet under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

5)

på ett säkert sätt kan driva maskinrummet under hela den förestående resan,

| 6) | kan hålla drifts- och styrfunktioner i stånd under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

6)

kan hålla drifts- och styrfunktioner i stånd under hela den förestående resan,

| 7) | effektivt kan släcka eventuella bränder i alla fartygsutrymmen under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

7)

effektivt kan släcka eventuella bränder i alla fartygsutrymmen under hela den förestående resan,

| 8) | kan lämna fartyget snabbt och säkert i en eventuell nödsituation och utföra räddningsuppdrag under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

8)

kan lämna fartyget snabbt och säkert i en eventuell nödsituation och utföra räddningsuppdrag under hela den förestående resan,

| 9) | kan hindra miljöföroreningar under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

9)

kan hindra miljöföroreningar under hela den förestående resan,

| 10) | kan upprätthålla stabilitet under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

10)

kan upprätthålla stabilitet under hela den förestående resan,

| 11) | kan förbli vattentätt under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

11)

kan förbli vattentätt under hela den förestående resan,

| 12) | kan upprätthålla kommunikationer i eventuella nödsituationer under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

12)

kan upprätthålla kommunikationer i eventuella nödsituationer under hela den förestående resan,

| 13) | kan upprätthålla riskfri och god arbetsmiljö ombord under hela den förestående resan, |
| --- | --- |

13)

kan upprätthålla riskfri och god arbetsmiljö ombord under hela den förestående resan,

| 14) | kan lämna så mycket information som möjligt vid olycksfall. |
| --- | --- |

14)

kan lämna så mycket information som möjligt vid olycksfall.

Om bedömningen enligt någon av dessa punkter med tanke på alla brister som uppdagats är negativ ska inspektören allvarligt överväga att kvarhålla fartyget. En kombination av flera brister av mindre allvarlig natur kan också utgöra grund för kvarhållande.

3.   Som vägledning för inspektörer som ska använda dessa riktlinjer följer en uppräkning av brister, ordnade under respektive konventioner och/eller koder, som är av så allvarlig art att de utgör grund för kvarhållande. Förteckningen är inte uttömmande.

3.1   Allmänna uppgifter

Avsaknad av giltiga certifikat och handlingar som krävs enligt aktuella bestämmelser. Fartyg är emellertid inte berättigade att använda certifikat från en konvention eller andra relevanta instrument om dess flaggstat inte är part i en relevant konvention eller har genomfört ett annat relevant instrument. Därför ska avsaknad av sådana dokument inte i sig utgöra anledning att kvarhålla fartyget, men enligt klausulen om ”icke-förmånsbehandling” måste fartyget ändå i huvudsak uppfylla kraven i bestämmelserna.

3.2   Områden enligt Solas 74

| 1. | Bristande funktionsduglighet i framdrivningssystem eller andra nödvändiga maskinsystem, inklusive elektricitetsanläggningar. |
| --- | --- |

1.

Bristande funktionsduglighet i framdrivningssystem eller andra nödvändiga maskinsystem, inklusive elektricitetsanläggningar.

| 2. | Bristande renlighet i maskineriutrymmen, för stora mängder oljeblandat slagvatten, oljedränkt ytterisolering på ledningar och rör, inklusive avgassystemet i maskinrummet, bristande funktion på länspumpsarrangemang. |
| --- | --- |

2.

Bristande renlighet i maskineriutrymmen, för stora mängder oljeblandat slagvatten, oljedränkt ytterisolering på ledningar och rör, inklusive avgassystemet i maskinrummet, bristande funktion på länspumpsarrangemang.

| 3. | Bristande funktion hos nödgeneratorer, belysning, batterier och omkopplare. |
| --- | --- |

3.

Bristande funktion hos nödgeneratorer, belysning, batterier och omkopplare.

| 4. | Bristande funktion hos huvudstyrinrättning och nödstyrinrättning. |
| --- | --- |

4.

Bristande funktion hos huvudstyrinrättning och nödstyrinrättning.

| 5. | Avsaknad av, otillräcklig kapacitet eller allvarligt slitage och åldring på personlig livräddningsutrustning, livräddningsfarkoster och deras sjösättningsanordningar. |
| --- | --- |

5.

Avsaknad av, otillräcklig kapacitet eller allvarligt slitage och åldring på personlig livräddningsutrustning, livräddningsfarkoster och deras sjösättningsanordningar.

| 6. | Avsaknad av, eller bristfälliga eller påtagligt slitna och åldrade anordningar för att upptäcka brand, brandlarm, brandbekämpningsutrustning, fasta brandsläckningsinstallationer, ventilationsventiler, brandspjäll, snabbstängningsanordningar som inte uppfyller sina användningskrav. |
| --- | --- |

6.

Avsaknad av, eller bristfälliga eller påtagligt slitna och åldrade anordningar för att upptäcka brand, brandlarm, brandbekämpningsutrustning, fasta brandsläckningsinstallationer, ventilationsventiler, brandspjäll, snabbstängningsanordningar som inte uppfyller sina användningskrav.

| 7. | Avsaknad av eller påtagligt slitna och åldrade eller bristfälligt fungerande brandsläckningsanordningar på lastdäck i oljelastfartyg. |
| --- | --- |

7.

Avsaknad av eller påtagligt slitna och åldrade eller bristfälligt fungerande brandsläckningsanordningar på lastdäck i oljelastfartyg.

| 8. | Avsaknad av, icke godkända eller allvarligt skadade ljus-, skylt- eller ljudsignaler. |
| --- | --- |

8.

Avsaknad av, icke godkända eller allvarligt skadade ljus-, skylt- eller ljudsignaler.

| 9. | Avsaknad av eller bristfälligt fungerande radioutrustning för larm- och säkerhetskommunikation. |
| --- | --- |

9.

Avsaknad av eller bristfälligt fungerande radioutrustning för larm- och säkerhetskommunikation.

| 10. | Avsaknad av eller bristfälligt fungerande navigeringsutrustning, med hänvisning till bestämmelserna i Solas 74 i regel V/16.2. |
| --- | --- |

10.

Avsaknad av eller bristfälligt fungerande navigeringsutrustning, med hänvisning till bestämmelserna i Solas 74 i regel V/16.2.

| 11. | Avsaknad av rättade sjökort eller andra aktuella nautiska publikationer nödvändiga för hela den förestående resan, med beaktande av att traditionella sjökort kan ersättas av ett typgodkänt elektroniskt sjökorts- och informationssystem (ECDIS), som bygger på officiella data. |
| --- | --- |

11.

Avsaknad av rättade sjökort eller andra aktuella nautiska publikationer nödvändiga för hela den förestående resan, med beaktande av att traditionella sjökort kan ersättas av ett typgodkänt elektroniskt sjökorts- och informationssystem (ECDIS), som bygger på officiella data.

| 12. | Avsaknad av gnistfri frånluftsventilation för lastpumprum. |
| --- | --- |

12.

Avsaknad av gnistfri frånluftsventilation för lastpumprum.

| 13. | Allvarliga operativa brister, såsom beskrivs i avdelning 5.5 i bilaga I till Paris MOU. |
| --- | --- |

13.

Allvarliga operativa brister, såsom beskrivs i avdelning 5.5 i bilaga I till Paris MOU.

| 14. | Besättningens antal, sammansättning eller certifiering överensstämmer inte med beslutet om säkerhetsbesättning. |
| --- | --- |

14.

Besättningens antal, sammansättning eller certifiering överensstämmer inte med beslutet om säkerhetsbesättning.

| 15. | Underlåtenhet att genomföra det utökade inspektionsprogrammet enligt Solas 74 regel XI-2. |
| --- | --- |

15.

Underlåtenhet att genomföra det utökade inspektionsprogrammet enligt Solas 74 regel XI-2.

3.3   Områden enligt IBC-koden

| 1. | Transport av last som består av ämnen som inte är angivna i Certificate of Fitness eller avsaknad av lastinformation. |
| --- | --- |

1.

Transport av last som består av ämnen som inte är angivna i Certificate of Fitness eller avsaknad av lastinformation.

| 2. | Obefintliga eller skadade högtryckssäkerhetsventiler. |
| --- | --- |

2.

Obefintliga eller skadade högtryckssäkerhetsventiler.

| 3. | Elektriska installationer som inte är säkra i sig själva eller inte uppfyller kodens krav. |
| --- | --- |

3.

Elektriska installationer som inte är säkra i sig själva eller inte uppfyller kodens krav.

| 4. | Källor för antändning i farliga områden. |
| --- | --- |

4.

Källor för antändning i farliga områden.

| 5. | Överträdelse av särskilda krav. |
| --- | --- |

5.

Överträdelse av särskilda krav.

| 6. | Överskridande av maximalt tillåten lastkvantitet per tank. |
| --- | --- |

6.

Överskridande av maximalt tillåten lastkvantitet per tank.

| 7. | Otillräcklig värmeisolering av känsliga produkter. |
| --- | --- |

7.

Otillräcklig värmeisolering av känsliga produkter.

3.4   Områden enligt IGC-koden

| 1. | Transport av last som består av ämnen som inte är angivna i Certificate of Fitness eller avsaknad av lastinformation. |
| --- | --- |

1.

Transport av last som består av ämnen som inte är angivna i Certificate of Fitness eller avsaknad av lastinformation.

| 2. | Obefintliga stängningsdon till bostadsutrymmen och allmänna utrymmen. |
| --- | --- |

2.

Obefintliga stängningsdon till bostadsutrymmen och allmänna utrymmen.

| 3. | Icke gastäta skott |
| --- | --- |

3.

Icke gastäta skott

| 4. | Bristfälligt fungerande luftlås. |
| --- | --- |

4.

Bristfälligt fungerande luftlås.

| 5. | Obefintliga eller bristfälligt fungerande snabbstängningsventiler. |
| --- | --- |

5.

Obefintliga eller bristfälligt fungerande snabbstängningsventiler.

| 6. | Obefintliga eller bristfälligt fungerande säkerhetsventiler. |
| --- | --- |

6.

Obefintliga eller bristfälligt fungerande säkerhetsventiler.

| 7. | Elektriska installationer som inte är säkra i sig själva eller inte uppfyller kodens krav. |
| --- | --- |

7.

Elektriska installationer som inte är säkra i sig själva eller inte uppfyller kodens krav.

| 8. | Icke fungerande ventilationssystem i lastutrymmen. |
| --- | --- |

8.

Icke fungerande ventilationssystem i lastutrymmen.

| 9. | Icke fungerande trycklarm för lasttankar. |
| --- | --- |

9.

Icke fungerande trycklarm för lasttankar.

| 10. | Icke fungerande system för upptäckande av gas eller giftig gas. |
| --- | --- |

10.

Icke fungerande system för upptäckande av gas eller giftig gas.

| 11. | Transport av ämnen som måste inhiberas utan giltigt inhibitorcertifikat. |
| --- | --- |

11.

Transport av ämnen som måste inhiberas utan giltigt inhibitorcertifikat.

3.5   Områden enligt lastlinjekonventionen

| 1. | Betydande korrosion eller rostskador på plåtar och viktiga delar av skrov och däcksförstärkningar som påverkar sjövärdighet och lokal styrka, om inte tillfredsställande temporära reparationer gjorts inför avgång till hamn där permanenta reparationer ska utföras. |
| --- | --- |

1.

Betydande korrosion eller rostskador på plåtar och viktiga delar av skrov och däcksförstärkningar som påverkar sjövärdighet och lokal styrka, om inte tillfredsställande temporära reparationer gjorts inför avgång till hamn där permanenta reparationer ska utföras.

| 2. | Påvisat dålig stabilitet. |
| --- | --- |

2.

Påvisat dålig stabilitet.

| 3. | Avsaknad av tillräcklig och pålitlig information, enligt föreskrivna regler, som tillåter befälhavaren att snabbt och med enkla medel lasta och barlasta fartyget på ett sådant sätt att säkra stabilitetsegenskaper bibehålls under hela resan och under alla omständigheter och varierade förhållanden och så att fartyget inte utsätts för överdriven yttre stress. |
| --- | --- |

3.

Avsaknad av tillräcklig och pålitlig information, enligt föreskrivna regler, som tillåter befälhavaren att snabbt och med enkla medel lasta och barlasta fartyget på ett sådant sätt att säkra stabilitetsegenskaper bibehålls under hela resan och under alla omständigheter och varierade förhållanden och så att fartyget inte utsätts för överdriven yttre stress.

| 4. | Obefintliga, påtagligt slitna eller obrukbara stängningsdon eller stängningsanordningar för luckarrangemang och vattentäta dörrar. |
| --- | --- |

4.

Obefintliga, påtagligt slitna eller obrukbara stängningsdon eller stängningsanordningar för luckarrangemang och vattentäta dörrar.

| 5. | Överlastning. |
| --- | --- |

5.

Överlastning.

| 6. | Avsaknad av eller oläsbart aktuellt lastmärke. |
| --- | --- |

6.

Avsaknad av eller oläsbart aktuellt lastmärke.

3.6   Områden enligt Marpol, bilaga I

| 1. | Avsaknad av, allvarligt slitage eller bristande funktion hos filtrerings/separeringsutrustning för oljehaltigt lastvatten, övervaknings- och kontrollsystem för oljeutsläpp eller 15 ppm larmanordningar. |
| --- | --- |

1.

Avsaknad av, allvarligt slitage eller bristande funktion hos filtrerings/separeringsutrustning för oljehaltigt lastvatten, övervaknings- och kontrollsystem för oljeutsläpp eller 15 ppm larmanordningar.

| 2. | Otillräcklig återstående kapacitet i uppsamlingstankar för länsvatten och/eller spillolja för hela den förestående resan. |
| --- | --- |

2.

Otillräcklig återstående kapacitet i uppsamlingstankar för länsvatten och/eller spillolja för hela den förestående resan.

| 3. | Avsaknad av oljedagbok. |
| --- | --- |

3.

Avsaknad av oljedagbok.

| 4. | Olagligt utsläppsarrangemang. |
| --- | --- |

4.

Olagligt utsläppsarrangemang.

| 5. | Besiktningsrapporter saknas eller uppfyller inte Marpol 73/78 regel 13 G.3 b. |
| --- | --- |

5.

Besiktningsrapporter saknas eller uppfyller inte Marpol 73/78 regel 13 G.3 b.

3.7   Områden enligt Marpol 73/78, bilaga II

| 1. | Avsaknad av P&A-manual. |
| --- | --- |

1.

Avsaknad av P&A-manual.

| 2. | Lasten är inte kategoriserad. |
| --- | --- |

2.

Lasten är inte kategoriserad.

| 3. | Avsaknad av lastdagbok. |
| --- | --- |

3.

Avsaknad av lastdagbok.

| 4. | Transport av oljelika ämnen utan att uppfylla kraven i aktuella bestämmelser eller avsaknad av korrekt tilläggscertifikat. |
| --- | --- |

4.

Transport av oljelika ämnen utan att uppfylla kraven i aktuella bestämmelser eller avsaknad av korrekt tilläggscertifikat.

| 5. | Olagligt utsläppsarrangemang. |
| --- | --- |

5.

Olagligt utsläppsarrangemang.

3.8   Områden enligt Marpol 73/78, bilaga V

| 1. | Avsaknad av avfallshanteringsplan. |
| --- | --- |

1.

Avsaknad av avfallshanteringsplan.

| 2. | Avsaknad av avfallsdagbok. |
| --- | --- |

2.

Avsaknad av avfallsdagbok.

| 3. | Fartygets personal är inte förtrogen med avfallshanteringsplanens bestämmelser om bortskaffande och utsläpp. |
| --- | --- |

3.

Fartygets personal är inte förtrogen med avfallshanteringsplanens bestämmelser om bortskaffande och utsläpp.

3.9   Områden enligt STCW och direktiv 2001/25/EG

| 1. | Sjöfolket saknar certifikat, vederbörligt certifikat, giltig dispens eller skriftligt bevis på att en ansökan om intyg om erkännande har lämnats in till flaggstatens administration. |
| --- | --- |

1.

Sjöfolket saknar certifikat, vederbörligt certifikat, giltig dispens eller skriftligt bevis på att en ansökan om intyg om erkännande har lämnats in till flaggstatens administration.

| 2. | Det finns belägg för att ett certifikat har erhållits på ett bedrägligt sätt eller att innehavaren av ett certifikat inte är den person som certifikatet ursprungligen utfärdades till. |
| --- | --- |

2.

Det finns belägg för att ett certifikat har erhållits på ett bedrägligt sätt eller att innehavaren av ett certifikat inte är den person som certifikatet ursprungligen utfärdades till.

| 3. | De tillämpliga bestämmelserna om säkerhetsbesättning från flaggstatens administration är inte uppfyllda. |
| --- | --- |

3.

De tillämpliga bestämmelserna om säkerhetsbesättning från flaggstatens administration är inte uppfyllda.

| 4. | Vakthållningen på brygga eller i maskinrum uppfyller inte de krav som flaggstatens administration ställer på fartyget. |
| --- | --- |

4.

Vakthållningen på brygga eller i maskinrum uppfyller inte de krav som flaggstatens administration ställer på fartyget.

| 5. | I vakten saknas en person med behörighet att sköta den utrustning som är nödvändig för säker navigering, radiokommunikation i säkerhetssyfte eller för att förhindra förorening av havet. |
| --- | --- |

5.

I vakten saknas en person med behörighet att sköta den utrustning som är nödvändig för säker navigering, radiokommunikation i säkerhetssyfte eller för att förhindra förorening av havet.

| 6. | Bevis saknas för att det finns yrkesmässig kompetens för att utföra de arbetsuppgifter som har tilldelats de ombordanställda och som rör fartygets säkerhet och förhindrande av förorening. |
| --- | --- |

6.

Bevis saknas för att det finns yrkesmässig kompetens för att utföra de arbetsuppgifter som har tilldelats de ombordanställda och som rör fartygets säkerhet och förhindrande av förorening.

| 7. | Personer som är tillräckligt utvilade och i övrigt tjänstgöringsdugliga saknas för den första vakten vid början av en resa och för följande avlösande vakter. |
| --- | --- |

7.

Personer som är tillräckligt utvilade och i övrigt tjänstgöringsdugliga saknas för den första vakten vid början av en resa och för följande avlösande vakter.

3.10   Områden enligt ILO-konventionerna

| 1. | Otillräcklig mängd proviant för resa till nästa hamn. |
| --- | --- |

1.

Otillräcklig mängd proviant för resa till nästa hamn.

| 2. | Otillräcklig mängd dricksvatten för resa till nästa hamn. |
| --- | --- |

2.

Otillräcklig mängd dricksvatten för resa till nästa hamn.

| 3. | Oacceptabla sanitära förhållanden ombord. |
| --- | --- |

3.

Oacceptabla sanitära förhållanden ombord.

| 4. | Ingen värme i bostäder på fartyg som trafikerar områden med låg temperatur. |
| --- | --- |

4.

Ingen värme i bostäder på fartyg som trafikerar områden med låg temperatur.

| 5. | Otillräcklig ventilation i fartygets bostadsdel. |
| --- | --- |

5.

Otillräcklig ventilation i fartygets bostadsdel.

| 6. | Oacceptabla mängder sopor, utrustning eller last som utgör hinder för framkomligheten eller andra farliga förhållanden i passager och allmänna utrymmen. |
| --- | --- |

6.

Oacceptabla mängder sopor, utrustning eller last som utgör hinder för framkomligheten eller andra farliga förhållanden i passager och allmänna utrymmen.

| 7. | Det är uppenbart att de som ska ha första vakten, eller annan vakthavande personal som är i tjänst under första vakten eller senare ska avlösa vakten, inte är tillräckligt utvilade. |
| --- | --- |

7.

Det är uppenbart att de som ska ha första vakten, eller annan vakthavande personal som är i tjänst under första vakten eller senare ska avlösa vakten, inte är tillräckligt utvilade.

3.11   Omständigheter som inte kräver kvarhållande, men där t. ex. lastnings- eller lossningsarbete måste avbrytas

Bristfällig funktion hos (eller dåligt underhåll av) inertgassystem, lasthanteringssystem eller maskineri utgör tillräcklig anledning att avbryta lastnings- eller lossningsarbete.

Onsdag 24 september 2008BILAGA XI

MINIMIKRAV FÖR INSPEKTÖRER

(enligt artikel 22.1 och 22.5)

| 1. | Inspektören ska ha lämpliga teoretiska kunskaper och praktisk erfarenhet av fartyg och handhavande av fartyg. De ska veta hur man ser till att kraven i konventioner följs, och kunna förfarandena för hamnstatskontroll. Dessa kunskaper i hur man följer internationella krav och gemenskapskrav ska ha inhämtats genom dokumenterade utbildningsprogram. |
| --- | --- |

1.

Inspektören ska ha lämpliga teoretiska kunskaper och praktisk erfarenhet av fartyg och handhavande av fartyg. De ska veta hur man ser till att kraven i konventioner följs, och kunna förfarandena för hamnstatskontroll. Dessa kunskaper i hur man följer internationella krav och gemenskapskrav ska ha inhämtats genom dokumenterade utbildningsprogram.

| 2. | Inspektören ska minst ha något av följande:






  a) | Lämpliga kvalifikationer från en utbildningsinstitution för sjöfolk och relevant erfarenhet till sjöss som certifierat fartygsbefäl med behörighet enligt STCW II/2 eller III/2; utan begränsningar av operationsområde, maskineffekt eller tonnage, |
| --- | --- | --- |

2.

Inspektören ska minst ha något av följande:

a)

Lämpliga kvalifikationer från en utbildningsinstitution för sjöfolk och relevant erfarenhet till sjöss som certifierat fartygsbefäl med behörighet enligt STCW II/2 eller III/2; utan begränsningar av operationsområde, maskineffekt eller tonnage,

| b) | En av den behöriga myndigheten erkänd civilingenjörsexamen på skeppsbyggnadslinje, maskinteknisk ingenjörsexamen eller ingenjörsexamen på det marina området och minst fem års arbetserfarenhet från det området. |
| --- | --- |

b)

En av den behöriga myndigheten erkänd civilingenjörsexamen på skeppsbyggnadslinje, maskinteknisk ingenjörsexamen eller ingenjörsexamen på det marina området och minst fem års arbetserfarenhet från det området.

| c) | En relevant universitetsexamen eller motsvarande, och lämplig utbildning och kompetens som fartygsinspektörer. |
| --- | --- |

c)

En relevant universitetsexamen eller motsvarande, och lämplig utbildning och kompetens som fartygsinspektörer.

| 3. | Inspektören måste ha:






  — | rit flaggstatsinspektör i minst ett år och antingen ha utfört besiktningar och certifieringar enligt konventionerna, eller medverkat i övervakningen av verksamheten för de erkända organisationer som fått sig tilldelade uppgifter föreskrivna i lag, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Inspektören måste ha:

—

rit flaggstatsinspektör i minst ett år och antingen ha utfört besiktningar och certifieringar enligt konventionerna, eller medverkat i övervakningen av verksamheten för de erkända organisationer som fått sig tilldelade uppgifter föreskrivna i lag, eller

| — | affat sig en likvärdig behörighetsnivå genom att ha genomgått minst ett års utbildning på fältet genom deltagande i hamnstatskontrollinspektioner under ledning av erfarna hamnstatskontrolltjänstemän. |
| --- | --- |

—

affat sig en likvärdig behörighetsnivå genom att ha genomgått minst ett års utbildning på fältet genom deltagande i hamnstatskontrollinspektioner under ledning av erfarna hamnstatskontrolltjänstemän.

| 4. | De inspektörer som avses i punkt 2 a måste ha skaffat sig sjöfartserfarenhet under minst 5 år, inbegripet perioder då de varit till sjöss som däcksbefäl eller maskinbefäl eller som flaggstatsinspektör eller biträdande inspektör för hamnstatskontroll. I sådana erfarenheter ska ingå en period om minst två år till sjöss som däcksbefäl eller maskinbefäl. |
| --- | --- |

4.

De inspektörer som avses i punkt 2 a måste ha skaffat sig sjöfartserfarenhet under minst 5 år, inbegripet perioder då de varit till sjöss som däcksbefäl eller maskinbefäl eller som flaggstatsinspektör eller biträdande inspektör för hamnstatskontroll. I sådana erfarenheter ska ingå en period om minst två år till sjöss som däcksbefäl eller maskinbefäl.

| 5. | En inspektör måste kunna meddela sig muntligen och skriftligen med sjöfarare på det språk som är vanligast till sjöss. |
| --- | --- |

5.

En inspektör måste kunna meddela sig muntligen och skriftligen med sjöfarare på det språk som är vanligast till sjöss.

| 6. | Inspektörer som inte uppfyller dessa krav ska ändå godtas om de är anställda hos den behöriga myndigheten i en medlemsstat som utför hamnstatskontroll när detta direktiv antas. |
| --- | --- |

6.

Inspektörer som inte uppfyller dessa krav ska ändå godtas om de är anställda hos den behöriga myndigheten i en medlemsstat som utför hamnstatskontroll när detta direktiv antas.

| 7. | Inspektörer som utför en inspektion i en medlemsstat enligt artikel 15.1 och 15.2 ska ha lämpliga kvalifikationer med bl. a. tillräcklig teoretisk och praktisk erfarenhet av sjöfartsskydd. Detta ska normalt omfatta






  a) | en god kännedom om sjöfartsskydd och hur skyddet ska tillämpas i fråga om den verksamhet som ska undersökas, |
| --- | --- | --- |

7.

Inspektörer som utför en inspektion i en medlemsstat enligt artikel 15.1 och 15.2 ska ha lämpliga kvalifikationer med bl. a. tillräcklig teoretisk och praktisk erfarenhet av sjöfartsskydd. Detta ska normalt omfatta

a)

en god kännedom om sjöfartsskydd och hur skyddet ska tillämpas i fråga om den verksamhet som ska undersökas,

| b) | en god praktisk kännedom om metoder och teknik för sjöfartsskydd, |
| --- | --- |

b)

en god praktisk kännedom om metoder och teknik för sjöfartsskydd,

| c) | kännedom om vilka principer, förfaranden och tekniker som används för inspektion, |
| --- | --- |

c)

kännedom om vilka principer, förfaranden och tekniker som används för inspektion,

| d) | en praktisk kännedom om den verksamhet som ska undersökas. |
| --- | --- |

d)

en praktisk kännedom om den verksamhet som ska undersökas.

Onsdag 24 september 2008BILAGA XII

INSPEKTIONSDATABASENS FUNKTIONER

(enligt artikel 24.1)

| 1. | Inspektionsdatabasen ska ha åtminstone följande funktioner:






  — | Innehålla inspektionsuppgifter från medlemsstaterna och alla stater som är parter i Paris MOU. |
| --- | --- | --- |

1.

Inspektionsdatabasen ska ha åtminstone följande funktioner:

—

Innehålla inspektionsuppgifter från medlemsstaterna och alla stater som är parter i Paris MOU.

| — | Lämna uppgifter om fartygs riskprofil och vilka fartyg som ska inspekteras. |
| --- | --- |

—

Lämna uppgifter om fartygs riskprofil och vilka fartyg som ska inspekteras.

| — | Beräkna varje medlemsstats inspektionsplikt. |
| --- | --- |

—

Beräkna varje medlemsstats inspektionsplikt.

| — | Framställa den vita listan liksom den grå och den svarta listan över flaggstater i enlighet med artikel 16.1. |
| --- | --- |

—

Framställa den vita listan liksom den grå och den svarta listan över flaggstater i enlighet med artikel 16.1.

| — | Ta fram uppgifter om företagens prestationsnivå. |
| --- | --- |

—

Ta fram uppgifter om företagens prestationsnivå.

| — | Fastställa vilka delar av riskområdena som ska kontrolleras vid varje inspektion. |
| --- | --- |

—

Fastställa vilka delar av riskområdena som ska kontrolleras vid varje inspektion.

| 2. | Inspektionsdatabasen ska kunna anpassas till framtida utvecklingar och samverka med gemenskapens andra sjösäkerhetsdatabaser, däribland SafeSeaNet, som ska lämna uppgifter om fartygens faktiska besök i medlemsstaternas hamnar och, i erforderliga fall, till berörda nationella informationssystem. |
| --- | --- |

2.

Inspektionsdatabasen ska kunna anpassas till framtida utvecklingar och samverka med gemenskapens andra sjösäkerhetsdatabaser, däribland SafeSeaNet, som ska lämna uppgifter om fartygens faktiska besök i medlemsstaternas hamnar och, i erforderliga fall, till berörda nationella informationssystem.

| 3. | En djup hyperlänk ska införas från inspektionsdatabasen till informationssystemet Equasis. Medlemsstaterna ska uppmuntra att inspektörerna utnyttjar de offentliga och privata databaser som rör fartygsinspektioner och som finns tillgängliga genom Equasis. |
| --- | --- |

3.

En djup hyperlänk ska införas från inspektionsdatabasen till informationssystemet Equasis. Medlemsstaterna ska uppmuntra att inspektörerna utnyttjar de offentliga och privata databaser som rör fartygsinspektioner och som finns tillgängliga genom Equasis.

Onsdag 24 september 2008BILAGA XIII

OFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION OM INSPEKTIONER, KVARHÅLLANDEN OCH TILLTRÄDESFÖRBUD I HAMNAR I MEDLEMSSTATERNA

(enligt artikel 26)

| 1. | Den information som offentliggörs enligt artikel 26 ska omfatta följande:






  a) | Fartygets namn. |
| --- | --- | --- |

1.

Den information som offentliggörs enligt artikel 26 ska omfatta följande:

a)

Fartygets namn.

| b) | IMO-identifieringsnummer. |
| --- | --- |

b)

IMO-identifieringsnummer.

| c) | Typ av fartyg. |
| --- | --- |

c)

Typ av fartyg.

| d) | Bruttodräktighet. |
| --- | --- |

d)

Bruttodräktighet.

| e) | Konstruktionsår, angivet i fartygets säkerhetscertifikat. |
| --- | --- |

e)

Konstruktionsår, angivet i fartygets säkerhetscertifikat.

| f) | Fartygets ägare eller företag: namn och adress. |
| --- | --- |

f)

Fartygets ägare eller företag: namn och adress.

| g) | För fartyg som transporterar flytande eller fasta laster i bulk: namn och adress till den befraktare som är ansvarig för valet av fartyg samt typ av befraktning. |
| --- | --- |

g)

För fartyg som transporterar flytande eller fasta laster i bulk: namn och adress till den befraktare som är ansvarig för valet av fartyg samt typ av befraktning.

| h) | Flaggstat. |
| --- | --- |

h)

Flaggstat.

| i) | Klasscertifikat och föreskrivna certifikat utfärdade enligt relevanta konventioner, utfärdande myndighet eller organisation, utfärdandedag och sista giltighetsdag. |
| --- | --- |

i)

Klasscertifikat och föreskrivna certifikat utfärdade enligt relevanta konventioner, utfärdande myndighet eller organisation, utfärdandedag och sista giltighetsdag.

| j) | Hamn och dag för den senaste årliga eller mellanliggande besiktningen för de certifikat som avses i led i och namnet på den myndighet eller organisation som utförde besiktningen. |
| --- | --- |

j)

Hamn och dag för den senaste årliga eller mellanliggande besiktningen för de certifikat som avses i led i och namnet på den myndighet eller organisation som utförde besiktningen.

| k) | Dag, land och hamn för kvarhållandet. |
| --- | --- |

k)

Dag, land och hamn för kvarhållandet.

| 2. | I fråga om kvarhållna fartyg ska den information som offentliggörs enligt artikel 26 även inbegripa följande:






  a) | Antal kvarhållanden under de föregående 36 månaderna. |
| --- | --- | --- |

2.

I fråga om kvarhållna fartyg ska den information som offentliggörs enligt artikel 26 även inbegripa följande:

a)

Antal kvarhållanden under de föregående 36 månaderna.

| b) | Dag då kvarhållandet hävdes. |
| --- | --- |

b)

Dag då kvarhållandet hävdes.

| c) | Kvarhållandets varaktighet, i dagar. |
| --- | --- |

c)

Kvarhållandets varaktighet, i dagar.

| d) | En klar och tydlig motivering för kvarhållandet. |
| --- | --- |

d)

En klar och tydlig motivering för kvarhållandet.

| e) | Uppgift om huruvida den erkända organisation som utförde besiktningen har ett ansvar för de brister som ensamma eller tillsammans med andra brister ledde till kvarhållandet. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om huruvida den erkända organisation som utförde besiktningen har ett ansvar för de brister som ensamma eller tillsammans med andra brister ledde till kvarhållandet.

| f) | Om fartyget har tillåtits fortsätta till närmaste lämpliga reparationsvarv: en beskrivning av vidtagna åtgärder. |
| --- | --- |

f)

Om fartyget har tillåtits fortsätta till närmaste lämpliga reparationsvarv: en beskrivning av vidtagna åtgärder.

| g) | Om fartyget har vägrats tillträde till någon hamn i gemenskapen: en klar och tydlig motivering för förbudet. |
| --- | --- |

g)

Om fartyget har vägrats tillträde till någon hamn i gemenskapen: en klar och tydlig motivering för förbudet.

Onsdag 24 september 2008BILAGA XIV

UPPGIFTER FÖR ÖVERVAKNING AV GENOMFÖRANDET

(enligt artikel 29)

| 1. | Medlemsstaterna ska senast den 1 april varje år till kommissionen lämna följande uppgifter om det föregående året:






  1.1 | Antalet inspektörer som för medlemsstatens räkning arbetar med hamnstatskontroll.
  Nedanstående tabell ska användas när uppgifterna lämnas till kommissionen (1)
   (2)










  Hamn/område | Antal heltids- inspektörer (A) | Antal deltids- inspektörer (B) | Omräkning av B till heltid (C) | Totalt (A + C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamn X eller område X | | | | |
| Hamn Y eller område Y | | | | |
| TOTALT | | | | |

1.

Medlemsstaterna ska senast den 1 april varje år till kommissionen lämna följande uppgifter om det föregående året:

1.1

Antalet inspektörer som för medlemsstatens räkning arbetar med hamnstatskontroll.

Nedanstående tabell ska användas när uppgifterna lämnas till kommissionen (1)
   (2)

Hamn/område

Antal heltids- inspektörer (A)

Antal deltids- inspektörer (B)

Omräkning av B till heltid (C)

Totalt (A + C)

Hamn X eller område X

Hamn Y eller område Y

TOTALT

| 1.2 | Totala antalet individuella fartyg som anlöpt medlemsstatens hamnar, dvs. de fartyg som omfattas av detta direktiv och som har anlöpt medlemsstatens hamnar någon gång under året. |
| --- | --- |

1.2

Totala antalet individuella fartyg som anlöpt medlemsstatens hamnar, dvs. de fartyg som omfattas av detta direktiv och som har anlöpt medlemsstatens hamnar någon gång under året.

| 2. | Medlemsstaterna ska göra följande:






  a) | Var sjätte månad ge kommissionen en lista över individuella fartyg som har anlöpt medlemsstatens hamnar eller har anmält till en hamnmyndighet eller ett organ att fartyget har anlänt till en ankarplats, med undantag för regelbunden passagerarfärje- och lastfärjetrafik, med uppgift, för varje fartygsrörelse, om fartygens IMO-identifieringsnummer och ankomstdag, och hamn. Listan ska lämnas i ett kalkylprogram som kan hämta och behandla uppgifterna. Listan ska lämnas senast fyra månader efter utgången av den period som uppgifterna gäller. |
| --- | --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska göra följande:

a)

Var sjätte månad ge kommissionen en lista över individuella fartyg som har anlöpt medlemsstatens hamnar eller har anmält till en hamnmyndighet eller ett organ att fartyget har anlänt till en ankarplats, med undantag för regelbunden passagerarfärje- och lastfärjetrafik, med uppgift, för varje fartygsrörelse, om fartygens IMO-identifieringsnummer och ankomstdag, och hamn. Listan ska lämnas i ett kalkylprogram som kan hämta och behandla uppgifterna. Listan ska lämnas senast fyra månader efter utgången av den period som uppgifterna gäller.

| b) | Ge kommissionen en lista över regelbunden passagerarfärje- och lastfärjetrafik enligt a senast sex månader efter genomförandet av detta direktiv, och därefter varje gång som ändringar görs beträffande färjetrafiken. Listan ska innehålla fartygets IMO-identifieringsnummer, namn och rutt. Listan ska lämnas i ett kalkylprogram som kan hämta och behandla uppgifterna. |
| --- | --- |

b)

Ge kommissionen en lista över regelbunden passagerarfärje- och lastfärjetrafik enligt a senast sex månader efter genomförandet av detta direktiv, och därefter varje gång som ändringar görs beträffande färjetrafiken. Listan ska innehålla fartygets IMO-identifieringsnummer, namn och rutt. Listan ska lämnas i ett kalkylprogram som kan hämta och behandla uppgifterna.

---

(1)  Om de inspektioner som en inspektör gör inom ramen för hamnstatskontroll bara utgör en del av inspektörens arbete, ska det sammanlagda antalet inspektörer räknas om till heltidsekvivalenter. Om en inspektör arbetar i mer än en hamn eller mer än ett geografiskt område, ska deltidsekvivalenten räknas för varje hamn.

(2)  Uppgifterna ska lämnas både för medlemsstaten som helhet och för var och en av medlemsstatens hamnar. I denna bilaga avses med hamn en enskild hamn eller det geografiska område med eventuellt flera enskilda hamnar som en inspektör eller en grupp av inspektörer har hand om.:

Onsdag 24 september 2008BILAGA XV

Del A

UPPHÄVT DIREKTIV OCH DESS ÄNDRINGAR

(enligt artikel 37)

| Rådets direktiv 95/21/EG | (EGT L 157, 7.7.1995, s. 1) |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 98/25/EG | (EGT L 133, 7.5.1998, s. 19) |
| Kommissionens direktiv 98/42/EG | (EGT L 184, 27.6.1998, s. 40) |
| Kommissionens direktiv 1999/97/EG | (EGT L 331, 23.12.1999, s. 67) |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/106/EG | (EGT L 19, 22.1.2002, s. 17) |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG | (EGT L 324, 29.11.2002, s. 53)
  Endast artikel 4 |

Rådets direktiv 95/21/EG

(EGT L 157, 7.7.1995, s. 1)

Rådets direktiv 98/25/EG

(EGT L 133, 7.5.1998, s. 19)

Kommissionens direktiv 98/42/EG

(EGT L 184, 27.6.1998, s. 40)

Kommissionens direktiv 1999/97/EG

(EGT L 331, 23.12.1999, s. 67)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/106/EG

(EGT L 19, 22.1.2002, s. 17)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG

(EGT L 324, 29.11.2002, s. 53)

Endast artikel 4

Del B

TIDSFRISTER FÖR INFÖRLIVANDE I NATIONELL RÄTT

(enligt artikel 37)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| Direktiv 95/21/EG | 30 juni 1996 |
| Direktiv 98/25/EG | 30 juni 1998 |
| Direktiv 98/42/EG | 30 september 1998 |
| Direktiv 1999/97/EG | 13 december 2000 |
| Direktiv 2001/106/EG | 22 juli 2003 |
| Direktiv 2002/84/EG | 23 november 2003 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

Direktiv 95/21/EG

30 juni 1996

Direktiv 98/25/EG

30 juni 1998

Direktiv 98/42/EG

30 september 1998

Direktiv 1999/97/EG

13 december 2000

Direktiv 2001/106/EG

22 juli 2003

Direktiv 2002/84/EG

23 november 2003

Onsdag 24 september 2008BILAGA XVI

JÄMFÖRELSETABELL

(enligt artikel 37)

| Rådets direktiv 95/21/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 inledningslydelsen | Artikel 1 inledningslydelsen |
| Artikel 1 första strecksatsen | Artikel 1 a |
| Artikel 1 andra strecksatsen | Artikel 1 b |
| — | Artikel 1 c |
| Artikel 2 inledningslydelsen | Artikel 2 inledningslydelsen |
| Artikel 2.1 inledningslydelsen | Artikel 2.1 inledningslydelsen |
| Artikel 2.1 första strecksatsen | Artikel 2.1 a |
| Artikel 2.1 andra strecksatsen | Artikel 2.1 b |
| Artikel 2.1 tredje strecksatsen | Artikel 2.1 c |
| Artikel 2.1 fjärde strecksatsen | Artikel 2.1 d |
| Artikel 2.1 femte strecksatsen | Artikel 2.1 e |
| Artikel 2.1 sjätte strecksatsen | Artikel 2.1 f |
| Artikel 2.1 sjunde strecksatsen | Artikel 2.1 g |
| — | Artikel 2.1 h |
| Artikel 2.1 sista meningen | — |
| Artikel 2.2 | Artikel 2.2 |
| — | Artikel 2.3 |
| — | Artikel 2.4 |
| — | Artikel 2.5 |
| Artikel 2.3 | Artikel 2.6 |
| Artikel 2.4 | — |
| — | Artikel 2.7 |
| — | Artikel 2.8 |
| Artikel 2.5 | Artikel 2.9 |
| — | Artikel 2.10 |
| — | Artikel 2.11 |
| Artikel 2.6 | Artikel 2.12 |
| Artikel 2.7 | Artikel 2.13 |
| Artikel 2.8 | Artikel 2.14 |
| — | Artikel 2.15 |
| Artikel 2.9 | Artikel 2.16 |
| — | Artikel 2.17 |
| Artikel 2.10 | Artikel 2.18 |
| — | Artikel 2.19 |
| — | Artikel 2.20 |
| — | Artikel 2.21 |
| — | Artikel 2.22 |
| — | Artikel 2.23 |
| — | Artikel 2.24 |
| Artikel 3.1 första stycket första strecksatsen | Artikel 3.1 första stycket |
| Artikel 3.1 första stycket andra strecksatsen | Artikel 3.1 andra stycket |
| — | Artikel 3.1 tredje stycket |
| Artikel 3.1 andra stycket | Artikel 3.1 fjärde stycket |
| — | Artikel 3.1 femte stycket |
| Artikel 3.2–3.4 | Artikel 3.2–3.4 |
| — | Artikel 4.1 |
| Artikel 4 | Artikel 4.2 |
| Artikel 5 | — |
| — | Artikel 6 |
| — | Artikel 7 |
| — | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| — | Artikel 10 |
| — | Artikel 11 |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 6.1 inledningslydelsen | — |
| — | Artikel 13.1 inledningslydelsen |
| Artikel 6.1 a | Artikel 13.1 a |
| — | Artikel 13.1 b |
| Artikel 6.1 b | Artikel 13.1 c |
| Artikel 6.2 | — |
| — | Artikel 13.2 |
| Artikel 6.3 | Artikel 13.3 |
| Artikel 6.4 | — |
| Artikel 7 | — |
| Artikel 7 a | — |
| Artikel 7 b | — |
| — | Artikel 14 |
| — | Artikel 15 |
| — | Artikel 16 |
| Artikel 8 | Artikel 17 |
| — | Artikel 18 |
| Artikel 9.1 och 9.2 | Artikel 19.1 och 19.2 |
| Artikel 9.3 första meningen | Artikel 19.3 |
| Artikel 9.3 mening 2-4 | Artikel 19.4 |
| Artikel 9.4-9.7 | Artikel 19.5-19.8 |
| — | Artikel 19.9 |
| Artikel 9a | — |
| Artikel 10.1–10.3 | Artikel 20.1–20.3 |
| — | Artikel 20.4 |
| Artikel 11.1 | Artikel 21.1 |
| — | Artikel 21.2 |
| Artikel 11.2 | Artikel 21.3 första stycket |
| Artikel 11.3 första stycket | — |
| Artikel 11.3 andra stycket | Artikel 21.3 andra stycket |
| Artikel 11.4–11.6 | Artikel 21.4–21.6 |
| Artikel 12.1–12.3 | Artikel 22.1–22.3 |
| Artikel 12.4 | Artikel 22.4 |
| — | Artikel 22.5–22.7 |
| Artikel 13.1-13.2 | Artikel 23.1-23.2 |
| — | Artikel 23.3-23.5 |
| Artikel 14 | — |
| Artikel 15 | — |
| — | Artikel 24 |
| — | Artikel 25 |
| — | Artikel 26 |
| — | Artikel 27 |
| Artikel 16.1 och 16.2 | Artikel 28.1 och 28.2 |
| Artikel 16.2a | Artikel 28.3 |
| Artikel 16.3 | Artikel 28.4 |
| Artikel 17 | Artikel 29 |
| — | Artikel 30 |
| Artikel 18 | Artikel 31 |
| Artikel 19 | Artikel 32 |
| — | Artikel 33 |
| Artikel 19a | Artikel 34 |
| — | Artikel 35 |
| Artikel 20 | Artikel 36 |
| — | Artikel 37 |
| Artikel 21 | Artikel 38 |
| Artikel 22 | Artikel 39 |
| Bilaga I | — |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |
| — | Bilaga II |
| Bilaga II | Bilaga IV |
| Bilaga III | Bilaga V |
| Bilaga IV | Bilaga VI |
| Bilaga V | Bilaga VII |
| Bilaga VI | Bilaga X |
| Bilaga VII | Bilaga XI |
| — | Bilaga XII |
| Bilaga VIII | Bilaga XIII |
| Bilaga IX | Bilaga IX |
| Bilaga X | Bilaga XIV |
| Bilaga XI | Bilaga VIII |
| Bilaga XII | — |
| — | Bilaga XV |
| — | Bilaga XVI |

Rådets direktiv 95/21/EG

Detta direktiv

Artikel 1 inledningslydelsen

Artikel 1 inledningslydelsen

Artikel 1 första strecksatsen

Artikel 1 a

Artikel 1 andra strecksatsen

Artikel 1 b

—

Artikel 1 c

Artikel 2 inledningslydelsen

Artikel 2 inledningslydelsen

Artikel 2.1 inledningslydelsen

Artikel 2.1 inledningslydelsen

Artikel 2.1 första strecksatsen

Artikel 2.1 a

Artikel 2.1 andra strecksatsen

Artikel 2.1 b

Artikel 2.1 tredje strecksatsen

Artikel 2.1 c

Artikel 2.1 fjärde strecksatsen

Artikel 2.1 d

Artikel 2.1 femte strecksatsen

Artikel 2.1 e

Artikel 2.1 sjätte strecksatsen

Artikel 2.1 f

Artikel 2.1 sjunde strecksatsen

Artikel 2.1 g

—

Artikel 2.1 h

Artikel 2.1 sista meningen

—

Artikel 2.2

Artikel 2.2

—

Artikel 2.3

—

Artikel 2.4

—

Artikel 2.5

Artikel 2.3

Artikel 2.6

Artikel 2.4

—

—

Artikel 2.7

—

Artikel 2.8

Artikel 2.5

Artikel 2.9

—

Artikel 2.10

—

Artikel 2.11

Artikel 2.6

Artikel 2.12

Artikel 2.7

Artikel 2.13

Artikel 2.8

Artikel 2.14

—

Artikel 2.15

Artikel 2.9

Artikel 2.16

—

Artikel 2.17

Artikel 2.10

Artikel 2.18

—

Artikel 2.19

—

Artikel 2.20

—

Artikel 2.21

—

Artikel 2.22

—

Artikel 2.23

—

Artikel 2.24

Artikel 3.1 första stycket första strecksatsen

Artikel 3.1 första stycket

Artikel 3.1 första stycket andra strecksatsen

Artikel 3.1 andra stycket

—

Artikel 3.1 tredje stycket

Artikel 3.1 andra stycket

Artikel 3.1 fjärde stycket

—

Artikel 3.1 femte stycket

Artikel 3.2–3.4

Artikel 3.2–3.4

—

Artikel 4.1

Artikel 4

Artikel 4.2

Artikel 5

—

—

Artikel 6

—

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9

—

Artikel 10

—

Artikel 11

—

Artikel 12

Artikel 6.1 inledningslydelsen

—

—

Artikel 13.1 inledningslydelsen

Artikel 6.1 a

Artikel 13.1 a

—

Artikel 13.1 b

Artikel 6.1 b

Artikel 13.1 c

Artikel 6.2

—

—

Artikel 13.2

Artikel 6.3

Artikel 13.3

Artikel 6.4

—

Artikel 7

—

Artikel 7 a

—

Artikel 7 b

—

—

Artikel 14

—

Artikel 15

—

Artikel 16

Artikel 8

Artikel 17

—

Artikel 18

Artikel 9.1 och 9.2

Artikel 19.1 och 19.2

Artikel 9.3 första meningen

Artikel 19.3

Artikel 9.3 mening 2-4

Artikel 19.4

Artikel 9.4-9.7

Artikel 19.5-19.8

—

Artikel 19.9

Artikel 9a

—

Artikel 10.1–10.3

Artikel 20.1–20.3

—

Artikel 20.4

Artikel 11.1

Artikel 21.1

—

Artikel 21.2

Artikel 11.2

Artikel 21.3 första stycket

Artikel 11.3 första stycket

—

Artikel 11.3 andra stycket

Artikel 21.3 andra stycket

Artikel 11.4–11.6

Artikel 21.4–21.6

Artikel 12.1–12.3

Artikel 22.1–22.3

Artikel 12.4

Artikel 22.4

—

Artikel 22.5–22.7

Artikel 13.1-13.2

Artikel 23.1-23.2

—

Artikel 23.3-23.5

Artikel 14

—

Artikel 15

—

—

Artikel 24

—

Artikel 25

—

Artikel 26

—

Artikel 27

Artikel 16.1 och 16.2

Artikel 28.1 och 28.2

Artikel 16.2a

Artikel 28.3

Artikel 16.3

Artikel 28.4

Artikel 17

Artikel 29

—

Artikel 30

Artikel 18

Artikel 31

Artikel 19

Artikel 32

—

Artikel 33

Artikel 19a

Artikel 34

—

Artikel 35

Artikel 20

Artikel 36

—

Artikel 37

Artikel 21

Artikel 38

Artikel 22

Artikel 39

Bilaga I

—

—

Bilaga I

—

Bilaga II

—

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga IV

Bilaga III

Bilaga V

Bilaga IV

Bilaga VI

Bilaga V

Bilaga VII

Bilaga VI

Bilaga X

Bilaga VII

Bilaga XI

—

Bilaga XII

Bilaga VIII

Bilaga XIII

Bilaga IX

Bilaga IX

Bilaga X

Bilaga XIV

Bilaga XI

Bilaga VIII

Bilaga XII

—

—

Bilaga XV

—

Bilaga XVI

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/261

---

Onsdag 24 september 2008Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) ***II

P6_TA(2008)0447

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet iförbindelse därmed (omarbetning) (5724/2/2008 – C6-0222/2008 – 2005/0237A(COD))

2010/C 8 E/43

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5724/2/2008 – C6-0222/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0587),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0331/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 11.

(2)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 632.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC2-COD(2005)0237A

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet iartikel 251 ifördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet iförbindelse därmed (4) har flera gånger ändrats väsentligt. Isamband med nya ändringar bör direktivet av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet iförbindelse därmed (4) har flera gånger ändrats väsentligt. Isamband med nya ändringar bör direktivet av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Med hänsyn till arten av bestämmelser idirektiv 94/57/EG förefaller det lämpligt att dessa omarbetas iform av två olika gemenskapsrättsakter, nämligen ett direktiv och en förordning. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till arten av bestämmelser idirektiv 94/57/EG förefaller det lämpligt att dessa omarbetas iform av två olika gemenskapsrättsakter, nämligen ett direktiv och en förordning.

| (3) | Isin resolution av den 8 juni 1993 om en gemensam politik för säkerheten till sjöss (5) satte rådet upp målet att få bort alla undermåliga fartyg från gemenskapens vatten, och prioriterade gemenskapsåtgärder för att säkerställa ett effektivt och enhetligt genomförande av internationella regler genom att utarbeta gemensamma standarder för klassificeringssällskap
  , definierade som organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (härefter ”erkända organisationer”)
  . |
| --- | --- |

(3)

Isin resolution av den 8 juni 1993 om en gemensam politik för säkerheten till sjöss (5) satte rådet upp målet att få bort alla undermåliga fartyg från gemenskapens vatten, och prioriterade gemenskapsåtgärder för att säkerställa ett effektivt och enhetligt genomförande av internationella regler genom att utarbeta gemensamma standarder för klassificeringssällskap
  , definierade som organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (härefter ”erkända organisationer”)
  .

| (4) | Säkerheten och förhindrandet av föroreningar till sjöss kan effektivt förbättras genom en strikt tillämpning av internationella konventioner, koder och resolutioner samtidigt som friheten att tillhandahålla tjänster främjas. |
| --- | --- |

(4)

Säkerheten och förhindrandet av föroreningar till sjöss kan effektivt förbättras genom en strikt tillämpning av internationella konventioner, koder och resolutioner samtidigt som friheten att tillhandahålla tjänster främjas.

| (5) | Det åligger flaggstaterna och hamnstaterna att kontrollera att fartygen uppfyller de enhetliga internationella standarderna för säkerhet och förhindrande av förorening till sjöss. |
| --- | --- |

(5)

Det åligger flaggstaterna och hamnstaterna att kontrollera att fartygen uppfyller de enhetliga internationella standarderna för säkerhet och förhindrande av förorening till sjöss.

| (6) | Medlemsstaterna är ansvariga för utfärdandet av internationella certifikat rörande säkerhet och förhindrande av förorening som föreskrivs isådana konventioner som den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (Solas 74), den internationella lastlinjekonvention av den 5 april 1966 och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (Marpol), samt för genomförandet av bestämmelserna idessa konventioner. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna är ansvariga för utfärdandet av internationella certifikat rörande säkerhet och förhindrande av förorening som föreskrivs isådana konventioner som den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (Solas 74), den internationella lastlinjekonvention av den 5 april 1966 och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (Marpol), samt för genomförandet av bestämmelserna idessa konventioner.

| (7) | Iöverensstämmelse med sådana konventioner får alla medlemsstater ivarierande omfattning bemyndiga erkända organisationer att bestyrka att bestämmelserna ifråga följs och de får delegera utfärdandet av motsvarande certifikat rörande säkerhet och förhindrande av förorening. |
| --- | --- |

(7)

Iöverensstämmelse med sådana konventioner får alla medlemsstater ivarierande omfattning bemyndiga erkända organisationer att bestyrka att bestämmelserna ifråga följs och de får delegera utfärdandet av motsvarande certifikat rörande säkerhet och förhindrande av förorening.

| (8) | Ett stort antal av de nuvarande
  erkända organisationerna
  världen över kan inte säkerställa vare sig ett korrekt genomförande av reglerna eller
  den
  tillförlitlighet som krävs när de agerar på uppdrag av de nationella administrationerna, eftersom de saknar den ▐ nödvändiga struktur och erfarenhet som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter på ett verkligt professionellt sätt. |
| --- | --- |

(8)

Ett stort antal av de nuvarande
  erkända organisationerna
  världen över kan inte säkerställa vare sig ett korrekt genomförande av reglerna eller
  den
  tillförlitlighet som krävs när de agerar på uppdrag av de nationella administrationerna, eftersom de saknar den ▐ nödvändiga struktur och erfarenhet som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter på ett verkligt professionellt sätt.

| (9) | ▐ Dessa
  erkända organisationer
  har
  dessutom
  uppgiften att utforma och genomföra regler för konstruktion, byggande, underhåll och inspektion av fartyg, och är ansvariga för att inspektera fartyg på flaggstatens vägnar och intyga att dessa fartyg följer de internationella konventionernas bestämmelser för utfärdande av relevanta certifikat. För att de ska kunna utföra denna uppgift måste de vara oavhängiga och ha en högt specialiserad teknisk kompetens och ett krävande kvalitetssystem. |
| --- | --- |

(9)

▐ Dessa
  erkända organisationer
  har
  dessutom
  uppgiften att utforma och genomföra regler för konstruktion, byggande, underhåll och inspektion av fartyg, och är ansvariga för att inspektera fartyg på flaggstatens vägnar och intyga att dessa fartyg följer de internationella konventionernas bestämmelser för utfärdande av relevanta certifikat. För att de ska kunna utföra denna uppgift måste de vara oavhängiga och ha en högt specialiserad teknisk kompetens och ett krävande kvalitetssystem.

| (10) | Erkända organisationer
  som inspekterar och besiktigar fartyg bör kunna erbjuda sina tjänster ihela gemenskapen under konkurrens, samtidigt som de olika organisationernas tjänster ger ett likvärdigt säkerhets- och miljöskydd. De nödvändiga branschstandarderna bör alltså vara enhetliga och tillämpas ihela gemenskapen. |
| --- | --- |

(10)

Erkända organisationer
  som inspekterar och besiktigar fartyg bör kunna erbjuda sina tjänster ihela gemenskapen under konkurrens, samtidigt som de olika organisationernas tjänster ger ett likvärdigt säkerhets- och miljöskydd. De nödvändiga branschstandarderna bör alltså vara enhetliga och tillämpas ihela gemenskapen.

| (11) | Utfärdandet av radiosäkerhetscertifikatet för lastfartyg kan anförtros privata organ som har tillräcklig sakkunskap och kvalificerad personal. |
| --- | --- |

(11)

Utfärdandet av radiosäkerhetscertifikatet för lastfartyg kan anförtros privata organ som har tillräcklig sakkunskap och kvalificerad personal.

| (12) | En medlemsstat får på objektiva och klara grunder begränsa antalet erkända organisationer som den bemyndigar ienlighet med sina behov under kommissionens översyn ienlighet med ett kommittéförfarande. |
| --- | --- |

(12)

En medlemsstat får på objektiva och klara grunder begränsa antalet erkända organisationer som den bemyndigar ienlighet med sina behov under kommissionens översyn ienlighet med ett kommittéförfarande.

| (13) | Detta direktiv bör säkerställa friheten att tillhandahålla tjänster igemenskapen och
  kommissionen
  bör följaktligen ha rätt att förhandla med de länder utanför unionen där vissa av de erkända organisationerna har sin hemvist
  om
  en likvärdig behandling för erkända organisationer som har sin hemvist igemenskapen. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv bör säkerställa friheten att tillhandahålla tjänster igemenskapen och
  kommissionen
  bör följaktligen ha rätt att förhandla med de länder utanför unionen där vissa av de erkända organisationerna har sin hemvist
  om
  en likvärdig behandling för erkända organisationer som har sin hemvist igemenskapen.

| (14) | Det är nödvändigt att de nationella administrationerna är djupt delaktiga ifartygsbesiktningar och iutfärdandet av motsvarande certifikat för att säkerställa att de internationella säkerhetsreglerna följs noggrant även när medlemsstaterna anförtror åt utomstående erkända organisationer att utföra myndighets uppgifter. Det är därför lämpligt att upprätta ett nära samarbete mellan administrationerna och de erkända organisationer som de bemyndigar, vilket kan kräva att de erkända organisationerna har en lokal representant på den medlemsstats område på vilkens vägnar de utför uppgifterna. |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att de nationella administrationerna är djupt delaktiga ifartygsbesiktningar och iutfärdandet av motsvarande certifikat för att säkerställa att de internationella säkerhetsreglerna följs noggrant även när medlemsstaterna anförtror åt utomstående erkända organisationer att utföra myndighets uppgifter. Det är därför lämpligt att upprätta ett nära samarbete mellan administrationerna och de erkända organisationer som de bemyndigar, vilket kan kräva att de erkända organisationerna har en lokal representant på den medlemsstats område på vilkens vägnar de utför uppgifterna.

| (15) | Skillnader isystemen för ersättningsansvar
  mellan
  de erkända organisationer som agerar för medlemsstaternas räkning skulle kunna hindra ett riktigt genomförande av direktivet. För att bidra till lösningen av detta problem är det lämpligt att införa en viss grad av harmonisering på gemenskapsnivå av det ersättningsansvar som uppstår vid en sjöolycka som förorsakas av en erkänd organisation, enligt beslut idomstol – inbegripet tvistlösning genom skiljedomsförfaranden. |
| --- | --- |

(15)

Skillnader isystemen för ersättningsansvar
  mellan
  de erkända organisationer som agerar för medlemsstaternas räkning skulle kunna hindra ett riktigt genomförande av direktivet. För att bidra till lösningen av detta problem är det lämpligt att införa en viss grad av harmonisering på gemenskapsnivå av det ersättningsansvar som uppstår vid en sjöolycka som förorsakas av en erkänd organisation, enligt beslut idomstol – inbegripet tvistlösning genom skiljedomsförfaranden.

| (16) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas ienlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas ienlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (17) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra detta direktiv för att införliva senare ändringar av internationella konventioner, protokoll, koder och resolutioner med anknytning till direktivet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas ienlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll iartikel5a ibeslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra detta direktiv för att införliva senare ändringar av internationella konventioner, protokoll, koder och resolutioner med anknytning till direktivet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas ienlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll iartikel5a ibeslut 1999/468/EG.

| (18) | Medlemsstaterna bör emellertid fortfarande ha möjlighet att upphäva ▐ det bemyndigande som de gett en erkänd organisation
  om detta är nödvändigt på grund av allvarlig fara för säkerheten eller miljön. Kommissionen bör, ienlighet med ett kommittéförfarande, snabbt fatta ett beslut om huruvida det är nödvändigt att upphäva en sådan nationell åtgärd. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör emellertid fortfarande ha möjlighet att upphäva ▐ det bemyndigande som de gett en erkänd organisation
  om detta är nödvändigt på grund av allvarlig fara för säkerheten eller miljön. Kommissionen bör, ienlighet med ett kommittéförfarande, snabbt fatta ett beslut om huruvida det är nödvändigt att upphäva en sådan nationell åtgärd.

| (19) | Medlemsstaterna bör regelbundet bedöma hur de erkända organisationer som arbetar för dem presterar och de bör tillhandahålla kommissionen och alla andra medlemsstater exakt information om prestationerna. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterna bör regelbundet bedöma hur de erkända organisationer som arbetar för dem presterar och de bör tillhandahålla kommissionen och alla andra medlemsstater exakt information om prestationerna.

| (20) | Iegenskap av hamnmyndigheter är medlemsstaterna skyldiga att främja säkerheten på och förhindra föroreningen av gemenskapens vatten genom att prioritera inspektion av fartyg med certifikat från organisationer som inte uppfyller gemenskapens kriterier, och därigenom säkerställa att fartyg som seglar under tredjelands flagg inte åtnjuter en förmånligare behandling. |
| --- | --- |

(20)

Iegenskap av hamnmyndigheter är medlemsstaterna skyldiga att främja säkerheten på och förhindra föroreningen av gemenskapens vatten genom att prioritera inspektion av fartyg med certifikat från organisationer som inte uppfyller gemenskapens kriterier, och därigenom säkerställa att fartyg som seglar under tredjelands flagg inte åtnjuter en förmånligare behandling.

| (21) | För närvarande finns det inga enhetliga internationella standarder för fartygsskrov, maskineri samt el-och kontrollinstallationer som alla fartyg måste följa antingen på byggnadsstadiet eller under hela deras livstid. Sådana standarder får fastställas ienlighet med erkända organisationers regler eller ienlighet med likvärdiga standarder som ska beslutas av de nationella administrationerna ienlighet med det förfarande som fastställs iEuropaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (7). |
| --- | --- |

(21)

För närvarande finns det inga enhetliga internationella standarder för fartygsskrov, maskineri samt el-och kontrollinstallationer som alla fartyg måste följa antingen på byggnadsstadiet eller under hela deras livstid. Sådana standarder får fastställas ienlighet med erkända organisationers regler eller ienlighet med likvärdiga standarder som ska beslutas av de nationella administrationerna ienlighet med det förfarande som fastställs iEuropaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (7).

| (22) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa åtgärder som medlemsstaterna ska följa isina förbindelser med de organisationer som inom gemenskapen ombesörjer inspektion, besiktning och certifiering av fartyg, inte itillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder ienlighet med subsidiaritetsprincipen iartikel5 ifördraget. Ienlighet med proportionalitetsprincipen isamma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa åtgärder som medlemsstaterna ska följa isina förbindelser med de organisationer som inom gemenskapen ombesörjer inspektion, besiktning och certifiering av fartyg, inte itillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder ienlighet med subsidiaritetsprincipen iartikel5 ifördraget. Ienlighet med proportionalitetsprincipen isamma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (23) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring iförhållande till direktiv 94/57/EG. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det direktivet. |
| --- | --- |

(23)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring iförhållande till direktiv 94/57/EG. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det direktivet.

| (24) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktivet som anges ibilaga Idel B. |
| --- | --- |

(24)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktivet som anges ibilaga Idel B.

| (25) | Ienlighet med punkt 34 idet interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (8) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och igemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(25)

Ienlighet med punkt 34 idet interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (8) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och igemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

| (26) | Åtgärder som ska följas av
  erkända organisationer
  som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg fastställs iEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... (9)
  [om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg]
   (10). |
| --- | --- |

(26)

Åtgärder som ska följas av
  erkända organisationer
  som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg fastställs iEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... (9)
  [om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg]
   (10).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syftet med detta direktiv är:

| a) | att se till att medlemsstaterna effektivt och konsekvent uppfyller sina förpliktelser som flaggstater ienlighet med internationella konventioner, |
| --- | --- |

a)

att se till att medlemsstaterna effektivt och konsekvent uppfyller sina förpliktelser som flaggstater ienlighet med internationella konventioner,

| b) | att fastställa
  åtgärder som medlemsstaterna ska följa isina förbindelser med de
  erkända
  organisationer som
  medlemsstaterna har gett iuppdrag att ombesörja
  inspektion, besiktning och certifiering av fartyg, för uppfyllande av de internationella konventionerna om säkerheten till sjöss och förhindrande av havsförorening, samtidigt som friheten att tillhandahålla tjänster främjas. Detta
  förfarande
  omfattar utarbetandet och genomförandet av säkerhetskrav för skrov, maskineri samt
  el-, radiotelefoni-
  och kontrollinstallationer på fartyg som omfattas av
  dessa
  internationella
  konventioner
  . |
| --- | --- |

b)

att fastställa
  åtgärder som medlemsstaterna ska följa isina förbindelser med de
  erkända
  organisationer som
  medlemsstaterna har gett iuppdrag att ombesörja
  inspektion, besiktning och certifiering av fartyg, för uppfyllande av de internationella konventionerna om säkerheten till sjöss och förhindrande av havsförorening, samtidigt som friheten att tillhandahålla tjänster främjas. Detta
  förfarande
  omfattar utarbetandet och genomförandet av säkerhetskrav för skrov, maskineri samt
  el-, radiotelefoni-
  och kontrollinstallationer på fartyg som omfattas av
  dessa
  internationella
  konventioner
  .

Artikel 2

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| a) | ”fartyg”: fartyg som omfattas av de internationella konventionerna. |
| --- | --- |

a)

”fartyg”: fartyg som omfattas av de internationella konventionerna.

| b) | ”fartyg som seglar under en medlemsstats flagg”: fartyg som är registrerade ien medlemsstat och som seglar under dess flagg ienlighet med dess lagstiftning. Fartyg som inte motsvarar denna definition likställs med fartyg som seglar under tredjelands flagg. |
| --- | --- |

b)

”fartyg som seglar under en medlemsstats flagg”: fartyg som är registrerade ien medlemsstat och som seglar under dess flagg ienlighet med dess lagstiftning. Fartyg som inte motsvarar denna definition likställs med fartyg som seglar under tredjelands flagg.

| c) | ”inspektioner och besiktningar”: inspektioner och besiktningar som obligatoriskt måste utföras enligt de internationella konventionerna
  , och enligt detta direktiv och andra gemenskapsbestämmelser om sjösäkerhet
  . |
| --- | --- |

c)

”inspektioner och besiktningar”: inspektioner och besiktningar som obligatoriskt måste utföras enligt de internationella konventionerna
  , och enligt detta direktiv och andra gemenskapsbestämmelser om sjösäkerhet
  .

| d) | ”internationella konventioner”: den internationella konventionen om säkerhet för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (Solas),▐ den internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (Marpol)
  , den internationella konventionen om skeppsmätning, 1969 (Tonnage 69), den internationella konventionen angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning, 1978 (STCW 1978) och konventionen om internationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss, 1972 (COLREG 72)
  , inklusive protokoll och ändringar till dessa, samt därmed förknippade koder av tvingande karaktär ialla medlemsstater, iuppdaterad version. |
| --- | --- |

d)

”internationella konventioner”: den internationella konventionen om säkerhet för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (Solas),▐ den internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (Marpol)
  , den internationella konventionen om skeppsmätning, 1969 (Tonnage 69), den internationella konventionen angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning, 1978 (STCW 1978) och konventionen om internationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss, 1972 (COLREG 72)
  , inklusive protokoll och ändringar till dessa, samt därmed förknippade koder av tvingande karaktär ialla medlemsstater, iuppdaterad version.

| e) | ”flaggstatskod”: delarna 1 och 2 ikoden för genomförande av bindande IMO-instrument som antogs av IMO-församlingen iresolution A.996 (25) den 29 november 2007, iden uppdaterade versionen. |
| --- | --- |

e)

”flaggstatskod”: delarna 1 och 2 ikoden för genomförande av bindande IMO-instrument som antogs av IMO-församlingen iresolution A.996 (25) den 29 november 2007, iden uppdaterade versionen.

| f) | ”administration”: de behöriga myndigheterna iden stat vars flagg fartyget för, inbegripet de avdelningar och organ som ansvarar för genomförandet av de flaggstatsrelaterade bestämmelserna iIMO-konventionerna. |
| --- | --- |

f)

”administration”: de behöriga myndigheterna iden stat vars flagg fartyget för, inbegripet de avdelningar och organ som ansvarar för genomförandet av de flaggstatsrelaterade bestämmelserna iIMO-konventionerna.

| g) | ”organisation”: en rättslig enhet, inbegripet dotterbolag och andra organ under dess kontroll, som isamarbete eller enskilt utför uppgifter som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

g)

”organisation”: en rättslig enhet, inbegripet dotterbolag och andra organ under dess kontroll, som isamarbete eller enskilt utför uppgifter som omfattas av detta direktiv.

| h) | ”kontroll”: vid tillämpningen av g) avses med kontroll rättigheter, avtal eller andra rättsliga eller praktiska medel som enskilt eller ikombination ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över en juridisk person eller bemyndigar en juridisk person att utföra uppgifter som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

h)

”kontroll”: vid tillämpningen av g) avses med kontroll rättigheter, avtal eller andra rättsliga eller praktiska medel som enskilt eller ikombination ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över en juridisk person eller bemyndigar en juridisk person att utföra uppgifter som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde.

| i) | ”erkänd organisation”: en organisation som har erkänts ienlighet med förordning (EG) nr .../... (11)
  [om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg]. |
| --- | --- |

i)

”erkänd organisation”: en organisation som har erkänts ienlighet med förordning (EG) nr .../... (11)
  [om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg].

| j) | ”bemyndigande”: ett förfarande genom vilket en medlemsstat ger ett bemyndigande eller delegerar befogenheter till en erkänd organisation. |
| --- | --- |

j)

”bemyndigande”: ett förfarande genom vilket en medlemsstat ger ett bemyndigande eller delegerar befogenheter till en erkänd organisation.

| k) | ”föreskrivet certifikat”: ett certifikat utfärdat av en flaggstat eller på dess vägnar ienlighet med internationella konventioner. |
| --- | --- |

k)

”föreskrivet certifikat”: ett certifikat utfärdat av en flaggstat eller på dess vägnar ienlighet med internationella konventioner.

| l) | ”regler och förfaranden”: de krav som en erkänd organisation ställer på hur fartygen ska vara konstruerade, byggda, utrustade, underhållna och besiktigade. |
| --- | --- |

l)

”regler och förfaranden”: de krav som en erkänd organisation ställer på hur fartygen ska vara konstruerade, byggda, utrustade, underhållna och besiktigade.

| m) | ”klasscertifikat”: ett av en erkänd organisation utfärdat dokument som intygar ett fartygs lämplighet för en viss användning eller tjänst ienlighet med de regler och
  föreskrifter
  som organisationen har fastställt och offentliggjort. |
| --- | --- |

m)

”klasscertifikat”: ett av en erkänd organisation utfärdat dokument som intygar ett fartygs lämplighet för en viss användning eller tjänst ienlighet med de regler och
  föreskrifter
  som organisationen har fastställt och offentliggjort.

| n) | ”radiosäkerhetscertifikat för lastfartyg”: det certifikat som infördes genom 1988 års protokoll om ändring av Solas antaget av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). |
| --- | --- |

n)

”radiosäkerhetscertifikat för lastfartyg”: det certifikat som infördes genom 1988 års protokoll om ändring av Solas antaget av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO).

Artikel 3

1.   När medlemsstaterna tar på sig ansvar och förpliktelser inom ramen för de internationella konventionerna, ska de se till att deras behöriga administrationer kan säkerställa att bestämmelserna idessa tillämpas på ett effektivt sätt,
  i enlighet med punkterna 2–4
  .

2.
     
  Medlemsstaterna ska tillämpa bestämmelserna iflaggstatskoden.

3.
     
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att deras administration minst en gång vart femte år genomgår en oberoende IMO-revision ienlighet med bestämmelserna iresolution A. 974 (24) som antogs av IMO-församlingen den 1 december 2005. De ska se till att det vid behov utarbetas en övergripande korrigeringsplan, som grundar sig på revisionsresultaten, ienlighet med punkt8 idel II av bilagan till resolutionen och att den genomförs itid och på ett effektivt sätt.

4.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder med avseende på inspektion och besiktning av fartyg samt utfärdande av föreskrivna certifikat och dispenscertifikat ienlighet med de internationella konventionerna.

5.   När en medlemsstat vid tillämpningen av punkt1 beslutar att med avseende på fartyg som seglar under dess flagg

| i) | bemyndiga organisationer att helt eller delvis utföra inspektioner och besiktningar avseende föreskrivna certifikat, inklusive sådana som gör det möjligt att bedöma om de regler som avses iartikel 15.2 efterlevs samt, itillämpliga fall, att utfärda eller förnya därtill hörande certifikat, eller |
| --- | --- |

i)

bemyndiga organisationer att helt eller delvis utföra inspektioner och besiktningar avseende föreskrivna certifikat, inklusive sådana som gör det möjligt att bedöma om de regler som avses iartikel 15.2 efterlevs samt, itillämpliga fall, att utfärda eller förnya därtill hörande certifikat, eller

| ii) | att
  ge erkända organisationer iuppdrag att
  helt eller delvis
  utföra
  de inspektioner och besiktningar som avses under
  led i
  , |
| --- | --- |

ii)

att
  ge erkända organisationer iuppdrag att
  helt eller delvis
  utföra
  de inspektioner och besiktningar som avses under
  led i
  ,

ska den anförtro dessa uppgifter endast åt erkända organisationer.

Den behöriga administrationen ska isamtliga fall godkänna det första utfärdandet av dispenscertifikat.

För radiosäkerhetscertifikatet för lastfartyg får emellertid dessa uppgifter anförtros åt ett privat organ som har erkänts av en behörig administration och som har tillräcklig sakkunskap och kvalificerad personal för att på administrationens vägnar utföra särskilda säkerhetsbedömningar rörande radiokommunikation.

6.   Denna artikel avser inte certifiering av marin utrustning på ett fartyg.

Artikel 4

Flaggstatsförpliktelser

1.
     
  Innan ett fartyg, som har beviljats rätten att föra en medlemsstats flagg, tillåts gå itrafik, ska den berörda medlemsstaten vidta lämpliga åtgärder för att se till att fartyget uppfyller tillämpliga internationella regler och föreskrifter. Den ska särskilt kontrollera fartygets säkerhetsstatistik på alla rimliga sätt. Den ska vid behov samråda med administrationen iden föregående flaggstaten för att fastställa huruvida eventuella brister eller säkerhetsfrågor som identifierats av den administrationen fortfarande är olösta.

2.
     
  När en flaggstat begär information om ett fartyg som tidigare förde en annan medlemsstats flagg, ska den tillfrågade medlemsstaten snarast möjligt ge flaggstaten ingående information om kvarstående brister och alla andra relevanta uppgifter som rör säkerheten.

3.
     
  När administrationen informeras om att ett fartyg som för den berörda medlemsstatens flagg har hållits kvar av en hamnstat, ska den se till att lämpliga korrigerande åtgärder vidtas så att fartyget bringas iöverensstämmelse med tillämpliga regler och IMO-konventioner. Administrationen ska fastställa tillämpliga förfaranden för detta ändamål.

Artikel 5

Medlemsstaterna ska se till att en offentlig myndighet har direkt kontroll över minst följande information om de fartyg som för deras flagg och att denna information alltid är lätt tillgänglig för administrationen via ett lämpligt elektroniskt medium:

| a) | Uppgifter om fartyget (namn, IMO-nummer etc.). |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om fartyget (namn, IMO-nummer etc.).

| b) | Datum för besiktningar, inbegripet eventuella tilläggs- eller kompletteringsbesiktningar, och revisioner. |
| --- | --- |

b)

Datum för besiktningar, inbegripet eventuella tilläggs- eller kompletteringsbesiktningar, och revisioner.

| c) | Namnet på de erkända organisationer som har deltagit ifartygets certifiering och klassificering. |
| --- | --- |

c)

Namnet på de erkända organisationer som har deltagit ifartygets certifiering och klassificering.

| d) | Namnet på det organ som har inspekterat fartyget enligt bestämmelserna för hamnstatskontroll, och inspektionsdatum. |
| --- | --- |

d)

Namnet på det organ som har inspekterat fartyget enligt bestämmelserna för hamnstatskontroll, och inspektionsdatum.

| e) | Resultatet av hamnstatskontrollerna (Brister: Ja eller nej. Kvarhållanden: Ja eller nej). |
| --- | --- |

e)

Resultatet av hamnstatskontrollerna (Brister: Ja eller nej. Kvarhållanden: Ja eller nej).

| f) | Information om olyckor. |
| --- | --- |

f)

Information om olyckor.

| g) | Namn på fartyg som har upphört att föra den berörda medlemsstatens flagg under de föregående 12 månaderna. |
| --- | --- |

g)

Namn på fartyg som har upphört att föra den berörda medlemsstatens flagg under de föregående 12 månaderna.

Medlemsstaterna ska på begäran överlämna ovan nämnda uppgifter till kommissionen.

Artikel 6

1.
     
  Varje medlemsstat ska inom ramen för ett kvalitetsledningssystem kontinuerligt utvärdera och se över sina prestationer som flaggstat. Dessa utvärderingar ska under en [36]-månadsperiod omfatta alla aspekter av kvalitetsledningssystemet för administrationens flaggstatsrelaterade verksamhet.

Följande resultatindikatorer ska minst ingå iutvärderingen:

| — | Kvarhållandefrekvensen inom ramen för hamnstatskontrollen. |
| --- | --- |

—

Kvarhållandefrekvensen inom ramen för hamnstatskontrollen.

| — | Resultaten av flaggstatsinspektionerna. |
| --- | --- |

—

Resultaten av flaggstatsinspektionerna.

| — | Lämpliga resultatindikatorer, isyfte att avgöra om personal, resurser och administrativa förfaranden är tillräckliga för att fullgöra flaggstatsförpliktelserna. |
| --- | --- |

—

Lämpliga resultatindikatorer, isyfte att avgöra om personal, resurser och administrativa förfaranden är tillräckliga för att fullgöra flaggstatsförpliktelserna.

2.
     
  De medlemsstater som har genomfört en utvärdering ienlighet med punkt1 andra stycket och som den 1 juli det år då utvärderingen slutförts förekommer på den svarta [eller gråa] lista som offentliggörs iårsrapporten från samförståndsavtalet från Paris om hamnstatskontroll ska lämna en rapport om sin prestation som flaggstat till kommissionen senast den 1 november det år som utvärderingen slutförts.

Rapporten ska kartlägga och analysera de huvudsakliga skälen till den låga prestationsnivån. Rapporten ska också innehålla en åtgärdsplan för avhjälpande och korrigerande åtgärder, som vid behov kan föreskriva kompletteringsbesiktningar som ska utföras snarast möjligt.

3.
     
  Kvalitetsledningssystemet ska införas och certifieras senast
  ... (12).

Artikel 7

Före utgången av [2010] ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om möjligheterna att utarbeta ett samförståndsavtal om flaggstatsförpliktelser, isyfte att skapa likvärdiga villkor för flaggstater som har förbundit sig att tillämpa flaggstatskoden, och som samtyckt till att granskas ienlighet med resolution A.974 (24) som antogs av IMO-församlingen den 1 december 2005.

Artikel 8

Förbindelser med erkända organisationer

1.   Vid tillämpningen av artikel 3.5 ska medlemsstaterna iprincip inte vägra att bemyndiga någon av de erkända organisationerna att åta sig uppgifterna, om inte annat följer av bestämmelserna ipunkt2 iden här artikeln samt iartiklarna 9 och 13. De får emellertid begränsa det antal organisationer som de bemyndigar ienlighet med sina behov, förutsatt att det finns klara och objektiva skäl till att göra så.

På en medlemsstats begäran ska kommissionen anta lämpliga åtgärder ienlighet med det föreskrivande förfarande som avses iartikel 10.2.

2.   För att en medlemsstat ska godta att en erkänd organisation som har sin hemvist iett tredjeland
  för dess räkning
  utför de uppgifter som anges iartikel3
  eller en del av dem
  får den
  kräva
  att tredjelandet ifråga beviljar en motsvarande behandling av de erkända organisationer som har sin hemvist igemenskapen.

Dessutom får gemenskapen begära att ett tredjeland där en erkänd organisation har sin hemvist beviljar en motsvarande behandling av de erkända organisationer som har hemvist inom gemenskapen.

Artikel 9

1.   Medlemsstater som beslutar ienlighet med artikel 3.5 ska upprätta en arbetsförbindelse mellan sin behöriga administration och de organisationer som agerar för deras räkning.

2.   Arbetsförbindelsen ska regleras genom ett formaliserat, skriftligt och icke-diskriminerande avtal eller ett likvärdigt rättsligt arrangemang som fastställer de särskilda uppgifter och funktioner som organisationerna har åtagit sig och som åtminstone omfattar följande:

| a) | Bestämmelserna ibihang II till IMO:s resolution A.739 (18) om riktlinjer för bemyndigande av organisationer som agerar för administrationens räkning, med beaktande av bilagan, bihangen och tillägget till IMO:s MSC/cirkulär 710 och MEPC/cirkulär 307 om avtalsmall för bemyndigande av erkända organisationer som agerar för administrationens räkning.

  När en erkänd organisation, dess inspektörer eller tekniska personal utfärdar certifikat för administrationens räkning, ska de följaktligen omfattas av samma rättsliga garantier och skydd, inklusive allt utnyttjande av sin rätt till försvar, som administrationen och dess medlemmar kan åtnjuta isamband med utfärdandet av nämnda certifikat. |
| --- | --- |

a)

Bestämmelserna ibihang II till IMO:s resolution A.739 (18) om riktlinjer för bemyndigande av organisationer som agerar för administrationens räkning, med beaktande av bilagan, bihangen och tillägget till IMO:s MSC/cirkulär 710 och MEPC/cirkulär 307 om avtalsmall för bemyndigande av erkända organisationer som agerar för administrationens räkning.

| b) | Följande bestämmelser om ekonomiskt ansvar:






  i) | Om det till följd av en sjöolycka genom lagakraftvunnen dom, eller skiljedomsförfarande fastställs, att administrationen har ett ersättningsansvar samt att den ska utge ersättning till de skadelidande för sakförlust eller sakskada, personskada eller dödsfall, och det kan bevisas inför domstolen att förlusten, skadan eller dödsfallet orsakats av en uppsåtlig handling eller underlåtelse eller grov vårdslöshet från den erkända organisationens sida, eller från dess organ, anställda, agenter eller andra som agerar för den erkända organisationens räkning, ska administrationen ha rätt till ekonomisk ersättning från den erkända organisationen, iden utsträckning domstolen slår fast att sagda förlust, skada eller dödsfall vållats av den erkända organisationen. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande bestämmelser om ekonomiskt ansvar:

i)

Om det till följd av en sjöolycka genom lagakraftvunnen dom, eller skiljedomsförfarande fastställs, att administrationen har ett ersättningsansvar samt att den ska utge ersättning till de skadelidande för sakförlust eller sakskada, personskada eller dödsfall, och det kan bevisas inför domstolen att förlusten, skadan eller dödsfallet orsakats av en uppsåtlig handling eller underlåtelse eller grov vårdslöshet från den erkända organisationens sida, eller från dess organ, anställda, agenter eller andra som agerar för den erkända organisationens räkning, ska administrationen ha rätt till ekonomisk ersättning från den erkända organisationen, iden utsträckning domstolen slår fast att sagda förlust, skada eller dödsfall vållats av den erkända organisationen.

| ii) | Om det till följd av en sjöolycka, genom lagakraftvunnen dom, eller skiljedomsförfarande fastställs att administrationen har ett ersättningsansvar samt att den ska utge ersättning till de skadelidande för personskada
  som inte orsakat
  dödsfall, och det kan bevisas inför domstolen att personskadan orsakats av en försumlig eller vårdslös handling eller underlåtelse från den erkända organisationens sida, eller från dess anställda, agenter eller andra som agerar för den erkända organisationens räkning, ska administrationen ha rätt
  att kräva
  ekonomisk ersättning från den erkända organisationen, iden utsträckning domstolen slår fast att sagda personskada
  som inte orsakat
  dödsfall vållats av den erkända organisationen. Medlemsstaterna får begränsa det högsta belopp som ska betalas av den erkända organisationen, men detta belopp får inte understiga 4 000 000 euro
  , såvida inte det belopp som fastställts idomstolens avgörande eller inom ramen för skiljedomsförfarandet är lägre, varvid detta sistnämnda belopp iså fall ska betalas
  . |
| --- | --- |

ii)

Om det till följd av en sjöolycka, genom lagakraftvunnen dom, eller skiljedomsförfarande fastställs att administrationen har ett ersättningsansvar samt att den ska utge ersättning till de skadelidande för personskada
  som inte orsakat
  dödsfall, och det kan bevisas inför domstolen att personskadan orsakats av en försumlig eller vårdslös handling eller underlåtelse från den erkända organisationens sida, eller från dess anställda, agenter eller andra som agerar för den erkända organisationens räkning, ska administrationen ha rätt
  att kräva
  ekonomisk ersättning från den erkända organisationen, iden utsträckning domstolen slår fast att sagda personskada
  som inte orsakat
  dödsfall vållats av den erkända organisationen. Medlemsstaterna får begränsa det högsta belopp som ska betalas av den erkända organisationen, men detta belopp får inte understiga 4 000 000 euro
  , såvida inte det belopp som fastställts idomstolens avgörande eller inom ramen för skiljedomsförfarandet är lägre, varvid detta sistnämnda belopp iså fall ska betalas
  .

| iii) | Om det till följd av en sjöolycka, genom lagakraftvunnen dom, eller skiljedomsförfarande fastställs att administrationen har ett ersättningsansvar samt att den ska utge ersättning till de skadelidande för sakförlust eller sakskada, och det kan bevisas inför domstolen att förlusten eller skadan orsakats av en försumlig eller vårdslös handling eller underlåtelse från den erkända organisationens sida, eller från dess anställda, agenter eller andra som agerar för den erkända organisationens räkning, ska administrationen ha rätt
  att kräva
  ekonomisk ersättning från den erkända organisationen, iden utsträckning domstolen slår fast att sagda förlust eller skada vållats av den erkända organisationen. Medlemsstaterna får begränsa det högsta belopp som ska betalas av den erkända organisationen, men detta belopp får inte understiga 2 000 000 euro
  , såvida inte det belopp som fastställts idomstolens avgörande eller inom ramen för skiljedomsförfarandet är lägre, varvid detta sistnämnda belopp iså fall ska betalas
  . |
| --- | --- |

iii)

Om det till följd av en sjöolycka, genom lagakraftvunnen dom, eller skiljedomsförfarande fastställs att administrationen har ett ersättningsansvar samt att den ska utge ersättning till de skadelidande för sakförlust eller sakskada, och det kan bevisas inför domstolen att förlusten eller skadan orsakats av en försumlig eller vårdslös handling eller underlåtelse från den erkända organisationens sida, eller från dess anställda, agenter eller andra som agerar för den erkända organisationens räkning, ska administrationen ha rätt
  att kräva
  ekonomisk ersättning från den erkända organisationen, iden utsträckning domstolen slår fast att sagda förlust eller skada vållats av den erkända organisationen. Medlemsstaterna får begränsa det högsta belopp som ska betalas av den erkända organisationen, men detta belopp får inte understiga 2 000 000 euro
  , såvida inte det belopp som fastställts idomstolens avgörande eller inom ramen för skiljedomsförfarandet är lägre, varvid detta sistnämnda belopp iså fall ska betalas
  .

| c) | Bestämmelser om en regelbundet återkommande granskning som utförs av administrationen eller av ett opartiskt utomstående organ som har utsetts av administrationen och som avser de uppgifter som organisationerna utför för administrationens räkning enligt artikel 13.1. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser om en regelbundet återkommande granskning som utförs av administrationen eller av ett opartiskt utomstående organ som har utsetts av administrationen och som avser de uppgifter som organisationerna utför för administrationens räkning enligt artikel 13.1.

| d) | Möjligheten att genomföra slumpvisa och ingående inspektioner av fartygen. |
| --- | --- |

d)

Möjligheten att genomföra slumpvisa och ingående inspektioner av fartygen.

| e) | Bestämmelser om
  obligatorisk
  rapportering av väsentlig information om organisationernas klassade flotta, ändringar av fartygs klass, tillfälliga avstängningar och tillbakadraganden från klass |
| --- | --- |

e)

Bestämmelser om
  obligatorisk
  rapportering av väsentlig information om organisationernas klassade flotta, ändringar av fartygs klass, tillfälliga avstängningar och tillbakadraganden från klass

3.   Iavtalet eller genom det likvärdiga rättsliga arrangemanget kan det krävas att den erkända organisationen har ett lokalt ombud på den medlemsstats territorium för vars räkning den utför de uppgifter som avses iartikel 3. Detta krav kan uppfyllas av ett lokalt ombud som är juridisk person enligt medlemsstatens lagar och som omfattas av de nationella domstolarnas behörighet.

4.   Varje enskild medlemsstat ska förse kommissionen med exakta uppgifter om den arbetsförbindelse som har etablerats ienlighet med denna artikel. Kommissionen ska därefter meddela de andra medlemsstaterna om detta.

Artikel 10

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss), inrättad genom förordning (EG) nr 2099/2002 (13).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 ibeslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna iartikel 8 idet beslutet.

Den tid som avses iartikel 5.6 ibeslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 ibeslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna iartikel8 idet beslutet.

Artikel 11

1.   Detta direktiv får, utan att dess tillämpningsområde utökas, ändras isyfte att

| a) | med avseende på tillämpningen av detta direktiv införliva senare ikraftträdda ändringar av de internationella konventioner och tillhörande protokoll, koder och resolutioner som avses iartiklarna2 d, 3.1 och 9.2, |
| --- | --- |

a)

med avseende på tillämpningen av detta direktiv införliva senare ikraftträdda ändringar av de internationella konventioner och tillhörande protokoll, koder och resolutioner som avses iartiklarna2 d, 3.1 och 9.2,

| b) | ändra de belopp som anges iartikel 9.2 b ii och iii. |
| --- | --- |

b)

ändra de belopp som anges iartikel 9.2 b ii och iii.

Dessa åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv ska antas ienlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses iartikel 10.3.

2.   När nya instrument eller protokoll till de internationella konventioner som avses iartikel2 d antas ska rådet, på förslag av kommissionen samt med hänsyn till medlemsstaternas parlamentariska förfaranden och relevanta förfaranden inom IMO, besluta om närmare arrangemang för ratificering av dessa nya instrument eller protokoll, och samtidigt säkerställa att de tillämpas enhetligt och samtidigt imedlemsstaterna.

Ändringarna av de internationella instrument som avses iartikel 2 d ochartikel 9 får undantas från detta direktivs tillämpningsområde ienlighet med artikel 5 iförordning (EG) nr 2099/2002.

Artikel 12

Trots de
  kriterier
  som anges ibilaga Itill förordning (EG) nr .../... (14)
  [om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg] får en medlemsstat, om den anser att en erkänd organisation inte längre kan bemyndigas att utföra de uppgifter för dess räkning som anges iartikel3, tillfälligt dra in ▐ ett bemyndigande
  i enlighet med följande förfarande:

| a) | ▐ Medlemsstaten
  ska
  utan dröjsmål underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om sitt beslut och ange de skäl som ligger till grund för beslutet. |
| --- | --- |

a)

▐ Medlemsstaten
  ska
  utan dröjsmål underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om sitt beslut och ange de skäl som ligger till grund för beslutet.

| b) | Kommissionen ska, med avseende på säkerhet och förhindrande av förorening, utvärdera de skäl som den berörda medlemsstaten fört fram för att dra in sitt bemyndigande av den erkända organisationen. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen ska, med avseende på säkerhet och förhindrande av förorening, utvärdera de skäl som den berörda medlemsstaten fört fram för att dra in sitt bemyndigande av den erkända organisationen.

| c) | Kommissionen ska ienlighet med det föreskrivande förfarande som avses iartikel 10.2 underrätta medlemsstaten huruvida den anser att dess beslut att dra in bemyndigandet på grund av allvarlig fara för säkerheten eller miljön är tillräckligt motiverat eller inte. Om beslutet inte är motiverat ska kommissionen begära att medlemsstaten återkallar indragandet. Om beslutet är motiverat och medlemsstaten, ienlighet med artikel 8.1, har begränsat det antal erkända organisationer som agerar för dess räkning, ska kommissionen uppmana medlemsstaten att bemyndiga en annan erkänd organisation istället för den organisation vars bemyndigande dragits in. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen ska ienlighet med det föreskrivande förfarande som avses iartikel 10.2 underrätta medlemsstaten huruvida den anser att dess beslut att dra in bemyndigandet på grund av allvarlig fara för säkerheten eller miljön är tillräckligt motiverat eller inte. Om beslutet inte är motiverat ska kommissionen begära att medlemsstaten återkallar indragandet. Om beslutet är motiverat och medlemsstaten, ienlighet med artikel 8.1, har begränsat det antal erkända organisationer som agerar för dess räkning, ska kommissionen uppmana medlemsstaten att bemyndiga en annan erkänd organisation istället för den organisation vars bemyndigande dragits in.

Artikel 13

1.   Varje medlemsstat ska
  kontrollera
  att de erkända organisationer som utför uppgifter för dess räkning enligt artikel3.5 på ett effektivt sätt utför de uppgifter som avses iden artikeln till belåtenhet för dess behöriga administration.

2.   Varje medlemsstat ska minst vartannat år

  kontrollera alla organisationer som utför uppgifter för dess räkning
  och ska tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen en rapport om resultaten från
  dessa kontroller
  senast den 31 mars året efter de år
  då kontrollerna utfördes
  .

Artikel 14

När medlemsstaterna iegenskap av hamnstater utövar sina inspektionsrättigheter och inspektionsförpliktelser och upptäcker att erkända organisationer som agerar för en flaggstats räkning har utfärdat giltiga föreskrivna certifikat till ett fartyg som inte uppfyller de relevanta kraven ide internationella konventionerna eller att ett fartyg med ett giltigt klasscertifikat har någon brist med avseende på de punkter som certifikatet omfattar, ska de rapportera detta till kommissionen och övriga medlemsstater samt underrätta den berörda flaggstaten. Endast fall med fartyg som utgör ett allvarligt hot mot säkerheten och miljön eller som uppvisar tecken på särskild försumlighet hos de erkända organisationerna ska rapporteras ienlighet med denna artikel. Den berörda erkända organisationen ska underrättas om fallet vid tiden för den första inspektionen så att den omedelbart kan vidta lämpliga uppföljningsåtgärder.

Artikel 15

1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att fartyg som seglar under dess flagg är konstruerade, byggda, utrustade och underhållna ienlighet med en erkänd organisations regler och för faranden om skrov, maskineri samt el- och kontrollinstallationer.

2.   En medlemsstat kan besluta att använda sådana regler som den anser vara likvärdiga med en erkänd organisations regler och förfaranden endast om den omedelbart anmäler dem till kommissionen iöverensstämmelse med förfarandet idirektiv98/34/EG och till de andra medlemsstaterna, samt förutsatt att ingen annan medlemsstat eller kommissionen har invändningar mot dem och att de befinns vara likvärdiga ienlighet med de föreskrivande förfarande som avses i artikel 10.2 idetta direktiv.

3.   Medlemsstaterna ska samarbeta med de erkända organisationer de har bemyndigat iutformningen av organisationens regler och förfaranden. De ska samråda med de erkända organisationerna för att uppnå en enhetlig tolkning av de internationella konventionerna.

Artikel 16

Slutbestämmelser

Kommissionen ska vartannat år informera Europaparlamentet och rådet om hur genomförandet av detta direktiv fortgår imedlemsstaterna.

Artikel 17

1.   Medlemsstaterna ska senast den ...
   (15) sätta ikraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa
  artiklarna ... och punkterna ... ibilaga I[artiklar, och delar av artiklar, och punkter ibilaga Ivars innehåll har ändrats jämfört med direktiv 94/57/EG]
  . De ska till kommissionen genast
  överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar ibefintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävts genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser inationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 18

Direktiv94/57/EG, ändrat genom de direktiv som anges ibilaga Idel A, ska upphöra att gälla från och med den ... (16), dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller den tidsfrist för införlivande inationell lagstiftning av dessa direktiv som anges ibilaga Idel B.

Hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas ienlighet med jämförelsetabellen ibilaga II.

Artikel 19

Detta direktiv träder ikraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts iEuropeiska unionens officiella tidning.

Artikel 20

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

För Europaparlamentet

Ordförande

För rådet

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 april 2007 (EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 632) rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 juni 2008 (EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 11) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

ståndpunkt

6 juni 2008 (EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 11)

24 september 2008.

(4)  EGT L 319, 12.12.1994, s. 20.║.

4

(5)  

  EGT C 271, 7.10.1993, s. 1.

5

EGT C 271, 7.10.1993, s. 1.

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

6

(7)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. ║.

7

(8)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

8

(9)  EUT .... ║.

9

(10)  EUT L ....

10

(11)  EUT ... ║.

11

(12)  
  Tre år från det att detta direktiv träder ikraft.

12

Tre år från det att detta direktiv träder ikraft.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) (EGT L 324, 29.11.2002, s. 1). ║.

13

(14)  EUT ... ║ .

14

(15)  
  18 månader
  efter detta direktivs ikraftträdande.

15

18 månader

(16)  ║ Datum för detta direktivs ikraftträdande.

16

Onsdag 24 september 2008BILAGA I

DEL A

UPPHÄVT DIREKTIV MED DESS ÄNDRINGAR

(enligt artikel 18)

| Rådets direktiv 94/57/EG | EGT L 319, 12.12.1994, s. 20 |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 97/58/EG | EGT L 274, 7.10.1997, s. 8 |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/105/EG | EGT L 19, 22.1.2002, s. 9 |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG | EGT L 324, 29.11.2002, s. 53 |

Rådets direktiv 94/57/EG

EGT L 319, 12.12.1994, s. 20

Kommissionens direktiv 97/58/EG

EGT L 274, 7.10.1997, s. 8

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/105/EG

EGT L 19, 22.1.2002, s. 9

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG

EGT L 324, 29.11.2002, s. 53

DEL B

TIDSFRISTER FÖR INFÖRLIVANDE I NATIONELL RÄTT

(enligt artikel 18)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 94/57/EG | 31 december 1995 |
| 97/58/EG | 30 september 1998 |
| 2001/105/EG | 22 juli 2003 |
| 2002/84/EG | 23 november 2003 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

94/57/EG

31 december 1995

97/58/EG

30 september 1998

2001/105/EG

22 juli 2003

2002/84/EG

23 november 2003

Onsdag 24 september 2008BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 94/57/EG | Det här direktivet | Förordning (EG) nr .../... (1)
  [om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg] |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.a | Artikel 2.a | Artikel 2.a |
| Artikel 2.b | Artikel 2.b | — |
| Artikel 2.c | Artikel 2.c | — |
| Artikel 2.d | Artikel 2.d | Artikel 2.b |
| Artikel 2.e | Artikel 2.e | Artikel 2.c |
| — | Artikel 2.f | Artikel 2.d |
| Artikel 2.f | Artikel 2.g | Artikel 2.e |
| Artikel 2.g | Artikel 2.h | Artikel 2.f |
| Artikel 2.h | Artikel 2.l | Artikel 2.g |
| Artikel 2.i | Artikel 2.k | Artikel 2.i |
| — | Artikel 2.j | Artikel 2.h |
| Artikel 2.j | Artikel 2.l | — |
| Artikel 2.k | — | Artikel 2.j |
| Artikel 3 | Artikel 3 | — |
| Artikel 4.1 första meningen | — | Artikel 3.1 |
| Artikel 4.1 andra meningen | — | Artikel 3.2 |
| Artikel 4.1 tredje meningen | — | — |
| Artikel 4.1 fjärde meningen | — | Artikel 4.1 |
| — | — | Artikel 3.3 |
| — | — | Artikel 4.2, 3, 4 |
| — | — | Artikel 5 |
| — | — | Artikel 6 |
| — | — | Artikel 7 |
| Artikel 5.1 | Artikel 8.1 | — |
| Artikel 5.3 | Artikel 8.2 | — |
| Artikel 6.1, 2, 3, 4 | Artikel 9.1, 2, 3, 4 | — |
| Artikel 6.5 | — | — |
| Artikel 7 | Artikel 10 | Artikel 12 |
| Artikel 8.1 första strecksatsen | Artikel 11.1 första stycket led a | — |
| Artikel 8.1 andra strecksatsen | — | Artikel 13.1 |
| Artikel 8.1 tredje strecksatsen | Artikel 11.1 första stycket led b | — |
| — | Artikel 11.1 andra stycket | Artikel 13.1 andra stycket |
| Artikel 8.2 | Artikel 11.2 | — |
| Artikel 8.2 andra stycket | — | Artikel 13.2 |
| Artikel 9.1 | — | — |
| Artikel 9.2 | — | — |
| Artikel 10.1 inledningsfrasen | Artikel 12 | — |
| Artikel 10.1 a, b, c, 2, 3, 4 | — | — |
| Artikel 11.1, 2 | Artikel 13.1, 2 | — |
| Artikel 11.3, 4 | — | Artikel 8.1, 2 |
| Artikel 12 | Artikel 14 | — |
| Artikel 13 | — | — |
| Artikel 14 | Artikel 15 | — |
| — | Artikel 15.3 | — |
| — | Artikel 16 | — |
| — | — | Artikel 9 |
| Artikel 15.1 | — | — |
| — | — | Artikel 10.1.2 |
| Artikel 15.2 | — | Artikel 10.3 |
| Artikel 15.3 | — | Artikel 10.4 |
| Artikel 15.4 | — | Artikel 10.5 |
| Artikel 15.5 | — | Artikel 10.6 första, andra, tredje och femte stycket |
| — | — | Artikel 10.6 fjärde stycket |
| Artikel 16 | Artikel 17 | — |
| Artikel 17 | Artikel 20 | — |
| — | Artikel 18 | — |
| — | Artikel 19 | — |
| — | — | Artikel 11 |
| — | — | Artikel 14 |
| — | — | Artikel 15 |
| — | — | Artikel 16 |
| — | — | Artikel 17 |
| — | — | Artikel 18 |
| — | — | Artikel 19 |
| Bilaga | — | Bilaga I |
| — | Bilaga I | — |
| — | Bilaga II | Bilaga II |

Direktiv 94/57/EG

Det här direktivet

Förordning (EG) nr .../... (1)
  [om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg]

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.a

Artikel 2.a

Artikel 2.a

Artikel 2.b

Artikel 2.b

—

Artikel 2.c

Artikel 2.c

—

Artikel 2.d

Artikel 2.d

Artikel 2.b

Artikel 2.e

Artikel 2.e

Artikel 2.c

—

Artikel 2.f

Artikel 2.d

Artikel 2.f

Artikel 2.g

Artikel 2.e

Artikel 2.g

Artikel 2.h

Artikel 2.f

Artikel 2.h

Artikel 2.l

Artikel 2.g

Artikel 2.i

Artikel 2.k

Artikel 2.i

—

Artikel 2.j

Artikel 2.h

Artikel 2.j

Artikel 2.l

—

Artikel 2.k

—

Artikel 2.j

Artikel 3

Artikel 3

—

Artikel 4.1 första meningen

—

Artikel 3.1

Artikel 4.1 andra meningen

—

Artikel 3.2

Artikel 4.1 tredje meningen

—

—

Artikel 4.1 fjärde meningen

—

Artikel 4.1

—

—

Artikel 3.3

—

—

Artikel 4.2, 3, 4

—

—

Artikel 5

—

—

Artikel 6

—

—

Artikel 7

Artikel 5.1

Artikel 8.1

—

Artikel 5.3

Artikel 8.2

—

Artikel 6.1, 2, 3, 4

Artikel 9.1, 2, 3, 4

—

Artikel 6.5

—

—

Artikel 7

Artikel 10

Artikel 12

Artikel 8.1 första strecksatsen

Artikel 11.1 första stycket led a

—

Artikel 8.1 andra strecksatsen

—

Artikel 13.1

Artikel 8.1 tredje strecksatsen

Artikel 11.1 första stycket led b

—

—

Artikel 11.1 andra stycket

Artikel 13.1 andra stycket

Artikel 8.2

Artikel 11.2

—

Artikel 8.2 andra stycket

—

Artikel 13.2

Artikel 9.1

—

—

Artikel 9.2

—

—

Artikel 10.1 inledningsfrasen

Artikel 12

—

Artikel 10.1 a, b, c, 2, 3, 4

—

—

Artikel 11.1, 2

Artikel 13.1, 2

—

Artikel 11.3, 4

—

Artikel 8.1, 2

Artikel 12

Artikel 14

—

Artikel 13

—

—

Artikel 14

Artikel 15

—

—

Artikel 15.3

—

—

Artikel 16

—

—

—

Artikel 9

Artikel 15.1

—

—

—

—

Artikel 10.1.2

Artikel 15.2

—

Artikel 10.3

Artikel 15.3

—

Artikel 10.4

Artikel 15.4

—

Artikel 10.5

Artikel 15.5

—

Artikel 10.6 första, andra, tredje och femte stycket

—

—

Artikel 10.6 fjärde stycket

Artikel 16

Artikel 17

—

Artikel 17

Artikel 20

—

—

Artikel 18

—

—

Artikel 19

—

—

—

Artikel 11

—

—

Artikel 14

—

—

Artikel 15

—

—

Artikel 16

—

—

Artikel 17

—

—

Artikel 18

—

—

Artikel 19

Bilaga

—

Bilaga I

—

Bilaga I

—

—

Bilaga II

Bilaga II

---

(1)  EUT ... ║ .

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/275 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/275

---

Onsdag 24 september 2008Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) ***II

P6_TA(2008)0448

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) (5726/2/2008 – C6-0223/2008 – 2005/0237B(COD))

2010/C 8 E/44

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (5726/2/2008 – C6-0223/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0587),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0330/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 1.

(2)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 632.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC2-COD(2005)0237B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. Eftersom ytterligare ändringar ska göras bör direktivet omarbetas av tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. Eftersom ytterligare ändringar ska göras bör direktivet omarbetas av tydlighetsskäl.

| (2) | Med hänsyn till arten av bestämmelser i direktiv 94/57/EG förefaller det lämpligt att dessa omarbetas i form av två olika gemenskapsrättsakter, nämligen ett direktiv och en förordning.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till arten av bestämmelser i direktiv 94/57/EG förefaller det lämpligt att dessa omarbetas i form av två olika gemenskapsrättsakter, nämligen ett direktiv och en förordning.

▐

| (3) | Organisationer som inspekterar och besiktigar fartyg bör kunna erbjuda sina tjänster i hela gemenskapen under konkurrens, samtidigt som de olika organisationernas tjänster ger ett likvärdigt säkerhets- och miljöskydd. De nödvändiga branschstandarderna bör alltså vara enhetliga och tillämpas i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Organisationer som inspekterar och besiktigar fartyg bör kunna erbjuda sina tjänster i hela gemenskapen under konkurrens, samtidigt som de olika organisationernas tjänster ger ett likvärdigt säkerhets- och miljöskydd. De nödvändiga branschstandarderna bör alltså vara enhetliga och tillämpas i hela gemenskapen.

| (4) | Denna målsättning bör uppnås genom åtgärder som på ett adekvat sätt ansluter sig till arbetet
  och aktiviteter
  inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och där så är lämpligt bygger vidare på och kompletterar
  dem
  . |
| --- | --- |

(4)

Denna målsättning bör uppnås genom åtgärder som på ett adekvat sätt ansluter sig till arbetet
  och aktiviteter
  inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och där så är lämpligt bygger vidare på och kompletterar
  dem
  .

| (5) | Det bör fastställas minimikriterier för erkännande av organisationer i syfte att öka säkerheten på och förhindra förorening från fartyg. Minimikriterierna i direktiv 94/57/EG bör därför stärkas. |
| --- | --- |

(5)

Det bör fastställas minimikriterier för erkännande av organisationer i syfte att öka säkerheten på och förhindra förorening från fartyg. Minimikriterierna i direktiv 94/57/EG bör därför stärkas.

| (6) | För att bevilja ett första erkännande till organisationer som önskar bli bemyndigade att agera för medlemsstaternas räkning kan efterlevnaden av de minimikriterier som fastställs i denna förordning bedömas effektivare på ett harmoniserat och centraliserat sätt av kommissionen tillsammans med de medlemsstater som begär erkännandet. |
| --- | --- |

(6)

För att bevilja ett första erkännande till organisationer som önskar bli bemyndigade att agera för medlemsstaternas räkning kan efterlevnaden av de minimikriterier som fastställs i denna förordning bedömas effektivare på ett harmoniserat och centraliserat sätt av kommissionen tillsammans med de medlemsstater som begär erkännandet.

| (7) | Bara
  berörda
  organisationer med en viss prestationsnivå i fråga om kvalitet och säkerhet bör erkännas.
  Omfattningen av detta erkännande
  bör motsvara och fortlöpande anpassas till den berörda organisationens aktuella kapacitet. Erkännandet bör även ta hänsyn till erkända organisationers olika rättsliga status och bolagsform samtidigt som en fortsatt enhetlig tillämpning av de minimikriterier som
  tidigare nämnts
  säkerställs liksom effektiviteten i gemenskapens kontrollverksamhet. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Bara
  berörda
  organisationer med en viss prestationsnivå i fråga om kvalitet och säkerhet bör erkännas.
  Omfattningen av detta erkännande
  bör motsvara och fortlöpande anpassas till den berörda organisationens aktuella kapacitet. Erkännandet bör även ta hänsyn till erkända organisationers olika rättsliga status och bolagsform samtidigt som en fortsatt enhetlig tillämpning av de minimikriterier som
  tidigare nämnts
  säkerställs liksom effektiviteten i gemenskapens kontrollverksamhet. ▐

| (8) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

| (9) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra denna förordning för att inkorporera senare ändringar av internationella konventioner, protokoll, koder och resolutioner med anknytning till förordningen, för att uppdatera minimikriterierna i bilaga I och för att anta kriterier för mätning av effektiviteten i de regler och förfaranden som tillämpas av de erkända organisationerna, liksom dessas insatser vad gäller säkerhet hos och förhindrande av föroreningar från de av dem klassificerade fartygen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att ändra denna förordning för att inkorporera senare ändringar av internationella konventioner, protokoll, koder och resolutioner med anknytning till förordningen, för att uppdatera minimikriterierna i bilaga I och för att anta kriterier för mätning av effektiviteten i de regler och förfaranden som tillämpas av de erkända organisationerna, liksom dessas insatser vad gäller säkerhet hos och förhindrande av föroreningar från de av dem klassificerade fartygen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (10) | Det är ytterst viktigt att åtgärder kan vidtas snabbt, effektivt och proportionellt när en erkänd organisation underlåter att fullgöra sina förpliktelser. I första hand bör man sträva efter att på ett tidigt stadium åtgärda de brister som kan utgöra ett hot mot säkerheten eller miljön. Kommissionen bör därför ges befogenhet att ålägga en erkänd organisation att vidta nödvändiga förebyggande eller avhjälpande åtgärder, och bör kunna ta till tvångsmedel i form av böter och vite. Kommissionen bör utöva denna befogenhet på ett sätt som är förenligt med grundläggande rättigheter och bör säkerställa organisationens möjlighet att yttra sig under hela förfarandet. |
| --- | --- |

(10)

Det är ytterst viktigt att åtgärder kan vidtas snabbt, effektivt och proportionellt när en erkänd organisation underlåter att fullgöra sina förpliktelser. I första hand bör man sträva efter att på ett tidigt stadium åtgärda de brister som kan utgöra ett hot mot säkerheten eller miljön. Kommissionen bör därför ges befogenhet att ålägga en erkänd organisation att vidta nödvändiga förebyggande eller avhjälpande åtgärder, och bör kunna ta till tvångsmedel i form av böter och vite. Kommissionen bör utöva denna befogenhet på ett sätt som är förenligt med grundläggande rättigheter och bör säkerställa organisationens möjlighet att yttra sig under hela förfarandet.

| (11) | I enlighet med den gemenskapsomfattande metoden måste beslutet att återkalla erkännandet av en organisation som inte fullgör skyldigheterna i denna förordning, om ovannämnda åtgärder inte visar sig vara verkningsfulla, eller om organisationen på annat sätt utgör ett oacceptabelt hot mot säkerhet eller miljö, fattas på gemenskapsnivå, och därför av kommissionen i enlighet med ett kommittéförfarande. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med den gemenskapsomfattande metoden måste beslutet att återkalla erkännandet av en organisation som inte fullgör skyldigheterna i denna förordning, om ovannämnda åtgärder inte visar sig vara verkningsfulla, eller om organisationen på annat sätt utgör ett oacceptabelt hot mot säkerhet eller miljö, fattas på gemenskapsnivå, och därför av kommissionen i enlighet med ett kommittéförfarande.

| (12) | Den fortlöpande övervakning i efterhand av erkända organisationer som görs för att bedöma huruvida de följer denna förordning kan genomföras effektivare om den harmoniseras och centraliseras. Det är därför lämpligt att denna uppgift anförtros kommissionen och den medlemsstat som begär erkännandet, och att dessa får agera för gemenskapens räkning. |
| --- | --- |

(12)

Den fortlöpande övervakning i efterhand av erkända organisationer som görs för att bedöma huruvida de följer denna förordning kan genomföras effektivare om den harmoniseras och centraliseras. Det är därför lämpligt att denna uppgift anförtros kommissionen och den medlemsstat som begär erkännandet, och att dessa får agera för gemenskapens räkning.

| (13) | För att kunna kontrollera att organisationerna uppfyller minimikriterierna enligt denna förordning i fråga om alla fartyg i deras respektive klass måste kommissionens inspektörer få tillträde till fartyg och tillgång till fartygshandlingar, oavsett fartygets flagg, som en del av övervakningen av erkända organisationers verksamhet. |
| --- | --- |

(13)

För att kunna kontrollera att organisationerna uppfyller minimikriterierna enligt denna förordning i fråga om alla fartyg i deras respektive klass måste kommissionens inspektörer få tillträde till fartyg och tillgång till fartygshandlingar, oavsett fartygets flagg, som en del av övervakningen av erkända organisationers verksamhet.

| (14) | Säkerheten på de fartyg som en erkänd organisation inspekterar och certifierar är avhängig organisationens förmåga att snabbt upptäcka och åtgärda brister i sina regler, förfaranden och interna kontroller. Denna förmåga bör förbättras genom inrättandet av
  en oberoende bedömningskommitté som kan
  föreslå ▐ åtgärder avsedda att förbättra samtliga erkända organisationer och skapa
  en
  givande
  samverkan
  med kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

Säkerheten på de fartyg som en erkänd organisation inspekterar och certifierar är avhängig organisationens förmåga att snabbt upptäcka och åtgärda brister i sina regler, förfaranden och interna kontroller. Denna förmåga bör förbättras genom inrättandet av
  en oberoende bedömningskommitté som kan
  föreslå ▐ åtgärder avsedda att förbättra samtliga erkända organisationer och skapa
  en
  givande
  samverkan
  med kommissionen.

| (15) | De erkända organisationernas regler och förfaranden är en viktig faktor när det gäller att öka säkerheten och förhindra olyckor och förorening. De erkända organisationerna har därför inlett ett arbete som bör leda till harmonisering av deras regler och förfaranden. Detta arbete bör uppmuntras och stödjas genom gemenskapslagstiftning, eftersom det bör ha en positiv inverkan både på sjösäkerheten och på den europeiska varvsindustrins konkurrenskraft.
  ▐ |
| --- | --- |

(15)

De erkända organisationernas regler och förfaranden är en viktig faktor när det gäller att öka säkerheten och förhindra olyckor och förorening. De erkända organisationerna har därför inlett ett arbete som bör leda till harmonisering av deras regler och förfaranden. Detta arbete bör uppmuntras och stödjas genom gemenskapslagstiftning, eftersom det bör ha en positiv inverkan både på sjösäkerheten och på den europeiska varvsindustrins konkurrenskraft.

▐

| (16) | Erkända organisationer bör åläggas att uppdatera och konsekvent genomföra sina tekniska standarder för att harmonisera säkerhetsreglerna och säkerställa att internationella regler genomförs enhetligt inom gemenskapen. I de fall organisationernas tekniska standarder är identiska eller mycket lika bör man i fall då detta är möjligt kunna överväga ett ömsesidigt erkännande av certifikat för material, utrustning och komponenter, med den mest krävande och stränga standarden som referens.
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Erkända organisationer bör åläggas att uppdatera och konsekvent genomföra sina tekniska standarder för att harmonisera säkerhetsreglerna och säkerställa att internationella regler genomförs enhetligt inom gemenskapen. I de fall organisationernas tekniska standarder är identiska eller mycket lika bör man i fall då detta är möjligt kunna överväga ett ömsesidigt erkännande av certifikat för material, utrustning och komponenter, med den mest krävande och stränga standarden som referens.

▐

| (17) | Eftersom öppenhet och informationsutbyte mellan berörda parter samt allmänhetens rätt till tillgång till information är av grundläggande vikt för att förhindra olyckor till sjöss bör de erkända organisationerna överlämna all relevant lagstadgad information om de klassade fartygens skick till de myndigheter som utför hamnstatskontrollen och göra den tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom öppenhet och informationsutbyte mellan berörda parter samt allmänhetens rätt till tillgång till information är av grundläggande vikt för att förhindra olyckor till sjöss bör de erkända organisationerna överlämna all relevant lagstadgad information om de klassade fartygens skick till de myndigheter som utför hamnstatskontrollen och göra den tillgänglig för allmänheten.

| (18) | I syfte att förhindra att fartyg övergår från en klass till en annan för att
  slippa
  att utföra
  de
  reparationer
  som dess erkända organisation skulle ha krävt i samband med en inspektion,
  bör
  det fastställas att
  de erkända organisationerna
  på förhand
  sinsemellan ska utbyta all relevant information om
  skicket hos de fartyg för vilka en övergång har sökts
  och, om det är nödvändigt, kontakta flaggstaten.
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

I syfte att förhindra att fartyg övergår från en klass till en annan för att
  slippa
  att utföra
  de
  reparationer
  som dess erkända organisation skulle ha krävt i samband med en inspektion,
  bör
  det fastställas att
  de erkända organisationerna
  på förhand
  sinsemellan ska utbyta all relevant information om
  skicket hos de fartyg för vilka en övergång har sökts
  och, om det är nödvändigt, kontakta flaggstaten.

▐

| (19) | Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa), inrättad genom förordning (EG) nr 1406/2002 (6), bör ge det stöd som behövs för tillämpning av denna förordning. |
| --- | --- |

(19)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa), inrättad genom förordning (EG) nr 1406/2002 (6), bör ge det stöd som behövs för tillämpning av denna förordning.

| (20) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att fastställa åtgärder som ska följas av organisationer som ansvarar för inspektion, besiktning och certifiering av fartyg i trafik i gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att fastställa åtgärder som ska följas av organisationer som ansvarar för inspektion, besiktning och certifiering av fartyg i trafik i gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (21) | Åtgärder som ska följas av medlemsstaterna i deras förhållande till de organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG (7)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed]
   (8). |
| --- | --- |

(21)

Åtgärder som ska följas av medlemsstaterna i deras förhållande till de organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG (7)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed]
   (8).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning fastställs åtgärder som ska följas av organisationer som ansvarar för inspektion, besiktning och certifiering av fartyg, för uppfyllande av de internationella konventionerna om säkerheten till sjöss och förhindrande av havsförorening, samtidigt som friheten att tillhandahålla tjänster främjas. Detta omfattar utarbetandet och genomförandet av säkerhetskrav för skrov, maskineri samt el- och kontrollinstallationer på fartyg som omfattas av de internationella konventionerna.

Artikel 2

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | fartyg: fartyg som omfattas av de internationella konventionerna. |
| --- | --- |

a)

fartyg: fartyg som omfattas av de internationella konventionerna.

| b) | internationella konventioner: den internationella konventionen om säkerhet för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (Solas 74) utom kapitel XI-2 i dess bilaga, den internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (Marpol), inklusive protokoll och ändringar till dessa, samt därmed förknippade koder av tvingande karaktär i alla medlemsstater, i uppdaterad version. |
| --- | --- |

b)

internationella konventioner: den internationella konventionen om säkerhet för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (Solas 74) utom kapitel XI-2 i dess bilaga, den internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (Marpol), inklusive protokoll och ändringar till dessa, samt därmed förknippade koder av tvingande karaktär i alla medlemsstater, i uppdaterad version.

| c) | organisation: en rättslig enhet, inbegripet dotterbolag och andra organ under dess kontroll, som i samarbete eller enskilt utför uppgifter som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

c)

organisation: en rättslig enhet, inbegripet dotterbolag och andra organ under dess kontroll, som i samarbete eller enskilt utför uppgifter som omfattas av denna förordning.

| d) | kontroll: vid tillämpningen av c) avses med kontroll rättigheter, avtal eller andra rättsliga eller praktiska medel som enskilt eller i kombination ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över en juridisk person eller bemyndigar en juridisk person att utföra uppgifter som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

d)

kontroll: vid tillämpningen av c) avses med kontroll rättigheter, avtal eller andra rättsliga eller praktiska medel som enskilt eller i kombination ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över en juridisk person eller bemyndigar en juridisk person att utföra uppgifter som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde.

| e) | erkänd organisation: en organisation som har erkänts i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

e)

erkänd organisation: en organisation som har erkänts i enlighet med denna förordning.

| f) | bemyndigande: ett förfarande genom vilket en medlemsstat ger ett bemyndigande eller delegerar befogenheter till en erkänd organisation. |
| --- | --- |

f)

bemyndigande: ett förfarande genom vilket en medlemsstat ger ett bemyndigande eller delegerar befogenheter till en erkänd organisation.

| g) | föreskrivet certifikat: ett certifikat utfärdat av en flaggstat eller på dess vägnar i enlighet med internationella konventioner. |
| --- | --- |

g)

föreskrivet certifikat: ett certifikat utfärdat av en flaggstat eller på dess vägnar i enlighet med internationella konventioner.

| h) | regler och förfaranden: de krav som en erkänd organisation ställer på hur fartygen ska vara konstruerade, byggda, utrustade, underhållna och besiktigade. |
| --- | --- |

h)

regler och förfaranden: de krav som en erkänd organisation ställer på hur fartygen ska vara konstruerade, byggda, utrustade, underhållna och besiktigade.

| i) | klasscertifikat: ett av en erkänd organisation utfärdat dokument som intygar ett fartygs lämplighet för en viss användning eller tjänst i enlighet med de regler och
  föreskrifter
  som organisationen har fastställt och offentliggjort. |
| --- | --- |

i)

klasscertifikat: ett av en erkänd organisation utfärdat dokument som intygar ett fartygs lämplighet för en viss användning eller tjänst i enlighet med de regler och
  föreskrifter
  som organisationen har fastställt och offentliggjort.

| j) | hemvist: det
  land
  där en
  erkänd
  organisation har sitt huvudsäte, huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

j)

hemvist: det
  land
  där en
  erkänd
  organisation har sitt huvudsäte, huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet.

Artikel 3

1.   Medlemsstater som önskar bemyndiga en organisation som ännu inte är erkänd ska till kommissionen överlämna en begäran om erkännande tillsammans med fullständig information om, och bevis för, att organisationen uppfyller minimikriterierna i bilaga I och om kravet på organisationen och dess åtagande att följa bestämmelserna i artiklarna 8.4, 9, 10 och 11.

2.   Kommissionen ska, tillsammans med respektive medlemsstat som lämnar in begäran, genomföra bedömningar av de organisationer för vilka den mottagit en begäran om erkännande för att kontrollera att de uppfyller och åtar sig att följa de krav som avses i punkt 1.

3.   Kommissionen ska i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.3 vägra att erkänna organisationer som inte uppfyller de krav som avses i punkt 1 eller vilkas prestationsnivåer enligt de kriterier som fastställs i enlighet med artikel 14 anses utgöra ett oacceptabelt hot mot säkerhet eller miljö.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska bevilja erkännandet i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.3.

▐

2.   Erkännandet ska utfärdas för den berörda rättsliga enheten, dvs. moderenheten för alla de rättsliga enheter som utgör den erkända organisationen. Erkännandet ska omfatta alla rättsliga enheter som bidrar till att säkerställa att den organisationen lämnar täckning för deras tjänster i hela världen.

3.   Kommissionen får i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.3 begränsa ett erkännande i fråga om vissa typer av fartyg, fartyg av en viss storlek, vissa trader eller en kombination av dessa, i överensstämmelse med den berörda organisationens dokumenterade kapacitet och sakkunskap. I ett sådant fall ska kommissionen ange skälen för begränsningen och villkoren för att begränsningen ska upphävas eller kunna utvidgas. Denna begränsning kan när som helst ses över.

4.   Kommissionen ska upprätta och regelbundet uppdatera en förteckning över de organisationer som erkänns i enlighet med denna artikel. Förteckningen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Om kommissionen anser att en erkänd organisation inte har uppfyllt minimikriterierna i bilaga I eller fullgjort sina förpliktelser enligt denna förordning eller att en erkänd organisations prestationsnivå i fråga om säkerhet och förhindrande av förorening har försämrats i betydande grad, men att detta inte utgör ett oacceptabelt hot mot säkerheten eller miljön, ska kommissionen ålägga den berörda erkända organisationen att inom angivna tidsfrister vidta de förebyggande och avhjälpande åtgärder som behövs för att dessa minimikriterier och förpliktelser ska uppfyllas respektive fullgöras helt och hållet och särskilt undanröja alla hot mot säkerheten eller miljön, eller på annat sätt ta itu med orsakerna till den försämrade prestationsnivån.

Om hotet mot säkerheten eller miljön är akut kan de förebyggande och avhjälpande åtgärderna inbegripa interimistiska skyddsåtgärder.

Kommissionen ska dock, utan att det påverkar åtgärdernas omedelbara genomförande, lämna förhandsmeddelande om de åtgärder den avser att vidta till alla de medlemsstater som har givit den berörda erkända organisationen sitt bemyndigande.

Artikel 6

1.   Kommissionen får, utöver de åtgärder som vidtagits enligt artikel 5, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 12.2 bötfälla erkända organisationer i följande fall:

| a) | Organisationens allvarliga eller upprepade underlåtenhet att uppfylla minimikriterierna i bilaga I, eller att fullgöra förpliktelserna enligt artikel 8.4, 9, 10, och 11 eller dess försämrade prestationsnivå avslöjar allvarliga brister i organisationens struktur, förfaranden, rutiner eller interna kontroller. |
| --- | --- |

a)

Organisationens allvarliga eller upprepade underlåtenhet att uppfylla minimikriterierna i bilaga I, eller att fullgöra förpliktelserna enligt artikel 8.4, 9, 10, och 11 eller dess försämrade prestationsnivå avslöjar allvarliga brister i organisationens struktur, förfaranden, rutiner eller interna kontroller.

| b) | Organisationen har avsiktligt gett kommissionen felaktig, ofullständig eller vilseledande information för kommissionens bedömning enligt artikel 8.1, eller har på annat sätt försvårat denna bedömning. |
| --- | --- |

b)

Organisationen har avsiktligt gett kommissionen felaktig, ofullständig eller vilseledande information för kommissionens bedömning enligt artikel 8.1, eller har på annat sätt försvårat denna bedömning.

2.   Om en erkänd organisation inte vidtar de förebyggande och avhjälpande åtgärder som kommissionen kräver, eller utan godtagbar anledning dröjer med åtgärderna, får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 1, förelägga organisationen vite tills åtgärderna är genomförda.

3.   Böter och viten enligt punkterna 1 och 2 ska vara avskräckande och proportionella både till sakens allvar och den erkända organisationens ekonomiska förmåga, med särskilt beaktande av den utsträckning i vilken säkerheten eller miljöskyddet har äventyrats.

Innan böter eller viten utdöms ska den erkända organisationen och berörda medlemsstater få tillfälle att yttra sig.

Böter och viten får sammanlagt inte överstiga 5 % av organisationens sammanlagda genomsnittliga omsättning under de föregående tre räkenskapsåren för verksamhet som omfattas av denna förordning.

▐

Artikel 7

1.   Kommissionen ska återkalla en organisations erkännande i följande fall:

| a) | Organisationens upprepade och allvarliga underlåtenhet att uppfylla minimikriterierna i bilaga I eller att fullgöra sina förpliktelser enligt denna förordning utgör ett oacceptabelt hot mot säkerheten eller miljön. |
| --- | --- |

a)

Organisationens upprepade och allvarliga underlåtenhet att uppfylla minimikriterierna i bilaga I eller att fullgöra sina förpliktelser enligt denna förordning utgör ett oacceptabelt hot mot säkerheten eller miljön.

| b) | Organisationens upprepade och allvarliga bristande prestationer i fråga om säkerhet och förhindrande av förorening utgör ett oacceptabelt hot mot säkerheten eller miljön. |
| --- | --- |

b)

Organisationens upprepade och allvarliga bristande prestationer i fråga om säkerhet och förhindrande av förorening utgör ett oacceptabelt hot mot säkerheten eller miljön.

| c) | Organisationen har vid upprepade tillfällen hindrat eller försvårat kommissionens bedömning av organisationen. |
| --- | --- |

c)

Organisationen har vid upprepade tillfällen hindrat eller försvårat kommissionens bedömning av organisationen.

| d) | Organisationen har inte betalat böter eller viten utdömda i enlighet med artikel 6.1 eller 6.2. |
| --- | --- |

d)

Organisationen har inte betalat böter eller viten utdömda i enlighet med artikel 6.1 eller 6.2.

▐

2.   Kommissionens beslut i ärenden som omfattas av punkt 1 a och b ska grundas på all tillgänglig information, däribland följande:

| a) | Resultatet av kommissionens egen bedömning av den erkända organisationen enligt artikel 8.1. |
| --- | --- |

a)

Resultatet av kommissionens egen bedömning av den erkända organisationen enligt artikel 8.1.

| b) | Rapporter som medlemsstaterna har lämnat enligt artikel 14 i direktiv .../ .../EG (9)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed]. |
| --- | --- |

b)

Rapporter som medlemsstaterna har lämnat enligt artikel 14 i direktiv .../ .../EG (9)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed].

| c) | Analyser av olyckor där fartyg klassade av organisationen har varit inblandade. |
| --- | --- |

c)

Analyser av olyckor där fartyg klassade av organisationen har varit inblandade.

| d) | Upprepning av de brister som anges i artikel 6.1 a. |
| --- | --- |

d)

Upprepning av de brister som anges i artikel 6.1 a.

| e) | Den omfattning i vilken flottan i organisationens klass berörs. |
| --- | --- |

e)

Den omfattning i vilken flottan i organisationens klass berörs.

| f) | Den utsträckning i vilken de åtgärder som anges i artikel 6.2 varit verkningslösa. |
| --- | --- |

f)

Den utsträckning i vilken de åtgärder som anges i artikel 6.2 varit verkningslösa.

3.   Kommissionen ska besluta om återkallelse av erkännandet på eget initiativ eller på en medlemsstats begäran i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.3 och efter det att den berörda erkända organisationen fått tillfälle att yttra sig.

Artikel 8

1.   Alla erkända organisationer ska regelbundet och minst vartannat år bedömas av kommissionen i samverkan med den medlemsstat som lämnat in begäran om erkännande i syfte att kontrollera att organisationerna fullgör förpliktelserna enligt denna förordning och uppfyller minimikriterierna i bilaga I. Bedömningen ska begränsas till den del av de erkända organisationernas verksamhet som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde.

2.   När kommissionen väljer ut de erkända organisationer som ska bedömas ska särskild vikt fästas vid den erkända organisationens prestationsnivå i fråga om säkerhet och förhindrande av förorening, dess olycksstatistik och de rapporter som utarbetats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 10 i direktiv .../ .../EG (10)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed].

3.   Bedömningen kan innefatta ett besök på den erkända organisationens regionala filialer samt slumpvis inspektion av fartyg – både sådana som redan är i bruk och sådana som håller på att byggas – i syfte att granska den erkända organisationens verksamhet. I detta fall ska kommissionen, när så är lämpligt, informera den medlemsstat där den regionala filialen har hemvist. Kommissionen ska tillhandahålla medlemsstaterna en rapport om resultatet av bedömningen.

4.   Varje erkänd organisation ska årligen göra resultaten av sin översyn av hanteringen av kvalitetssystemet tillgängliga för den kommitté som avses i artikel 12.1.

Artikel 9

1.   
  Kommissionens
  tillgång till den information den behöver för att göra sin bedömning enligt artikel 8.1
  får inte begränsas genom en erkänd organisations avtal med en tredje part eller ett bemyndigandeavtal med en flaggstat
  . ▐

2.   Erkända organisationer ska se till att deras avtal med
  tredje part
  om utfärdande av föreskrivna certifikat eller klasscertifikat innehåller bestämmelser om att certifikaten bara utfärdas om
  tredje part
  inte motsätter sig att
  gemenskapens
  inspektörer kommer ombord i de syften som anges i artikel 8.1.

Artikel 10

1.   De erkända organisationerna ska regelbundet samråda med varandra för att bevara likvärdigheten mellan och uppnå harmonisering av sina regler och
  föreskrifter
  och tillämpningen av dessa. De ska samarbeta med varandra för att uppnå en enhetlig tolkning av de internationella konventionerna utan att detta påverkar flaggstaternas befogenheter. De erkända organisationerna ska i lämpliga fall komma överens om vilka tekniska och förfarandemässiga regler som ska gälla för deras ömsesidiga erkännande av
  varandras klasscertifikat
  , grundade på likvärdiga
  modeller
  , med de mest krävande och strängaste
  standarderna
  som referens
  och med särskilt beaktande av marin utrustning som är överensstämmelsemärkt i enlighet med rådets direktiv 96/98/EG av den 20 december 1996 om marin utrustning

   (11).

▐

Erkända organisationer ska i klassificeringssyfte erkänna certifikat för marin utrustning som är överensstämmelsemärkt i enlighet med ║ direktiv 96/98/EG ║.

De ska förse kommissionen och medlemsstaterna med regelbundna rapporter om grundläggande framsteg i fråga om standarder och ömsesidigt erkännande av certifikat för material, utrustning och komponenter.

2.   Kommissionen ska senast ... (12) på grundval av en oberoende undersökning lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om hur långt harmoniseringen av regler och
  föreskrifter
  nått och om ömsesidigt erkännande.
  Om de erkända organisationerna inte har uppfyllt de skyldigheter som anges i denna artikel, ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet föreslå de åtgärder som bör vidtas.

3.   De erkända organisationerna ska samarbeta med myndigheter som utför hamnstatskontroller när ett fartyg som har klassificerats av dem berörs, särskilt när det gäller att underlätta åtgärdandet av rapporterade brister eller andra avvikelser.

4.   De erkända organisationerna ska förse alla administrationer i medlemsstaterna som har gett något av de bemyndiganden som avses i artikel 3 i direktiv .../ .../EG (13)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed] samt kommissionen med alla relevanta uppgifter om sin klassade flotta, överföringar, ändringar av fartygs klass, tillfälliga avstängningar och tillbakadraganden från klass, oberoende av vilken flagg fartygen för.

Uppgifter om överföringar, ändringar av fartygs klass, tillfälliga avstängningar och tillbakadraganden från klass, inklusive uppgifter om alla försenade besiktningar, försenade rekommendationer, klassvillkor, driftsvillkor eller driftsbegränsningar som utfärdats för organisationens klassade fartyg men som inte följts ska, oberoende av vilken flagg fartyget för, också meddelas elektroniskt till den gemensamma inspektionsdatabas som medlemsstaterna använder för genomförandet av direktiv .../ .../EG+ [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed] samtidigt som informationen registreras i den erkända organisationens eget system, dock senast 72 timmar efter den händelse som utlöste informationsskyldigheten. Informationen ska, med undantag för rekommendationer och icke försenade klassvillkor, offentliggöras på dessa erkända organisationers webbplats.

5.   De erkända organisationerna ska inte utfärda föreskrivna certifikat till ett fartyg som, oberoende av vilken flagg fartyget för, har deklasserats eller ändrat klass av säkerhetsskäl, förrän de har gett flaggstatens behöriga administration tillfälle att inom rimlig tid yttra sig om huruvida en fullständig inspektion är nödvändig.

6.   Vid överföring av klass från en erkänd organisation till en annan ska den frånträdande organisationen utan onödigt dröjsmål till den tillträdande organisationen överlämna en fullständig dokumentation om fartygets historia och särskilt underrätta den om

| a) | alla försenade besiktningar, |
| --- | --- |

a)

alla försenade besiktningar,

| b) | alla försenade rekommendationer och klassvillkor, |
| --- | --- |

b)

alla försenade rekommendationer och klassvillkor,

| c) | driftsvillkor utfärdade för fartyget, och |
| --- | --- |

c)

driftsvillkor utfärdade för fartyget, och

| d) | driftsbegränsningar utfärdade för fartyget. |
| --- | --- |

d)

driftsbegränsningar utfärdade för fartyget.

Den tillträdande organisationen får utfärda nya certifikat för fartyget först sedan alla försenade besiktningar har genomförts med ett tillfredsställande resultat och sedan alla rekommendationer eller klassvillkor som tidigare utfärdats för fartyget men som inte följts har åtgärdats på det sätt som den frånträdande organisationen anger.

Innan
  de nya
  certifikaten utfärdas ska den tillträdande organisationen upplysa den frånträdande organisationen om datum för utfärdande av
  dessa
  och bekräfta för varje försenad besiktning och
  för
  alla rekommendationer och klassvillkor som inte följts
  vilka åtgärder som vidtagits, samt plats och datum för när dessa åtgärder inleddes och avslutades
  .

Erkända organisationer ska fastställa och genomföra lämpliga gemensamma krav för överföring av klass där särskild försiktighet är nödvändig. Dessa fall ska bl. a. omfatta överföring av klasser av fartyg som är 15 år eller äldre, och överföring från en icke erkänd organisation till en erkänd organisation.

Erkända organisationer ska samarbeta med varandra för att korrekt genomföra bestämmelserna i denna punkt.

Artikel 11

1.   
  Medlemsstaterna ska tillsammans med de erkända organisationerna
  senast ... (14) inrätta
  en bedömningskommitté
  i enlighet med
  kvalitetsstandarderna EN 45012.
  Relevanta yrkessammanslutningar inom fartygsindustrin får delta i rådgivande egenskap

2.   
  Bedömningskommittén
  ska utföra följande arbetsuppgifter:

| a) | Reglering och löpande
  bedömning av erkända organisationers kvalitetssystem i enlighet med ISO 9001 kvalitetsstandardkriterier. |
| --- | --- |

a)

Reglering och löpande
  bedömning av erkända organisationers kvalitetssystem i enlighet med ISO 9001 kvalitetsstandardkriterier.

| b) | Certifiering av erkända organisationers kvalitetssystem ▐. |
| --- | --- |

b)

Certifiering av erkända organisationers kvalitetssystem ▐.

| c) | Utfärdande av
  bindande
  tolkningar av internationellt erkända standarder för kvalitetsstyrning, med beaktande särskilt av de erkända organisationernas särart och särskilda förpliktelser. |
| --- | --- |

c)

Utfärdande av
  bindande
  tolkningar av internationellt erkända standarder för kvalitetsstyrning, med beaktande särskilt av de erkända organisationernas särart och särskilda förpliktelser.

| d) | Antagande
  av enskilda och kollektiva rekommendationer avsedda att förbättra de erkända organisationernas
  regler,
  förfaranden och interna kontrollmekanismer. |
| --- | --- |

d)

Antagande
  av enskilda och kollektiva rekommendationer avsedda att förbättra de erkända organisationernas
  regler,
  förfaranden och interna kontrollmekanismer.

3.   
  Bedömningskommittén
  ska
  vara oberoende,
  ha
  nödvändiga befogenheter så att den kan
  handla oberoende
  i förhållande till
  de erkända organisationerna och
  ha
  de resurser som behövs för att fullgöra sina arbetsuppgifter på ett effektivt sätt och med högsta yrkesmässiga standard.
  Bedömningskommittén
  ska fastställa sin egen arbetsmetod och arbetsordning.

▐

4.   
  Bedömningskommittén
  ska ge berörda parter, inklusive ▐ kommissionen, fullständig information om årsarbetsplanen, resultatet av organets undersökningar och om dess rekommendationer, särskilt i fråga om lägen där säkerheten kan ha äventyrats.

5.   Kommissionen ska regelbundet
  kontrollera bedömningskommittén, och kan i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.3 ålägga bedömningskommittén att vidta de åtgärder kommissionen anser nödvändiga för att fullgöra de uppgifter och förpliktelser som anges i punkt 1
  .

6.   Kommissionen ska rapportera bedömningens resultat och uppföljning till medlemsstaterna.

Artikel 12

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss), inrättad genom förordning (EG) nr 2099/2002 (15).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 13

1.   Denna förordning får, utan att dess tillämpningsområde utökas, ändras
  i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 12.4
  i syfte att uppdatera minimikriterierna i bilaga I med särskild hänsyn till relevanta beslut som har fattats av IMO.

Dessa åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 12.4.

2.   Ändringarna av de internationella konventioner som definieras i artikel 2 b i denna förordning får undantas från denna förordnings tillämpningsområde i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2099/2002.

Artikel 14

1.   Kommissionen ska anta och offentliggöra följande:

| a) | Kriterier för mätning av reglernas och förfarandenas effektivitet samt den erkända organisationens prestationsnivå i fråga om säkerhet och förhindrande av förorening från av dem klassificerade fartyg, varvid särskild hänsyn ska tas till data som tas fram inom ramen för Parissamförståndsavtalet om hamnstatskontroll eller liknande mekanismer. |
| --- | --- |

a)

Kriterier för mätning av reglernas och förfarandenas effektivitet samt den erkända organisationens prestationsnivå i fråga om säkerhet och förhindrande av förorening från av dem klassificerade fartyg, varvid särskild hänsyn ska tas till data som tas fram inom ramen för Parissamförståndsavtalet om hamnstatskontroll eller liknande mekanismer.

| b) | Kriterier för när en sådan prestationsnivå ska betraktas som ett oacceptabelt hot mot säkerheten eller miljön, varvid särskilda hänsyn kan tas till mindre organisationer eller starkt specialiserade organisationer. |
| --- | --- |

b)

Kriterier för när en sådan prestationsnivå ska betraktas som ett oacceptabelt hot mot säkerheten eller miljön, varvid särskilda hänsyn kan tas till mindre organisationer eller starkt specialiserade organisationer.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 12.4.

2.   De åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den vad gäller genomförandet av artikel 6 och i förekommande fall artikel 7 ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 12.4.

3.   Utan att det påverkar den omedelbara tillämpningen av kriterierna i bilaga I, får kommissionen anta regler för tolkningen av dessa och överväga införande av målsättningar för de allmänna minimikriterierna som anges bilaga I under punkt A.3 i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.3.

Artikel 15

1.   De organisationer som vid denna förordnings ikraftträdande var erkända i enlighet med direktiv 94/57/EG ska behålla erkännandet om inte annat följer av punkt 2.

2.   Utan att detta påverkar tillämpningen av artiklarna 5 och 7 ska kommissionen senast den ... (16) ompröva samtliga begränsade erkännanden som beviljats i enlighet med direktiv 94/57/EG mot bakgrund av artikel 4.2 i denna förordning för att, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 12.3, avgöra om begränsningarna ska ersättas av andra eller upphävas. Begränsningarna ska gälla tills kommissionen har fattat ett beslut.

Artikel 16

Vid bedömningen enligt artikel 8.1 ska kommissionen kontrollera att erkännandet är ställt till den relevanta rättsliga enheten inom den organisation på vilken bestämmelserna i denna förordning är tillämpliga. Om detta inte är fallet, ska kommissionen fatta beslut om att ändra det erkännandet.

Om kommissionen ändrar erkännandet, ska medlemsstaterna anpassa sina avtal med den erkända organisationen i enlighet därmed.

Artikel 17

Kommissionen ska vartannat år informera Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning.

Artikel 18

Hänvisningar i gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning till direktiv 94/57/EG ska i förekommande fall tolkas som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 19

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

För Europaparlamentet

Ordförande

För rådet

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 195.

1

(2)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 38.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 april 2007 (EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 632), rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 juni 2008 (EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

ståndpunkt

6 juni 2008 (EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 1)

24 september 2008.

(4)  EGT L 319, 12.12.1994, s. 20. ║.

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

5

(6)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1. ║.

6

(7)  EUT ... ║.

7

(8)  EUT L ....

8

(9)  EUT: ... ║.

9

(10)  EUT: .... ║.

10

(11)  

  EGT L 46, 17.2.1997, s. 25.

11

EGT L 46, 17.2.1997, s. 25.

(12)  
  Tre år
  efter denna förordnings ikraftträdande.

12

Tre år

(13)  EUT: Var vänlig för in numret. ║.

13

(14)  
  EUT: 18 månader
  efter denna förordnings ikraftträdande.

14

EUT: 18 månader

(15)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. ║.

15

(16)  12 månader efter denna förordning ikraftträdande.

16

Onsdag 24 september 2008BILAGA I

MINIMIKRITERIER FÖR ORGANISATIONER

(ENLIGT ARTIKEL 3)

A.   ALLMÄNNA MINIMIKRITERIER

| 1. | För att få eller bibehålla gemenskapens erkännande, ska
  en erkänd organisation ▐ vara en juridisk person i det land där den har sin hemvist. Organisationens bokföring ska granskas av en oberoende revisor. |
| --- | --- |

1.

För att få eller bibehålla gemenskapens erkännande, ska
  en erkänd organisation ▐ vara en juridisk person i det land där den har sin hemvist. Organisationens bokföring ska granskas av en oberoende revisor.

| 2. | Den erkända organisationen ska kunna dokumentera en omfattande erfarenhet av att bedöma konstruktion och byggande av handelsfartyg. |
| --- | --- |

2.

Den erkända organisationen ska kunna dokumentera en omfattande erfarenhet av att bedöma konstruktion och byggande av handelsfartyg.

| 3. | Den erkända organisationen ska ständigt ha en betydande personal på ledningsnivå, för tekniska och stödjande uppgifter och forskning som står i proportion till storleken på flottan i organisationens klass och dess sammansättning, och organisationens delaktighet i konstruktion och ombyggnad av fartyg. Den erkända organisationen ska ha kapacitet att alltid, oavsett när, var och hur en arbetsuppgift ska lösas, kunna avdela en tillräcklig personalstyrka i enlighet med de allmänna minimikriterierna i punkterna 6 och 7 och de särskilda minimikriterierna i del B. |
| --- | --- |

3.

Den erkända organisationen ska ständigt ha en betydande personal på ledningsnivå, för tekniska och stödjande uppgifter och forskning som står i proportion till storleken på flottan i organisationens klass och dess sammansättning, och organisationens delaktighet i konstruktion och ombyggnad av fartyg. Den erkända organisationen ska ha kapacitet att alltid, oavsett när, var och hur en arbetsuppgift ska lösas, kunna avdela en tillräcklig personalstyrka i enlighet med de allmänna minimikriterierna i punkterna 6 och 7 och de särskilda minimikriterierna i del B.

| 4. | Den erkända organisationen ska ha och tillämpa en uppsättning egna uttömmande regler och förfaranden eller en demonstrerad förmåga till detta för konstruktion, byggande och periodisk besiktning av handelsfartyg, och dessa regler och föreskrifter ska vara av en kvalitet som motsvarar internationellt erkända standarder. Reglerna och föreskrifterna ska offentliggöras samt fortlöpande uppdateras och förbättras genom forsknings- och utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

4.

Den erkända organisationen ska ha och tillämpa en uppsättning egna uttömmande regler och förfaranden eller en demonstrerad förmåga till detta för konstruktion, byggande och periodisk besiktning av handelsfartyg, och dessa regler och föreskrifter ska vara av en kvalitet som motsvarar internationellt erkända standarder. Reglerna och föreskrifterna ska offentliggöras samt fortlöpande uppdateras och förbättras genom forsknings- och utvecklingsprogram.

| 5. | Den erkända organisationen ska offentliggöra sitt fartygsregister årligen eller hålla det tillgängligt för allmänheten i en ║ databas. |
| --- | --- |

5.

Den erkända organisationen ska offentliggöra sitt fartygsregister årligen eller hålla det tillgängligt för allmänheten i en ║ databas.

| 6. | Den erkända organisationen får inte vara kontrollerad av fartygsägare eller varvsindustrin eller av andra som har kommersiella intressen i tillverkning, utrustning, reparation eller drift av fartyg. Den erkända organisationen får inte vara huvudsakligen beroende av ett enda kommersiellt företag för sin inkomst. Den erkända organisationen får inte utfärda klasscertifikat eller föreskrivna certifikat om den är identisk med eller har affärs-, person- eller familjeanknytningar till ägaren eller den driftsansvarige. Detta förbud ska även gälla inspektörer som är anställda av den erkända organisationen. |
| --- | --- |

6.

Den erkända organisationen får inte vara kontrollerad av fartygsägare eller varvsindustrin eller av andra som har kommersiella intressen i tillverkning, utrustning, reparation eller drift av fartyg. Den erkända organisationen får inte vara huvudsakligen beroende av ett enda kommersiellt företag för sin inkomst. Den erkända organisationen får inte utfärda klasscertifikat eller föreskrivna certifikat om den är identisk med eller har affärs-, person- eller familjeanknytningar till ägaren eller den driftsansvarige. Detta förbud ska även gälla inspektörer som är anställda av den erkända organisationen.

| 7. | Den erkända organisationen ska verka i enlighet med de bestämmelser som anges i bilagan till IMO:s resolution A.789(19) om specifikationer för inspektion och certifiering som utförs av erkända organisationer som agerar för administrationens räkning, i den mån de är relevanta för denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

7.

Den erkända organisationen ska verka i enlighet med de bestämmelser som anges i bilagan till IMO:s resolution A.789(19) om specifikationer för inspektion och certifiering som utförs av erkända organisationer som agerar för administrationens räkning, i den mån de är relevanta för denna förordnings tillämpningsområde.

B.   SÄRSKILDA MINIMIKRITERIER

| 1. | Den erkända organisationen ska vara världsomspännande genom
  sin
  särskilda
  tekniska personal
  eller, i särskilt motiverade
  fall
  , genom andra organisationers särskilda
  tekniska personal
  . |
| --- | --- |

1.

Den erkända organisationen ska vara världsomspännande genom
  sin
  särskilda
  tekniska personal
  eller, i särskilt motiverade
  fall
  , genom andra organisationers särskilda
  tekniska personal
  .

| 2. | Den erkända organisationen ska styras av allmänna etiska regler. |
| --- | --- |

2.

Den erkända organisationen ska styras av allmänna etiska regler.

| 3. | Den erkända organisationen ska ledas och administreras på ett sådant sätt att konfidentialitet säkerställs i fråga om den information som administrationen kräver. |
| --- | --- |

3.

Den erkända organisationen ska ledas och administreras på ett sådant sätt att konfidentialitet säkerställs i fråga om den information som administrationen kräver.

| 4. | Den erkända organisationen ska förse administrationen samt kommissionen och berörda parter med relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

4.

Den erkända organisationen ska förse administrationen samt kommissionen och berörda parter med relevanta uppgifter.

| 5. | Den erkända organisationen, dess inspektörer och dess tekniska personal ska utföra sitt arbete utan att på något sätt skada immateriella rättigheter som tillhör varv, tillhandahållare av utrustning och ägare, inklusive patent, licenser, know-how eller något annat slag av kunskap vars användning är rättsligt skyddad på gemenskapsnivå eller nationell nivå. Utan att det påverkar medlemsstaternas och kommissionens befogenhet att utföra bedömningar, särskilt i enlighet med artikel 9, får ║ den erkända organisationen eller de inspektörer och den tekniska personal som den anställer inte under några omständigheter, vidarebefordra eller sprida kommersiellt relevanta uppgifter som de erhållit under sitt arbete med att inspektera, kontrollera och övervaka fartyg under konstruktion eller reparation. |
| --- | --- |

5.

Den erkända organisationen, dess inspektörer och dess tekniska personal ska utföra sitt arbete utan att på något sätt skada immateriella rättigheter som tillhör varv, tillhandahållare av utrustning och ägare, inklusive patent, licenser, know-how eller något annat slag av kunskap vars användning är rättsligt skyddad på gemenskapsnivå eller nationell nivå. Utan att det påverkar medlemsstaternas och kommissionens befogenhet att utföra bedömningar, särskilt i enlighet med artikel 9, får ║ den erkända organisationen eller de inspektörer och den tekniska personal som den anställer inte under några omständigheter, vidarebefordra eller sprida kommersiellt relevanta uppgifter som de erhållit under sitt arbete med att inspektera, kontrollera och övervaka fartyg under konstruktion eller reparation.

| 6. | Den erkända organisationens ledning ska ha definierat och dokumenterat sin policy, sina mål och sitt åtagande i förhållande till kvalitet, och ha säkerställt att policyn förstås, genomförs och upprätthålls på alla nivåer inom den erkända organisationen. Den erkända organisationens policy ska omfatta mål och indikatorer för verksamheten med avseende på säkerhet och förhindrande av förorening. |
| --- | --- |

6.

Den erkända organisationens ledning ska ha definierat och dokumenterat sin policy, sina mål och sitt åtagande i förhållande till kvalitet, och ha säkerställt att policyn förstås, genomförs och upprätthålls på alla nivåer inom den erkända organisationen. Den erkända organisationens policy ska omfatta mål och indikatorer för verksamheten med avseende på säkerhet och förhindrande av förorening.

| 7. | Den erkända organisationen ska säkerställa följande:






  a) | Att organisationens regler och förfaranden fastställs och upprätthålls på ett systematiskt sätt. |
| --- | --- | --- |

7.

Den erkända organisationen ska säkerställa följande:

a)

Att organisationens regler och förfaranden fastställs och upprätthålls på ett systematiskt sätt.

| b) | Att organisationens regler och förfaranden efterlevs och att ett internt system inrättas för att bedöma tjänsternas kvalitet i förhållande till dessa regler och förfaranden. |
| --- | --- |

b)

Att organisationens regler och förfaranden efterlevs och att ett internt system inrättas för att bedöma tjänsternas kvalitet i förhållande till dessa regler och förfaranden.

| c) | Att kraven i fråga om utfärdande av föreskrivna certifikat som den erkända organisationen har bemyndigats att utföra är uppfyllda och att ett internt system inrättas för att bedöma tjänsternas kvalitet i förhållande till efterlevnaden av de internationella konventionerna. |
| --- | --- |

c)

Att kraven i fråga om utfärdande av föreskrivna certifikat som den erkända organisationen har bemyndigats att utföra är uppfyllda och att ett internt system inrättas för att bedöma tjänsternas kvalitet i förhållande till efterlevnaden av de internationella konventionerna.

| d) | Att ansvar och befogenheter hos samt inbördes förhållande mellan anställda vars arbete påverkar kvaliteten på den erkända organisationens tjänster definieras och dokumenteras. |
| --- | --- |

d)

Att ansvar och befogenheter hos samt inbördes förhållande mellan anställda vars arbete påverkar kvaliteten på den erkända organisationens tjänster definieras och dokumenteras.

| e) | Att allt arbete utförs under kontrollerade förhållanden. |
| --- | --- |

e)

Att allt arbete utförs under kontrollerade förhållanden.

| f) | Att det finns ett kontrollsystem som övervakar de åtgärder och det arbete som utförs av inspektörer och teknisk och administrativ personal som är anställd av den erkända organisationen. |
| --- | --- |

f)

Att det finns ett kontrollsystem som övervakar de åtgärder och det arbete som utförs av inspektörer och teknisk och administrativ personal som är anställd av den erkända organisationen.

| g) | Att inspektörerna har omfattande kunskaper om den typ av fartyg på vilka de utför sitt arbete, med relevans för den särskilda inspektion som ska utföras, samt om de krav som gäller. |
| --- | --- |

g)

Att inspektörerna har omfattande kunskaper om den typ av fartyg på vilka de utför sitt arbete, med relevans för den särskilda inspektion som ska utföras, samt om de krav som gäller.

| h) | Att det finns ett system för utbildning av inspektörer och för kontinuerlig uppdatering av deras kunskaper. |
| --- | --- |

h)

Att det finns ett system för utbildning av inspektörer och för kontinuerlig uppdatering av deras kunskaper.

| i) | Att registrering bevaras som visar att de föreskrivna standarderna har uppfyllts på de punkter som omfattas av de utförda tjänsterna och att kvalitetssystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

i)

Att registrering bevaras som visar att de föreskrivna standarderna har uppfyllts på de punkter som omfattas av de utförda tjänsterna och att kvalitetssystemet fungerar effektivt.

| j) | Att det finns ett omfattande system för planerad och dokumenterad intern kontroll av kvalitetsrelaterade aktiviteter inom alla delar av organisationen. |
| --- | --- |

j)

Att det finns ett omfattande system för planerad och dokumenterad intern kontroll av kvalitetsrelaterade aktiviteter inom alla delar av organisationen.

| k) | Att de lagstadgade besiktningar och inspektioner som krävs enligt det harmoniserade systemet för besiktning och certifiering och som den erkända organisationen är bemyndigad att utföra, utförs i enlighet med bestämmelsen i bilagan och tillägget till IMO:s resolution A.948 (23) om riktlinjer för besiktningar inom ramen för det harmoniserade systemet för besiktning och certifiering. |
| --- | --- |

k)

Att de lagstadgade besiktningar och inspektioner som krävs enligt det harmoniserade systemet för besiktning och certifiering och som den erkända organisationen är bemyndigad att utföra, utförs i enlighet med bestämmelsen i bilagan och tillägget till IMO:s resolution A.948 (23) om riktlinjer för besiktningar inom ramen för det harmoniserade systemet för besiktning och certifiering.

| l) | Att klara och tydliga direktiv utfärdas om ansvarsfördelning och kontroll mellan den erkända organisationens huvudkontor och dess regionkontor samt mellan de erkända organisationerna och deras inspektörer. |
| --- | --- |

l)

Att klara och tydliga direktiv utfärdas om ansvarsfördelning och kontroll mellan den erkända organisationens huvudkontor och dess regionkontor samt mellan de erkända organisationerna och deras inspektörer.

| 8. | ▐Organisationen ska utveckla, genomföra och upprätthålla ett effektivt internt kvalitetssystem grundat på lämpliga delar av internationellt erkända kvalitetsstandarder som stämmer överens med EN ISO/IEC 17020:2004 (inspektionsorgan) och EN ISO 9001:2000 ▐, så som de tolkas och certifieras av
  den bedömningskommitté
  som avses i artikel 11.1.


  Bedömningskommittén ska ha handlingsfrihet och ska därför förfoga över alla de medel som krävs för att den ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt och utföra ett grundligt och konsekvent arbete. Den ska förfoga över mycket specialiserade och omfattande tekniska kunskaper och tillämpa en uppförandekod som garanterar revisorernas oberoende när de utför sitt arbete. |
| --- | --- |

8.

▐Organisationen ska utveckla, genomföra och upprätthålla ett effektivt internt kvalitetssystem grundat på lämpliga delar av internationellt erkända kvalitetsstandarder som stämmer överens med EN ISO/IEC 17020:2004 (inspektionsorgan) och EN ISO 9001:2000 ▐, så som de tolkas och certifieras av
  den bedömningskommitté
  som avses i artikel 11.1.

Bedömningskommittén ska ha handlingsfrihet och ska därför förfoga över alla de medel som krävs för att den ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt och utföra ett grundligt och konsekvent arbete. Den ska förfoga över mycket specialiserade och omfattande tekniska kunskaper och tillämpa en uppförandekod som garanterar revisorernas oberoende när de utför sitt arbete.

| 9. | ▐Organisationens regler och
  föreskrifter
  ska tillämpas på ett sådant sätt att organisationen kan lägga sin egen, direkta kunskap och sitt eget omdöme till grund för en tillförlitlig och objektiv förklaring om ett fartygs säkerhet i form av ett klassificeringscertifikat, som i sin tur kan ligga till grund för ett föreskrivet certifikat. |
| --- | --- |

9.

▐Organisationens regler och
  föreskrifter
  ska tillämpas på ett sådant sätt att organisationen kan lägga sin egen, direkta kunskap och sitt eget omdöme till grund för en tillförlitlig och objektiv förklaring om ett fartygs säkerhet i form av ett klassificeringscertifikat, som i sin tur kan ligga till grund för ett föreskrivet certifikat.

| 10. | Den erkända organisationen ska ha de nödvändiga resurserna för att – med hjälp av kvalificerad, professionell personal, och i enlighet med bestämmelserna i bilagan till IMO:s resolution A.913 (22) om riktlinjer för administrationernas genomförande av den internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden) – bedöma tillämpningen och upprätthållandet av det land- och fartygsbaserade säkerhetsorganisationssystem som ska omfattas av certifieringen. |
| --- | --- |

10.

Den erkända organisationen ska ha de nödvändiga resurserna för att – med hjälp av kvalificerad, professionell personal, och i enlighet med bestämmelserna i bilagan till IMO:s resolution A.913 (22) om riktlinjer för administrationernas genomförande av den internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden) – bedöma tillämpningen och upprätthållandet av det land- och fartygsbaserade säkerhetsorganisationssystem som ska omfattas av certifieringen.

| 11. | Den erkända organisationen ska tillåta att företrädare för administrationen och andra berörda parter deltar i utvecklingen av dess regler och förfaranden. |
| --- | --- |

11.

Den erkända organisationen ska tillåta att företrädare för administrationen och andra berörda parter deltar i utvecklingen av dess regler och förfaranden.

Onsdag 24 september 2008BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 94/57/EC | Direktiv .../ .../EG (1)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed] | Denna förordning |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.a | Artikel 2.a | Artikel 2.a |
| Artikel 2.b | Artikel 2.b | — |
| Artikel 2.c | Artikel 2.c | — |
| Artikel 2.d | Artikel 2.d | Artikel 2.b |
| Artikel 2.e | Artikel 2.g | Artikel 2.c |
| — | Artikel 2.h | Artikel 2.d |
| Artikel 2.f | Artikel 2.i | Artikel 2.e |
| Artikel 2.g | Artikel 2.j | Artikel 2.f |
| Artikel 2.h | Artikel 2.k | Artikel 2.g |
| Artikel 2.i | Artikel 2.m | Artikel 2.i |
| — | Artikel 2.n | Artikel 2.h |
| Artikel 2.j | Artikel 2.o | — |
| Artikel 2.k | — | Artikel 2.j |
| Artikel 3 | Artikel 3 | — |
| Artikel 4.1 första meningen | — | Artikel 3.1 |
| Artikel 4.1 andra meningen | — | Artikel 3.2 |
| Artikel 4.1 tredje meningen | — | — |
| Artikel 4.1 fjärde meningen | — | Artikel 4.1 |
| — | — | Artikel 3.3 |
| — | — | Artikel 4.2, 3, 4 |
| — | — | Artikel 5 |
| — | — | Artikel 6 |
| — | — | Artikel 7 |
| Artikel 5.1 | Artikel 8.1 | — |
| Artikel 5.3 | Artikel 8.2 | — |
| Artikel 6.1, 2, 3, 4 | Artikel 9.1, 2, 3, 4 | — |
| Artikel 6.5 | — | — |
| Artikel 7 | Artikel 10 | Artikel 12 |
| Artikel 8.1 första strecksatsen | Artikel 11.1 första stycket led a | — |
| Artikel 8.1 andra strecksatsen | — | Artikel 13.1 |
| Artikel 8.1 tredje strecksatsen | Artikel 11.1 första stycket led b | — |
| — | Artikel 11.1 andra stycket | Artikel 13.1 andra stycket |
| Artikel 8.2 | Artikel 11.2 | — |
| Artikel 8.2 andra stycket | — | Artikel 13.2 |
| Artikel 9.1 | — | — |
| Artikel 9.2 | — | — |
| Artikel 10.1 inledningen | Artikel 12 | — |
| Artikel 10.1 a, b, c, 2, 3, 4 | — | — |
| Artikel 11.1, 2 | Artikel 13.1, 2 | — |
| Artikel 11.3, 4 | — | Artikel 8.1, 2 |
| Artikel 12 | Artikel 14 | — |
| Artikel 13 | — | — |
| Artikel 14 | Artikel 15.1 och 15.2 | — |
| — | Artikel 15.3 | — |
| — | Artikel 16 | — |
| — | | Artikel 9 |
| Artikel 15.1 | | |
| | | Artikel 10.1, 2 |
| Artikel 15.2 | | Artikel 10.3 |
| Artikel 15.3 | — | Artikel 10.4 |
| Artikel 15.4 | | Artikel 10.5 |
| Artikel 15.5 | | Artikel 10.6 första, andra, tredje och femte stycket |
| — | | Artikel 10.6 fjärde stycket |
| Artikel 16 | Artikel 17 | — |
| Artikel 17 | Artikel 20 | — |
| — | Artikel 18 | — |
| — | Artikel 19 | — |
| | | Artikel 11 |
| | | Artikel 14 |
| | | Artikel 15 |
| | | Artikel 16 |
| | | Artikel 17 |
| | | Artikel 18 |
| | | Artikel 19 |
| Bilaga | | Bilaga I |
| | Bilaga I | |
| | Bilaga II | Bilaga II |

Direktiv 94/57/EC

Direktiv .../ .../EG (1)
  [om efterlevnad av flaggstatsförpliktelser och om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed]

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.a

Artikel 2.a

Artikel 2.a

Artikel 2.b

Artikel 2.b

—

Artikel 2.c

Artikel 2.c

—

Artikel 2.d

Artikel 2.d

Artikel 2.b

Artikel 2.e

Artikel 2.g

Artikel 2.c

—

Artikel 2.h

Artikel 2.d

Artikel 2.f

Artikel 2.i

Artikel 2.e

Artikel 2.g

Artikel 2.j

Artikel 2.f

Artikel 2.h

Artikel 2.k

Artikel 2.g

Artikel 2.i

Artikel 2.m

Artikel 2.i

—

Artikel 2.n

Artikel 2.h

Artikel 2.j

Artikel 2.o

—

Artikel 2.k

—

Artikel 2.j

Artikel 3

Artikel 3

—

Artikel 4.1 första meningen

—

Artikel 3.1

Artikel 4.1 andra meningen

—

Artikel 3.2

Artikel 4.1 tredje meningen

—

—

Artikel 4.1 fjärde meningen

—

Artikel 4.1

—

—

Artikel 3.3

—

—

Artikel 4.2, 3, 4

—

—

Artikel 5

—

—

Artikel 6

—

—

Artikel 7

Artikel 5.1

Artikel 8.1

—

Artikel 5.3

Artikel 8.2

—

Artikel 6.1, 2, 3, 4

Artikel 9.1, 2, 3, 4

—

Artikel 6.5

—

—

Artikel 7

Artikel 10

Artikel 12

Artikel 8.1 första strecksatsen

Artikel 11.1 första stycket led a

—

Artikel 8.1 andra strecksatsen

—

Artikel 13.1

Artikel 8.1 tredje strecksatsen

Artikel 11.1 första stycket led b

—

—

Artikel 11.1 andra stycket

Artikel 13.1 andra stycket

Artikel 8.2

Artikel 11.2

—

Artikel 8.2 andra stycket

—

Artikel 13.2

Artikel 9.1

—

—

Artikel 9.2

—

—

Artikel 10.1 inledningen

Artikel 12

—

Artikel 10.1 a, b, c, 2, 3, 4

—

—

Artikel 11.1, 2

Artikel 13.1, 2

—

Artikel 11.3, 4

—

Artikel 8.1, 2

Artikel 12

Artikel 14

—

Artikel 13

—

—

Artikel 14

Artikel 15.1 och 15.2

—

—

Artikel 15.3

—

—

Artikel 16

—

—

Artikel 9

Artikel 15.1

Artikel 10.1, 2

Artikel 15.2

Artikel 10.3

Artikel 15.3

—

Artikel 10.4

Artikel 15.4

Artikel 10.5

Artikel 15.5

Artikel 10.6 första, andra, tredje och femte stycket

—

Artikel 10.6 fjärde stycket

Artikel 16

Artikel 17

—

Artikel 17

Artikel 20

—

—

Artikel 18

—

—

Artikel 19

—

Artikel 11

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 17

Artikel 18

Artikel 19

Bilaga

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

---

(1)  OJ .... ║.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/291 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/291

---

Onsdag 24 september 2008Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***I

P6_TA(2008)0449

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (KOM(2007)0697 – C6-0427/2007 – 2007/0247(COD))

2010/C 8 E/45

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0697),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0427/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor samt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0321/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC1-COD(2007)0247

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen granskar regelbundet de fem direktiv som utgör det existerande regelverket för elektroniska kommunikationsnät och tjänster (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (”ramdirektivet”) (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (”tillträdesdirektivet”) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (”auktorisationsdirektivet”) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (”direktivet om samhällsomfattande tjänster”) (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (”direktivet om integritet och elektronisk kommunikation”) (8)
  (tillsammans kallade ”ramdirektivet och särdirektiven”) i syfte att avgöra behovet av ändringar med hänsyn till den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen granskar regelbundet de fem direktiv som utgör det existerande regelverket för elektroniska kommunikationsnät och tjänster (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (”ramdirektivet”) (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (”tillträdesdirektivet”) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (”auktorisationsdirektivet”) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (”direktivet om samhällsomfattande tjänster”) (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (”direktivet om integritet och elektronisk kommunikation”) (8)
  (tillsammans kallade ”ramdirektivet och särdirektiven”) i syfte att avgöra behovet av ändringar med hänsyn till den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden.

| (2) | År 2007 gjordes en översyn av Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (”direktivet om audiovisuella medietjänster”)

   (9)

  för att garantera optimala konkurrensvillkor och rättssäkerhet för informationstekniken, mediebranschen och medietjänsterna i Europeiska unionen, samt respekt för kulturell och språklig mångfald i en rättvis och väl avvägd rättslig ram för elektroniska kommunikationsnät och tjänster, som är en väsentlig stöttepelare för den audiovisuella sektorn inom EU. |
| --- | --- |

(2)

År 2007 gjordes en översyn av Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (”direktivet om audiovisuella medietjänster”)

   (9)

  för att garantera optimala konkurrensvillkor och rättssäkerhet för informationstekniken, mediebranschen och medietjänsterna i Europeiska unionen, samt respekt för kulturell och språklig mångfald i en rättvis och väl avvägd rättslig ram för elektroniska kommunikationsnät och tjänster, som är en väsentlig stöttepelare för den audiovisuella sektorn inom EU.

| (3) | Kommissionen presenterade i det sammanhanget sina första resultat i sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 29 juni 2006 om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Utifrån dessa första resultat genomfördes ett offentligt samråd som identifierade den fortsatta bristen på en inre marknad för elektronisk kommunikation som den viktigaste frågan som behövde lösas. Den splittrade lagstiftningen och bristen på konsekvens mellan de olika nationella tillsynsmyndigheternas verksamheter ansågs kunna äventyra inte bara sektorns konkurrenskraft utan även de betydande fördelarna för konsumenten vid gränsöverskridande konkurrens. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen presenterade i det sammanhanget sina första resultat i sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 29 juni 2006 om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Utifrån dessa första resultat genomfördes ett offentligt samråd som identifierade den fortsatta bristen på en inre marknad för elektronisk kommunikation som den viktigaste frågan som behövde lösas. Den splittrade lagstiftningen och bristen på konsekvens mellan de olika nationella tillsynsmyndigheternas verksamheter ansågs kunna äventyra inte bara sektorns konkurrenskraft utan även de betydande fördelarna för konsumenten vid gränsöverskridande konkurrens.

| (4) | EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör därför reformeras för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation genom att stärka gemenskapsmekanismen för reglering av operatörer med betydande inflytande på marknaden på de viktigaste marknaderna. ▐ I reformen ingår även utarbetandet av en effektiv
  och samordnad
  strategi för spektrumhantering för att uppnå ett gemensamt europeiskt område för information och förstärka bestämmelserna för användare med funktionshinder för att på så sätt uppnå ett informationssamhälle för alla. |
| --- | --- |

(4)

EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör därför reformeras för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation genom att stärka gemenskapsmekanismen för reglering av operatörer med betydande inflytande på marknaden på de viktigaste marknaderna. ▐ I reformen ingår även utarbetandet av en effektiv
  och samordnad
  strategi för spektrumhantering för att uppnå ett gemensamt europeiskt område för information och förstärka bestämmelserna för användare med funktionshinder för att på så sätt uppnå ett informationssamhälle för alla.

| (5) | Ett huvudmål med EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster är att skapa ett hållbart ”ekosystem” för elektronisk kommunikation, grundat på utbud och efterfrågan: det förra genom effektiva och konkurrenskraftiga infrastruktur- och tjänstemarknader, det senare genom utveckling av informationssamhället. |
| --- | --- |

(5)

Ett huvudmål med EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster är att skapa ett hållbart ”ekosystem” för elektronisk kommunikation, grundat på utbud och efterfrågan: det förra genom effektiva och konkurrenskraftiga infrastruktur- och tjänstemarknader, det senare genom utveckling av informationssamhället.

| (6) | Ett annat mål med EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster är att successivt minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen utvecklas på marknaderna för elektronisk kommunikation och att elektronisk kommunikation i slutänden enbart ska regleras genom konkurrenslagstiftningen. Marknaderna för elektronisk kommunikation har visat en stark konkurrensdynamik under de senaste åren. Det är därför väsentligt att reglerade förhandsskyldigheter endast införs där konkurrensen inte är effektiv och hållbar. Frågan om huruvida bestämmelserna om förhandsreglering fortfarande är nödvändiga bör ses över senast tre år efter det datum då direktivet införlivades. |
| --- | --- |

(6)

Ett annat mål med EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster är att successivt minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen utvecklas på marknaderna för elektronisk kommunikation och att elektronisk kommunikation i slutänden enbart ska regleras genom konkurrenslagstiftningen. Marknaderna för elektronisk kommunikation har visat en stark konkurrensdynamik under de senaste åren. Det är därför väsentligt att reglerade förhandsskyldigheter endast införs där konkurrensen inte är effektiv och hållbar. Frågan om huruvida bestämmelserna om förhandsreglering fortfarande är nödvändiga bör ses över senast tre år efter det datum då direktivet införlivades.

| (7) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör kunna definiera marknader på subnationell basis och/eller häva rättsliga skyldigheter på marknaderna och/eller inom geografiska områden där det finns en effektiv konkurrens inom infrastrukturen, även om de inte är definierade som separata marknader, för att kunna garantera att lagstiftningen är proportionell och passar olika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(7)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör kunna definiera marknader på subnationell basis och/eller häva rättsliga skyldigheter på marknaderna och/eller inom geografiska områden där det finns en effektiv konkurrens inom infrastrukturen, även om de inte är definierade som separata marknader, för att kunna garantera att lagstiftningen är proportionell och passar olika konkurrensvillkor.

| (8) | För att kunna uppfylla målen i Lissabonagendan behövs lämpliga stimulansåtgärder för investeringar i nya höghastighetsnät som stöder förnyelse i form av breda Internettjänster, och Europeiska unionens internationella konkurrenskraft måste stärkas. Sådana nät har enorma möjligheter att ge Europeiska unionens konsumenter och företag olika fördelar. Det är därför väsentligt att man främjar varaktiga investeringar i utvecklingen av dessa nät samtidigt som konkurrensen och konsumenternas valmöjligheter främjas genom förutsebarhet och konsekvens i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(8)

För att kunna uppfylla målen i Lissabonagendan behövs lämpliga stimulansåtgärder för investeringar i nya höghastighetsnät som stöder förnyelse i form av breda Internettjänster, och Europeiska unionens internationella konkurrenskraft måste stärkas. Sådana nät har enorma möjligheter att ge Europeiska unionens konsumenter och företag olika fördelar. Det är därför väsentligt att man främjar varaktiga investeringar i utvecklingen av dessa nät samtidigt som konkurrensen och konsumenternas valmöjligheter främjas genom förutsebarhet och konsekvens i lagstiftningen.

| (9) | I sitt meddelande av den 20 mars 2006”Att överbrygga bredbandsklyftan”

   (10)

  medgav kommissionen att det finns en territoriell klyfta i Europeiska unionen när det gäller tillgång till snabba bredbandstjänster. Trots den allmänna ökningen av bredbandsanslutningar är tillgången i några regioner begränsad på grund av höga kostnader som beror på låg befolkningstäthet och stora avstånd. Kommersiella incitament för att investera i bredbandsanslutningar i dessa områden visar sig ofta inte räcka. Teknisk innovation minskar emellertid utvecklingskostnaderna. För att säkra investeringar i ny teknik i underutvecklade regioner bör reglerna för elektronisk kommunikation vara förenliga med andra vidtagna politiska åtgärder, till exempel i fråga om statligt stöd, strukturfonder eller bredare industripolitiska mål. |
| --- | --- |

(9)

I sitt meddelande av den 20 mars 2006”Att överbrygga bredbandsklyftan”

   (10)

  medgav kommissionen att det finns en territoriell klyfta i Europeiska unionen när det gäller tillgång till snabba bredbandstjänster. Trots den allmänna ökningen av bredbandsanslutningar är tillgången i några regioner begränsad på grund av höga kostnader som beror på låg befolkningstäthet och stora avstånd. Kommersiella incitament för att investera i bredbandsanslutningar i dessa områden visar sig ofta inte räcka. Teknisk innovation minskar emellertid utvecklingskostnaderna. För att säkra investeringar i ny teknik i underutvecklade regioner bör reglerna för elektronisk kommunikation vara förenliga med andra vidtagna politiska åtgärder, till exempel i fråga om statligt stöd, strukturfonder eller bredare industripolitiska mål.

| (10) | Investeringar i forskning och utveckling är av avgörande betydelse för utvecklingen av nästa generations fiberoptiska nät och för att uppnå flexibelt och effektivt tillträde till radionätet och därigenom gynna ökad konkurrens och innovativa tillämpningar och tjänster som kommer konsumenterna till godo. Utmaningen är att leverera nästa generations heltäckande och konvergenta infrastrukturer för nät och tjänster för elektronisk kommunikation, informationsteknik och medier. |
| --- | --- |

(10)

Investeringar i forskning och utveckling är av avgörande betydelse för utvecklingen av nästa generations fiberoptiska nät och för att uppnå flexibelt och effektivt tillträde till radionätet och därigenom gynna ökad konkurrens och innovativa tillämpningar och tjänster som kommer konsumenterna till godo. Utmaningen är att leverera nästa generations heltäckande och konvergenta infrastrukturer för nät och tjänster för elektronisk kommunikation, informationsteknik och medier.

| (11) | Den allmännyttiga politiken bör bidra till att marknaderna för elektronisk kommunikation fungerar effektivt, och beakta både utbuds- och efterfrågesidan för att stimulera ett sunt kretslopp där utveckling av bättre innehåll och tjänster grundar sig på utbyggnad av infrastruktur och tvärtom. Offentliga åtgärder bör vara proportionerliga och bör varken snedvrida konkurrensen eller hindra privata investeringar samt bör öka investeringsincitamenten och minska inträdeshindren. I detta avseende får de offentliga myndigheterna stödja utbyggnaden av framtidssäkrad infrastruktur med hög kapacitet. Det offentliga stödet bör därvid tilldelas genom öppna, insynsvänliga och konkurrensutsatta förfaranden, och bör inte på förhand gynna någon viss teknik och bör ge tillträde till infrastruktur på icke-diskriminerande grunder. |
| --- | --- |

(11)

Den allmännyttiga politiken bör bidra till att marknaderna för elektronisk kommunikation fungerar effektivt, och beakta både utbuds- och efterfrågesidan för att stimulera ett sunt kretslopp där utveckling av bättre innehåll och tjänster grundar sig på utbyggnad av infrastruktur och tvärtom. Offentliga åtgärder bör vara proportionerliga och bör varken snedvrida konkurrensen eller hindra privata investeringar samt bör öka investeringsincitamenten och minska inträdeshindren. I detta avseende får de offentliga myndigheterna stödja utbyggnaden av framtidssäkrad infrastruktur med hög kapacitet. Det offentliga stödet bör därvid tilldelas genom öppna, insynsvänliga och konkurrensutsatta förfaranden, och bör inte på förhand gynna någon viss teknik och bör ge tillträde till infrastruktur på icke-diskriminerande grunder.

| (12) | EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster har också som mål att främja konsumentskyddet när det gäller elektronisk kommunikation genom tillämpning av alla tillgängliga åtgärder för att tillhandahålla korrekt och uttömmande information och se till att priserna öppet redovisas och att tjänsternas kvalitet garanteras. Regelverket bör till fullo erkänna konsumentorganisationernas och de offentliga samrådens roll och garanterar slutligen att de behöriga myndigheterna ges de befogenheter som krävs för att förhindra eventuell manipulering och effektivt motverka bedrägerier. |
| --- | --- |

(12)

EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster har också som mål att främja konsumentskyddet när det gäller elektronisk kommunikation genom tillämpning av alla tillgängliga åtgärder för att tillhandahålla korrekt och uttömmande information och se till att priserna öppet redovisas och att tjänsternas kvalitet garanteras. Regelverket bör till fullo erkänna konsumentorganisationernas och de offentliga samrådens roll och garanterar slutligen att de behöriga myndigheterna ges de befogenheter som krävs för att förhindra eventuell manipulering och effektivt motverka bedrägerier.

| (13) | När kommissionen vidtar åtgärder bör den vid tillämpningen av detta direktiv ta hänsyn till nationella tillsynsmyndigheter och berörda parter inom näringslivet med hjälp av effektivt samråd för att tillgodose insyn och rimlighet i åtgärderna. Kommissionen bör utfärda ingående samrådshandlingar med förklaring av de olika tillvägagångssätt som är under behandling och de berörda parterna bör ges skälig svarstid. Efter samråd och behandling av svaren bör kommissionen i ett uttalande motivera det beslut som behandlingen utmynnat i, åtföljt av en redogörelse för hur de svarandes synpunkter tagits i beaktande. |
| --- | --- |

(13)

När kommissionen vidtar åtgärder bör den vid tillämpningen av detta direktiv ta hänsyn till nationella tillsynsmyndigheter och berörda parter inom näringslivet med hjälp av effektivt samråd för att tillgodose insyn och rimlighet i åtgärderna. Kommissionen bör utfärda ingående samrådshandlingar med förklaring av de olika tillvägagångssätt som är under behandling och de berörda parterna bör ges skälig svarstid. Efter samråd och behandling av svaren bör kommissionen i ett uttalande motivera det beslut som behandlingen utmynnat i, åtföljt av en redogörelse för hur de svarandes synpunkter tagits i beaktande.

| (14) | Ramdirektivets tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta även radioutrustning och teleterminalutrustning för att de nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna uppfylla målen i ramdirektivet och särdirektiven, särskilt när det gäller kompatibilitet mellan slutanvändare, på det sätt som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (11) liksom konsumentutrustning som används för digitaltelevision. |
| --- | --- |

(14)

Ramdirektivets tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta även radioutrustning och teleterminalutrustning för att de nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna uppfylla målen i ramdirektivet och särdirektiven, särskilt när det gäller kompatibilitet mellan slutanvändare, på det sätt som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (11) liksom konsumentutrustning som används för digitaltelevision.

| (15) | Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 1999/5/EG, måste tillämpningen av vissa aspekter av terminalutrustning förtydligas när det gäller tillträde för funktionshindrade slutanvändare för att garantera interoperabilitet mellan terminalutrustning och elektroniska kommunikationsnätverk och kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(15)

Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 1999/5/EG, måste tillämpningen av vissa aspekter av terminalutrustning förtydligas när det gäller tillträde för funktionshindrade slutanvändare för att garantera interoperabilitet mellan terminalutrustning och elektroniska kommunikationsnätverk och kommunikationstjänster.

| (16) | Vissa definitioner bör förtydligas eller ändras för att kunna beakta marknadens utveckling och den tekniska utvecklingen samt för att undanröja konstaterade tvetydigheter när regelverket genomförs. |
| --- | --- |

(16)

Vissa definitioner bör förtydligas eller ändras för att kunna beakta marknadens utveckling och den tekniska utvecklingen samt för att undanröja konstaterade tvetydigheter när regelverket genomförs.

| (17) | De nationella tillsynsmyndigheternas och kommissionens verksamhet inom ramen för EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bidrar till att genomföra vidare allmänpolitiska mål inom områdena kultur, sysselsättning, miljö, social sammanhållning, regional utveckling samt stadsplanering och fysisk planering. |
| --- | --- |

(17)

De nationella tillsynsmyndigheternas och kommissionens verksamhet inom ramen för EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bidrar till att genomföra vidare allmänpolitiska mål inom områdena kultur, sysselsättning, miljö, social sammanhållning, regional utveckling samt stadsplanering och fysisk planering.

| (18) | De nationella marknaderna för elektronisk kommunikation kommer att fortsätta att skilja sig åt inom Europeiska unionen. Det är därför ytterst viktigt att de nationella tillsynsmyndigheterna och organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) har sådana befogenheter och sådan kunskap som krävs för att inom EU bygga upp ett konkurrenskraftigt ”ekosystem” för marknaderna för elektronisk kommunikation och kommunikationstjänster samtidigt som man beaktar de nationella och regionala skillnaderna och respekterar subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

(18)

De nationella marknaderna för elektronisk kommunikation kommer att fortsätta att skilja sig åt inom Europeiska unionen. Det är därför ytterst viktigt att de nationella tillsynsmyndigheterna och organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) har sådana befogenheter och sådan kunskap som krävs för att inom EU bygga upp ett konkurrenskraftigt ”ekosystem” för marknaderna för elektronisk kommunikation och kommunikationstjänster samtidigt som man beaktar de nationella och regionala skillnaderna och respekterar subsidiaritetsprincipen.

| (19) | De nationella tillsynsmyndigheternas oberoende bör stärkas för att säkerställa en effektivare tillämpning av regelverket samt öka deras befogenheter och förutsägbarheten i deras beslut. Den nationella lagstiftningen bör därför uttryckligen skydda den nationella tillsynsmyndigheten mot extern inblandning eller politiska påtryckningar som kan äventyra dess oberoende bedömning av presenterade fall när den fullgör sina åligganden. Sådan extern påverkan gör ett nationellt lagstiftande organ olämpligt som nationell tillsynsmyndighet enligt regelverket. Därför bör bestämmelser om skälen för att avskeda chefen för en nationell tillsynsmyndighet fastställas i förväg för att på så sätt förhindra tvivel om myndighetens neutralitet eller dess oemottaglighet för externa faktorer. Det är viktigt att de nationella tillsynsmyndigheterna har en egen budget, eftersom den gör det möjligt för dem att anställa tillräckligt med kvalificerad personal. Budgeten bör offentliggöras årligen för att säkerställa god insyn. |
| --- | --- |

(19)

De nationella tillsynsmyndigheternas oberoende bör stärkas för att säkerställa en effektivare tillämpning av regelverket samt öka deras befogenheter och förutsägbarheten i deras beslut. Den nationella lagstiftningen bör därför uttryckligen skydda den nationella tillsynsmyndigheten mot extern inblandning eller politiska påtryckningar som kan äventyra dess oberoende bedömning av presenterade fall när den fullgör sina åligganden. Sådan extern påverkan gör ett nationellt lagstiftande organ olämpligt som nationell tillsynsmyndighet enligt regelverket. Därför bör bestämmelser om skälen för att avskeda chefen för en nationell tillsynsmyndighet fastställas i förväg för att på så sätt förhindra tvivel om myndighetens neutralitet eller dess oemottaglighet för externa faktorer. Det är viktigt att de nationella tillsynsmyndigheterna har en egen budget, eftersom den gör det möjligt för dem att anställa tillräckligt med kvalificerad personal. Budgeten bör offentliggöras årligen för att säkerställa god insyn.

| (20) | Det har varit en stor skillnad mellan olika överklagandemyndigheters sätt att tillämpa interimistiska åtgärder för att skjuta upp beslut från de nationella tillsynsmyndigheterna. Gemensamma normer som följer gemenskapens rättspraxis bör tillämpas för att skapa en mer enhetlig strategi. Med tanke på hur viktiga överklaganden är för regelverkets allmänna funktion bör en mekanism inrättas för att samla in information om överklaganden och beslut om att upphäva beslut som fattats av de nationella tillsynsmyndigheterna i samtliga medlemsstater och för att rapportera denna information till kommissionen. |
| --- | --- |

(20)

Det har varit en stor skillnad mellan olika överklagandemyndigheters sätt att tillämpa interimistiska åtgärder för att skjuta upp beslut från de nationella tillsynsmyndigheterna. Gemensamma normer som följer gemenskapens rättspraxis bör tillämpas för att skapa en mer enhetlig strategi. Med tanke på hur viktiga överklaganden är för regelverkets allmänna funktion bör en mekanism inrättas för att samla in information om överklaganden och beslut om att upphäva beslut som fattats av de nationella tillsynsmyndigheterna i samtliga medlemsstater och för att rapportera denna information till kommissionen.

| (21) | För att de nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna utföra sina regleringsuppgifter effektivt bör de uppgifter som tillsynsmyndigheterna ska samla in omfatta redovisningsuppgifter om slutkunder på marknader utanför distributionsnäten, där en operatör har ett betydande inflytande på marknaden och därför regleras av den nationella tillsynsmyndigheten. Det bör även ingå uppgifter som gör att den nationella tillsynsmyndigheten kan bedöma den potentiella effekt som planerade uppgraderingar eller förändringar i datanätets topologi kan innebära för konkurrensutvecklingen eller produkter utanför distributionsnäten som görs tillgängliga för andra aktörer. |
| --- | --- |

(21)

För att de nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna utföra sina regleringsuppgifter effektivt bör de uppgifter som tillsynsmyndigheterna ska samla in omfatta redovisningsuppgifter om slutkunder på marknader utanför distributionsnäten, där en operatör har ett betydande inflytande på marknaden och därför regleras av den nationella tillsynsmyndigheten. Det bör även ingå uppgifter som gör att den nationella tillsynsmyndigheten kan bedöma den potentiella effekt som planerade uppgraderingar eller förändringar i datanätets topologi kan innebära för konkurrensutvecklingen eller produkter utanför distributionsnäten som görs tillgängliga för andra aktörer.

| (22) | Det nationella samrådet enligt artikel 6 i ramdirektivet bör hållas före det gemensamma samrådet enligt artikel 7 i ramdirektivet, för att åsikterna från intresserade parter ska kunna återspeglas i det gemensamma samrådet. På så vis skulle man även undvika behovet av ett andra gemensamt samråd om det skulle förekomma ändringar i en planerad åtgärd som resultat av det nationella samrådet. |
| --- | --- |

(22)

Det nationella samrådet enligt artikel 6 i ramdirektivet bör hållas före det gemensamma samrådet enligt artikel 7 i ramdirektivet, för att åsikterna från intresserade parter ska kunna återspeglas i det gemensamma samrådet. På så vis skulle man även undvika behovet av ett andra gemensamt samråd om det skulle förekomma ändringar i en planerad åtgärd som resultat av det nationella samrådet.

| (23) | De nationella tillsynsmyndigheternas skönsmässiga befogenheter måste stämmas av med utvecklingen av en konsekvent regleringspraxis och en konsekvent tillämpning av regelverket för att effektivt kunna bidra till den inre marknadens utveckling och fullbordan. De nationella tillsynsmyndigheterna bör därför stödja kommissionens och
  BERT:s
  aktiviteter på den inre marknaden, som bör bli det enda forumet för samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna när de utövar sina åligganden enligt regelverket. |
| --- | --- |

(23)

De nationella tillsynsmyndigheternas skönsmässiga befogenheter måste stämmas av med utvecklingen av en konsekvent regleringspraxis och en konsekvent tillämpning av regelverket för att effektivt kunna bidra till den inre marknadens utveckling och fullbordan. De nationella tillsynsmyndigheterna bör därför stödja kommissionens och
  BERT:s
  aktiviteter på den inre marknaden, som bör bli det enda forumet för samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna när de utövar sina åligganden enligt regelverket.

| (24) | Gemenskapsmekanismen som ger kommissionen rätt att kräva av de nationella tillsynsmyndigheterna att de upphäver planerade åtgärder som rör marknadens utformning och fastställandet av vilka operatörer som har ett betydande inflytande på marknaden har bidragit kraftigt till en konsekvent strategi för att ange under vilka omständigheter de regler som utformas i förhand kan tillämpas och vilka operatörer som omfattas av detta regelverk. Det finns emellertid ingen motsvarande mekanism för de lösningar som ska tillämpas. Kommissionens övervakning av marknaden eller framför allt för erfarenheterna av förfarandet enligt artikel 7 i ramdirektivet har visat att de nationella tillsynsmyndigheternas inkonsekventa tillämpning av rättsmedel, till och med under liknande marknadsvillkor, undergräver den inre marknaden för elektronisk kommunikation, inte bidrar till att säkerställa en jämn spelplan mellan operatörer som är etablerade i olika medlemsstater och förhindrar att fördelarna för konsumenterna förverkligas vid gränsöverskridande konkurrens och tjänster. Kommissionen bör därför ges befogenheter att kräva av de nationella tillsynsmyndigheterna att de återkallar förslag till åtgärder avseende de lösningar som valts av de nationella tillsynsmyndigheterna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av gemenskapens regelverk bör kommissionen rådgöra med
  BERT
  innan den fattar sitt beslut. |
| --- | --- |

(24)

Gemenskapsmekanismen som ger kommissionen rätt att kräva av de nationella tillsynsmyndigheterna att de upphäver planerade åtgärder som rör marknadens utformning och fastställandet av vilka operatörer som har ett betydande inflytande på marknaden har bidragit kraftigt till en konsekvent strategi för att ange under vilka omständigheter de regler som utformas i förhand kan tillämpas och vilka operatörer som omfattas av detta regelverk. Det finns emellertid ingen motsvarande mekanism för de lösningar som ska tillämpas. Kommissionens övervakning av marknaden eller framför allt för erfarenheterna av förfarandet enligt artikel 7 i ramdirektivet har visat att de nationella tillsynsmyndigheternas inkonsekventa tillämpning av rättsmedel, till och med under liknande marknadsvillkor, undergräver den inre marknaden för elektronisk kommunikation, inte bidrar till att säkerställa en jämn spelplan mellan operatörer som är etablerade i olika medlemsstater och förhindrar att fördelarna för konsumenterna förverkligas vid gränsöverskridande konkurrens och tjänster. Kommissionen bör därför ges befogenheter att kräva av de nationella tillsynsmyndigheterna att de återkallar förslag till åtgärder avseende de lösningar som valts av de nationella tillsynsmyndigheterna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av gemenskapens regelverk bör kommissionen rådgöra med
  BERT
  innan den fattar sitt beslut.

| (25) | Det är viktigt att regelverket genomförs inom rimlig tid. När kommissionen har fattat ett beslut om att en nationell tillsynsmyndighet ska ställa in sin planerade åtgärd bör den nationella tillsynsmyndigheten lämna in ett reviderat förslag till åtgärd till kommissionen. För att marknadsaktörerna ska veta hur länge marknadsgranskningen varar och för att öka rättssäkerheten bör en tidsfrist fastställas för att meddela det reviderade förslaget till åtgärd till kommissionen enligt artikel 7 i ramdirektivet. |
| --- | --- |

(25)

Det är viktigt att regelverket genomförs inom rimlig tid. När kommissionen har fattat ett beslut om att en nationell tillsynsmyndighet ska ställa in sin planerade åtgärd bör den nationella tillsynsmyndigheten lämna in ett reviderat förslag till åtgärd till kommissionen. För att marknadsaktörerna ska veta hur länge marknadsgranskningen varar och för att öka rättssäkerheten bör en tidsfrist fastställas för att meddela det reviderade förslaget till åtgärd till kommissionen enligt artikel 7 i ramdirektivet.

| (26) | Om antagandet av det på nytt anmälda förslaget till åtgärd fortfarande skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller skulle vara oförenligt med gemenskapslagstiftningen bör kommissionen på samma sätt efter samråd med
  BERT
  kunna kräva att den berörda nationella tillsynsmyndigheten inför en särskild lösning inom en bestämd tid för att undvika att det skapas ett regleringsvakuum i en sektor som kännetecknas av snabb utveckling. |
| --- | --- |

(26)

Om antagandet av det på nytt anmälda förslaget till åtgärd fortfarande skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller skulle vara oförenligt med gemenskapslagstiftningen bör kommissionen på samma sätt efter samråd med
  BERT
  kunna kräva att den berörda nationella tillsynsmyndigheten inför en särskild lösning inom en bestämd tid för att undvika att det skapas ett regleringsvakuum i en sektor som kännetecknas av snabb utveckling.

| (27) | Med tanke på de korta tidsfristerna i den gemensamma samrådsmekanismen bör kommissionen få befogenhet att anta genomförandeåtgärder för att förenkla förfarandena vid informationsutbyte mellan kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna – vid t. ex. ärenden som rör stabila marknader eller som endast innebär smärre ändringar av tidigare anmälda åtgärder – eller tillåta införandet av ett anmälningsundantag för att effektivisera förfarandena i vissa ärenden. |
| --- | --- |

(27)

Med tanke på de korta tidsfristerna i den gemensamma samrådsmekanismen bör kommissionen få befogenhet att anta genomförandeåtgärder för att förenkla förfarandena vid informationsutbyte mellan kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna – vid t. ex. ärenden som rör stabila marknader eller som endast innebär smärre ändringar av tidigare anmälda åtgärder – eller tillåta införandet av ett anmälningsundantag för att effektivisera förfarandena i vissa ärenden.

| (28) | I linje med målen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder bör regelverket säkerställa att samtliga användare, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov enkelt får tillträde till högkvalitativa och prismässigt överkomliga tjänster. I förklaring 22 som bifogats slutakten i Amsterdamfördraget anges att gemenskapens institutioner ska beakta behoven hos personer med funktionshinder när åtgärder utarbetas enligt artikel 95 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(28)

I linje med målen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder bör regelverket säkerställa att samtliga användare, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov enkelt får tillträde till högkvalitativa och prismässigt överkomliga tjänster. I förklaring 22 som bifogats slutakten i Amsterdamfördraget anges att gemenskapens institutioner ska beakta behoven hos personer med funktionshinder när åtgärder utarbetas enligt artikel 95 i EG-fördraget.

| (29) | Radiofrekvenser bör ses som en begränsad allmän resurs med ett betydande värde för allmänheten och marknaden. Det ligger därför i det allmännas intresse att spektrum hanteras så effektivt som möjligt ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv
  med beaktande av målsättningar som rör kulturell mångfald och pluralism inom media
  och att hinder för dess effektiva användning gradvis försvinner. |
| --- | --- |

(29)

Radiofrekvenser bör ses som en begränsad allmän resurs med ett betydande värde för allmänheten och marknaden. Det ligger därför i det allmännas intresse att spektrum hanteras så effektivt som möjligt ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv
  med beaktande av målsättningar som rör kulturell mångfald och pluralism inom media
  och att hinder för dess effektiva användning gradvis försvinner.

| (30) | Även om spektrumhanteringen fortsätter att vara medlemsstaternas uppgift, kan bara samordning och, där det behövs, harmonisering på gemenskapsnivå säkra att spektrumanvändare till fullo kan dra nytta av den inre marknaden och att EU:s intressen effektivt kan försvaras över hela världen. |
| --- | --- |

(30)

Även om spektrumhanteringen fortsätter att vara medlemsstaternas uppgift, kan bara samordning och, där det behövs, harmonisering på gemenskapsnivå säkra att spektrumanvändare till fullo kan dra nytta av den inre marknaden och att EU:s intressen effektivt kan försvaras över hela världen.

| (31) | Bestämmelserna i detta direktiv om spektrumhantering bör ligga i linje med det arbete som utförs av internationella och regionala organisationer med ansvar för spektrumhantering som Internationella teleunionen (ITU) och Europeiska konferensen för post- och telekommunikationsförvaltningar (CEPT) så att hanteringen och harmoniseringen av spektrumanvändningen inom gemenskapen och i övriga världen blir effektiv. |
| --- | --- |

(31)

Bestämmelserna i detta direktiv om spektrumhantering bör ligga i linje med det arbete som utförs av internationella och regionala organisationer med ansvar för spektrumhantering som Internationella teleunionen (ITU) och Europeiska konferensen för post- och telekommunikationsförvaltningar (CEPT) så att hanteringen och harmoniseringen av spektrumanvändningen inom gemenskapen och i övriga världen blir effektiv.

| (32) | För att uppnå de mål som fastställs i artikel 8a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) bör ett toppmöte om spektrumfrågan sammankallas 2010 på initiativ av medlemsstaterna tillsammans med Europaparlamentet, kommissionen och alla intressenter. Toppmötet bör framför allt bidra till att skapa större konsekvens i EU:s spektrumpolitik i allmänhet, frigöra spektrum för nya elektroniska kommunikationstjänster så snart som den digitala övergången sker, samt ge vägledning i fråga om övergången från analog till digital marksänd television. |
| --- | --- |

(32)

För att uppnå de mål som fastställs i artikel 8a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) bör ett toppmöte om spektrumfrågan sammankallas 2010 på initiativ av medlemsstaterna tillsammans med Europaparlamentet, kommissionen och alla intressenter. Toppmötet bör framför allt bidra till att skapa större konsekvens i EU:s spektrumpolitik i allmänhet, frigöra spektrum för nya elektroniska kommunikationstjänster så snart som den digitala övergången sker, samt ge vägledning i fråga om övergången från analog till digital marksänd television.

| (33) | Tack vare den digitala teknikens överlägsna effektivitet i överföringen kommer övergången från analog till digital marksänd television att frigöra en ansenlig del spektrum inom EU, den så kallade digitala dividenden. Medlemsstaterna bör så snart som möjligt frigöra sina digitala dividender och därmed låta medborgarna dra fördel av att nya, innovativa och konkurrenskraftiga tjänster inrättas. Hinder på det nationella planet som ligger i vägen för en effektiv tilldelning eller ny tilldelning av digitala dividender bör undanröjas och en mer samstämmig och övergripande strategi tillämpas när det gäller tilldelningen inom gemenskapen av digitala dividender. |
| --- | --- |

(33)

Tack vare den digitala teknikens överlägsna effektivitet i överföringen kommer övergången från analog till digital marksänd television att frigöra en ansenlig del spektrum inom EU, den så kallade digitala dividenden. Medlemsstaterna bör så snart som möjligt frigöra sina digitala dividender och därmed låta medborgarna dra fördel av att nya, innovativa och konkurrenskraftiga tjänster inrättas. Hinder på det nationella planet som ligger i vägen för en effektiv tilldelning eller ny tilldelning av digitala dividender bör undanröjas och en mer samstämmig och övergripande strategi tillämpas när det gäller tilldelningen inom gemenskapen av digitala dividender.

| (34) | Radiofrekvenser bör förvaltas så att skadliga störningar undviks. Detta grundläggande koncept om skadlig störning bör därför definieras ordentligt
  med hänvisning till gällande, internationellt överenskomna frekvensplaner,
  för att säkerställa att regleringsingripanden begränsas till den omfattning som krävs för att förhindra denna typ av störning. |
| --- | --- |

(34)

Radiofrekvenser bör förvaltas så att skadliga störningar undviks. Detta grundläggande koncept om skadlig störning bör därför definieras ordentligt
  med hänvisning till gällande, internationellt överenskomna frekvensplaner,
  för att säkerställa att regleringsingripanden begränsas till den omfattning som krävs för att förhindra denna typ av störning.

| (35) | Nuvarande spektrumhantering och distributionssystem är i allmänhet baserade på administrativa beslut som inte är tillräckligt flexibla för att klara en teknisk och ekonomisk utveckling, i synnerhet inte när det gäller den snabba utvecklingen av trådlös teknik och den ökade efterfrågan på bandbredd. Den onödiga fragmenteringen av nationella lagar och förordningar resulterar i ökade kostnader och missade marknadsmöjligheter för spektrumanvändare och saktar ner innovationstakten vilket skadar såväl den inre marknaden och konsumenterna som hela ekonomin. Tillträdesvillkoren för och användningen av radiofrekvenser kan dessutom variera beroende på typen av operatör, medan de elektroniska tjänster som tillhandahålls av dessa operatörer alltmer överlappar, vilket skapar spänningar mellan innehavare av nyttjanderätter, olika kostnader för tillträde till spektrum och eventuella snedvridningar av den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(35)

Nuvarande spektrumhantering och distributionssystem är i allmänhet baserade på administrativa beslut som inte är tillräckligt flexibla för att klara en teknisk och ekonomisk utveckling, i synnerhet inte när det gäller den snabba utvecklingen av trådlös teknik och den ökade efterfrågan på bandbredd. Den onödiga fragmenteringen av nationella lagar och förordningar resulterar i ökade kostnader och missade marknadsmöjligheter för spektrumanvändare och saktar ner innovationstakten vilket skadar såväl den inre marknaden och konsumenterna som hela ekonomin. Tillträdesvillkoren för och användningen av radiofrekvenser kan dessutom variera beroende på typen av operatör, medan de elektroniska tjänster som tillhandahålls av dessa operatörer alltmer överlappar, vilket skapar spänningar mellan innehavare av nyttjanderätter, olika kostnader för tillträde till spektrum och eventuella snedvridningar av den inre marknadens funktion.

| (36) | Nationella gränser blir alltmer ovidkommande när det gäller att avgöra den optimala användningen av radiospektrum. En splittrad hantering av tillgången på spektrumrätter begränsar investeringar och innovation och hindrar operatörer och utrustningstillverkare från att förverkliga stordriftsfördelar, vilket förhindrar utvecklingen av en inre marknad för elektroniska kommunikationsnät och tjänster som använder radiospektrum. |
| --- | --- |

(36)

Nationella gränser blir alltmer ovidkommande när det gäller att avgöra den optimala användningen av radiospektrum. En splittrad hantering av tillgången på spektrumrätter begränsar investeringar och innovation och hindrar operatörer och utrustningstillverkare från att förverkliga stordriftsfördelar, vilket förhindrar utvecklingen av en inre marknad för elektroniska kommunikationsnät och tjänster som använder radiospektrum.

| (37) | Flexibiliteten när det gäller spektrumhantering och tillträde till spektrum bör öka så att spektrumanvändare genom teknik- och tjänsteneutrala tillstånd kan välja de bästa teknikerna och tjänsterna för ▐ frekvensband
  som är tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster i nationella frekvensallokeringstabeller och i ITU:s radiobestämmelser,
  (nedan kallad ”principerna om teknik- och tjänsteneutralitet”). Det administrativa fastställandet av tekniker och tjänster bör
  gälla närhelst mål av allmänt intresse står på spel
  . |
| --- | --- |

(37)

Flexibiliteten när det gäller spektrumhantering och tillträde till spektrum bör öka så att spektrumanvändare genom teknik- och tjänsteneutrala tillstånd kan välja de bästa teknikerna och tjänsterna för ▐ frekvensband
  som är tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster i nationella frekvensallokeringstabeller och i ITU:s radiobestämmelser,
  (nedan kallad ”principerna om teknik- och tjänsteneutralitet”). Det administrativa fastställandet av tekniker och tjänster bör
  gälla närhelst mål av allmänt intresse står på spel
  .

| (38) | Begränsningar av
  principen om teknikneutralitet bör
  vara ändamålsenliga
  och motiveras av behovet av att undvika skadliga störningar, t. ex. genom att införa utsläppsmasker och effektnivåer eller skydda allmänheten genom att begränsa dess exponering för elektromagnetiska fält eller säkerställa en god fördelning av spektrum, särskilt där dess användning endast underkastas allmänna tillstånd eller
  för
  att uppfylla ett
  mål av allmänt intresse som överensstämmer med gemenskapslagstiftningen
  . |
| --- | --- |

(38)

Begränsningar av
  principen om teknikneutralitet bör
  vara ändamålsenliga
  och motiveras av behovet av att undvika skadliga störningar, t. ex. genom att införa utsläppsmasker och effektnivåer eller skydda allmänheten genom att begränsa dess exponering för elektromagnetiska fält eller säkerställa en god fördelning av spektrum, särskilt där dess användning endast underkastas allmänna tillstånd eller
  för
  att uppfylla ett
  mål av allmänt intresse som överensstämmer med gemenskapslagstiftningen
  .

| (39) | Spektrumanvändare bör även fritt kunna välja vilka tjänster de vill erbjuda över spektrumet som är föremål för övergångsåtgärder för att hantera tidigare förvärvade rättigheter
  och reglerna i nationella frekvensallokeringstabeller och i ITU:s radiobestämmelser
  . Det bör vara tillåtet att vid behov och på ett proportionellt sätt medge undantag till principen om tjänsteneutralitet, som kräver tillhandahållandet av en särskild tjänst för att
  ta hänsyn till allmänintresset eller
  uppfylla tydligt definierade mål av allmänt intresse som t. ex. livräddning, främjandet av social, regional och geografisk sammanhållning eller ▐ ett
  effektivt
  användande av
  radiofrekvenser och en effektiv förvaltning av
  spektrum. I dessa mål bör även ingå att främja
  nationella kultur- och mediepolitiska mål,
  kulturell och språklig mångfald och pluralism inom media på det vis som detta definieras i nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Undantagen bör inte resultera i en exklusiv användning för vissa tjänster, förutom där dessa är nödvändiga för att rädda liv
  eller för att ovanstående mål ska uppfyllas
  , utan snarare prioritera så att andra tjänster och tekniker kan existera samtidigt i samma band, i den utsträckning detta är möjligt. För att innehavaren av tillståndet fritt ska kunna välja de effektivaste sätten att förmedla innehållet i de tillhandahållna tjänsterna över radiofrekvenserna, bör inte innehållet regleras i tillståndet för att använda radiofrekvenser. |
| --- | --- |

(39)

Spektrumanvändare bör även fritt kunna välja vilka tjänster de vill erbjuda över spektrumet som är föremål för övergångsåtgärder för att hantera tidigare förvärvade rättigheter
  och reglerna i nationella frekvensallokeringstabeller och i ITU:s radiobestämmelser
  . Det bör vara tillåtet att vid behov och på ett proportionellt sätt medge undantag till principen om tjänsteneutralitet, som kräver tillhandahållandet av en särskild tjänst för att
  ta hänsyn till allmänintresset eller
  uppfylla tydligt definierade mål av allmänt intresse som t. ex. livräddning, främjandet av social, regional och geografisk sammanhållning eller ▐ ett
  effektivt
  användande av
  radiofrekvenser och en effektiv förvaltning av
  spektrum. I dessa mål bör även ingå att främja
  nationella kultur- och mediepolitiska mål,
  kulturell och språklig mångfald och pluralism inom media på det vis som detta definieras i nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Undantagen bör inte resultera i en exklusiv användning för vissa tjänster, förutom där dessa är nödvändiga för att rädda liv
  eller för att ovanstående mål ska uppfyllas
  , utan snarare prioritera så att andra tjänster och tekniker kan existera samtidigt i samma band, i den utsträckning detta är möjligt. För att innehavaren av tillståndet fritt ska kunna välja de effektivaste sätten att förmedla innehållet i de tillhandahållna tjänsterna över radiofrekvenserna, bör inte innehållet regleras i tillståndet för att använda radiofrekvenser.

| (40) | Det är medlemsstaterna som är behöriga att fastställa omfattning och art för eventuella undantag för att främja kulturell och språklig mångfald,
  nationell audiovisuell politik
  och
  mediepolitik samt
  mediepluralism i enlighet med den egna nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(40)

Det är medlemsstaterna som är behöriga att fastställa omfattning och art för eventuella undantag för att främja kulturell och språklig mångfald,
  nationell audiovisuell politik
  och
  mediepolitik samt
  mediepluralism i enlighet med den egna nationella lagstiftningen.

| (41) | Eftersom fördelningen av spektrum till särskilda tekniker eller tjänster är ett undantag till principerna om teknik- och tjänsteneutralitet samt begränsar valfriheten i den tillhandahållna tjänsten eller den teknik som används, bör varje förslag till sådan fördelning präglas av god insyn och underkastas ett offentligt samråd. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom fördelningen av spektrum till särskilda tekniker eller tjänster är ett undantag till principerna om teknik- och tjänsteneutralitet samt begränsar valfriheten i den tillhandahållna tjänsten eller den teknik som används, bör varje förslag till sådan fördelning präglas av god insyn och underkastas ett offentligt samråd.

| (42) | För att tillfredsställa behovet av flexibilitet och effektivitet bör de nationella tillsynsmyndigheterna även tillåta spektrumanvändare att fritt överföra eller hyra ut sina nyttjanderätter till tredjepart i band som kommer att definieras enligt harmoniserade regler, vilket skulle göra det möjligt för marknaden att värdera spektrumen. Med tanke på deras möjligheter att säkerställa en effektiv spektrumanvändning bör de nationella tillsynsmyndigheterna vidta åtgärder för att säkerställa att handeln inte leder till en snedvridning av konkurrensen där spektrum riskeras att inte utnyttjas.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

För att tillfredsställa behovet av flexibilitet och effektivitet bör de nationella tillsynsmyndigheterna även tillåta spektrumanvändare att fritt överföra eller hyra ut sina nyttjanderätter till tredjepart i band som kommer att definieras enligt harmoniserade regler, vilket skulle göra det möjligt för marknaden att värdera spektrumen. Med tanke på deras möjligheter att säkerställa en effektiv spektrumanvändning bör de nationella tillsynsmyndigheterna vidta åtgärder för att säkerställa att handeln inte leder till en snedvridning av konkurrensen där spektrum riskeras att inte utnyttjas.

▐

| (43) | Med tanke på den inre marknaden kan det även bli nödvändigt att på gemenskapsnivå harmonisera identifieringen av försäljningsbara frekvensband, villkoren för handel med spektrum eller övergången till försäljningsbara nyttjanderätter i särskilda band, ett minimiformat för försäljningsbara rätter, krav för att säkerställa den centrala tillgången på samt tillgängligheten och tillförlitligheten för information som är nödvändig för handeln med spektrum samt krav för att skydda konkurrensen och förhindra spektrumhamstring. Kommissionen bör därför beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder för denna harmonisering. Sådana genomförandeåtgärder bör ta hänsyn till huruvida individuella användarrättigheter har utfärdats på kommersiell eller icke-kommersiell grund. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på den inre marknaden kan det även bli nödvändigt att på gemenskapsnivå harmonisera identifieringen av försäljningsbara frekvensband, villkoren för handel med spektrum eller övergången till försäljningsbara nyttjanderätter i särskilda band, ett minimiformat för försäljningsbara rätter, krav för att säkerställa den centrala tillgången på samt tillgängligheten och tillförlitligheten för information som är nödvändig för handeln med spektrum samt krav för att skydda konkurrensen och förhindra spektrumhamstring. Kommissionen bör därför beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder för denna harmonisering. Sådana genomförandeåtgärder bör ta hänsyn till huruvida individuella användarrättigheter har utfärdats på kommersiell eller icke-kommersiell grund.

| (44) | Införandet av teknik- och tjänsteneutralitet och handeln med existerande nyttjanderätter till spektrum kan kräva övergångsregler, inbegripet åtgärder för att säkerställa en lojal konkurrens, eftersom det nya systemet kan göra det möjligt för vissa spektrumanvändare att börja konkurrera med spektrumanvändare som har förvärvat sina spektrumrätter på mindre gynnsamma villkor. När tvärtom nyttjanderätter har beviljats som ett undantag från de allmänna reglerna eller i enlighet med andra kriterier än de som är objektiva, proportionella, icke-diskriminerande med god insyn i syfte att uppnå mål av allmänt intresse, ska situationen för innehavare av sådana rätter inte förbättras till nackdel för deras nya konkurrenter utöver vad som är nödvändigt för att uppnå sådana mål av allmänt intresse. Varje spektrum som har blivit onödigt i strävan att uppnå mål av allmänt intresse bör återtas och på nytt överlåtas i enlighet med auktorisationsdirektivet. |
| --- | --- |

(44)

Införandet av teknik- och tjänsteneutralitet och handeln med existerande nyttjanderätter till spektrum kan kräva övergångsregler, inbegripet åtgärder för att säkerställa en lojal konkurrens, eftersom det nya systemet kan göra det möjligt för vissa spektrumanvändare att börja konkurrera med spektrumanvändare som har förvärvat sina spektrumrätter på mindre gynnsamma villkor. När tvärtom nyttjanderätter har beviljats som ett undantag från de allmänna reglerna eller i enlighet med andra kriterier än de som är objektiva, proportionella, icke-diskriminerande med god insyn i syfte att uppnå mål av allmänt intresse, ska situationen för innehavare av sådana rätter inte förbättras till nackdel för deras nya konkurrenter utöver vad som är nödvändigt för att uppnå sådana mål av allmänt intresse. Varje spektrum som har blivit onödigt i strävan att uppnå mål av allmänt intresse bör återtas och på nytt överlåtas i enlighet med auktorisationsdirektivet.

| (45) | Kommissionen bör
  ha möjlighet att samråda med BERT när det gäller nummerområdet för att främja den inre marknadens funktion och stödja utvecklingen av gränsöverskridande tjänster. Kommissionens befogenheter när det gäller att anta tekniska genomförandeåtgärder bör dessutom, vid behov, omfatta principen om tillämpliga taxor och mekanismer,
  samt inrättandet av ett särskilt gemensamt EU-nummer som säkrar användarvänlig tillgång till dessa tjänster
  , för att göra det möjligt för EU:s medborgare, inbegripet resenärer och användare med funktionshinder, att nå vissa tjänster genom att använda samma igenkännbara nummer till liknande priser i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen bör
  ha möjlighet att samråda med BERT när det gäller nummerområdet för att främja den inre marknadens funktion och stödja utvecklingen av gränsöverskridande tjänster. Kommissionens befogenheter när det gäller att anta tekniska genomförandeåtgärder bör dessutom, vid behov, omfatta principen om tillämpliga taxor och mekanismer,
  samt inrättandet av ett särskilt gemensamt EU-nummer som säkrar användarvänlig tillgång till dessa tjänster
  , för att göra det möjligt för EU:s medborgare, inbegripet resenärer och användare med funktionshinder, att nå vissa tjänster genom att använda samma igenkännbara nummer till liknande priser i alla medlemsstater.

| (46) | Tillstånd som utfärdats för företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och som ger dem tillträde till offentlig och privat egendom är grundläggande faktorer för etablerande av elektroniska kommunikationsnät eller nya nätdelar. Onödigt krångel och förseningar i förfarandet för att bevilja ledningsrätter kan därför utgöra ett betydande hinder för konkurrensutvecklingen. Följaktligen bör förvärvet av ledningsrätter förenklas för auktoriserade företag. De nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna samordna förvärvet av ledningsrätter genom att lägga ut relevant information på sina webbplatser. |
| --- | --- |

(46)

Tillstånd som utfärdats för företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och som ger dem tillträde till offentlig och privat egendom är grundläggande faktorer för etablerande av elektroniska kommunikationsnät eller nya nätdelar. Onödigt krångel och förseningar i förfarandet för att bevilja ledningsrätter kan därför utgöra ett betydande hinder för konkurrensutvecklingen. Följaktligen bör förvärvet av ledningsrätter förenklas för auktoriserade företag. De nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna samordna förvärvet av ledningsrätter genom att lägga ut relevant information på sina webbplatser.

| (47) | Det är nödvändigt att stärka medlemsstaternas befogenheter gentemot innehavare av ledningsrätter för att säkerställa tillträdet eller idrifttagandet av nya nät på ett
  rättvist, effektivt och
  miljöansvarigt sätt och oberoende av eventuella skyldigheter för en operatör med betydande inflytande på marknaden att bevilja tillträde till dennes elektroniska kommunikationsnät. De nationella tillsynsmyndigheterna ska från fall till fall kunna införa möjligheten att dela
  nätdelar och tillhörande faciliteter som
  ledningar, master, antenner, tillträde till byggnader och en bättre samordning av anläggningsarbeten. Ett förbättrat gemensamt utnyttjande av faciliteter kan förbättra konkurrensen markant och sänka företagens allmänna ekonomiska och miljömässiga kostnader för att bygga ut infrastrukturen för elektronisk kommunikation,
  framför allt nya fiberoptiska accessnät. De nationella tillsynsmyndigheterna bör i synnerhet kunna ålägga operatörer med betydande inflytande på marknaden skyldighet att ge ett referenserbjudande för rättvist och icke-diskriminerande tillträde till sina ledningar. |
| --- | --- |

(47)

Det är nödvändigt att stärka medlemsstaternas befogenheter gentemot innehavare av ledningsrätter för att säkerställa tillträdet eller idrifttagandet av nya nät på ett
  rättvist, effektivt och
  miljöansvarigt sätt och oberoende av eventuella skyldigheter för en operatör med betydande inflytande på marknaden att bevilja tillträde till dennes elektroniska kommunikationsnät. De nationella tillsynsmyndigheterna ska från fall till fall kunna införa möjligheten att dela
  nätdelar och tillhörande faciliteter som
  ledningar, master, antenner, tillträde till byggnader och en bättre samordning av anläggningsarbeten. Ett förbättrat gemensamt utnyttjande av faciliteter kan förbättra konkurrensen markant och sänka företagens allmänna ekonomiska och miljömässiga kostnader för att bygga ut infrastrukturen för elektronisk kommunikation,
  framför allt nya fiberoptiska accessnät. De nationella tillsynsmyndigheterna bör i synnerhet kunna ålägga operatörer med betydande inflytande på marknaden skyldighet att ge ett referenserbjudande för rättvist och icke-diskriminerande tillträde till sina ledningar.

| (48) | Ett tillförlitligt och säkert utbyte av information över elektroniska kommunikationsnät blir alltmer centralt för hela ekonomin och samhället i allmänhet. Systemets komplexitet, tekniska fel eller mänskliga misstag, olyckor eller attacker kan få konsekvenser för funktion och tillgänglighet för den fysiska infrastruktur som levererar viktiga tjänster till EU:s medborgare, som t. ex. elektroniska tjänster för regeringar. De nationella tillsynsmyndigheterna bör därför säkerställa att integritet och säkerhet bevaras i de offentliga kommunikationsnäten.
  Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa)

   (12) bör bidra till en högre säkerhetsnivå för elektronisk kommunikation genom att bland annat tillhandahålla expertis och rådgivning och främja utbytet av bästa praxis. Både
  Enisa
  och de nationella tillsynsmyndigheterna bör ha de nödvändiga resurserna för att kunna utföra sina uppgifter, inklusive befogenheter att inhämta tillräcklig information för att kunna bedöma säkerhetsnivån för nät eller tjänster, liksom omfattande och pålitliga uppgifter om faktiska säkerhetsincidenter som betydligt påverkat funktionen för nät eller tjänster. Man bör beakta att en framgångsrik tillämpning av adekvata säkerhetsåtgärder inte är en engångsåtgärd utan en kontinuerlig process av tillämpning, granskning och uppdatering. Leverantörer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör vidta åtgärder för att skydda sin integritet och säkerhet i enlighet med de uppskattade riskerna med hänsyn till den aktuella kunskapsnivån för sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(48)

Ett tillförlitligt och säkert utbyte av information över elektroniska kommunikationsnät blir alltmer centralt för hela ekonomin och samhället i allmänhet. Systemets komplexitet, tekniska fel eller mänskliga misstag, olyckor eller attacker kan få konsekvenser för funktion och tillgänglighet för den fysiska infrastruktur som levererar viktiga tjänster till EU:s medborgare, som t. ex. elektroniska tjänster för regeringar. De nationella tillsynsmyndigheterna bör därför säkerställa att integritet och säkerhet bevaras i de offentliga kommunikationsnäten.
  Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa)

   (12) bör bidra till en högre säkerhetsnivå för elektronisk kommunikation genom att bland annat tillhandahålla expertis och rådgivning och främja utbytet av bästa praxis. Både
  Enisa
  och de nationella tillsynsmyndigheterna bör ha de nödvändiga resurserna för att kunna utföra sina uppgifter, inklusive befogenheter att inhämta tillräcklig information för att kunna bedöma säkerhetsnivån för nät eller tjänster, liksom omfattande och pålitliga uppgifter om faktiska säkerhetsincidenter som betydligt påverkat funktionen för nät eller tjänster. Man bör beakta att en framgångsrik tillämpning av adekvata säkerhetsåtgärder inte är en engångsåtgärd utan en kontinuerlig process av tillämpning, granskning och uppdatering. Leverantörer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör vidta åtgärder för att skydda sin integritet och säkerhet i enlighet med de uppskattade riskerna med hänsyn till den aktuella kunskapsnivån för sådana åtgärder.

| (49) | När det finns ett behov av att enas om en gemensam uppsättning säkerhetskrav bör kommissionen få befogenhet att anta tekniska genomförandeåtgärder för att uppnå en lämplig säkerhetsnivå för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster på den inre marknaden.
  Enisa
  kommer att bidra till harmoniseringen av lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder genom att ge expertråd. De nationella tillsynsmyndigheterna bör ha befogenheter att utfärda bindande instruktioner om tekniska genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med ramdirektivet. För att kunna utföra sina uppgifter bör de få befogenheter att undersöka och införa sanktioner när kraven inte uppfylls. |
| --- | --- |

(49)

När det finns ett behov av att enas om en gemensam uppsättning säkerhetskrav bör kommissionen få befogenhet att anta tekniska genomförandeåtgärder för att uppnå en lämplig säkerhetsnivå för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster på den inre marknaden.
  Enisa
  kommer att bidra till harmoniseringen av lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder genom att ge expertråd. De nationella tillsynsmyndigheterna bör ha befogenheter att utfärda bindande instruktioner om tekniska genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med ramdirektivet. För att kunna utföra sina uppgifter bör de få befogenheter att undersöka och införa sanktioner när kraven inte uppfylls.

| (50) | Erfarenheter från genomförandet av regelverket visar att en marknad där ett betydande marknadsinflytande inte utnyttjas är problemets orsak utan snarare dess resultat. Ett betydande marknadsinflytande på en viss marknad bör därför åtgärdas av de nationella tillsynsmyndigheterna vid källan och inte på angränsande marknader där effekterna at ett sådant marknadsinflytande kan kännas av. |
| --- | --- |

(50)

Erfarenheter från genomförandet av regelverket visar att en marknad där ett betydande marknadsinflytande inte utnyttjas är problemets orsak utan snarare dess resultat. Ett betydande marknadsinflytande på en viss marknad bör därför åtgärdas av de nationella tillsynsmyndigheterna vid källan och inte på angränsande marknader där effekterna at ett sådant marknadsinflytande kan kännas av.

| (51) | När det gäller så kallade transnationella marknader bör förfarandet för marknadsgranskning förenklas och effektiviseras genom att låta kommissionen efter yttrandet från
  BERT
  , utse företaget eller företagen med betydande marknadsinflytande och införa en eller flera specifika skyldigheter, för att därmed tillåta att regleringsmässiga frågor med transnationella inslag löses direkt på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller så kallade transnationella marknader bör förfarandet för marknadsgranskning förenklas och effektiviseras genom att låta kommissionen efter yttrandet från
  BERT
  , utse företaget eller företagen med betydande marknadsinflytande och införa en eller flera specifika skyldigheter, för att därmed tillåta att regleringsmässiga frågor med transnationella inslag löses direkt på gemenskapsnivå.

| (52) | För att ge marknadsaktörerna säkrare regleringsvillkor är det nödvändigt med en tidsfrist för marknadsgranskningar. Det är viktigt att utföra en marknadsanalys regelbundet och inom en rimlig och lämplig tidsram. Tidsramen bör beakta om den aktuella marknaden tidigare utsatts för en marknadsanalys som vederbörligen anmälts. Om en nationell tillsynsmyndighet underlåter att granska en marknad inom tidsramen kan det äventyra den inre marknaden och normala överträdelseförfaranden kan med tiden komma att förlora sin önskade effekt. Kommissionen bör därför kunna be
  BERT
  att bistå den berörda nationella tillsynsmyndigheten i dess uppgifter, framför allt genom att avge ett yttrande vari ingår ett förslag till åtgärd, en analys av den berörda marknaden och de lämpliga skyldigheter som kommissionen sedan kunde införa. |
| --- | --- |

(52)

För att ge marknadsaktörerna säkrare regleringsvillkor är det nödvändigt med en tidsfrist för marknadsgranskningar. Det är viktigt att utföra en marknadsanalys regelbundet och inom en rimlig och lämplig tidsram. Tidsramen bör beakta om den aktuella marknaden tidigare utsatts för en marknadsanalys som vederbörligen anmälts. Om en nationell tillsynsmyndighet underlåter att granska en marknad inom tidsramen kan det äventyra den inre marknaden och normala överträdelseförfaranden kan med tiden komma att förlora sin önskade effekt. Kommissionen bör därför kunna be
  BERT
  att bistå den berörda nationella tillsynsmyndigheten i dess uppgifter, framför allt genom att avge ett yttrande vari ingår ett förslag till åtgärd, en analys av den berörda marknaden och de lämpliga skyldigheter som kommissionen sedan kunde införa.

| (53) | På grund av den höga tekniska innovationsnivån och de dynamiska marknaderna inom sektorn för elektronisk kommunikation finns det ett behov av att på ett snabbt, samordnat och harmoniserat sätt kunna anta regler på EU-nivå. Erfarenheten visar att skillnader bland de nationella tillsynsmyndigheterna när det gäller att genomföra av regelverket kan skapa ett hinder för den inre marknadens utveckling. Därför bör kommissionen beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder på områden som t. ex. reglering av nya tjänster, tilldelning av nummer, namn och adresser, konsumentfrågor såsom tillträde till elektronisk kommunikation samt redovisningsåtgärder. |
| --- | --- |

(53)

På grund av den höga tekniska innovationsnivån och de dynamiska marknaderna inom sektorn för elektronisk kommunikation finns det ett behov av att på ett snabbt, samordnat och harmoniserat sätt kunna anta regler på EU-nivå. Erfarenheten visar att skillnader bland de nationella tillsynsmyndigheterna när det gäller att genomföra av regelverket kan skapa ett hinder för den inre marknadens utveckling. Därför bör kommissionen beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder på områden som t. ex. reglering av nya tjänster, tilldelning av nummer, namn och adresser, konsumentfrågor såsom tillträde till elektronisk kommunikation samt redovisningsåtgärder.

| (54) | En viktig uppgift för
  BERT
  är att vid behov avge yttranden när det gäller gränsöverskridande tvister. De nationella tillsynsmyndigheterna bör i dessa fall beakta varje yttrande från
  BERT
  . |
| --- | --- |

(54)

En viktig uppgift för
  BERT
  är att vid behov avge yttranden när det gäller gränsöverskridande tvister. De nationella tillsynsmyndigheterna bör i dessa fall beakta varje yttrande från
  BERT
  .

| (55) | Erfarenheter från genomförandet av regelverket har visat att existerande bestämmelser som ger de nationella tillsynsmyndigheterna rätt att införa böter inte har kunnat tillhandahålla ett lämpligt incitament att uppfylla de rättsliga kraven. Lämpliga verkställighetsbefogenheter kan bidra till att regelverket genomförs i tid och därmed främja säkra bestämmelser, vilket är en viktig pådrivande faktor för investeringar. Bristen på faktiska befogenheter när kraven inte efterlevs gäller hela regelverket. Införandet av en ny bestämmelse i ramdirektivet för att hantera överträdelser av skyldigheterna enligt ramdirektivet och särdirektiven bör därför säkerställa tillämpningen av konsekventa och enhetliga principer för verkställighet och sanktioner i hela regelverket. |
| --- | --- |

(55)

Erfarenheter från genomförandet av regelverket har visat att existerande bestämmelser som ger de nationella tillsynsmyndigheterna rätt att införa böter inte har kunnat tillhandahålla ett lämpligt incitament att uppfylla de rättsliga kraven. Lämpliga verkställighetsbefogenheter kan bidra till att regelverket genomförs i tid och därmed främja säkra bestämmelser, vilket är en viktig pådrivande faktor för investeringar. Bristen på faktiska befogenheter när kraven inte efterlevs gäller hela regelverket. Införandet av en ny bestämmelse i ramdirektivet för att hantera överträdelser av skyldigheterna enligt ramdirektivet och särdirektiven bör därför säkerställa tillämpningen av konsekventa och enhetliga principer för verkställighet och sanktioner i hela regelverket.

| (56) | Både investeringar och konkurrens bör uppmuntras så att konsumenternas valfrihet skyddas. |
| --- | --- |

(56)

Både investeringar och konkurrens bör uppmuntras så att konsumenternas valfrihet skyddas.

| (57) | I det nuvarande regelverket ingår vissa bestämmelser som ska förenkla övergången från det tidigare regelverket från 1998 till EU:s nya ram för elektronisk kommunikation från 2002. Denna övergång har genomförts i samtliga medlemsstater och därför bör dessa åtgärder upphävas eftersom de nu är överflödiga. |
| --- | --- |

(57)

I det nuvarande regelverket ingår vissa bestämmelser som ska förenkla övergången från det tidigare regelverket från 1998 till EU:s nya ram för elektronisk kommunikation från 2002. Denna övergång har genomförts i samtliga medlemsstater och därför bör dessa åtgärder upphävas eftersom de nu är överflödiga.

| (58) | I bilaga I i ramdirektivet fastställs den lista över marknader som ska ingå i rekommendationen om produkt- och tjänstemarknader som kan komma i fråga för förhandsreglering. Denna bilaga bör upphöra att gälla eftersom dess syfte att tjäna som grund för den första versionen av rekommendationen (13) har uppfyllts. |
| --- | --- |

(58)

I bilaga I i ramdirektivet fastställs den lista över marknader som ska ingå i rekommendationen om produkt- och tjänstemarknader som kan komma i fråga för förhandsreglering. Denna bilaga bör upphöra att gälla eftersom dess syfte att tjäna som grund för den första versionen av rekommendationen (13) har uppfyllts.

| (59) | I bilaga II i ramdirektivet listas kriterierna som de nationella tillsynsmyndigheterna ska tillämpa när de bedömer gemensam dominans i enlighet med det andra stycket i artikel 14.2 i ramdirektivet. Denna bilaga kan vara vilseledande för de nationella tillsynsmyndigheterna när de ska utföra marknadsanalyser. Konceptet om gemensam dominans beror dessutom även på Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis. Bilaga II bör därför ändras. |
| --- | --- |

(59)

I bilaga II i ramdirektivet listas kriterierna som de nationella tillsynsmyndigheterna ska tillämpa när de bedömer gemensam dominans i enlighet med det andra stycket i artikel 14.2 i ramdirektivet. Denna bilaga kan vara vilseledande för de nationella tillsynsmyndigheterna när de ska utföra marknadsanalyser. Konceptet om gemensam dominans beror dessutom även på Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis. Bilaga II bör därför ändras.

| (60) | Syftet med funktionell delning, där den vertikalt integrerade operatören ska upprätta operativt separata affärsenheter, är att säkerställa tillhandahållandet av fullt likvärdiga produkter för samtliga operatörer i senare led, inbegripet de vertikalt integrerade operatörernas egna divisioner nedströms. Med funktionell delning kan konkurrensen
  eventuellt
  förbättras på flera relevanta marknader genom att betydligt minska motiven för att diskriminera och genom att göra det enklare att verifiera och genomdriva efterlevnaden av icke-diskriminerande skyldigheter. ▐ För att undvika snedvridning i konkurrensen på den inre marknaden bör kommissionen i förväg godkänna förslag till funktionell delning. |
| --- | --- |

(60)

Syftet med funktionell delning, där den vertikalt integrerade operatören ska upprätta operativt separata affärsenheter, är att säkerställa tillhandahållandet av fullt likvärdiga produkter för samtliga operatörer i senare led, inbegripet de vertikalt integrerade operatörernas egna divisioner nedströms. Med funktionell delning kan konkurrensen
  eventuellt
  förbättras på flera relevanta marknader genom att betydligt minska motiven för att diskriminera och genom att göra det enklare att verifiera och genomdriva efterlevnaden av icke-diskriminerande skyldigheter. ▐ För att undvika snedvridning i konkurrensen på den inre marknaden bör kommissionen i förväg godkänna förslag till funktionell delning.

| (61) | Genomförandet av funktionell delning bör inte förhindra lämpliga samordningsmekanismer mellan de olika separata affärsenheterna för att garantera att moderbolagets ekonomiska och förvaltningsmässiga övervakningsrättigheter skyddas. |
| --- | --- |

(61)

Genomförandet av funktionell delning bör inte förhindra lämpliga samordningsmekanismer mellan de olika separata affärsenheterna för att garantera att moderbolagets ekonomiska och förvaltningsmässiga övervakningsrättigheter skyddas.

| (62) | Den fortsatta marknadsintegrationen av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster på den inre marknaden kräver bättre samordning när det gäller tillämpningen av den förhandsreglering som föreskrivs i EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(62)

Den fortsatta marknadsintegrationen av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster på den inre marknaden kräver bättre samordning när det gäller tillämpningen av den förhandsreglering som föreskrivs i EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster.

| (63) | När ett vertikalt integrerat företag väljer att dela upp sin verksamhet genom att avyttra en väsentlig del av eller samtliga sina tillgångar till det lokala accessnätet till en separat juridisk enhet med annat ägande eller genom att inrätta en separat affärsenhet som ska hantera uppkopplingsprodukter, bör den nationella tillsynsmyndigheten bedöma effekten av den avsedda affären för samtliga existerande rättsliga skyldigheter som införts för den vertikalt integrerade operatören för att säkerställa att den nya organisationen är förenlig med direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). Den berörda nationella tillsynsmyndigheten bör utföra en ny analys av marknaderna där den avskilda enheten är verksam och införa, bibehålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet därmed. Den nationella tillsynsmyndigheten bör i det sammanhanget kunna begära information från företaget. |
| --- | --- |

(63)

När ett vertikalt integrerat företag väljer att dela upp sin verksamhet genom att avyttra en väsentlig del av eller samtliga sina tillgångar till det lokala accessnätet till en separat juridisk enhet med annat ägande eller genom att inrätta en separat affärsenhet som ska hantera uppkopplingsprodukter, bör den nationella tillsynsmyndigheten bedöma effekten av den avsedda affären för samtliga existerande rättsliga skyldigheter som införts för den vertikalt integrerade operatören för att säkerställa att den nya organisationen är förenlig med direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). Den berörda nationella tillsynsmyndigheten bör utföra en ny analys av marknaderna där den avskilda enheten är verksam och införa, bibehålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet därmed. Den nationella tillsynsmyndigheten bör i det sammanhanget kunna begära information från företaget.

| (64) | Även om det under vissa omständigheter är lämpligt för en nationell tillsynsmyndighet att införa skyldigheter för operatörer som inte har något betydande inflytande på marknaden i syfte att uppnå mål som t. ex. att slutanvändarna kan nå varandra eller samverkan mellan tjänster,
  eller i syfte att främja effektivitet, hållbar konkurrens och största möjliga nytta för slutanvändarna,
  är det trots detta nödvändigt att säkerställa att sådana skyldigheter införs i enlighet med regelverket och särskilt med dess anmälningsförfaranden. |
| --- | --- |

(64)

Även om det under vissa omständigheter är lämpligt för en nationell tillsynsmyndighet att införa skyldigheter för operatörer som inte har något betydande inflytande på marknaden i syfte att uppnå mål som t. ex. att slutanvändarna kan nå varandra eller samverkan mellan tjänster,
  eller i syfte att främja effektivitet, hållbar konkurrens och största möjliga nytta för slutanvändarna,
  är det trots detta nödvändigt att säkerställa att sådana skyldigheter införs i enlighet med regelverket och särskilt med dess anmälningsförfaranden.

| (65) | Kommissionen har befogenheter att anta genomförandeåtgärder i syfte att anpassa de villkor för tillgång till digitala televisions- och radiotjänster som anges i bilaga I till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Detta gäller även för minimiförteckningen över punkter i bilaga II som måste offentliggöras för att uppfylla kravet på god insyn. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen har befogenheter att anta genomförandeåtgärder i syfte att anpassa de villkor för tillgång till digitala televisions- och radiotjänster som anges i bilaga I till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Detta gäller även för minimiförteckningen över punkter i bilaga II som måste offentliggöras för att uppfylla kravet på god insyn.

| (66) | Kommissionen bör lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet när det, för att tillämpa gemenskapens politik inom området elektronisk kommunikation, måste vidtas harmoniseringsåtgärder som är ber än tekniska tillämpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen bör lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet när det, för att tillämpa gemenskapens politik inom området elektronisk kommunikation, måste vidtas harmoniseringsåtgärder som är ber än tekniska tillämpningsåtgärder.

| (67) | Att underlätta marknadsaktörernas tillträde till radiofrekvensresurser kommer att bidra till att hindren för inträde på marknaden försvinner. Dessutom minskar de tekniska framstegen risken för skadliga störningar i vissa frekvensband och därmed minskas även behovet av individuella nyttjanderätter. Villkoren för användning av spektrum för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster bör därför normalt sätt fastställas i allmänna tillstånd såvida inte individuella rättigheter är nödvändiga med tanke på spektrumets användningsområde för att skydda mot skadlig störning eller för att uppfylla ett särskilt mål av allmänt intresse. Beslut om behovet av individuella nyttjanderätter bör fattas på ett proportionellt sätt och med god insyn. |
| --- | --- |

(67)

Att underlätta marknadsaktörernas tillträde till radiofrekvensresurser kommer att bidra till att hindren för inträde på marknaden försvinner. Dessutom minskar de tekniska framstegen risken för skadliga störningar i vissa frekvensband och därmed minskas även behovet av individuella nyttjanderätter. Villkoren för användning av spektrum för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster bör därför normalt sätt fastställas i allmänna tillstånd såvida inte individuella rättigheter är nödvändiga med tanke på spektrumets användningsområde för att skydda mot skadlig störning eller för att uppfylla ett särskilt mål av allmänt intresse. Beslut om behovet av individuella nyttjanderätter bör fattas på ett proportionellt sätt och med god insyn.

| (68) | Införandet av kraven på tjänste- och teknikneutralitet vid tilldelnings- och fördelningsbeslut, tillsammans med de ökade möjligheterna att överföra rättigheter mellan företag, bör öka friheten och möjligheterna att leverera elektronisk kommunikation och audiovisuella medietjänster till allmänheten och därmed även göra det enklare att nå mål av allmänt intresse.
  Dock
  kan vissa skyldigheter av allmänt intresse som införts för sändningsföretag vid distribution av audiovisuella medietjänster
  kräva att det används
  särskilda kriterier vid
  spektrumallokering,
  i de fall där det förefaller ytterst viktigt att uppfylla ett specifikt mål av allmänt intresse som fastställts i den nationella lagstiftningen. Förfaranden i samband med fullföljandet av mål av allmänt intresse bör under alla omständigheter vara objektiva, proportionella, icke-diskriminerande och med god insyn. |
| --- | --- |

(68)

Införandet av kraven på tjänste- och teknikneutralitet vid tilldelnings- och fördelningsbeslut, tillsammans med de ökade möjligheterna att överföra rättigheter mellan företag, bör öka friheten och möjligheterna att leverera elektronisk kommunikation och audiovisuella medietjänster till allmänheten och därmed även göra det enklare att nå mål av allmänt intresse.
  Dock
  kan vissa skyldigheter av allmänt intresse som införts för sändningsföretag vid distribution av audiovisuella medietjänster
  kräva att det används
  särskilda kriterier vid
  spektrumallokering,
  i de fall där det förefaller ytterst viktigt att uppfylla ett specifikt mål av allmänt intresse som fastställts i den nationella lagstiftningen. Förfaranden i samband med fullföljandet av mål av allmänt intresse bör under alla omständigheter vara objektiva, proportionella, icke-diskriminerande och med god insyn.

| (69) | Alla beslut om att helt eller delvis undanta
  spektrumanvändare från skyldigheten att betala de normala avgifter och taxor som fastställts för användningen av spektrum
  måste vara objektiva, medge insyn och bygga på andra skyldigheter av allmänt intresse fastställda i nationell lagstiftning
  . |
| --- | --- |

(69)

Alla beslut om att helt eller delvis undanta
  spektrumanvändare från skyldigheten att betala de normala avgifter och taxor som fastställts för användningen av spektrum
  måste vara objektiva, medge insyn och bygga på andra skyldigheter av allmänt intresse fastställda i nationell lagstiftning
  .

| (70) | Giltigheten för individuella nyttjanderätter som det inte går att handla med bör begränsas i tiden med tanke på dess begränsande påverkan på det fria tillträdet till radiofrekvenser. När nyttjanderätter innehåller bestämmelser om förlängning av giltigheten bör medlemsstaterna först utföra en granskning, inbegripet ett offentligt samråd, där marknad, omfattning och teknisk utveckling beaktas. Med tanke på bristen på spektrum bör individuella nyttjanderätter som beviljats till företag granskas regelbundet. Medlemsstaterna bör när de utför denna granskning väga intressena hos innehavarna av rättigheterna med behovet av att stimulera till införandet av spektrumhandeln liksom en flexiblare användning av spektrum genom allmänna tillstånd där så är möjligt. |
| --- | --- |

(70)

Giltigheten för individuella nyttjanderätter som det inte går att handla med bör begränsas i tiden med tanke på dess begränsande påverkan på det fria tillträdet till radiofrekvenser. När nyttjanderätter innehåller bestämmelser om förlängning av giltigheten bör medlemsstaterna först utföra en granskning, inbegripet ett offentligt samråd, där marknad, omfattning och teknisk utveckling beaktas. Med tanke på bristen på spektrum bör individuella nyttjanderätter som beviljats till företag granskas regelbundet. Medlemsstaterna bör när de utför denna granskning väga intressena hos innehavarna av rättigheterna med behovet av att stimulera till införandet av spektrumhandeln liksom en flexiblare användning av spektrum genom allmänna tillstånd där så är möjligt.

| (71) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör ha befogenheter att säkerställa en effektiv användning av spektrum och nummer och, när spektrum- eller nummerresurser inte används, vidta åtgärder för att förhindra konkurrensskadlig hamstring som kan hindra nya aktörer från att komma in på marknaden. |
| --- | --- |

(71)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör ha befogenheter att säkerställa en effektiv användning av spektrum och nummer och, när spektrum- eller nummerresurser inte används, vidta åtgärder för att förhindra konkurrensskadlig hamstring som kan hindra nya aktörer från att komma in på marknaden.

| (72) | Borttagandet av rättsliga och administrativa hinder för allmänna tillstånd och nyttjanderätter för spektrumanvändning eller nummer med europeisk omfattning bör gynna utvecklingen av teknik och tjänster samt bidra till att stärka konkurrenskraften. Samtidigt som samordningen av de tekniska villkoren för tillgänglighet och effektivt utnyttjande av radiofrekvenser organiseras enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslutet)
   (14), kan det även bli nödvändigt att samordna eller harmonisera urvalsförfarandena och villkoren för rättigheter och tillstånd i vissa band till nyttjanderätter för nummer och till allmänna tillstånd för att uppnå målen med den inre marknaden. Detta gäller särskilt elektroniska kommunikationstjänster som till sin natur har en inre marknads dimension eller gränsöverskridande möjligheter, såsom t. ex. satellittjänster, vilkas utveckling skulle kunna hindras av skillnader i spektrumtilldelningen mellan medlemsstaterna
  och mellan EU och tredjeländer med beaktande av Europeiska post- och telesammanslutningens (CEPT:s) beslut
  . Kommissionen, som biträds av kommunikationskommittén och därvid i största möjliga utsträckning ska beakta yttrandet från
  BERT
  bör därför kunna anta tekniska genomförandeåtgärder för att uppnå dessa mål. I de genomförandeåtgärder som antas av kommissionen kan det krävas att medlemsstaterna ska ställa nyttjanderätter för spektrum och/eller nummer till förfogande på hela sitt territorium och vid behov återkalla övriga gällande nationella nyttjanderätter. I sådana fall ska medlemsstaterna inte bevilja några nya nyttjanderätter för det aktuella spektrumbandet eller nummerområdet enligt nationella förfaranden. |
| --- | --- |

(72)

Borttagandet av rättsliga och administrativa hinder för allmänna tillstånd och nyttjanderätter för spektrumanvändning eller nummer med europeisk omfattning bör gynna utvecklingen av teknik och tjänster samt bidra till att stärka konkurrenskraften. Samtidigt som samordningen av de tekniska villkoren för tillgänglighet och effektivt utnyttjande av radiofrekvenser organiseras enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslutet)
   (14), kan det även bli nödvändigt att samordna eller harmonisera urvalsförfarandena och villkoren för rättigheter och tillstånd i vissa band till nyttjanderätter för nummer och till allmänna tillstånd för att uppnå målen med den inre marknaden. Detta gäller särskilt elektroniska kommunikationstjänster som till sin natur har en inre marknads dimension eller gränsöverskridande möjligheter, såsom t. ex. satellittjänster, vilkas utveckling skulle kunna hindras av skillnader i spektrumtilldelningen mellan medlemsstaterna
  och mellan EU och tredjeländer med beaktande av Europeiska post- och telesammanslutningens (CEPT:s) beslut
  . Kommissionen, som biträds av kommunikationskommittén och därvid i största möjliga utsträckning ska beakta yttrandet från
  BERT
  bör därför kunna anta tekniska genomförandeåtgärder för att uppnå dessa mål. I de genomförandeåtgärder som antas av kommissionen kan det krävas att medlemsstaterna ska ställa nyttjanderätter för spektrum och/eller nummer till förfogande på hela sitt territorium och vid behov återkalla övriga gällande nationella nyttjanderätter. I sådana fall ska medlemsstaterna inte bevilja några nya nyttjanderätter för det aktuella spektrumbandet eller nummerområdet enligt nationella förfaranden.

| (73) | Den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden har gjort det möjligt att använda elektroniska kommunikationstjänster som sträcker sig över medlemsstaternas geografiska gränser. I artikel 16 i auktorisationsdirektivet krävs att kommissionen granskar hur de nationella auktorisationssystemen fungerar samt hur de gränsöverskridande tjänsterna utvecklas inom gemenskapen. Bestämmelserna i artikel 8 i auktorisationsdirektivet om harmoniserad tilldelning av radiofrekvenser har visat sig ineffektiva när det gäller att hantera behoven hos ett företag som vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster inom gemenskapen och bör därför ändras. |
| --- | --- |

(73)

Den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden har gjort det möjligt att använda elektroniska kommunikationstjänster som sträcker sig över medlemsstaternas geografiska gränser. I artikel 16 i auktorisationsdirektivet krävs att kommissionen granskar hur de nationella auktorisationssystemen fungerar samt hur de gränsöverskridande tjänsterna utvecklas inom gemenskapen. Bestämmelserna i artikel 8 i auktorisationsdirektivet om harmoniserad tilldelning av radiofrekvenser har visat sig ineffektiva när det gäller att hantera behoven hos ett företag som vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster inom gemenskapen och bör därför ändras.

| (74) | Medan beviljandet av tillstånd och övervakningen av efterlevnaden av användarvillkoren bör fortsätta att vara varje enskild medlemsstats ansvar, så bör medlemsstaterna avstå från att införa några ytterligare villkor, kriterier eller förfaranden som skulle kunna begränsa, ändra eller försena det korrekta genomförandet av ett harmoniserat eller samordnat urvals- eller auktorisationsförfarande. Dessa samordnings- eller harmoniseringsåtgärder skulle kunna omfatta övergångsundantag eller, i fråga om spektrum, övergångsmekanismer för spektrumdelning som skulle ge en medlemsstat dispens från tillämpningen av sådana åtgärder där det är berättigat för att underlätta deras genomförande och förutsatt att detta inte skulle leda till orimliga skillnader mellan medlemsstaternas konkurrens- eller lagstiftningssituation. |
| --- | --- |

(74)

Medan beviljandet av tillstånd och övervakningen av efterlevnaden av användarvillkoren bör fortsätta att vara varje enskild medlemsstats ansvar, så bör medlemsstaterna avstå från att införa några ytterligare villkor, kriterier eller förfaranden som skulle kunna begränsa, ändra eller försena det korrekta genomförandet av ett harmoniserat eller samordnat urvals- eller auktorisationsförfarande. Dessa samordnings- eller harmoniseringsåtgärder skulle kunna omfatta övergångsundantag eller, i fråga om spektrum, övergångsmekanismer för spektrumdelning som skulle ge en medlemsstat dispens från tillämpningen av sådana åtgärder där det är berättigat för att underlätta deras genomförande och förutsatt att detta inte skulle leda till orimliga skillnader mellan medlemsstaternas konkurrens- eller lagstiftningssituation.

| (75) | De nationella tillsynsmyndigheterna skulle kunna vidta effektiva åtgärder för att övervaka och säkerställa uppfyllandet av villkoren för allmänna tillstånd eller nyttjanderätter, inklusive befogenheter att införa effektiva ekonomiska sanktioner och/eller administrativa sanktioner vid överträdelser av dessa villkor. |
| --- | --- |

(75)

De nationella tillsynsmyndigheterna skulle kunna vidta effektiva åtgärder för att övervaka och säkerställa uppfyllandet av villkoren för allmänna tillstånd eller nyttjanderätter, inklusive befogenheter att införa effektiva ekonomiska sanktioner och/eller administrativa sanktioner vid överträdelser av dessa villkor.

| (76) | Villkoren som kan bifogas till tillstånden bör omfatta särskilda villkor som styr tillträdet för användare med funktionshinder och offentliga myndigheters
  och larmtjänsters
  behov av att kunna kommunicera
  sinsemellan och
  med allmänheten före, vid eller efter stora katastrofer. Med tanke på den tekniska innovationens betydelse bör medlemsstater även kunna utfärda tillstånd för användning av spektrum för försöksändamål, omgärdade av särskilda restriktioner och villkor som motiveras med hänsynen till sådana rättigheters experimentella natur. |
| --- | --- |

(76)

Villkoren som kan bifogas till tillstånden bör omfatta särskilda villkor som styr tillträdet för användare med funktionshinder och offentliga myndigheters
  och larmtjänsters
  behov av att kunna kommunicera
  sinsemellan och
  med allmänheten före, vid eller efter stora katastrofer. Med tanke på den tekniska innovationens betydelse bör medlemsstater även kunna utfärda tillstånd för användning av spektrum för försöksändamål, omgärdade av särskilda restriktioner och villkor som motiveras med hänsynen till sådana rättigheters experimentella natur.

| (77) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2887/2000 av den 18 december 2000 om tillträde till accessnät (15) har visat sig vara effektiv i den inledande fasen av marknadens avreglering. I ramdirektivet uppmanas kommissionen att övervaka övergången från det nuvarande regelverket från 1998 till det nya regelverket från 2002 och, vid ett lämpligt tillfälle, lägga fram förslag om upphävande av denna förordning. Enligt regelverket från 2002 har de nationella tillsynsmyndigheterna i uppgift att analysera marknaden utanför distributionsnäten för tillträde till metallbaserade accessnät och delaccessnät i syfte att tillhandahålla bredbands- och taltjänster som de definieras i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader. Eftersom samtliga medlemsstater har analyserat denna marknad åtminstone en gång och de lämpliga skyldigheterna enligt regelverket från 2002 är på plats har förordning (EG) nr 2887/2000 blivit onödig och bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(77)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2887/2000 av den 18 december 2000 om tillträde till accessnät (15) har visat sig vara effektiv i den inledande fasen av marknadens avreglering. I ramdirektivet uppmanas kommissionen att övervaka övergången från det nuvarande regelverket från 1998 till det nya regelverket från 2002 och, vid ett lämpligt tillfälle, lägga fram förslag om upphävande av denna förordning. Enligt regelverket från 2002 har de nationella tillsynsmyndigheterna i uppgift att analysera marknaden utanför distributionsnäten för tillträde till metallbaserade accessnät och delaccessnät i syfte att tillhandahålla bredbands- och taltjänster som de definieras i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader. Eftersom samtliga medlemsstater har analyserat denna marknad åtminstone en gång och de lämpliga skyldigheterna enligt regelverket från 2002 är på plats har förordning (EG) nr 2887/2000 blivit onödig och bör därför upphöra att gälla.

| (78) | Åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av ramdirektivet, tillträdesdirektivet och auktorisationsdirektivet bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16). |
| --- | --- |

(78)

Åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av ramdirektivet, tillträdesdirektivet och auktorisationsdirektivet bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).

| (79) | Kommissionen bör särskilt beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder i samband med anmälningarna enligt artikel 7 i ramdirektivet, genomföra en harmonisering inom spektrum- och nummerområdet liksom när det gäller frågor som rör säkerheten för nät och tjänster, identifiera transnationella marknader samt genomföra standarder och en harmoniserad tillämpning av bestämmelserna i regelverket. Kommissionen bör även få befogenheter att anta genomförandeåtgärder för att uppdatera bilagorna I och II i tillträdesdirektivet på grund av marknadens utveckling och den tekniska utvecklingen och att anta genomförandeåtgärder för att harmonisera reglerna, förfarandena och villkoren för auktorisationen av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att vara ett komplement till dessa direktiv genom tillägget av nya icke väsentliga delar ska de antas i enlighet med föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5 a i beslut 1999/468/EG.
  Med hänsyn till att tillämpningen av det föreskrivande förfarandet med kontroll inom
  de normala tidsfristerna
  i vissa särskilda fall kan förhindra att genomförandeåtgärder antas i tid bör Europaparlamentet, rådet och
  kommissionen
  agera snabbt för att sådana åtgärder ska antas så snart som möjligt
  . |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen bör särskilt beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder i samband med anmälningarna enligt artikel 7 i ramdirektivet, genomföra en harmonisering inom spektrum- och nummerområdet liksom när det gäller frågor som rör säkerheten för nät och tjänster, identifiera transnationella marknader samt genomföra standarder och en harmoniserad tillämpning av bestämmelserna i regelverket. Kommissionen bör även få befogenheter att anta genomförandeåtgärder för att uppdatera bilagorna I och II i tillträdesdirektivet på grund av marknadens utveckling och den tekniska utvecklingen och att anta genomförandeåtgärder för att harmonisera reglerna, förfarandena och villkoren för auktorisationen av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att vara ett komplement till dessa direktiv genom tillägget av nya icke väsentliga delar ska de antas i enlighet med föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5 a i beslut 1999/468/EG.
  Med hänsyn till att tillämpningen av det föreskrivande förfarandet med kontroll inom
  de normala tidsfristerna
  i vissa särskilda fall kan förhindra att genomförandeåtgärder antas i tid bör Europaparlamentet, rådet och
  kommissionen
  agera snabbt för att sådana åtgärder ska antas så snart som möjligt
  .

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)

Direktiv 2002/21/EG ska ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 1.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Genom detta direktiv inrättas ett harmoniserat regelverk för elektroniska kommunikationstjänster, elektroniska kommunikationsnät, tillhörande faciliteter, tillhörande tjänster och vissa delar i terminalutrustning
  i syfte att underlätta tillgängligheten för användare med funktionshinder och gynna användningen av elektroniska telekommunikationer bland de mest missgynnade användarna
  . Genom direktivet fastställs uppgifter för nationella tillsynsmyndigheter och inrättas en rad förfaranden som syftar till att åstadkomma en harmoniserad tillämpning av regelverket inom hela gemenskapen.” |
| --- | --- |

1)

Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

”1.   Genom detta direktiv inrättas ett harmoniserat regelverk för elektroniska kommunikationstjänster, elektroniska kommunikationsnät, tillhörande faciliteter, tillhörande tjänster och vissa delar i terminalutrustning
  i syfte att underlätta tillgängligheten för användare med funktionshinder och gynna användningen av elektroniska telekommunikationer bland de mest missgynnade användarna
  . Genom direktivet fastställs uppgifter för nationella tillsynsmyndigheter och inrättas en rad förfaranden som syftar till att åstadkomma en harmoniserad tillämpning av regelverket inom hela gemenskapen.”

| 2) | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt b ska ersättas med följande:






  ”b) | ”gränsöverskridande marknader”: marknader som omfattar gemenskapen eller en betydande del därav och som är belägna i mer än en medlemsstat.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt b ska ersättas med följande:

”b)

”gränsöverskridande marknader”: marknader som omfattar gemenskapen eller en betydande del därav och som är belägna i mer än en medlemsstat.”

| b) | Punkt d ska ersättas med följande:






  ”d) | ”allmänt kommunikationsnät”: elektroniskt kommunikationsnät som helt eller huvudsakligen används för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster som är tillgängliga för allmänheten och som stöder informationsöverföring mellan nätanslutningspunkter, inbegripet nätkomponenter som inte är aktiva.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt d ska ersättas med följande:

”d)

”allmänt kommunikationsnät”: elektroniskt kommunikationsnät som helt eller huvudsakligen används för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster som är tillgängliga för allmänheten och som stöder informationsöverföring mellan nätanslutningspunkter, inbegripet nätkomponenter som inte är aktiva.”

| c) | Punkt e ska ersättas med följande:






  ”e) | ”tillhörande faciliteter”: de faciliteter som hör till ett elektroniskt kommunikationsnät och/eller en elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör och/eller stöder tillhandahållande av tjänster via det nätet och/eller den tjänsten eller har möjlighet att göra det. Häri ingår nummer- och adressomvandlingssystem, system för villkorad tillgång och elektroniska programguider, liksom fysisk infrastruktur som t. ex.
  tillträde till byggnader, kablar, torn och andra stödkonstruktioner,
  ledningar,
  rör,
  master,
  antenner
  ,
  inspektionsbrunnar och
  kopplingsskåp
  samt alla andra nätkomponenter som inte är aktiva
  .” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt e ska ersättas med följande:

”e)

”tillhörande faciliteter”: de faciliteter som hör till ett elektroniskt kommunikationsnät och/eller en elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör och/eller stöder tillhandahållande av tjänster via det nätet och/eller den tjänsten eller har möjlighet att göra det. Häri ingår nummer- och adressomvandlingssystem, system för villkorad tillgång och elektroniska programguider, liksom fysisk infrastruktur som t. ex.
  tillträde till byggnader, kablar, torn och andra stödkonstruktioner,
  ledningar,
  rör,
  master,
  antenner
  ,
  inspektionsbrunnar och
  kopplingsskåp
  samt alla andra nätkomponenter som inte är aktiva
  .”

| d) | Punkt l ska ersättas med följande:






  ”l) | ”särdirektiv”: direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (17) |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt l ska ersättas med följande:

”l)

”särdirektiv”: direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (17)

| e) | Punkterna q, r och s ska läggas till:






  ”q) | ”fördelning”: att ett visst frekvensband eller nummerområde fastställs för användning av en eller flera typer av tjänster, där det är lämpligt, på bestämda villkor. |
| --- | --- | --- |

e)

Punkterna q, r och s ska läggas till:

”q)

”fördelning”: att ett visst frekvensband eller nummerområde fastställs för användning av en eller flera typer av tjänster, där det är lämpligt, på bestämda villkor.

| r) | ”tilldelning”: det tillstånd som en nationell tillsynsmyndighet ger en juridisk enhet eller fysisk person för att använda en radiofrekvens, radiofrekvenskanal eller ett nummer (eller ett eller flera nummerblock). |
| --- | --- |

r)

”tilldelning”: det tillstånd som en nationell tillsynsmyndighet ger en juridisk enhet eller fysisk person för att använda en radiofrekvens, radiofrekvenskanal eller ett nummer (eller ett eller flera nummerblock).

| s) | ”skadlig störning”: en störning som gör att en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst inte fungerar eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig
  internationell,
  gemenskaps- eller nationell lagstiftning.” |
| --- | --- |

s)

”skadlig störning”: en störning som gör att en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst inte fungerar eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig
  internationell,
  gemenskaps- eller nationell lagstiftning.”

| 3) | Artikel 3.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna utövar sina befogenheter på ett sätt som är oberoende, opartiskt
  ,
  öppet redovisat
  och tidsmässigt rimligt
  . Nationella tillsynsmyndigheter ska inte begära eller ta emot instruktioner från något annat organ i samband med det löpande genomförandet av uppgifterna som tilldelats dem enligt den nationella lagstiftning som genomför gemenskapslagstiftningen. Endast överklagandeinstanser inrättade i enlighet med artikel 4 eller nationella domstolar ska ha befogenheter att upphäva eller undanröja de nationella tillsynsmyndigheternas beslut.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att chefen för den nationella tillsynsmyndigheten eller hans/hennes ersättare ska kunna avsättas enbart om han/hon inte längre uppfyller kraven för att utföra sina uppgifter som fastställts i förväg i nationell lagstiftning eller om han/hon gjort sig skyldig till ett allvarligt fel i yrkesutövningen. Beslutet att avsätta den nationella tillsynsmyndighetens chef ska innehålla en motivering och offentliggöras vid tidpunkten för uppsägningen.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräckliga finansiella och mänskliga resurser för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats och att de har en separat årlig budget. Budgeten ska offentliggöras.


  3a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de mål som uppställts för organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) aktivt stöds av respektive nationell tillsynsmyndighet genom att främja större samordning och enhetlighet i lagstiftningen.




  Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräckliga ekonomiska resurser och tillräcklig personal för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats som ger dem möjlighet att aktivt delta i och bidra till BERT. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha separat årlig budget som ska offentliggöras
  .


  3b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna, när de fattar beslut som rör deras hemmamarknader, verkligen beaktar de gemensamma ståndpunkter som utfärdats av BERT
  .” |
| --- | --- |

3)

Artikel 3.3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna utövar sina befogenheter på ett sätt som är oberoende, opartiskt
  ,
  öppet redovisat
  och tidsmässigt rimligt
  . Nationella tillsynsmyndigheter ska inte begära eller ta emot instruktioner från något annat organ i samband med det löpande genomförandet av uppgifterna som tilldelats dem enligt den nationella lagstiftning som genomför gemenskapslagstiftningen. Endast överklagandeinstanser inrättade i enlighet med artikel 4 eller nationella domstolar ska ha befogenheter att upphäva eller undanröja de nationella tillsynsmyndigheternas beslut.

Medlemsstaterna ska säkerställa att chefen för den nationella tillsynsmyndigheten eller hans/hennes ersättare ska kunna avsättas enbart om han/hon inte längre uppfyller kraven för att utföra sina uppgifter som fastställts i förväg i nationell lagstiftning eller om han/hon gjort sig skyldig till ett allvarligt fel i yrkesutövningen. Beslutet att avsätta den nationella tillsynsmyndighetens chef ska innehålla en motivering och offentliggöras vid tidpunkten för uppsägningen.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräckliga finansiella och mänskliga resurser för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats och att de har en separat årlig budget. Budgeten ska offentliggöras.

3a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de mål som uppställts för organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) aktivt stöds av respektive nationell tillsynsmyndighet genom att främja större samordning och enhetlighet i lagstiftningen.

Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräckliga ekonomiska resurser och tillräcklig personal för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats som ger dem möjlighet att aktivt delta i och bidra till BERT. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha separat årlig budget som ska offentliggöras
  .

3b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna, när de fattar beslut som rör deras hemmamarknader, verkligen beaktar de gemensamma ståndpunkter som utfärdats av BERT
  .”

| 4) | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det på nationell nivå finns fungerande system enligt vilka varje användare eller företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster, som berörs av ett beslut av en nationell tillsynsmyndighet, har rätt att överklaga beslutet till en instans som är oberoende av de inblandade parterna. Denna instans, som kan vara en domstol, ska ha ▐ den kompetens som är nödvändig för att den ska kunna utföra sina uppgifter
  på ett effektivt sätt
  . Medlemsstaterna ska säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till ärendet i sak och att det finns ett effektivt förfarande för överklagande
  samt att överklagandeförfarandet inte tar onödigt lång tid. Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister för behandlingen av sådana överklaganden.


  I väntan på utgången av ett sådant överklagande ska den nationella tillsynsmyndighetens beslut fortsätta att gälla såvida inte provisoriska åtgärder beviljas. Provisoriska åtgärder kan beviljas
  i enlighet med relevant nationell lagstiftning
  om det finns ett brådskande behov av att upphäva beslutets effekt för att förhindra allvarlig och irreparabel skada för den aktör som tillämpar dessa åtgärder och om intressebalansen så kräver.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det på nationell nivå finns fungerande system enligt vilka varje användare eller företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster, som berörs av ett beslut av en nationell tillsynsmyndighet, har rätt att överklaga beslutet till en instans som är oberoende av de inblandade parterna. Denna instans, som kan vara en domstol, ska ha ▐ den kompetens som är nödvändig för att den ska kunna utföra sina uppgifter
  på ett effektivt sätt
  . Medlemsstaterna ska säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till ärendet i sak och att det finns ett effektivt förfarande för överklagande
  samt att överklagandeförfarandet inte tar onödigt lång tid. Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister för behandlingen av sådana överklaganden.

I väntan på utgången av ett sådant överklagande ska den nationella tillsynsmyndighetens beslut fortsätta att gälla såvida inte provisoriska åtgärder beviljas. Provisoriska åtgärder kan beviljas
  i enlighet med relevant nationell lagstiftning
  om det finns ett brådskande behov av att upphäva beslutets effekt för att förhindra allvarlig och irreparabel skada för den aktör som tillämpar dessa åtgärder och om intressebalansen så kräver.”

| b) | Följande punkter ska läggas till ║:
  ”
  3.
     
  Överklagandeinstanser ska ha rätt att begära ett yttrande från BERT innan de fattar beslut i ett överklagandeförfarande.



  4.   Medlemsstaterna ska samla information om överklaganden, antalet ansökningar om överklagande, överklagandeförfarandenas löptid, antalet beslut om att bevilja de interimistiska åtgärder som fattats i enlighet med punkt 1 och motiveringen för dessa beslut. Medlemsstaterna ska årligen göra denna information tillgänglig för kommissionen och för
  BERT
  för marknaden för elektronisk kommunikation (nedan kallad ”Europeiska myndigheten”).” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till ║:

”
  3.
     
  Överklagandeinstanser ska ha rätt att begära ett yttrande från BERT innan de fattar beslut i ett överklagandeförfarande.

4.   Medlemsstaterna ska samla information om överklaganden, antalet ansökningar om överklagande, överklagandeförfarandenas löptid, antalet beslut om att bevilja de interimistiska åtgärder som fattats i enlighet med punkt 1 och motiveringen för dessa beslut. Medlemsstaterna ska årligen göra denna information tillgänglig för kommissionen och för
  BERT
  för marknaden för elektronisk kommunikation (nedan kallad ”Europeiska myndigheten”).”

| 5) | Artikel 5.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster tillhandahåller all den information, även ekonomisk information, som är nödvändig för att de nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna säkerställa att bestämmelserna i eller de beslut som fattas enligt detta direktiv och särdirektiven följs. ▐ Företagen ska på begäran tillhandahålla sådan information snabbt och enligt den tidsskala och med den detaljeringsgrad som den nationella tillsynsmyndigheten kräver. Den information som den nationella tillsynsmyndigheten begär ska stå i proportion till genomförandet av uppgiften. Den nationella tillsynsmyndigheten ska motivera sin begäran om information
  och följa gemenskapslagstiftningen och nationell lagstiftning om affärssekretess
  .” |
| --- | --- |

5)

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster tillhandahåller all den information, även ekonomisk information, som är nödvändig för att de nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna säkerställa att bestämmelserna i eller de beslut som fattas enligt detta direktiv och särdirektiven följs. ▐ Företagen ska på begäran tillhandahålla sådan information snabbt och enligt den tidsskala och med den detaljeringsgrad som den nationella tillsynsmyndigheten kräver. Den information som den nationella tillsynsmyndigheten begär ska stå i proportion till genomförandet av uppgiften. Den nationella tillsynsmyndigheten ska motivera sin begäran om information
  och följa gemenskapslagstiftningen och nationell lagstiftning om affärssekretess
  .”

| 6) | Artiklarna 6 och 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 6


  Förfarande för samråd och insyn

  När de nationella tillsynsmyndigheterna avser att vidta åtgärder i enlighet med detta direktiv eller särdirektiven ▐ eller införa restriktioner i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4
  som har betydande inverkan på den relevanta marknaden
  , ska medlemsstaterna, förutom i de fall som omfattas av artiklarna 7.10, 20 eller 21 och såvida inget annat sägs i genomförandebestämmelserna som antagits i enlighet med artikel 9 c, tillse att de nationella tillsynsmyndigheterna ger de berörda parterna möjlighet att yttra sig om det preliminära förslaget till åtgärd inom en skälig tidsfrist.
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska offentliggöra sina nationella samrådsförfaranden.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas ett gemensamt informationsställe där det kan erhållas information om alla pågående samrådsförfaranden.
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska göra resultatet av samrådsförfarandena allmänt tillgängliga, utom när det rör sig om sekretessbelagd information enligt bestämmelser om affärshemligheter i gemenskapsrätten och nationell rätt.
  Om sekretessbelagd information sprids på otillbörligt sätt ska de nationella tillsynsmyndigheterna på begäran av berörda företag se till att lämpliga åtgärder vidtas snarast möjligt.



  Artikel 7


  Stärkande av den inre marknaden för elektroniska kommunikationer

  1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska när de utför sina uppgifter enligt detta direktiv och särdirektiven ta så stor hänsyn som möjligt till de mål som fastställs i artikel 8, inbegripet i den mån de berör hur den inre marknaden fungerar.
  2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska bidra till den inre marknadens utveckling genom att samarbeta med kommissionen och
  BERT på ett öppet sätt
  för att säkerställa en konsekvent tillämpning i samtliga medlemsstater av bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven. I detta syfte ska de särskilt samarbeta med kommissionen och
  BERT
  för att identifiera de typer av instrument och lösningar som är bäst lämpade för att åtgärda enskilda situationer på marknaden.
  3.   Om inget annat anges i genomförandebestämmelserna som antagits i enlighet med artikel 7 b och efter det samrådsförfarande som anges i artikel 6 ska den nationella tillsynsmyndigheten, om den avser att vidta en åtgärd som






  a) | omfattas av artiklarna 15 eller 16 i detta direktiv, artiklarna 5 eller 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), eller |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklarna 6 och 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Förfarande för samråd och insyn

När de nationella tillsynsmyndigheterna avser att vidta åtgärder i enlighet med detta direktiv eller särdirektiven ▐ eller införa restriktioner i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4
  som har betydande inverkan på den relevanta marknaden
  , ska medlemsstaterna, förutom i de fall som omfattas av artiklarna 7.10, 20 eller 21 och såvida inget annat sägs i genomförandebestämmelserna som antagits i enlighet med artikel 9 c, tillse att de nationella tillsynsmyndigheterna ger de berörda parterna möjlighet att yttra sig om det preliminära förslaget till åtgärd inom en skälig tidsfrist.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska offentliggöra sina nationella samrådsförfaranden.

Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas ett gemensamt informationsställe där det kan erhållas information om alla pågående samrådsförfaranden.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska göra resultatet av samrådsförfarandena allmänt tillgängliga, utom när det rör sig om sekretessbelagd information enligt bestämmelser om affärshemligheter i gemenskapsrätten och nationell rätt.
  Om sekretessbelagd information sprids på otillbörligt sätt ska de nationella tillsynsmyndigheterna på begäran av berörda företag se till att lämpliga åtgärder vidtas snarast möjligt.

Artikel 7

Stärkande av den inre marknaden för elektroniska kommunikationer

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska när de utför sina uppgifter enligt detta direktiv och särdirektiven ta så stor hänsyn som möjligt till de mål som fastställs i artikel 8, inbegripet i den mån de berör hur den inre marknaden fungerar.

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska bidra till den inre marknadens utveckling genom att samarbeta med kommissionen och
  BERT på ett öppet sätt
  för att säkerställa en konsekvent tillämpning i samtliga medlemsstater av bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven. I detta syfte ska de särskilt samarbeta med kommissionen och
  BERT
  för att identifiera de typer av instrument och lösningar som är bäst lämpade för att åtgärda enskilda situationer på marknaden.

3.   Om inget annat anges i genomförandebestämmelserna som antagits i enlighet med artikel 7 b och efter det samrådsförfarande som anges i artikel 6 ska den nationella tillsynsmyndigheten, om den avser att vidta en åtgärd som

a)

omfattas av artiklarna 15 eller 16 i detta direktiv, artiklarna 5 eller 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), eller

| b) | skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna,

samtidigt
  göra förslaget till åtgärd tillgängligt för kommissionen,
  BERT,
  och de nationella tillsynsmyndigheterna i andra medlemsstater, tillsammans med den motivering som åtgärden grundar sig på i enlighet med artikel 5.3, samt informera kommissionen,
  BERT
  och andra nationella tillsynsmyndigheter om detta. De nationella tillsynsmyndigheterna,
  BERT
  och kommissionen får yttra sig till den berörda nationella tillsynsmyndigheten inom högst en månad. Enmånadsperioden kan inte förlängas.

4.   När den planerade åtgärd som avses i punkt 3 syftar till:

| a) | att definiera en berörd marknad som skiljer sig från dem som definierats i rekommendationen i enlighet med artikel 15.1, eller |
| --- | --- |

a)

att definiera en berörd marknad som skiljer sig från dem som definierats i rekommendationen i enlighet med artikel 15.1, eller

| b) | att avgöra huruvida ett företag, enskilt eller tillsammans med andra, ska anses ha ett betydande inflytande på marknaden, i enlighet med artikel 16.3, 16.4 eller 16.5 |
| --- | --- |

b)

att avgöra huruvida ett företag, enskilt eller tillsammans med andra, ska anses ha ett betydande inflytande på marknaden, i enlighet med artikel 16.3, 16.4 eller 16.5

▐

och skulle påverka handeln mellan medlemsstater och kommissionen har meddelat den nationella tillsynsmyndigheten att den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller hyser allvarliga tvivel om att den är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt med de mål som anges i artikel 8, ska den föreslagna åtgärden inte antas förrän efter ytterligare två månader. Denna period kan inte förlängas.

5.   Under tvåmånadersperioden som avses i punkt 4 får kommissionen fatta beslut om att den nationella tillsynsmyndigheten ska dra tillbaka förslaget till åtgärd. Kommissionen ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  BERT
  som avgetts i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)] (18) innan den fattar ett beslut. Beslutet ska åtföljas av en detaljerad och objektiv analys av varför kommissionen inte anser att den föreslagna åtgärden bör antas, tillsammans med specifika förslag till ändringar av densamma.

6.   Inom tre månader efter det att kommissionen fattat ett beslut i enlighet med punkt 5 som kräver att den nationella tillsynsmyndigheten ska återkalla ett förslag till åtgärd ska den nationella tillsynsmyndigheten antingen ändra eller återkalla förslaget till åtgärd. Om förslaget till åtgärd ändras ska den nationella tillsynsmyndigheten genomföra ett offentligt samråd i enlighet med förfarandena som avses i artikel 6 och på nytt anmäla det ändrade förslaget till åtgärd till kommissionen i enlighet med bestämmelserna i punkt 3.

7.   Den berörda nationella tillsynsmyndigheten ska i största möjliga utsträckning beakta yttrandena från andra nationella tillsynsmyndigheter,
  BERT
  och kommissionen och får, utom i de fall som omfattas av punkt 4, anta det förslag till åtgärd som blir resultatet och ska, om den gör det, meddela detta till kommissionen. Övriga nationella organ som utövar befogenheter enligt detta direktiv eller särdirektiven ska också i största möjliga utsträckning beakta kommissionens kommentarer.

▐

8.   Under exceptionella omständigheter, när en nationell tillsynsmyndighet anser att den måste handla skyndsamt för att säkerställa konkurrensen och skydda användarnas intressen, får den omedelbart vidta proportionella och tillfälliga åtgärder såsom ett undantag från förfarandet i punkterna 3 och 4. Den nationella tillsynsmyndigheten ska utan dröjsmål meddela kommissionen, övriga nationella tillsynsmyndigheter och
  BERT
  , med en fullständig motivering, om dessa åtgärder. Om den nationella tillsynsmyndigheten beslutar att göra sådana åtgärder permanenta eller att förlänga deras tillämpningsperiod ska detta beslut omfattas av bestämmelserna i punkterna 3 och 4.

| 7) | Följande artiklar ska införas:


  ”Artikel 7a


  Förfarande för konsekvent tillämpning av rättsliga åtgärder



  1.
     
  Om en nationell tillsynsmyndighet avser att anta en åtgärd som inför, ändrar eller återkallar en operatörs skyldighet i enlighet med artikel 16 och i förening med artiklarna 5 och 9–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) ska kommissionen och den andra medlemsstatens nationella tillsynsmyndighet ges en månad från den dag då beslutet meddelades för att yttra sig till den berörda nationella tillsynsmyndigheten.




  2.
     
  Om förslaget till åtgärd innebär införande, ändring eller upphävande av en skyldighet av annat slag än den skyldighet som avses i artikel 13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) kan kommissionen inom samma tidsfrist meddela den berörda nationella tillsynsmyndigheten och BERT om varför den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller hyser allvarliga tvivel om att den är förenlig med gemenskapslagstiftningen. I sådana fall ska antagandet av förslaget till åtgärd senareläggas med ytterligare två månader från och med kommissionens meddelande.




  Om kommissionen inte utfärdar något meddelande ska den berörda nationella tillsynsmyndigheten anta förslaget till åtgärd och samtidigt i största möjliga mån beakta kommissionens eller andra nationella tillsynsmyndigheters kommentarer.




  3.
     
  Under den tidsfrist på två månader som fastställs i punkt 2 ska kommissionen, BERT och den berörda nationella tillsynsmyndigheten ha ett nära samarbete för att identifiera den mest effektiva och lämpligaste åtgärden mot bakgrund av de mål som fastställs i artikel 8 med beaktande av marknadsaktörernas yttranden och behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis.




  Under denna tvåmånadersfrist ska BERT med absolut majoritet anta ett yttrande som bekräftar att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt eller som anger att förslaget till åtgärd bör ändras samt lägga fram specifika förslag om detta. Yttrandet ska motiveras och offentliggöras.




  Om BERT har bekräftat att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt kan den berörda nationella tillsynsmyndigheten anta förslaget till åtgärd. När den gör detta ska den nationella tillsynsmyndigheten i största möjliga utsträckning beakta de eventuella kommentarerna från kommissionen och BERT. Den nationella tillsynsmyndigheten ska offentliggöra på vilket sätt den beaktat dessa kommentarer.




  Om BERT påpekar att förslaget till åtgärd bör ändras får kommissionen med yttersta beaktande av BERT:s yttrande anta ett beslut som kräver att den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändrar förslaget till åtgärd. När den gör detta ska kommissionen lämna en motivering och specifika förslag till ändring.




  4.
     
  Om förslaget till åtgärd gäller införande, ändring eller upphävande av den skyldighet som fastställs i artikel 13 a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) ska förslaget till åtgärd inte antas under ytterligare en tvåmånadersperiod beräknat från och med utgången av den enmånadsperiod som avses i punkt 1.




  Under den tvåmånadersperiod som avses i första stycket ska kommissionen, BERT och den berörda nationella tillsynsmyndigheten ha ett nära samarbete för att fastställa huruvida den föreslagna åtgärden är förenlig med artikel 13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och i synnerhet huruvida den är den mest effektiva och lämpligaste åtgärden. I detta syfte ska marknadsaktörernas yttranden samt behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis beaktas. Om BERT eller kommissionen framställer en motiverad begäran om detta, ska denna tvåmånadersfrist förlängas med upp till två månader.




  Inom den maximiperiod som fastställs i andra stycket ska BERT agera med absolut majoritet, anta ett yttrande som bekräftar att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt eller meddela att förslaget till åtgärd inte ska antas. Yttrandet ska motiveras och offentliggöras.




  Enbart om kommissionen och BERT har bekräftat att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt kan den berörda nationella tillsynsmyndigheten anta förslaget till åtgärd. När den gör detta ska den nationella tillsynsmyndigheten i största möjliga utsträckning beakta de eventuella kommentarerna från kommissionen och BERT. Den nationella tillsynsmyndigheten ska offentliggöra på vilket sätt den beaktat dessa kommentarer.




  5.
     
  Inom en tidsfrist på tre månader från det att kommissionen i enlighet med punkt 3 fjärde stycket antagit ett motiverat beslut som kräver att den nationella tillsynsmyndigheten ändrar förslaget till åtgärd ska den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändra eller dra tillbaka förslaget till åtgärd. Om förslaget till åtgärd ska ändras ska den nationella tillsynsmyndigheten genomföra ett offentligt samråd i enlighet med de förfaranden för samråd och transparens som avses i artikel 6 och på nytt anmäla det ändrade förslaget till åtgärd till kommissionen i enlighet med artikel 7.




  6.
     
  Den nationella tillsynsmyndigheten kan när som helst under förfarandets gång dra tillbaka förslaget till åtgärd.


  Artikel 7b

  Genomförandebestämmelser

  ║ Kommissionen kan fastställa
  rekommendationer och/eller riktlinjer
  i anslutning till artikel 7 som definierar form, innehåll och detaljnivå för de anmälningar som krävs i enlighet med artikel 7.3, under vilka omständigheter anmälan inte behöver göras samt beräkning av tidsfrister.
  När den gör detta ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från BERT.


  ▐” |
| --- | --- |

7)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 7a

Förfarande för konsekvent tillämpning av rättsliga åtgärder

1.
     
  Om en nationell tillsynsmyndighet avser att anta en åtgärd som inför, ändrar eller återkallar en operatörs skyldighet i enlighet med artikel 16 och i förening med artiklarna 5 och 9–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) ska kommissionen och den andra medlemsstatens nationella tillsynsmyndighet ges en månad från den dag då beslutet meddelades för att yttra sig till den berörda nationella tillsynsmyndigheten.

2.
     
  Om förslaget till åtgärd innebär införande, ändring eller upphävande av en skyldighet av annat slag än den skyldighet som avses i artikel 13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) kan kommissionen inom samma tidsfrist meddela den berörda nationella tillsynsmyndigheten och BERT om varför den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller hyser allvarliga tvivel om att den är förenlig med gemenskapslagstiftningen. I sådana fall ska antagandet av förslaget till åtgärd senareläggas med ytterligare två månader från och med kommissionens meddelande.

Om kommissionen inte utfärdar något meddelande ska den berörda nationella tillsynsmyndigheten anta förslaget till åtgärd och samtidigt i största möjliga mån beakta kommissionens eller andra nationella tillsynsmyndigheters kommentarer.

3.
     
  Under den tidsfrist på två månader som fastställs i punkt 2 ska kommissionen, BERT och den berörda nationella tillsynsmyndigheten ha ett nära samarbete för att identifiera den mest effektiva och lämpligaste åtgärden mot bakgrund av de mål som fastställs i artikel 8 med beaktande av marknadsaktörernas yttranden och behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis.

Under denna tvåmånadersfrist ska BERT med absolut majoritet anta ett yttrande som bekräftar att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt eller som anger att förslaget till åtgärd bör ändras samt lägga fram specifika förslag om detta. Yttrandet ska motiveras och offentliggöras.

Om BERT har bekräftat att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt kan den berörda nationella tillsynsmyndigheten anta förslaget till åtgärd. När den gör detta ska den nationella tillsynsmyndigheten i största möjliga utsträckning beakta de eventuella kommentarerna från kommissionen och BERT. Den nationella tillsynsmyndigheten ska offentliggöra på vilket sätt den beaktat dessa kommentarer.

Om BERT påpekar att förslaget till åtgärd bör ändras får kommissionen med yttersta beaktande av BERT:s yttrande anta ett beslut som kräver att den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändrar förslaget till åtgärd. När den gör detta ska kommissionen lämna en motivering och specifika förslag till ändring.

4.
     
  Om förslaget till åtgärd gäller införande, ändring eller upphävande av den skyldighet som fastställs i artikel 13 a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) ska förslaget till åtgärd inte antas under ytterligare en tvåmånadersperiod beräknat från och med utgången av den enmånadsperiod som avses i punkt 1.

Under den tvåmånadersperiod som avses i första stycket ska kommissionen, BERT och den berörda nationella tillsynsmyndigheten ha ett nära samarbete för att fastställa huruvida den föreslagna åtgärden är förenlig med artikel 13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och i synnerhet huruvida den är den mest effektiva och lämpligaste åtgärden. I detta syfte ska marknadsaktörernas yttranden samt behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis beaktas. Om BERT eller kommissionen framställer en motiverad begäran om detta, ska denna tvåmånadersfrist förlängas med upp till två månader.

Inom den maximiperiod som fastställs i andra stycket ska BERT agera med absolut majoritet, anta ett yttrande som bekräftar att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt eller meddela att förslaget till åtgärd inte ska antas. Yttrandet ska motiveras och offentliggöras.

Enbart om kommissionen och BERT har bekräftat att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt kan den berörda nationella tillsynsmyndigheten anta förslaget till åtgärd. När den gör detta ska den nationella tillsynsmyndigheten i största möjliga utsträckning beakta de eventuella kommentarerna från kommissionen och BERT. Den nationella tillsynsmyndigheten ska offentliggöra på vilket sätt den beaktat dessa kommentarer.

5.
     
  Inom en tidsfrist på tre månader från det att kommissionen i enlighet med punkt 3 fjärde stycket antagit ett motiverat beslut som kräver att den nationella tillsynsmyndigheten ändrar förslaget till åtgärd ska den berörda nationella tillsynsmyndigheten ändra eller dra tillbaka förslaget till åtgärd. Om förslaget till åtgärd ska ändras ska den nationella tillsynsmyndigheten genomföra ett offentligt samråd i enlighet med de förfaranden för samråd och transparens som avses i artikel 6 och på nytt anmäla det ändrade förslaget till åtgärd till kommissionen i enlighet med artikel 7.

6.
     
  Den nationella tillsynsmyndigheten kan när som helst under förfarandets gång dra tillbaka förslaget till åtgärd.

Artikel 7b

Genomförandebestämmelser

║ Kommissionen kan fastställa
  rekommendationer och/eller riktlinjer
  i anslutning till artikel 7 som definierar form, innehåll och detaljnivå för de anmälningar som krävs i enlighet med artikel 7.3, under vilka omständigheter anmälan inte behöver göras samt beräkning av tidsfrister.
  När den gör detta ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från BERT.

▐”

| 8) | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna ska, om inget annat anges i artikel 9 om radiofrekvenser
  eller krävs för att uppfylla de mål som avses i punkterna 2–4,
  i största möjliga utsträckning beakta det önskvärda i att regleringen görs teknikneutral och säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna gör detsamma när de fullgör de tillsynsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven, i synnerhet de uppgifter som syftar till att säkerställa en effektiv konkurrens.” |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

Andra stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska, om inget annat anges i artikel 9 om radiofrekvenser
  eller krävs för att uppfylla de mål som avses i punkterna 2–4,
  i största möjliga utsträckning beakta det önskvärda i att regleringen görs teknikneutral och säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna gör detsamma när de fullgör de tillsynsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven, i synnerhet de uppgifter som syftar till att säkerställa en effektiv konkurrens.”

| b) | Punkterna 2 a
  ,
  2 b
  och 2 c
  ska ersättas med följande:






  ”a) | säkerställa att användarna, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet,
  och att leverantörer får ersättning för eventuella ytterligare nettokostnader som de kan påvisa har uppstått till följd av skyldigheten att tillhandahålla en sådan allmännyttig tjänst, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkterna 2 a
  ,
  2 b
  och 2 c
  ska ersättas med följande:

”a)

säkerställa att användarna, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet,
  och att leverantörer får ersättning för eventuella ytterligare nettokostnader som de kan påvisa har uppstått till följd av skyldigheten att tillhandahålla en sådan allmännyttig tjänst,

| b) | säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt
  när det gäller tillträdet till
  innehåll
  och till tjänster inom alla nät
  , |
| --- | --- |

b)

säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt
  när det gäller tillträdet till
  innehåll
  och till tjänster inom alla nät
  ,

| c) | främja och underlätta effektiva marknadsdrivna investeringar i infrastruktur, främja innovation, samt
  ” |
| --- | --- |

c)

främja och underlätta effektiva marknadsdrivna investeringar i infrastruktur, främja innovation, samt
  ”

| c) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:










  i) | Led c ska utgå. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Led c ska utgå.

| ii) | Led d ska ersättas med följande:






  ”d) | samarbeta med kommissionen och
  BERT
  för att kunna säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led d ska ersättas med följande:

”d)

samarbeta med kommissionen och
  BERT
  för att kunna säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.”

| d) | Punkt 4 ska ändras på följande sätt:







  i) | Led e ska ersättas med följande:







  ”e) | tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov,” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Punkt 4 ska ändras på följande sätt:

i)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov,”

| ii) | Följande led ska läggas till som led g och h
  :






  ”g) | tillämpa principen om att slutanvändare ska ha tillgång till och kunna distribuera lagenligt innehåll och använda lagenliga applikationer och/eller tjänster efter eget val
  och därigenom bidra till att främja lagenligt innehåll i enlighet med artikel 33 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till som led g och h
  :

”g)

tillämpa principen om att slutanvändare ska ha tillgång till och kunna distribuera lagenligt innehåll och använda lagenliga applikationer och/eller tjänster efter eget val
  och därigenom bidra till att främja lagenligt innehåll i enlighet med artikel 33 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).

| h) | tillämpa principen att inga begränsningar i slutanvändarnas grundläggande rättigheter och friheter framför allt enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om yttrandefrihet och informationsfrihet får ske utan föregående beslut från rättsvårdande myndigheters sida utom i de fall den allmänna säkerheten hotas då beslut kan fattas i efterhand.
  ” |
| --- | --- |

h)

tillämpa principen att inga begränsningar i slutanvändarnas grundläggande rättigheter och friheter framför allt enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om yttrandefrihet och informationsfrihet får ske utan föregående beslut från rättsvårdande myndigheters sida utom i de fall den allmänna säkerheten hotas då beslut kan fattas i efterhand.
  ”

| e) | Följande nya punkt ska föras in:


  ”
  5.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska för att nå de politiska mål som anges i punkterna 2, 3 och 4 tillämpa objektiva, transparenta, icke-diskriminerande och proportionella regleringsprinciper bland annat genom att:










  a) | främja förutsägbarhet i fråga om regleringsbehov genom att i lämpliga fall tillämpa åtgärder som omfattar flera marknadsgranskningar, |
| --- | --- | --- |

e)

Följande nya punkt ska föras in:

”
  5.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska för att nå de politiska mål som anges i punkterna 2, 3 och 4 tillämpa objektiva, transparenta, icke-diskriminerande och proportionella regleringsprinciper bland annat genom att:

a)

främja förutsägbarhet i fråga om regleringsbehov genom att i lämpliga fall tillämpa åtgärder som omfattar flera marknadsgranskningar,

| b) | säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster inte behandlas olika under lika omständigheter, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster inte behandlas olika under lika omständigheter,

| c) | skydda konkurrensen till förmån för konsumenterna och när så är möjligt främja infrastrukturbaserad konkurrens, |
| --- | --- |

c)

skydda konkurrensen till förmån för konsumenterna och när så är möjligt främja infrastrukturbaserad konkurrens,

| d) | främja marknadsdrivna investeringar och innovation som avser ny och förbättrad infrastruktur bland annat genom att främja möjligheten till delade investeringar och genom att garantera lämplig riskfördelning mellan de företag som har tillträde till de nya faciliteterna, |
| --- | --- |

d)

främja marknadsdrivna investeringar och innovation som avser ny och förbättrad infrastruktur bland annat genom att främja möjligheten till delade investeringar och genom att garantera lämplig riskfördelning mellan de företag som har tillträde till de nya faciliteterna,

| e) | ta vederbörlig hänsyn till de mycket varierande konkurrensvillkor och konsumentförhållanden som råder i olika medlemsstater och i olika geografiska områden, |
| --- | --- |

e)

ta vederbörlig hänsyn till de mycket varierande konkurrensvillkor och konsumentförhållanden som råder i olika medlemsstater och i olika geografiska områden,

| f) | införa reglerade förhandsskyldigheter endast då det inte finns någon effektiv och hållbar konkurrens och lindra eller häva dem så snart som det finns sådan konkurrens.
  ” |
| --- | --- |

f)

införa reglerade förhandsskyldigheter endast då det inte finns någon effektiv och hållbar konkurrens och lindra eller häva dem så snart som det finns sådan konkurrens.
  ”

| 9) | Följande artiklar ska föras in:


  ”Artikel 8a


  Kommittén för radiospektrumpolitik



  1.
     
  Kommittén för radiospektrumpolitik (RSPC) inrättas för att bidra till att uppnå de mål som fastställs i punkterna 1, 3 och 5 i artikel 8b.




  RSPC ska bistå Europaparlamentet, rådet och kommissionen i frågor som rör radiospektrumpolitiken.




  RSPC ska vara sammansatt av högnivårepresentanter från de behöriga nationella myndigheterna med ansvar för radiospektrumpolitiken i varje enskild medlemsstat. Varje medlemsstat ska ha en röst. Kommissionen röstar inte.




  2.
     
  RSPC ska på begäran av Europaparlamentet, rådet, kommissionen eller på eget initiativ med absolut majoritet anta yttranden.




  3.
     
  RSPC ska lägga fram en årlig verksamhetsrapport för Europaparlamentet och rådet.



  Artikel 8b


  Strategisk planering och samordning av radiospektrumpolitiken i Europeiska unionen



  1.
     
  Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra och kommissionen när det gäller strategisk planering, samordning och harmonisering av användningen av radiofrekvenser inom EU. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang bland annat beakta faktorer i EU:s strategier som ekonomi, säkerhet, hälsa, allmänna intressen, yttrandefrihet, kultur, vetenskap och sociala och tekniska aspekter samt radiospektrumanvändares olika intressen för att optimera användningen av radiospektrum och för att undvika skadliga störningar.




  2.
     
  Verksamhet som sammanhänger med radiospektrumpolitiken i EU ska inte påverka










  a) | åtgärder som i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen vidtagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå som ett led i arbetet med att nå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om reglering av innehållet och strategier på områdena audiovisuell politik och mediepolitik, |
| --- | --- | --- |

9)

Följande artiklar ska föras in:

”Artikel 8a

Kommittén för radiospektrumpolitik

1.
     
  Kommittén för radiospektrumpolitik (RSPC) inrättas för att bidra till att uppnå de mål som fastställs i punkterna 1, 3 och 5 i artikel 8b.

RSPC ska bistå Europaparlamentet, rådet och kommissionen i frågor som rör radiospektrumpolitiken.

RSPC ska vara sammansatt av högnivårepresentanter från de behöriga nationella myndigheterna med ansvar för radiospektrumpolitiken i varje enskild medlemsstat. Varje medlemsstat ska ha en röst. Kommissionen röstar inte.

2.
     
  RSPC ska på begäran av Europaparlamentet, rådet, kommissionen eller på eget initiativ med absolut majoritet anta yttranden.

3.
     
  RSPC ska lägga fram en årlig verksamhetsrapport för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 8b

Strategisk planering och samordning av radiospektrumpolitiken i Europeiska unionen

1.
     
  Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra och kommissionen när det gäller strategisk planering, samordning och harmonisering av användningen av radiofrekvenser inom EU. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang bland annat beakta faktorer i EU:s strategier som ekonomi, säkerhet, hälsa, allmänna intressen, yttrandefrihet, kultur, vetenskap och sociala och tekniska aspekter samt radiospektrumanvändares olika intressen för att optimera användningen av radiospektrum och för att undvika skadliga störningar.

2.
     
  Verksamhet som sammanhänger med radiospektrumpolitiken i EU ska inte påverka

a)

åtgärder som i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen vidtagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå som ett led i arbetet med att nå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om reglering av innehållet och strategier på områdena audiovisuell politik och mediepolitik,

| b) | bestämmelserna i direktiv 1999/5/EG och |
| --- | --- |

b)

bestämmelserna i direktiv 1999/5/EG och

| c) | medlemsstaternas rätt att organisera och använda sitt radiospektrum för att upprätthålla allmän ordning, allmän säkerhet och försvaret. |
| --- | --- |

c)

medlemsstaternas rätt att organisera och använda sitt radiospektrum för att upprätthålla allmän ordning, allmän säkerhet och försvaret.

3.
     
  Medlemsstaterna ska samordna de olika EU-strategierna inom radiospektrumpolitiken och, vid behov, harmonisera de villkor för tillgänglighet och effektiv användning av radiospektrum som måste tillgodoses för att upprätta en inre marknad inom områden som elektronisk kommunikation, transport, forskning och utveckling.

4.
     
  Kommissionen kan med vederbörligt beaktande av yttrandet från RSPC lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättande av ett radiospektrumhandlingsprogram som avser den strategiska planeringen och harmoniseringen av radiospektrum i Europeiska unionen eller andra lagstiftningsåtgärder som syftar till att optimera användningen av radiospektrum och undvika skadliga störningar.

5.
     
  Medlemsstaterna ska se till att EU:s intressen samordnas inom internationella organisationer med ansvar för radiospektrumfrågor. Kommissionen ska, när så är nödvändigt för att garantera en effektiv samordning, med vederbörligt beaktande av yttrandet från RSPC, lägga fram för Europaparlamentet och rådet gemensamma allmänna mål och vid behov ge ett förhandlingsmandat.
  ”

| 10) | Artikel 9 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9


  Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster

  1.   
  Med hänsyn till att radiofrekvenser är en allmän nyttighet av stort socialt, kulturellt och ekonomiskt värde,
  ska medlemsstaterna säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med
  artiklarna 8 och 8b
  . De ska säkerställa att den fördelning och tilldelning av sådana radiofrekvenser som utförs av nationella tillsynsmyndigheter är baserad på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.
  Medlemsstaterna ska därvid agera i enlighet med internationella avtal och får ta hänsyn till allmänintresset.


  2.   Medlemsstaterna ska främja harmoniseringen av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och
  för att uppnå konsumentfördelar som stordriftsfördelar och samverkan mellan tjänster. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang agera
  i enlighet med
  artiklarna 8b och 9c i detta direktiv och
  beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet).
  3.   Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av
  teknik som används för elektroniska kommunikationstjänster
  kan användas i de radiofrekvensband som är
  tillgängliga
  för elektroniska kommunikationstjänster
  i enlighet med ITU:s radiobestämmelser.


  Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar, där det är berättigat, för
  den teknik
  som används
  för elektroniska kommunikationstjänster,
  för att






  a) | undvika
  eventuella
  skadliga störningar, |
| --- | --- | --- |

10)

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster

1.   
  Med hänsyn till att radiofrekvenser är en allmän nyttighet av stort socialt, kulturellt och ekonomiskt värde,
  ska medlemsstaterna säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med
  artiklarna 8 och 8b
  . De ska säkerställa att den fördelning och tilldelning av sådana radiofrekvenser som utförs av nationella tillsynsmyndigheter är baserad på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.
  Medlemsstaterna ska därvid agera i enlighet med internationella avtal och får ta hänsyn till allmänintresset.

2.   Medlemsstaterna ska främja harmoniseringen av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och
  för att uppnå konsumentfördelar som stordriftsfördelar och samverkan mellan tjänster. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang agera
  i enlighet med
  artiklarna 8b och 9c i detta direktiv och
  beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet).

3.   Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av
  teknik som används för elektroniska kommunikationstjänster
  kan användas i de radiofrekvensband som är
  tillgängliga
  för elektroniska kommunikationstjänster
  i enlighet med ITU:s radiobestämmelser.

Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar, där det är berättigat, för
  den teknik
  som används
  för elektroniska kommunikationstjänster,
  för att

a)

undvika
  eventuella
  skadliga störningar,

| b) | skydda allmänheten från att exponeras för elektromagnetiska fält, |
| --- | --- |

b)

skydda allmänheten från att exponeras för elektromagnetiska fält,

| c) | garantera tjänstens tekniska kvalitet, |
| --- | --- |

c)

garantera tjänstens tekniska kvalitet,

| d) | säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser, |
| --- | --- |

d)

säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser,

| e) | säkerställa ett effektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller |
| --- | --- |

e)

säkerställa ett effektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller

| f) | uppfylla ett mål av allmänt intresse
  i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

f)

uppfylla ett mål av allmänt intresse
  i enlighet med punkt 4.

4.   Om inte annat föreskrivs i det andra stycket ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av elektroniska kommunikationstjänster kan tillhandahållas i de radiofrekvensband som är
  tillgängliga
  för
  elektroniska kommunikationstjänster i enlighet med deras nationella frekvensallokeringstabeller och ITU:s radiobestämmelser.
  Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de typer av elektroniska kommunikationstjänster som ska tillhandahållas.

De
  åtgärder
  som kräver att en
  elektronisk kommunikationstjänst
  ska tillhandahållas inom ett specifikt band
  som är tillgängligt för elektroniska kommunikationstjänster
  ska vara motiverade för att säkerställa att ett mål av allmänt intresse,
  vilket definierats i nationell lagstiftning
  , uppfylls i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som t. ex. livräddning, främjande av social, regional eller geografisk sammanhållning, undvikande av ineffektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller främjande av
  kulturpolitiska och mediepolitiska mål
  ,
  såsom
  kulturell och språklig mångfald och pluralism i medierna.

En
  åtgärd
  som förbjuder att någon annan
  elektronisk kommunikationstjänst
  tillhandahålls inom ett specifikt band får endast införas där detta är motiverat för att säkerställa livräddningstjänster.

5.   Medlemsstaterna ska regelbundet se över behovet av begränsningarna
  och åtgärderna
  som anges i punkterna 3 och 4
  och ska offentliggöra dessa resultat
  .

6.   Punkterna 3 och 4 ska gälla för
  fördelningen
  och
  tilldelningen
  av radiofrekvenser
  från
  den ... (19)

| 11) | Följande artiklar ska införas som artikel 9 a, artikel 9 b och artikel 9 c:
  ”Artikel 9 a


  Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter

  1.   Medlemsstaterna
  bör
  under en femårsperiod med början den ... (20) säkerställa att innehavare av nyttjanderätter för radiofrekvenser som beviljades före det datumet
  och som gäller under minst en femårsperiod räknat från detta datum
  kan lämna in en ansökan till den behöriga nationella tillsynsmyndigheten om förnyad bedömning av begränsningarna i deras nyttjanderätter i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4.
  Innan den behöriga nationella tillsynsmyndigheten fattar sitt beslut ska den meddela innehavaren av rättigheten om den förnyade bedömningen av begränsningarna, som visar den nya omfattningen av nyttjanderätten efter den förnyade bedömningen och ge honom rimligt med tid för att kunna återkalla sin ansökan.
  Om rättighetsinnehavaren återkallar sin ansökan ska nyttjanderätten kvarstå oförändrad till dess den förfaller eller fram till slutet av femårsperioden, beroende på vilket datum som inträffar först.
  2.   2 När rättighetsinnehavaren som nämndes i punkt 1 är en leverantör av radio- eller televisionsinnehåll och nyttjanderätten till radiofrekvenser har beviljats för uppfyllandet av ett specifikt mål av allmänt intresse,
  däribland tillhandahållande av radio- och tv-tjänster, ska rätten att använda
  den del av radiofrekvenserna som är nödvändiga för att uppfylla målet i fråga
  vara oförändrad
  . Den del av radiofrekvenserna som då blir onödig för uppfyllandet av
  detta
  mål ▐ ska bli föremål för ett nytt tilldelningsförfarande i överensstämmelse med
  artikel 9.3 och 9.4 i det här direktivet och
  artikel 7.2 i auktorisationsdirektivet.
  3.   Efter den femårsperiod som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 9.3 och 9.4 gäller för samtliga kvarstående tilldelningar och fördelningar av radiofrekvenser som existerade när detta direktiv trädde i kraft.
  4.   När medlemsstaterna tillämpar denna artikel ska de vidta lämpliga åtgärder för att garantera en sund konkurrens.

  Artikel 9 b


  Överföring av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag kan överföra eller hyra ut sina individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser i de band där denna möjlighet erbjuds i genomförandeåtgärderna som antagits i enlighet med artikel 9c till andra företag,
  förutsatt att en sådan överföring eller uthyrning följer nationella förfaranden och nationella frekvensallokeringstabeller
  .
  Inom övriga band kan medlemsstaterna även tillåta företag att överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser till andra företag
  i enlighet med nationella förfaranden
  .
  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett företags avsikt att överlåta nyttjanderätter till radiofrekvenser
  och de överlåtelser som görs
  anmäls till den
  behöriga
  nationella
  myndighet
  som har ansvaret för tilldelningen av
  individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser
  och att
  de
  offentliggörs. I de fall användningen av radiofrekvenser har harmoniserats genom tillämpning av
  artikel 9c och
  radiospektrumbeslutet eller andra gemenskapsåtgärder, ska all sådan överföring ske enligt sådan harmoniserad användning.

  Artikel 9 c


  Harmoniseringsåtgärder för radiofrekvensförvaltning

  Kommissionen kan, för att bidra till utvecklingen av den inre marknaden och uppfylla principerna i
  artiklarna 8b, 9, 9a och 9b
  , vidta lämpliga
  tekniska
  genomförandeåtgärder för att








  a) | tillämpa det radiospektrumhandlingsprogram som inrättats enligt artikel 8 b.4, |
| --- | --- | --- |

11)

Följande artiklar ska införas som artikel 9 a, artikel 9 b och artikel 9 c:

”Artikel 9 a

Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter

1.   Medlemsstaterna
  bör
  under en femårsperiod med början den ... (20) säkerställa att innehavare av nyttjanderätter för radiofrekvenser som beviljades före det datumet
  och som gäller under minst en femårsperiod räknat från detta datum
  kan lämna in en ansökan till den behöriga nationella tillsynsmyndigheten om förnyad bedömning av begränsningarna i deras nyttjanderätter i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4.

Innan den behöriga nationella tillsynsmyndigheten fattar sitt beslut ska den meddela innehavaren av rättigheten om den förnyade bedömningen av begränsningarna, som visar den nya omfattningen av nyttjanderätten efter den förnyade bedömningen och ge honom rimligt med tid för att kunna återkalla sin ansökan.

Om rättighetsinnehavaren återkallar sin ansökan ska nyttjanderätten kvarstå oförändrad till dess den förfaller eller fram till slutet av femårsperioden, beroende på vilket datum som inträffar först.

2.   2 När rättighetsinnehavaren som nämndes i punkt 1 är en leverantör av radio- eller televisionsinnehåll och nyttjanderätten till radiofrekvenser har beviljats för uppfyllandet av ett specifikt mål av allmänt intresse,
  däribland tillhandahållande av radio- och tv-tjänster, ska rätten att använda
  den del av radiofrekvenserna som är nödvändiga för att uppfylla målet i fråga
  vara oförändrad
  . Den del av radiofrekvenserna som då blir onödig för uppfyllandet av
  detta
  mål ▐ ska bli föremål för ett nytt tilldelningsförfarande i överensstämmelse med
  artikel 9.3 och 9.4 i det här direktivet och
  artikel 7.2 i auktorisationsdirektivet.

3.   Efter den femårsperiod som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 9.3 och 9.4 gäller för samtliga kvarstående tilldelningar och fördelningar av radiofrekvenser som existerade när detta direktiv trädde i kraft.

4.   När medlemsstaterna tillämpar denna artikel ska de vidta lämpliga åtgärder för att garantera en sund konkurrens.

Artikel 9 b

Överföring av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag kan överföra eller hyra ut sina individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser i de band där denna möjlighet erbjuds i genomförandeåtgärderna som antagits i enlighet med artikel 9c till andra företag,
  förutsatt att en sådan överföring eller uthyrning följer nationella förfaranden och nationella frekvensallokeringstabeller
  .

Inom övriga band kan medlemsstaterna även tillåta företag att överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser till andra företag
  i enlighet med nationella förfaranden
  .

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett företags avsikt att överlåta nyttjanderätter till radiofrekvenser
  och de överlåtelser som görs
  anmäls till den
  behöriga
  nationella
  myndighet
  som har ansvaret för tilldelningen av
  individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser
  och att
  de
  offentliggörs. I de fall användningen av radiofrekvenser har harmoniserats genom tillämpning av
  artikel 9c och
  radiospektrumbeslutet eller andra gemenskapsåtgärder, ska all sådan överföring ske enligt sådan harmoniserad användning.

Artikel 9 c

Harmoniseringsåtgärder för radiofrekvensförvaltning

Kommissionen kan, för att bidra till utvecklingen av den inre marknaden och uppfylla principerna i
  artiklarna 8b, 9, 9a och 9b
  , vidta lämpliga
  tekniska
  genomförandeåtgärder för att

a)

tillämpa det radiospektrumhandlingsprogram som inrättats enligt artikel 8 b.4,

| b) | identifiera
  band för vilka nyttjanderätter kan överföras eller hyras ut från ett företag till ett annat, |
| --- | --- |

b)

identifiera
  band för vilka nyttjanderätter kan överföras eller hyras ut från ett företag till ett annat,

| c) | harmonisera villkoren för sådana rättigheter ▐, ▐ |
| --- | --- |

c)

harmonisera villkoren för sådana rättigheter ▐, ▐

| d) | identifiera de band för vilka
  principen om teknik- eller tjänsteneutralitet
  ska tillämpas
  . |
| --- | --- |

d)

identifiera de band för vilka
  principen om teknik- eller tjänsteneutralitet
  ska tillämpas
  .

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ▐

| 12) | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att nummerplanerna och därmed förknippade förfaranden tillämpas så att alla leverantörer
  och användare av nummer i hela EU
  behandlas lika. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att ett företag som har tilldelats en nummerserie inte diskriminerar andra leverantörer
  och användare
  i fråga om de nummersekvenser som ger tillträde till deras tjänster.” |
| --- | --- | --- |

12)

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att nummerplanerna och därmed förknippade förfaranden tillämpas så att alla leverantörer
  och användare av nummer i hela EU
  behandlas lika. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att ett företag som har tilldelats en nummerserie inte diskriminerar andra leverantörer
  och användare
  i fråga om de nummersekvenser som ger tillträde till deras tjänster.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av
  särskilda
  nummer
  och nummerserier
  inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området ▐ för
  att bland annat säkerställa gränsöverskridande tillgång till nationella nummer som används för väsentliga tjänster såsom nummerupplysning
  . Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för
  BERT
  vid tillämpningen av dessa åtgärder.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ▐” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av
  särskilda
  nummer
  och nummerserier
  inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området ▐ för
  att bland annat säkerställa gränsöverskridande tillgång till nationella nummer som används för väsentliga tjänster såsom nummerupplysning
  . Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för
  BERT
  vid tillämpningen av dessa åtgärder.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ▐”

| 13) | I artikel 11.1 ska orden ”fattar beslut på grundval av öppet redovisade och allmänt tillgängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål, och” ersättas med följande:
  ”fattar beslut på grundval av enkla, öppet redovisade och allmänt tillgängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål, och i alla händelser fattar sitt beslut inom fyra månader efter tillämpningen, och” |
| --- | --- |

13)

I artikel 11.1 ska orden ”fattar beslut på grundval av öppet redovisade och allmänt tillgängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål, och” ersättas med följande:

”fattar beslut på grundval av enkla, öppet redovisade och allmänt tillgängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål, och i alla händelser fattar sitt beslut inom fyra månader efter tillämpningen, och”

| 14) | Artikel 12 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 12


  Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av nätkomponenter och tillhörande faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

  1.   Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella tillsynsmyndigheterna kunna införa ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom,
  samtidigt som man fullt ut beaktar proportionalitetsprincipen,
  där det ingår tillträde till byggnader,
  kablar,
  master, antenner,
  torn och andra stödkonstruktioner,
  ledningar,
  rör,
  inspektionsbrunnar och kopplingsskåp
  samt alla andra nätkomponenter som inte är aktiva
  .
  2.   Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter måste ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen.


  3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har befogenheter att se till att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) så att såväl effektiva investeringar i infrastruktur som innovation främjas, efter skälig tid av offentligt samråd under vilket samtliga berörda parter ska ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen och ska säkerställa en adekvat fördelning av riskerna mellan de berörda företagen.




  4.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna, baserat på information från innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1, utarbetar en detaljerad förteckning över typ, tillgänglighet och geografisk belägenhet vad avser de faciliteter som anges i samma punkt, och gör denna förteckning tillgänglig för berörda parter.




  5.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna inrättar lämpliga samordningsförfaranden för de offentliga arbeten som anges i punkt 2 och även för andra lämpliga offentliga faciliteter och annan lämplig offentlig egendom som kan omfattas av förfaranden som föreskriver att alla berörda parter har tillgång till information om lämpliga offentliga faciliteter och lämplig offentlig egendom samt pågående och planerade offentliga arbeten, att de meddelas i god tid om sådana arbeten och att gemensamt utnyttjande främjas i möjligaste mån.



  6.   De åtgärder som vidtas av en nationell tillsynsmyndighet i enlighet med
  denna artikel
  ska vara objektiva, öppet redovisade,
  icke-diskriminerande
  och proportionella.” |
| --- | --- |

14)

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av nätkomponenter och tillhörande faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

1.   Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella tillsynsmyndigheterna kunna införa ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom,
  samtidigt som man fullt ut beaktar proportionalitetsprincipen,
  där det ingår tillträde till byggnader,
  kablar,
  master, antenner,
  torn och andra stödkonstruktioner,
  ledningar,
  rör,
  inspektionsbrunnar och kopplingsskåp
  samt alla andra nätkomponenter som inte är aktiva
  .

2.   Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter måste ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen.

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har befogenheter att se till att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) så att såväl effektiva investeringar i infrastruktur som innovation främjas, efter skälig tid av offentligt samråd under vilket samtliga berörda parter ska ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen och ska säkerställa en adekvat fördelning av riskerna mellan de berörda företagen.

4.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna, baserat på information från innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1, utarbetar en detaljerad förteckning över typ, tillgänglighet och geografisk belägenhet vad avser de faciliteter som anges i samma punkt, och gör denna förteckning tillgänglig för berörda parter.

5.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna inrättar lämpliga samordningsförfaranden för de offentliga arbeten som anges i punkt 2 och även för andra lämpliga offentliga faciliteter och annan lämplig offentlig egendom som kan omfattas av förfaranden som föreskriver att alla berörda parter har tillgång till information om lämpliga offentliga faciliteter och lämplig offentlig egendom samt pågående och planerade offentliga arbeten, att de meddelas i god tid om sådana arbeten och att gemensamt utnyttjande främjas i möjligaste mån.

6.   De åtgärder som vidtas av en nationell tillsynsmyndighet i enlighet med
  denna artikel
  ska vara objektiva, öppet redovisade,
  icke-diskriminerande
  och proportionella.”

| 15) | Följande kapitel ska införas som kapitel III a:
  ”Kapitel III a
  SÄKERHET OCH INTEGRITET FÖR NÄT OCH TJÄNSTER

  Artikel 13 a


  Säkerhet och integritet

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda säkerheten för sina nät eller tjänster. Dessa åtgärder ska utnyttja den senaste tekniken och säkerställa en lämplig säkerhetsnivå för den beräknade risken. I synnerhet ska åtgärder vidtas för att förhindra
  och
  minimera säkerhetsincidenters påverkan på användare och sammanlänkade nät.
  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät vidtar
  lämpliga
  åtgärder för att säkerställa integriteten för sina nät för att kunna säkerställa kontinuerlig leverans av tillhandahållna tjänster över de aktuella näten.
  De behöriga nationella myndigheterna ska samråda med leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster innan de vidtar särskilda åtgärder för de elektroniska kommunikationsnätens säkerhet och integritet.


  3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten meddelar den
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  om ▐ överträdelser av säkerheten eller
  integritetsförluster
  som i betydande omfattning påverkade driften av nät och tjänster.
  Den berörda
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  ska vid behov informera de
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  i övriga medlemsstater och
  Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa)
  . Den
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  kan informera allmänheten om ett avslöjande av överträdelsen ligger i allmänhetens intresse.
  ▐Den
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  ska
  årligen
  lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om de anmälningar som kommit in och de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna punkt.
  4.   Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder för att harmonisera åtgärderna som avses i punkterna 1, 2 och 3, inklusive åtgärder som definierar omständigheter, format och förfaranden i samband med anmälningskrav, och ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  Enisa. Utan hinder av de tekniska genomförandeåtgärderna får medlemsstaterna införa ytterligare villkor i syfte att uppfylla målen i punkterna 1 och 2.




  Reglerna för anmälan om överträdelser ska gälla i enlighet med direktiv 2002/58/EG.


  Dessa genomförandeåtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4.

  Artikel 13 b


  Tillämpning och genomförande

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  har befogenheter att utfärda bindande instruktioner till företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten för att tillämpa artikel 13 a.
  Dessa bindande instruktioner ska vara proportionerliga, ekonomiskt och tekniskt hållbara och genomföras inom en rimlig tid.


  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  har befogenheter att kräva av företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten att de






  a) | tillhandahåller den information som behövs för att kunna bedöma säkerheten
  och integriteten
  i deras tjänster och nät, inbegripet dokumenterade säkerhetsprinciper, och |
| --- | --- | --- |

15)

Följande kapitel ska införas som kapitel III a:

”Kapitel III a

SÄKERHET OCH INTEGRITET FÖR NÄT OCH TJÄNSTER

Artikel 13 a

Säkerhet och integritet

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda säkerheten för sina nät eller tjänster. Dessa åtgärder ska utnyttja den senaste tekniken och säkerställa en lämplig säkerhetsnivå för den beräknade risken. I synnerhet ska åtgärder vidtas för att förhindra
  och
  minimera säkerhetsincidenters påverkan på användare och sammanlänkade nät.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät vidtar
  lämpliga
  åtgärder för att säkerställa integriteten för sina nät för att kunna säkerställa kontinuerlig leverans av tillhandahållna tjänster över de aktuella näten.
  De behöriga nationella myndigheterna ska samråda med leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster innan de vidtar särskilda åtgärder för de elektroniska kommunikationsnätens säkerhet och integritet.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten meddelar den
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  om ▐ överträdelser av säkerheten eller
  integritetsförluster
  som i betydande omfattning påverkade driften av nät och tjänster.

Den berörda
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  ska vid behov informera de
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  i övriga medlemsstater och
  Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa)
  . Den
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  kan informera allmänheten om ett avslöjande av överträdelsen ligger i allmänhetens intresse.

▐Den
  behöriga
  nationella
  myndigheten
  ska
  årligen
  lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om de anmälningar som kommit in och de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna punkt.

4.   Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder för att harmonisera åtgärderna som avses i punkterna 1, 2 och 3, inklusive åtgärder som definierar omständigheter, format och förfaranden i samband med anmälningskrav, och ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  Enisa. Utan hinder av de tekniska genomförandeåtgärderna får medlemsstaterna införa ytterligare villkor i syfte att uppfylla målen i punkterna 1 och 2.

Reglerna för anmälan om överträdelser ska gälla i enlighet med direktiv 2002/58/EG.

Dessa genomförandeåtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4.

Artikel 13 b

Tillämpning och genomförande

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  har befogenheter att utfärda bindande instruktioner till företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten för att tillämpa artikel 13 a.
  Dessa bindande instruktioner ska vara proportionerliga, ekonomiskt och tekniskt hållbara och genomföras inom en rimlig tid.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  har befogenheter att kräva av företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten att de

a)

tillhandahåller den information som behövs för att kunna bedöma säkerheten
  och integriteten
  i deras tjänster och nät, inbegripet dokumenterade säkerhetsprinciper, och

| b) | uppmana ett kvalificerat oberoende organ att utföra en säkerhetsgranskning och informera den nationella tillsynsmyndigheten om resultaten. |
| --- | --- |

b)

uppmana ett kvalificerat oberoende organ att utföra en säkerhetsgranskning och informera den nationella tillsynsmyndigheten om resultaten.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  har alla nödvändiga befogenheter för att undersöka fall av bristande efterlevnad
  och hur dessa påverkar nätens säkerhet och integritet
  .

4.   Dessa bestämmelser ska inte påverka tillämpningen av artikel 3 i detta direktiv.”

| 16) | I artikel 14 ska stycke 3 ersättas med
  följande:
  ”
  Om ett företag har ett betydande inflytande på en viss marknad och när sambanden mellan de två marknaderna är sådana att inflytandet på en marknad kan överföras till den andra marknaden, varigenom företagets marknadsinflytande stärks får åtgärder som syftar till att förhindra sådant inflytande vidtas på den andra marknaden i enlighet med artiklarna 9, 10, 11 och 13 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), och om dessa visar sig otillräckliga får åtgärder enligt artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) vidtas.
  ” |
| --- | --- |

16)

I artikel 14 ska stycke 3 ersättas med
  följande:

”
  Om ett företag har ett betydande inflytande på en viss marknad och när sambanden mellan de två marknaderna är sådana att inflytandet på en marknad kan överföras till den andra marknaden, varigenom företagets marknadsinflytande stärks får åtgärder som syftar till att förhindra sådant inflytande vidtas på den andra marknaden i enlighet med artiklarna 9, 10, 11 och 13 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), och om dessa visar sig otillräckliga får åtgärder enligt artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) vidtas.
  ”

| 17) | Artikel 15 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:
  ”Förfarande för identifikation och definition av marknader” |
| --- | --- | --- |

17)

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Förfarande för identifikation och definition av marknader”

| b) | Punkt 1 första stycket ska ersättas med följande:
  ”1.   Efter offentligt samråd och samråd med
  BERT
  ska kommissionen anta en rekommendation om relevanta produkt- och tjänstemarknader (nedan kallad ”rekommendationen”). I rekommendationen ska det fastställas vilka produkt- och tjänstemarknader inom sektorn för elektronisk kommunikation som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa regleringsskyldigheter enligt särdirektiven, utan att det påverkar marknader som i vissa fall kan finnas angivna i konkurrenslagstiftningen. Kommissionen ska definiera marknaderna i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1 första stycket ska ersättas med följande:

”1.   Efter offentligt samråd och samråd med
  BERT
  ska kommissionen anta en rekommendation om relevanta produkt- och tjänstemarknader (nedan kallad ”rekommendationen”). I rekommendationen ska det fastställas vilka produkt- och tjänstemarknader inom sektorn för elektronisk kommunikation som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa regleringsskyldigheter enligt särdirektiven, utan att det påverkar marknader som i vissa fall kan finnas angivna i konkurrenslagstiftningen. Kommissionen ska definiera marknaderna i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer.”

| c) | Följande punkt ska införas:


  ”
  2a.
     
  Kommissionen ska senast ... (21) offentliggöra riktlinjer för de nationella tillsynsmyndigheterna angående beslut om att införa, ändra eller dra tillbaka skyldigheter för företag med betydande marknadsinflytande. |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas:

”
  2a.
     
  Kommissionen ska senast ... (21) offentliggöra riktlinjer för de nationella tillsynsmyndigheterna angående beslut om att införa, ändra eller dra tillbaka skyldigheter för företag med betydande marknadsinflytande.

| d) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella tillsynsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7, innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som framgår av rekommendationen.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella tillsynsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7, innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som framgår av rekommendationen.”

| e) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Kommissionen får anta ett beslut i vilket gränsöverskridande marknader anges. När den gör det ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  BERT
  i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].
  Detta beslut, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ▐” |
| --- | --- |

e)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen får anta ett beslut i vilket gränsöverskridande marknader anges. När den gör det ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  BERT
  i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].

Detta beslut, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ▐”

| 18) | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:
  ”1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska analysera de relevanta marknaderna
  med beaktande av dem
  som förtecknas i rekommendationen och
  med
  största möjliga
  hänsyn till
  riktlinjerna. Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna.
  2.   I de fall då det enligt punkterna 3 eller 4, artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) eller artikel 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) krävs att den nationella tillsynsmyndigheten ska avgöra huruvida skyldigheter för företag ska införas, behållas, ändras eller upphävas, ska den nationella tillsynsmyndigheten på grundval av sin marknadsanalys enligt punkt 1 i den här artikeln avgöra huruvida det råder effektiv konkurrens på en relevant marknad.” |
| --- | --- | --- |

18)

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska analysera de relevanta marknaderna
  med beaktande av dem
  som förtecknas i rekommendationen och
  med
  största möjliga
  hänsyn till
  riktlinjerna. Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna.

2.   I de fall då det enligt punkterna 3 eller 4, artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) eller artikel 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) krävs att den nationella tillsynsmyndigheten ska avgöra huruvida skyldigheter för företag ska införas, behållas, ändras eller upphävas, ska den nationella tillsynsmyndigheten på grundval av sin marknadsanalys enligt punkt 1 i den här artikeln avgöra huruvida det råder effektiv konkurrens på en relevant marknad.”

| b) | Punkterna 5 och 6 ska ersättas med följande:
  ”5.   För de gränsöverskridande marknader som ska fastställas i det beslut som anges i artikel 15.4 ska kommissionen kräva att
  BERT
  genomför marknadsanalysen med största möjliga beaktande av riktlinjerna samt avge ett yttrande om huruvida de tillsynsskyldigheter som anges i punkt 2 i den här artikeln ska införas, behållas, ändras eller upphävas.
  Kommissionen får fatta ett beslut om att ett eller flera företag ska anses ha ett betydande inflytande på den marknaden och införa en eller flera särskilda skyldigheter enligt artiklarna 9–13 a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  BERT
  . Kommissionen ska därvid sträva efter att uppfylla de allmänna målen i artikel 8.
  6.   Åtgärder som vidtas i enlighet med punkterna 3 och 4 i den här artikeln ska omfattas av förfarandena i artiklarna 6 och 7. De nationella tillsynsmyndigheterna ska utföra en analys av den relevanta marknaden






  a) | inom två år från en tidigare anmälan om ett förslag till åtgärd som avser den marknaden, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkterna 5 och 6 ska ersättas med följande:

”5.   För de gränsöverskridande marknader som ska fastställas i det beslut som anges i artikel 15.4 ska kommissionen kräva att
  BERT
  genomför marknadsanalysen med största möjliga beaktande av riktlinjerna samt avge ett yttrande om huruvida de tillsynsskyldigheter som anges i punkt 2 i den här artikeln ska införas, behållas, ändras eller upphävas.

Kommissionen får fatta ett beslut om att ett eller flera företag ska anses ha ett betydande inflytande på den marknaden och införa en eller flera särskilda skyldigheter enligt artiklarna 9–13 a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  BERT
  . Kommissionen ska därvid sträva efter att uppfylla de allmänna målen i artikel 8.

6.   Åtgärder som vidtas i enlighet med punkterna 3 och 4 i den här artikeln ska omfattas av förfarandena i artiklarna 6 och 7. De nationella tillsynsmyndigheterna ska utföra en analys av den relevanta marknaden

a)

inom två år från en tidigare anmälan om ett förslag till åtgärd som avser den marknaden,

| b) | för marknader som inte tidigare anmälts till kommissionen, inom ett år från antagandet av en reviderad rekommendation om relevanta marknader, eller |
| --- | --- |

b)

för marknader som inte tidigare anmälts till kommissionen, inom ett år från antagandet av en reviderad rekommendation om relevanta marknader, eller

| c) | för medlemsstater som nyligen anslutit sig till Europeiska unionen, inom ett år efter deras anslutning.” |
| --- | --- |

c)

för medlemsstater som nyligen anslutit sig till Europeiska unionen, inom ett år efter deras anslutning.”

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 7:
  ”7.   Om en nationell tillsynsmyndighet inte har genomfört den analys av den relevanta marknaden som anges i rekommendationen inom den tidsfrist som fastställts i artikel 16.6 kan kommissionen begära att
  BERT
  avger ett yttrande där det ingår ett förslag till åtgärd, en analys av den specifika marknaden och de särskilda skyldigheter som ska införas.
  BERT
  ska utföra ett offentligt samråd om det berörda förslaget till åtgärd.
  ▐” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 7:

”7.   Om en nationell tillsynsmyndighet inte har genomfört den analys av den relevanta marknaden som anges i rekommendationen inom den tidsfrist som fastställts i artikel 16.6 kan kommissionen begära att
  BERT
  avger ett yttrande där det ingår ett förslag till åtgärd, en analys av den specifika marknaden och de särskilda skyldigheter som ska införas.
  BERT
  ska utföra ett offentligt samråd om det berörda förslaget till åtgärd.

▐”

| 19) | Artikel 17 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1
  första meningen ska orden ”artikel 22.2” ersättas med ”artikel 22.3”, och i
  andra meningen ska orden ”i enlighet med förfarandet i artikel 22.2” ersättas med ”vidta lämpliga genomförandeåtgärder och”. |
| --- | --- | --- |

19)

Artikel 17 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1
  första meningen ska orden ”artikel 22.2” ersättas med ”artikel 22.3”, och i
  andra meningen ska orden ”i enlighet med förfarandet i artikel 22.2” ersättas med ”vidta lämpliga genomförandeåtgärder och”.

| b) | I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:


  ”
  ”Om sådana standarder och/eller specifikationer saknas, ska medlemsstaterna främja tillämpningen av internationella standarder eller rekommendationer som har antagits av Internationella teleunionen (ITU), Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT), Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) eller Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC).”
  ” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:

”
  ”Om sådana standarder och/eller specifikationer saknas, ska medlemsstaterna främja tillämpningen av internationella standarder eller rekommendationer som har antagits av Internationella teleunionen (ITU), Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT), Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) eller Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC).”
  ”

| c) | I punkt 6 ska orden ”i enlighet med förfarandet i artikel 22.3 stryka dem från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1” ersättas med ”vidta lämpliga genomförandeåtgärder och ta bort dessa standarder och/eller specifikationer från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 6 ska orden ”i enlighet med förfarandet i artikel 22.3 stryka dem från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1” ersättas med ”vidta lämpliga genomförandeåtgärder och ta bort dessa standarder och/eller specifikationer från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1”.

| d) | Följande punkt ska införas som punkt 6 a:
  ”6a.   Genomförandeåtgärderna i
  punkterna 1, 4 och 6
  som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som anges i artikel 22.3. ▐” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas som punkt 6 a:

”6a.   Genomförandeåtgärderna i
  punkterna 1, 4 och 6
  som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som anges i artikel 22.3. ▐”

| 20) | Artikel 18 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande led ska läggas till som punkt 1 c:






  ”c) | leverantörer av digitala televisionstjänster och utrustning samarbeta i tillhandahållandet av driftskompatibla televisionstjänster för slutanvändare med funktionshinder.” |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande led ska läggas till som punkt 1 c:

”c)

leverantörer av digitala televisionstjänster och utrustning samarbeta i tillhandahållandet av driftskompatibla televisionstjänster för slutanvändare med funktionshinder.”

| b) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska utgå.

| 21) | Artikel 19 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 19


  Harmoniseringsförfaranden

  1.   När kommissionen konstaterar att skillnader i de nationella tillsynsmyndigheternas genomförande av de tillsynsuppgifter som anges i det här direktivet och särdirektiven skapar hinder för den inre marknaden, får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 i detta direktiv och artiklarna 6 och 8 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), ▐ fatta ett beslut om harmonisering av genomförandet av bestämmelserna i det här direktivet och särdirektiven för att de mål som anges i artikel 8 ska uppnås. När den gör detta ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta det eventuella yttrandet från
  BERT
  .
  ▐

  2.   Det beslut som nämns i punkt 1, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ▐

  3.   Åtgärderna som antas i enlighet med punkt 1 får omfatta en harmoniserad eller samordnad strategi för att hantera följande frågor:






  a) | Ett konsekvent genomförande av tillsynsstrategier, inbegripet rättslig behandling av nya tjänster,
  av subnationella marknader och av gränsöverskridande affärsmässiga elektroniska kommunikationstjänster
  . |
| --- | --- | --- |

21)

Artikel 19 ska ersättas med följande:

”Artikel 19

Harmoniseringsförfaranden

1.   När kommissionen konstaterar att skillnader i de nationella tillsynsmyndigheternas genomförande av de tillsynsuppgifter som anges i det här direktivet och särdirektiven skapar hinder för den inre marknaden, får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 i detta direktiv och artiklarna 6 och 8 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), ▐ fatta ett beslut om harmonisering av genomförandet av bestämmelserna i det här direktivet och särdirektiven för att de mål som anges i artikel 8 ska uppnås. När den gör detta ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta det eventuella yttrandet från
  BERT
  .

▐

2.   Det beslut som nämns i punkt 1, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ▐

3.   Åtgärderna som antas i enlighet med punkt 1 får omfatta en harmoniserad eller samordnad strategi för att hantera följande frågor:

a)

Ett konsekvent genomförande av tillsynsstrategier, inbegripet rättslig behandling av nya tjänster,
  av subnationella marknader och av gränsöverskridande affärsmässiga elektroniska kommunikationstjänster
  .

| b) | Frågor om nummer, namn och adresser, inklusive nummerserier, möjlighet att flytta nummer och referenser, översättningssystem för nummer och adresser samt tillträde till 112-larmtjänster. |
| --- | --- |

b)

Frågor om nummer, namn och adresser, inklusive nummerserier, möjlighet att flytta nummer och referenser, översättningssystem för nummer och adresser samt tillträde till 112-larmtjänster.

| c) | Konsumentfrågor
  som inte behandlas i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)
  ,
  särskilt
  tillgängligheten för elektroniska kommunikationstjänster och utrustning för slutanvändare med funktionshinder. |
| --- | --- |

c)

Konsumentfrågor
  som inte behandlas i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)
  ,
  särskilt
  tillgängligheten för elektroniska kommunikationstjänster och utrustning för slutanvändare med funktionshinder.

| d) | Redovisningsuppgifter,
  inklusive beräkning av investeringsrisk
  .
  ▐” |
| --- | --- |

d)

Redovisningsuppgifter,
  inklusive beräkning av investeringsrisk
  .

▐”

| 22) | Artikel 20.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Om en tvist mellan tjänsteleverantörer uppstår i samband med existerande skyldigheter införda enligt detta direktiv eller särdirektiven där en av parterna är ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller tjänster i en medlemsstat, ska den berörda nationella tillsynsmyndigheten på begäran av någon av parterna, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2, så snart som möjligt, dock senast inom fyra månader, utom i undantagsfall, fatta ett bindande beslut för att lösa tvisten. Medlemsstaten ifråga ska kräva att alla parter samarbetar fullt ut med den nationella tillsynsmyndigheten.” |
| --- | --- |

22)

Artikel 20.1 ska ersättas med följande:

”1.   Om en tvist mellan tjänsteleverantörer uppstår i samband med existerande skyldigheter införda enligt detta direktiv eller särdirektiven där en av parterna är ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller tjänster i en medlemsstat, ska den berörda nationella tillsynsmyndigheten på begäran av någon av parterna, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2, så snart som möjligt, dock senast inom fyra månader, utom i undantagsfall, fatta ett bindande beslut för att lösa tvisten. Medlemsstaten ifråga ska kräva att alla parter samarbetar fullt ut med den nationella tillsynsmyndigheten.”

| 23) | Artikel 21 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 21


  Lösning av gränsöverskridande tvister

  1.   Förfarandet i punkterna 2, 3 och 4 ska tillämpas när en gränsöverskridande tvist inom det område som omfattas av detta direktiv eller särdirektiven uppkommer mellan parter i olika medlemsstater, om tvisten faller inom de nationella tillsynsmyndigheternas behörighet i minst två medlemsstater.
  2.   Varje part får hänskjuta tvisten till de berörda nationella tillsynsmyndigheterna. De behöriga nationella tillsynsmyndigheterna ska samordna sina insatser
  inom BERT
  för att,
  om möjligt genom ett gemensamt beslut,
  lösa tvisten i enlighet med målen i artikel 8.
  Alla eventuella skyldigheter som de nationella tillsynsmyndigheterna ålägger ett företag vid tvistlösning ska vara förenliga med bestämmelserna i detta direktiv och särdirektiven.


  Varje nationell tillsynsmyndighet som är behörig i en sådan tvist kan begära att
  BERT
  utfärdar en rekommendation i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)]om vilken åtgärd som ska vidtas i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet och/eller särdirektiven för att lösa tvisten.
  När en sådan begäran har lämnats in till
  BERT
  ska varje nationell tillsynsmyndighet som har behörighet i någon del av tvisten avvakta en rekommendation från
  BERT
  i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)] innan den vidtar åtgärder för att lösa tvisten, utan att detta får påverka de nationella tillsynsmyndigheternas möjlighet att vidta brådskande åtgärder vid behov.
  Alla eventuella skyldigheter som den nationella tillsynsmyndigheten ålägger ett företag när den löser en tvist ska stämma överens med bestämmelserna i detta direktiv eller särdirektiven och i största möjliga utsträckning beakta den rekommendation som
  BERT
  avgett i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].
  3.   Medlemsstaterna får ge de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna rätt att gemensamt vägra att lösa en tvist när andra mekanismer, t. ex. medling, finns att tillgå och är bättre ägnade att leda till att tvisten löses inom rimlig tid i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.
  De ska utan dröjsmål underrätta parterna om detta. Om tvisten inte har lösts inom fyra månader och talan inte har väckts inför domstol av den part
  vars rättigheter har kränkts
  , ska de nationella tillsynsmyndigheterna på begäran av någon av parterna samordna sina insatser för att,
  om möjligt genom ett gemensamt beslut,
  lösa tvisten i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och därvid i största möjliga utsträckning beakta varje rekommendation som avgetts av
  BERT
  i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].
  4.   Det förfarande som anges i punkt 2 ska inte hindra någon av parterna från att väcka talan vid en domstol.” |
| --- | --- |

23)

Artikel 21 ska ersättas med följande:

”Artikel 21

Lösning av gränsöverskridande tvister

1.   Förfarandet i punkterna 2, 3 och 4 ska tillämpas när en gränsöverskridande tvist inom det område som omfattas av detta direktiv eller särdirektiven uppkommer mellan parter i olika medlemsstater, om tvisten faller inom de nationella tillsynsmyndigheternas behörighet i minst två medlemsstater.

2.   Varje part får hänskjuta tvisten till de berörda nationella tillsynsmyndigheterna. De behöriga nationella tillsynsmyndigheterna ska samordna sina insatser
  inom BERT
  för att,
  om möjligt genom ett gemensamt beslut,
  lösa tvisten i enlighet med målen i artikel 8.
  Alla eventuella skyldigheter som de nationella tillsynsmyndigheterna ålägger ett företag vid tvistlösning ska vara förenliga med bestämmelserna i detta direktiv och särdirektiven.

Varje nationell tillsynsmyndighet som är behörig i en sådan tvist kan begära att
  BERT
  utfärdar en rekommendation i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)]om vilken åtgärd som ska vidtas i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet och/eller särdirektiven för att lösa tvisten.

När en sådan begäran har lämnats in till
  BERT
  ska varje nationell tillsynsmyndighet som har behörighet i någon del av tvisten avvakta en rekommendation från
  BERT
  i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)] innan den vidtar åtgärder för att lösa tvisten, utan att detta får påverka de nationella tillsynsmyndigheternas möjlighet att vidta brådskande åtgärder vid behov.

Alla eventuella skyldigheter som den nationella tillsynsmyndigheten ålägger ett företag när den löser en tvist ska stämma överens med bestämmelserna i detta direktiv eller särdirektiven och i största möjliga utsträckning beakta den rekommendation som
  BERT
  avgett i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].

3.   Medlemsstaterna får ge de behöriga nationella tillsynsmyndigheterna rätt att gemensamt vägra att lösa en tvist när andra mekanismer, t. ex. medling, finns att tillgå och är bättre ägnade att leda till att tvisten löses inom rimlig tid i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.

De ska utan dröjsmål underrätta parterna om detta. Om tvisten inte har lösts inom fyra månader och talan inte har väckts inför domstol av den part
  vars rättigheter har kränkts
  , ska de nationella tillsynsmyndigheterna på begäran av någon av parterna samordna sina insatser för att,
  om möjligt genom ett gemensamt beslut,
  lösa tvisten i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och därvid i största möjliga utsträckning beakta varje rekommendation som avgetts av
  BERT
  i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].

4.   Det förfarande som anges i punkt 2 ska inte hindra någon av parterna från att väcka talan vid en domstol.”

| 24) | Följande artikel ska införas som artikel 21 a:
  ”Artikel 21 a


  Påföljder

  Medlemsstaterna ska bestämma vilka påföljder som är tillämpliga för överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv och särdirektiven och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Påföljderna måste vara
  lämpliga,
  effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen dessa bestämmelser senast den ... (22) och utan dröjsmål informera kommissionen om alla senare ändringsförslag som påverkar dem.” |
| --- | --- |

24)

Följande artikel ska införas som artikel 21 a:

”Artikel 21 a

Påföljder

Medlemsstaterna ska bestämma vilka påföljder som är tillämpliga för överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv och särdirektiven och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Påföljderna måste vara
  lämpliga,
  effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen dessa bestämmelser senast den ... (22) och utan dröjsmål informera kommissionen om alla senare ändringsförslag som påverkar dem.”

| 25) | Artikel 22 ska ändras på följande sätt:








  a) | Följande nya punkt ska införas:


  ”
  1a.
     
  Med avvikelse från vad som anges i punkt 1 ska kommissionen vid antagande av åtgärder enlig artikel 9 c bistås av den Radiospektrumkommitté som inrättats enligt artikel 3.1 i beslut nr 676/2002/EG
  .” |
| --- | --- | --- |

25)

Artikel 22 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande nya punkt ska införas:

”
  1a.
     
  Med avvikelse från vad som anges i punkt 1 ska kommissionen vid antagande av åtgärder enlig artikel 9 c bistås av den Radiospektrumkommitté som inrättats enligt artikel 3.1 i beslut nr 676/2002/EG
  .”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1, 5a.2, 5a.4 och 5a.6 samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1, 5a.2, 5a.4 och 5a.6 samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| 26) | Artikel 27 ska utgå. |
| --- | --- |

26)

Artikel 27 ska utgå.

| 27) | Bilaga I
  ska utgå
  och bilaga II ska ändras enligt bilagan till det här direktivet
  . |
| --- | --- |

27)

Bilaga I
  ska utgå
  och bilaga II ska ändras enligt bilagan till det här direktivet
  .

Artikel 2

Ändringar i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet)

Direktiv 2002/19/EG ska ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:







  a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | ”tillträde”: när faciliteter och/eller tjänster görs tillgängliga för ett annat företag på fastställda villkor, med eller utan ensamrätt, i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster, leverera informationssamhällets tjänster eller sända innehåll. Bland annat omfattas följande: tillträde till nätelement samt tillhörande faciliteter, vilket kan inbegripa fast eller icke-fast anslutning av utrustning (detta inbegriper i synnerhet tillträde till accessnätet och till faciliteter och tjänster som är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster över accessnätet), tillträde till fysisk infrastruktur inbegripet byggnader, ledningar och master; tillträde till relevanta programvarusystem inbegripet driftstödssystem, tillträde till nummeromvandling eller system som erbjuder likvärdiga funktioner,
  tillträde till nödvändig abonnentinformation och till mekanismer för återbetalning av summor som fakturerats slutanvändarna till leverantörerna av nummerupplysningstjänster,
  tillträde till fasta nät och mobilnät, i synnerhet för roaming; tillträde till system med villkorad tillgång för digitala televisionstjänster och tillträde till virtuella nättjänster.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

”tillträde”: när faciliteter och/eller tjänster görs tillgängliga för ett annat företag på fastställda villkor, med eller utan ensamrätt, i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster, leverera informationssamhällets tjänster eller sända innehåll. Bland annat omfattas följande: tillträde till nätelement samt tillhörande faciliteter, vilket kan inbegripa fast eller icke-fast anslutning av utrustning (detta inbegriper i synnerhet tillträde till accessnätet och till faciliteter och tjänster som är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster över accessnätet), tillträde till fysisk infrastruktur inbegripet byggnader, ledningar och master; tillträde till relevanta programvarusystem inbegripet driftstödssystem, tillträde till nummeromvandling eller system som erbjuder likvärdiga funktioner,
  tillträde till nödvändig abonnentinformation och till mekanismer för återbetalning av summor som fakturerats slutanvändarna till leverantörerna av nummerupplysningstjänster,
  tillträde till fasta nät och mobilnät, i synnerhet för roaming; tillträde till system med villkorad tillgång för digitala televisionstjänster och tillträde till virtuella nättjänster.”

| b) | Led e ska ersättas med följande:








  ”
  e) | ”accessnät”: den fysiska förbindelse som förbinder nätanslutningspunkten med en korskoppling eller likvärdig facilitet i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet
  .” |
| --- | --- | --- |

b)

Led e ska ersättas med följande:

”
  e)

”accessnät”: den fysiska förbindelse som förbinder nätanslutningspunkten med en korskoppling eller likvärdig facilitet i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet
  .”

| 2) | Artikel 4.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Operatörer av allmänna kommunikationsnät ska ha rätt och, när så begärs av andra auktoriserade företag i enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), skyldighet att förhandla med varandra om samtrafik i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten
  eller leverera sändningsinnehåll eller informationssamhällets tjänster
  , så att tillhandahållandet av och samverkan mellan tjänster kan säkerställas inom hela gemenskapen. Operatörerna ska erbjuda andra företag tillträde och samtrafik på villkor som överensstämmer med de skyldigheter som den nationella tillsynsmyndigheten inför i enlighet med artiklarna 5, 6, 7 och 8.
  Villkoren och bestämmelserna för samtrafik får emellertid inte leda till omotiverade hinder för samverkan mellan tjänster.
  ” |
| --- | --- |

2)

Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

”1.   Operatörer av allmänna kommunikationsnät ska ha rätt och, när så begärs av andra auktoriserade företag i enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), skyldighet att förhandla med varandra om samtrafik i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten
  eller leverera sändningsinnehåll eller informationssamhällets tjänster
  , så att tillhandahållandet av och samverkan mellan tjänster kan säkerställas inom hela gemenskapen. Operatörerna ska erbjuda andra företag tillträde och samtrafik på villkor som överensstämmer med de skyldigheter som den nationella tillsynsmyndigheten inför i enlighet med artiklarna 5, 6, 7 och 8.
  Villkoren och bestämmelserna för samtrafik får emellertid inte leda till omotiverade hinder för samverkan mellan tjänster.
  ”

| 3) | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2
  ska ersättas med följande:


  ”1.
     
  Nationella tillsynsmyndigheter ska i enlighet med de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) främja och i förekommande fall säkerställa tillfredsställande tillträde och samtrafik samt samverkan mellan tjänster, i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet, och de ska utöva sina skyldigheter på ett sätt som främjar effektivitet, hållbar konkurrens, investeringar och innovation samt största möjliga nytta för slutanvändarna.




  I synnerhet ska följande gälla, utan att det påverkar tillämpningen av åtgärder som kan vidtas i enlighet med artikel 8 när det gäller företag med betydande inflytande på marknaden:










  a) | De nationella tillsynsmyndigheterna ska, i den utsträckning som är nödvändig för att säkerställa att slutanvändarna kan nå varandra eller garantera rättvis och rimlig tillgång till tjänster från tredje part, såsom nummerupplysningstjänster, kunna införa skyldigheter för företag som kontrollerar tillträde till slutanvändarna, bland annat när detta är motiverat skyldigheten att bedriva samtrafik mellan deras nät om detta inte redan sker eller att göra deras tjänster driftskompatibla, bland annat genom mekanismer för återbetalning av summor som fakturerats slutanvändarna till tjänsteleverantörerna på ett rättvist, insynsvänligt och rimligt sätt. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2
  ska ersättas med följande:

”1.
     
  Nationella tillsynsmyndigheter ska i enlighet med de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) främja och i förekommande fall säkerställa tillfredsställande tillträde och samtrafik samt samverkan mellan tjänster, i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet, och de ska utöva sina skyldigheter på ett sätt som främjar effektivitet, hållbar konkurrens, investeringar och innovation samt största möjliga nytta för slutanvändarna.

I synnerhet ska följande gälla, utan att det påverkar tillämpningen av åtgärder som kan vidtas i enlighet med artikel 8 när det gäller företag med betydande inflytande på marknaden:

a)

De nationella tillsynsmyndigheterna ska, i den utsträckning som är nödvändig för att säkerställa att slutanvändarna kan nå varandra eller garantera rättvis och rimlig tillgång till tjänster från tredje part, såsom nummerupplysningstjänster, kunna införa skyldigheter för företag som kontrollerar tillträde till slutanvändarna, bland annat när detta är motiverat skyldigheten att bedriva samtrafik mellan deras nät om detta inte redan sker eller att göra deras tjänster driftskompatibla, bland annat genom mekanismer för återbetalning av summor som fakturerats slutanvändarna till tjänsteleverantörerna på ett rättvist, insynsvänligt och rimligt sätt.

| b) | De nationella tillsynsmyndigheterna ska, i den utsträckning som är nödvändig för att garantera slutanvändarnas tillgång till digitala radio- och televisionssändningstjänster som angetts av medlemsstaten, kunna införa skyldigheter för operatörer att tillhandahålla tillträde till sådana andra faciliteter som avses i del II i bilaga I på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor. |
| --- | --- |

b)

De nationella tillsynsmyndigheterna ska, i den utsträckning som är nödvändig för att garantera slutanvändarnas tillgång till digitala radio- och televisionssändningstjänster som angetts av medlemsstaten, kunna införa skyldigheter för operatörer att tillhandahålla tillträde till sådana andra faciliteter som avses i del II i bilaga I på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor.

2.   Skyldigheter och villkor som införs i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade, proportionella och icke-diskriminerande samt tillämpas i enlighet med förfarandena i
  artiklarna 6, 7 och 7a
  i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Vid bedömningen av frågan huruvida de skyldigheter och villkor som ska införas är proportionella ska de nationella tillsynsmyndigheterna beakta att konkurrensförhållandena skiljer sig åt i olika områden i respektive medlemsstat.
  ”

| b) | Artiklarna 3 och 4 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Artiklarna 3 och 4 ska utgå.

| 4) | Artikel 6.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen får kommissionen anta genomförandeåtgärder för att ändra bilaga I. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14.3. ▐
  När kommissionen utarbetar bestämmelserna som anges i denna punkt kan den biträdas av
  organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)
  .” |
| --- | --- |

4)

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”2.   Mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen får kommissionen anta genomförandeåtgärder för att ändra bilaga I. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14.3. ▐

När kommissionen utarbetar bestämmelserna som anges i denna punkt kan den biträdas av
  organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)
  .”

| 5) | Artikel 7 ska utgå. |
| --- | --- |

5)

Artikel 7 ska utgå.

| 6) | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska ”artiklarna 9–13” ersättas med ”artiklarna 9–13 a” |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska ”artiklarna 9–13” ersättas med ”artiklarna 9–13 a”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:


  ”
  2.
     
  Om en operatör efter en marknadsanalys som utförts i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) anges ha ett betydande inflytande på en viss marknad, ska de nationella tillsynsmyndigheterna, allt efter omständigheterna, införa de skyldigheter som anges i artiklarna 9–13 i det här direktivet, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 7a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv).
  ” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”
  2.
     
  Om en operatör efter en marknadsanalys som utförts i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) anges ha ett betydande inflytande på en viss marknad, ska de nationella tillsynsmyndigheterna, allt efter omständigheterna, införa de skyldigheter som anges i artiklarna 9–13 i det här direktivet, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 7a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv).
  ”

| c) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Det första stycket ska ändras på följande sätt:






  — | I den första strecksatsen ska ”artikel 5.1 och 5.2 samt artikel 6” ersättas med ”artikel 5.1 och artikel 6”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Det första stycket ska ändras på följande sätt:

—

I den första strecksatsen ska ”artikel 5.1 och 5.2 samt artikel 6” ersättas med ”artikel 5.1 och artikel 6”.

| — | I den andra strecksatsen ska ”Europaparlamentets och rådets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet (23)” ersättas med ”Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (24)” |
| --- | --- |

—

I den andra strecksatsen ska ”Europaparlamentets och rådets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet (23)” ersättas med ”Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (24)”

| ii) | Följande mening ska införas som andra mening i andra stycket:
  ”Kommissionen ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  BERT
  som avgetts i enlighet med artikel 4.3 m i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].” |
| --- | --- |

ii)

Följande mening ska införas som andra mening i andra stycket:

”Kommissionen ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  BERT
  som avgetts i enlighet med artikel 4.3 m i förordning (EG) nr .../2008 [om inrättande av organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)].”

| 7) | Artikel 9 ska ändras på följande sätt
  :








  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Nationella tillsynsmyndigheter får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter avseende insyn när det gäller samtrafik och/eller tillträde, vilket innebär att operatörer måste offentliggöra specificerade uppgifter, t. ex. uppgifter om redovisning, tekniska specifikationer, nätegenskaper, begränsningar för tillgång till tjänster och tillämpningar, trafikhantering, villkor för tillhandahållande och användning samt prissättning.
  ” |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 9 ska ändras på följande sätt
  :

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Nationella tillsynsmyndigheter får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter avseende insyn när det gäller samtrafik och/eller tillträde, vilket innebär att operatörer måste offentliggöra specificerade uppgifter, t. ex. uppgifter om redovisning, tekniska specifikationer, nätegenskaper, begränsningar för tillgång till tjänster och tillämpningar, trafikhantering, villkor för tillhandahållande och användning samt prissättning.
  ”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:


  ”
  4.
     
  Trots vad som sägs i punkt 3 ska de nationella tillsynsmyndigheterna säkerställa att ett referenserbjudande offentliggörs som åtminstone innehåller de delar som anges i bilaga II, när en operatör visat sig ha betydande marknadsinflytande på en relevant marknad enligt artikel 14 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) i fråga om lokal anslutning via en fast anslutningspunkt.
  ” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”
  4.
     
  Trots vad som sägs i punkt 3 ska de nationella tillsynsmyndigheterna säkerställa att ett referenserbjudande offentliggörs som åtminstone innehåller de delar som anges i bilaga II, när en operatör visat sig ha betydande marknadsinflytande på en relevant marknad enligt artikel 14 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) i fråga om lokal anslutning via en fast anslutningspunkt.
  ”

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Kommissionen kan anta nödvändiga ändringar av bilaga II för att anpassa den till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen. Åtgärderna, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14.3. Kommissionen kan, i särskilt brådskande skäl, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 14.4. När kommissionen genomför bestämmelserna i denna punkt kan den biträdas av
  BERT
  .” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Kommissionen kan anta nödvändiga ändringar av bilaga II för att anpassa den till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen. Åtgärderna, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14.3. Kommissionen kan, i särskilt brådskande skäl, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 14.4. När kommissionen genomför bestämmelserna i denna punkt kan den biträdas av
  BERT
  .”

| 8) | Artikel 12 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 12


  Skyldigheter beträffande tillträde till och användning av specifika nätfaciliteter



  1.
     
  En nationell tillsynsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter för operatörer att uppfylla rimliga krav på tillträde till och användning av specifika nätdelar och tillhörande faciliteter, bl. a. i situationer då den nationella tillsynsmyndigheten anser att ett nekat tillträde eller orimliga villkor med liknande verkan skulle hindra uppkomsten av en hållbar konkurrensutsatt marknad på slutkundens nivå eller att det inte skulle ligga i slutanvändarnas intresse.




  Operatörer ska bland annat åläggas










  a) | att ge tredje part tillträde till specificerade nätdelar och/eller nätfaciliteter inklusive tillträde till accessnätet, |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Skyldigheter beträffande tillträde till och användning av specifika nätfaciliteter

1.
     
  En nationell tillsynsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter för operatörer att uppfylla rimliga krav på tillträde till och användning av specifika nätdelar och tillhörande faciliteter, bl. a. i situationer då den nationella tillsynsmyndigheten anser att ett nekat tillträde eller orimliga villkor med liknande verkan skulle hindra uppkomsten av en hållbar konkurrensutsatt marknad på slutkundens nivå eller att det inte skulle ligga i slutanvändarnas intresse.

Operatörer ska bland annat åläggas

a)

att ge tredje part tillträde till specificerade nätdelar och/eller nätfaciliteter inklusive tillträde till accessnätet,

| b) | att förhandla med god vilja med företag som begär tillträde, |
| --- | --- |

b)

att förhandla med god vilja med företag som begär tillträde,

| c) | att inte upphäva ett redan beviljat tillträde till faciliteter, |
| --- | --- |

c)

att inte upphäva ett redan beviljat tillträde till faciliteter,

| d) | att erbjuda specificerade tjänster för andra operatörer och som tredje part kan återförsälja, |
| --- | --- |

d)

att erbjuda specificerade tjänster för andra operatörer och som tredje part kan återförsälja,

| e) | att bevilja öppet tillträde till tekniska gränssnitt, protokoll och annan nyckelteknik som är nödvändig för samverkan mellan tjänster eller virtuella nättjänster, |
| --- | --- |

e)

att bevilja öppet tillträde till tekniska gränssnitt, protokoll och annan nyckelteknik som är nödvändig för samverkan mellan tjänster eller virtuella nättjänster,

| f) | att erbjuda samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av faciliteter, som t. ex. det gemensamma utnyttjandet av ledningar, byggnader eller tillträde till byggnader,
  antenntorn och andra stödkonstruktioner
  eller master, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp
  samt andra nätkomponenter som inte är aktiva
  , |
| --- | --- |

f)

att erbjuda samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av faciliteter, som t. ex. det gemensamma utnyttjandet av ledningar, byggnader eller tillträde till byggnader,
  antenntorn och andra stödkonstruktioner
  eller master, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp
  samt andra nätkomponenter som inte är aktiva
  ,

| fa) | att ge tredje parter ett referenserbjudande för tillträde till ledningar, |
| --- | --- |

fa)

att ge tredje parter ett referenserbjudande för tillträde till ledningar,

| g) | att erbjuda specificerade tjänster som krävs för att säkerställa samverkan mellan tjänster ända fram till slutanvändarna, t. ex. faciliteter för intelligenta nättjänster eller roaming på mobilnät, |
| --- | --- |

g)

att erbjuda specificerade tjänster som krävs för att säkerställa samverkan mellan tjänster ända fram till slutanvändarna, t. ex. faciliteter för intelligenta nättjänster eller roaming på mobilnät,

| h) | att erbjuda tillträde till driftstödssystem eller liknande programsystem som krävs för att garantera sund konkurrens när det gäller tillhandahållande av tjänster, |
| --- | --- |

h)

att erbjuda tillträde till driftstödssystem eller liknande programsystem som krävs för att garantera sund konkurrens när det gäller tillhandahållande av tjänster,

| i) | att förbinda nät eller nätfaciliteter, |
| --- | --- |

i)

att förbinda nät eller nätfaciliteter,

| j) | att erbjuda tillträde till tillhörande tjänster, såsom identitet, lokalisering och närvaro. |
| --- | --- |

j)

att erbjuda tillträde till tillhörande tjänster, såsom identitet, lokalisering och närvaro.

De nationella tillsynsmyndigheterna får förena dessa skyldigheter med villkor som gäller rättvis behandling, rimlighet och läglighet.

2.
     
  Om de nationella tillsynsmyndigheterna överväger att införa sådana skyldigheter som avses i punkt 1 och i synnerhet när de bedömer huruvida dessa skyldigheter står i proportion till de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) ska de särskilt beakta följande faktorer:

| a) | Den tekniska och ekonomiska bärkraften för användning och installation av konkurrerande faciliteter med tanke på marknadsutvecklingen och med beaktande av arten och typen av samtrafik och tillträde, bland annat bärkraften för andra tillträdesalternativ i tidigare led, såsom tillträde till ledningar. |
| --- | --- |

a)

Den tekniska och ekonomiska bärkraften för användning och installation av konkurrerande faciliteter med tanke på marknadsutvecklingen och med beaktande av arten och typen av samtrafik och tillträde, bland annat bärkraften för andra tillträdesalternativ i tidigare led, såsom tillträde till ledningar.

| b) | Möjligheten att erbjuda det föreslagna tillträdet med tanke på den tillgängliga kapaciteten. |
| --- | --- |

b)

Möjligheten att erbjuda det föreslagna tillträdet med tanke på den tillgängliga kapaciteten.

| c) | Nyinvesteringen för ägaren till faciliteten, med tanke på varje offentlig investering och de risker som investeringen medför, inbegripet lämplig riskfördelning mellan de företag som har tillträde till de nya faciliteterna. |
| --- | --- |

c)

Nyinvesteringen för ägaren till faciliteten, med tanke på varje offentlig investering och de risker som investeringen medför, inbegripet lämplig riskfördelning mellan de företag som har tillträde till de nya faciliteterna.

| d) | Behovet av att värna konkurrensen, i synnerhet infrastrukturbaserad konkurrens, på lång sikt. |
| --- | --- |

d)

Behovet av att värna konkurrensen, i synnerhet infrastrukturbaserad konkurrens, på lång sikt.

| e) | Alla berörda immateriella rättigheter, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

e)

Alla berörda immateriella rättigheter, när så är lämpligt.

| f) | Tillhandahållande av alleuropeiska tjänster. |
| --- | --- |

f)

Tillhandahållande av alleuropeiska tjänster.

3.   När skyldigheter införs för en operatör om att tillhandahålla tillträde i enlighet med bestämmelserna i denna artikel får de nationella tillsynsmyndigheterna vid behov införa tekniska och operativa villkor för dem som tillhandahåller och/eller utnyttjar föreskrivet tillträde för att säkerställa normal nätdrift. Skyldigheter att följa särskilda tekniska standarder eller specifikationer ska följa standarderna och specifikationerna som fastställts i enlighet med
  artikel 17
  i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| 9) | Artikel 13 ska ändras på följande sätt
  :








  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  En nationell tillsynsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter som rör kostnadstäckning och priskontroller, inbegripet skyldighet att tillämpa kostnadsorienterad prissättning och kostnadsredovisningssystem, för vissa specifika typer av samtrafik och/eller tillträde, om en marknadsanalys visar att en brist på effektiv konkurrens innebär att den berörda operatören kan ta ut överpriser eller använda prispress på ett sätt som missgynnar slutanvändarna. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ta hänsyn till den investering som gjorts av operatören och medge denne en rimlig avkastning av den adekvata kapitalinvesteringen samt, utan att det påverkar artikel 19.3 d i direktiv 2002/21/EG, beakta de därmed förknippade riskerna och verka för en lämplig riskfördelning mellan investeraren och de företag som har tillträde till de nya faciliteterna, bland annat genom olika föreskrifter om kortsiktig och långsiktig riskfördelning.
  ” |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 13 ska ändras på följande sätt
  :

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  En nationell tillsynsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter som rör kostnadstäckning och priskontroller, inbegripet skyldighet att tillämpa kostnadsorienterad prissättning och kostnadsredovisningssystem, för vissa specifika typer av samtrafik och/eller tillträde, om en marknadsanalys visar att en brist på effektiv konkurrens innebär att den berörda operatören kan ta ut överpriser eller använda prispress på ett sätt som missgynnar slutanvändarna. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ta hänsyn till den investering som gjorts av operatören och medge denne en rimlig avkastning av den adekvata kapitalinvesteringen samt, utan att det påverkar artikel 19.3 d i direktiv 2002/21/EG, beakta de därmed förknippade riskerna och verka för en lämplig riskfördelning mellan investeraren och de företag som har tillträde till de nya faciliteterna, bland annat genom olika föreskrifter om kortsiktig och långsiktig riskfördelning.
  ”

| b) | Följande punkt ska införas:


  ”
  5.
     
  Nationella tillsynsmyndigheter ska se till att regleringen av tillträdespriserna för långsiktiga riskdelningsavtal är i linje med en effektiv operatörs långsiktiga marginalkostnader, med beaktande av operatörens beräknade volym av nymarknader och det faktum att tillträdespriserna för kortsiktiga avtal innefattar en riskpremie. En sådan riskpremie ska fasas ut i takt med den ökande etableringen på marknaden av nytt tillträde. Försök att pressa marginalerna ska inte tillämpas på kortsiktiga avtal när riskpremie betalas.
  ” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”
  5.
     
  Nationella tillsynsmyndigheter ska se till att regleringen av tillträdespriserna för långsiktiga riskdelningsavtal är i linje med en effektiv operatörs långsiktiga marginalkostnader, med beaktande av operatörens beräknade volym av nymarknader och det faktum att tillträdespriserna för kortsiktiga avtal innefattar en riskpremie. En sådan riskpremie ska fasas ut i takt med den ökande etableringen på marknaden av nytt tillträde. Försök att pressa marginalerna ska inte tillämpas på kortsiktiga avtal när riskpremie betalas.
  ”

| 10) | Följande artiklar ska införas som artikel 13a och artikel 13b:
  ”Artikel 13 a


  Funktionsseparering

  1.   En nationell tillsynsmyndighet får, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och i synnerhet det andra stycket i artikel 8.3,
  som en undantagsåtgärd
  ålägga vertikalt integrerade företag en skyldighet att placera verksamhet som är relaterad till
  fasta
  uppkopplingsprodukter för grossistleveranser i en oberoende operativ affärsenhet.
  Den affärsenheten ska leverera produkter och tjänster för tillgång till alla företag, inklusive andra affärsenheter inom moderbolaget, enligt samma tidsskalor och på samma villkor, bland annat vad gäller pris- och servicenivåer samt med hjälp av likadana system och förfaranden.
  2.   När en nationell tillsynsmyndighet ska införa en skyldighet för funktionsseparering ska den inge
  ett förslag
  till kommissionen som innefattar






  a) | bevis för att införandet
  och genomförandet inom rimlig tid
  av lämpliga skyldigheter, bland dem som anges i artiklarna 9–13,
  under beaktande av bästa tillsynspraxis,
  för att uppnå effektiv konkurrens efter en samordnad analys av de aktuella marknaderna i enlighet med marknadsanalysförfarandet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), inte har uppnått och inte heller i framtiden skulle uppnå en effektiv konkurrens, samt att det förekommer viktiga och kvarstående konkurrensproblem/ marknadsmisslyckanden på flera av
  de grossistproduktmarknader som analyserats
  , |
| --- | --- | --- |

10)

Följande artiklar ska införas som artikel 13a och artikel 13b:

”Artikel 13 a

Funktionsseparering

1.   En nationell tillsynsmyndighet får, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och i synnerhet det andra stycket i artikel 8.3,
  som en undantagsåtgärd
  ålägga vertikalt integrerade företag en skyldighet att placera verksamhet som är relaterad till
  fasta
  uppkopplingsprodukter för grossistleveranser i en oberoende operativ affärsenhet.

Den affärsenheten ska leverera produkter och tjänster för tillgång till alla företag, inklusive andra affärsenheter inom moderbolaget, enligt samma tidsskalor och på samma villkor, bland annat vad gäller pris- och servicenivåer samt med hjälp av likadana system och förfaranden.

2.   När en nationell tillsynsmyndighet ska införa en skyldighet för funktionsseparering ska den inge
  ett förslag
  till kommissionen som innefattar

a)

bevis för att införandet
  och genomförandet inom rimlig tid
  av lämpliga skyldigheter, bland dem som anges i artiklarna 9–13,
  under beaktande av bästa tillsynspraxis,
  för att uppnå effektiv konkurrens efter en samordnad analys av de aktuella marknaderna i enlighet med marknadsanalysförfarandet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), inte har uppnått och inte heller i framtiden skulle uppnå en effektiv konkurrens, samt att det förekommer viktiga och kvarstående konkurrensproblem/ marknadsmisslyckanden på flera av
  de grossistproduktmarknader som analyserats
  ,

| b) | bevis för att det inte finns några eller för att det finns få möjligheter till infrastrukturkonkurrens inom en rimlig tidsram, |
| --- | --- |

b)

bevis för att det inte finns några eller för att det finns få möjligheter till infrastrukturkonkurrens inom en rimlig tidsram,

| c) | en analys av den förväntade verkan på den nationella tillsynsmyndigheten, på företaget,
  särskilt på dess personal,
  och på dess motiv för att investera i sitt nät samt på andra intressenter, i synnerhet den förväntade inverkan på konkurrensen om infrastruktur och
  framför allt
  alla tänkbara effekter för konsumenterna som en följd av detta, |
| --- | --- |

c)

en analys av den förväntade verkan på den nationella tillsynsmyndigheten, på företaget,
  särskilt på dess personal,
  och på dess motiv för att investera i sitt nät samt på andra intressenter, i synnerhet den förväntade inverkan på konkurrensen om infrastruktur och
  framför allt
  alla tänkbara effekter för konsumenterna som en följd av detta,

| d) | en analys av de skäl som motiverar att denna skyldighet skulle vara det effektivaste sättet att verkställa lösningar i syfte att ta itu med de konkurrensproblem/ marknadsmisslyckanden som kunnat fastställas. |
| --- | --- |

d)

en analys av de skäl som motiverar att denna skyldighet skulle vara det effektivaste sättet att verkställa lösningar i syfte att ta itu med de konkurrensproblem/ marknadsmisslyckanden som kunnat fastställas.

▐

3.   
  Den nationella tillsynsmyndigheten ska i sitt förslag ta med ett utkast avseende den åtgärd som föreslås vilket ska omfatta
  följande:

| a) | en exakt beskrivning av separeringens typ och nivå, |
| --- | --- |

a)

en exakt beskrivning av separeringens typ och nivå,

| b) | identifiering av den självständiga affärsenhetens tillgångar och de produkter eller tjänster som ska levereras av denna enhet, |
| --- | --- |

b)

identifiering av den självständiga affärsenhetens tillgångar och de produkter eller tjänster som ska levereras av denna enhet,

| c) | ledningsarrangemang för att säkerställa personalens oberoende i den självständiga affärsenheten och motsvarande bonusstruktur, |
| --- | --- |

c)

ledningsarrangemang för att säkerställa personalens oberoende i den självständiga affärsenheten och motsvarande bonusstruktur,

| d) | regler för att säkerställa att skyldigheterna efterlevs, |
| --- | --- |

d)

regler för att säkerställa att skyldigheterna efterlevs,

| e) | regler för att säkerställa öppna operativa förfaranden, i synnerhet gentemot andra intresserade parter, |
| --- | --- |

e)

regler för att säkerställa öppna operativa förfaranden, i synnerhet gentemot andra intresserade parter,

| f) | ett övervakningsprogram för att säkerställa efterlevnad, inklusive en årsrapport. |
| --- | --- |

f)

ett övervakningsprogram för att säkerställa efterlevnad, inklusive en årsrapport.

4.   Efter kommissionen beslut om förslag till åtgärd antagen i enlighet med artikel 8.3 ska den nationella tillsynsmyndigheten utföra en samordnad analys av de olika marknaderna som är relaterade till accessnätet i enlighet med förfarandet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). Utifrån sin bedömning ska den nationella tillsynsmyndigheten införa, behålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet med artiklarna 6 och 7 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

5.   Ett företag som fått införa funktionell separering kan omfattas av någon av de skyldigheter som anges i artiklarna 9–13 på vilken marknad som helst där det anses ha ett betydande inflytande på marknaden i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) eller andra skyldigheter som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 8.3.

Artikel 13 b

Frivillig separering av ett vertikalt integrerat företag

1.   Företag som ansetts ha ett betydande inflytande på en eller flera relevanta marknader i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska meddela den nationella tillsynsmyndigheten i förväg om de tänker överföra en väsentlig del av eller samtliga sina tillgångar i det lokala accessnätet till en separat juridisk enhet under ett annat ägarskap eller inrätta en separat affärsenhet för att erbjuda samtliga tjänsteleverantörer, inklusive sina egna fullt likvärdiga uppkopplingsprodukter.

2.   Den nationella tillsynsmyndigheten ska bedöma effekten av den avsedda transaktionen på befintliga tillsynsskyldigheter enligt direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Den nationella tillsynsmyndigheten ska genomföra en samordnad analys av accessnätets olika marknader i enlighet med förfarandet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Utifrån sin bedömning ska den nationella tillsynsmyndigheten införa, behålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet med artiklarna 6 och 7 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

3.   Den juridiskt och/eller operativt separata affärsenheten kan åläggas någon av skyldigheterna som anges i artiklarna 9–13 på någon av de specifika marknader där den har ansetts ha ett betydande inflytande på marknaden i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) eller övriga skyldigheter godkända av kommissionen i enlighet med artikel 8.3.”

| 11) | I artikel 14 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”
  ▐ |
| --- | --- |

11)

I artikel 14 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

▐

| 12) | Bilaga II ska ändras enligt bilagan till det här direktivet
  . |
| --- | --- |

12)

Bilaga II ska ändras enligt bilagan till det här direktivet
  .

Artikel 3

Ändringar i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet)

Direktiv 2002/20/EG ska ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 2.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Följande definition ska också gälla:
  ”allmänt tillstånd”: en rättslig ram som upprättats av en medlemsstat för att säkerställa rättigheter för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster och genom vilken det fastställs sektorsspecifika skyldigheter som kan gälla för alla eller vissa typer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i enlighet med det här direktivet.” |
| --- | --- |

1)

Artikel 2.2 ska ersättas med följande:

”2.   Följande definition ska också gälla:

”allmänt tillstånd”: en rättslig ram som upprättats av en medlemsstat för att säkerställa rättigheter för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster och genom vilken det fastställs sektorsspecifika skyldigheter som kan gälla för alla eller vissa typer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i enlighet med det här direktivet.”

| 2) | ║ Artikel 3.2 ska ändras på följande sätt:








  a) | Artiklarna 5, 6 och 7 ska ersättas med”artiklarna 5, 6, 6 a och 7.” |
| --- | --- | --- |

2)

║ Artikel 3.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Artiklarna 5, 6 och 7 ska ersättas med”artiklarna 5, 6, 6 a och 7.”

| b) | Följande stycke ska införas:


  ”
  Företag som tillhandahåller företag belägna i flera medlemsstater gränsöverskridande elektroniska kommunikationstjänster ska behandlas på samma sätt i alla medlemsstater och underkastas högst ett förenklat anmälningsförfarande per berörd medlemsstat.
  ” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska införas:

”
  Företag som tillhandahåller företag belägna i flera medlemsstater gränsöverskridande elektroniska kommunikationstjänster ska behandlas på samma sätt i alla medlemsstater och underkastas högst ett förenklat anmälningsförfarande per berörd medlemsstat.
  ”

| 3) | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5


  Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

  1.   Medlemsstaterna ska
  underlätta
  utnyttjandet av radiofrekvenser
  inom ramen för
  det allmänna tillståndet.
  Medlemsstaterna får
  bevilja individuella rättigheter för att






  a) | undvika
  eventuella skadliga störningar
  , |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

1.   Medlemsstaterna ska
  underlätta
  utnyttjandet av radiofrekvenser
  inom ramen för
  det allmänna tillståndet.
  Medlemsstaterna får
  bevilja individuella rättigheter för att

a)

undvika
  eventuella skadliga störningar
  ,

| b) | säkerställa tjänstens tekniska kvalitet, |
| --- | --- |

b)

säkerställa tjänstens tekniska kvalitet,

| c) | säkerställa ett effektivt utnyttjande av spektrum, |
| --- | --- |

c)

säkerställa ett effektivt utnyttjande av spektrum,

| d) | uppfylla andra mål av allmänt intresse,
  vilka definieras i nationell lagstiftning och är förenliga med gemenskapslagstiftningen, eller |
| --- | --- |

d)

uppfylla andra mål av allmänt intresse,
  vilka definieras i nationell lagstiftning och är förenliga med gemenskapslagstiftningen, eller

| e) | följa en åtgärd i enlighet med artikel 6a. |
| --- | --- |

e)

följa en åtgärd i enlighet med artikel 6a.

2.   Medlemsstaterna ska på begäran bevilja företag
  individuella nyttjanderättigheter
  , om detta inte strider mot bestämmelserna i artiklarna 6, 6a, 7 och artikel 11.1 c i det här direktivet eller andra bestämmelser som ska säkerställa att dessa resurser används på ett effektivt sätt i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Utan att det påverkar eventuella specifika kriterier
  och förfaranden
  som medlemsstaterna
  antagit
  för att ge leverantörer innehållstjänster för radio- eller tv-sändning rätt att använda radiofrekvenser för att i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen tjäna det allmännas intresse ska sådana rättigheter beviljas i enlighet med ett
  öppet,
  objektivt, icke-diskriminerande och proportionellt förfarande med god insyn och när det gäller radiofrekvenser i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  Undantagsvis kan det accepteras att
  förfarandena
  inte är
  öppna
  i sådana
  fall där beviljandet av individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser för leverantörer av innehåll i radio- och tv-sändningar kan bevisas vara grundläggande för att kunna uppfylla en särskild skyldighet som i förväg definierats
  och motiverats
  av medlemsstaten som nödvändig för att kunna uppfylla ett mål av allmänt intresse i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Medlemsstaterna ska vid beviljandet av nyttjanderätter ange om dessa kan överlåtas på rättsinnehavarens initiativ och under vilka villkor. I fråga om radiofrekvenser ska bestämmelserna överensstämma med
  artiklarna 9 och 9 b
  i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Om en medlemsstat ger användarrätt för en begränsad tidsperiod ska tidslängden vara adekvat för den berörda tjänsten med tanke på det mål som eftersträvas, och
  behovet av en tillräckligt lång avskrivningsperiod för investeringarna
  ska
  i detta sammanhang beaktas
  .

När individuella nyttjanderätter
  till radiofrekvenser beviljas för tio år eller längre och inte får överlåtas eller hyras ut mellan företagen i enlighet med artikel 9 b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska
  den behöriga nationella myndigheten se till att den har resurser att kontrollera att kriterierna för att bevilja individuella nyttjanderätter fortsätter att gälla och respekteras under den tid tillståndet gäller
  . Om
  dessa kriterier
  inte längre är tillämpbara ska den individuella nyttjanderätten ändras till ett allmänt tillstånd för användningen av radiofrekvenser,
  förutsatt att detta meddelats i förväg och efter en rimlig tidsfrist,
  eller så ska den få kunna överföras eller hyras ut fritt mellan företag.

3.   Beslut om
  beviljande av
  nyttjanderätt ska fattas, meddelas och offentliggöras så snart som möjligt, för nummer som har tilldelats för särskilda ändamål i den nationella nummerplanen inom tre veckor och för radiofrekvenser som har tilldelats för
  elektroniska kommunikationstjänster
  i den nationella frekvensplanen inom sex veckor, efter det att fullständig ansökan mottagits av den nationella tillsynsmyndigheten. Denna senare tidsgräns får inte hindra tillämpningen av internationella avtal om användning av radiofrekvenser eller positioner i omloppsbanor.

4.   När beslut har fattats, efter samråd med berörda parter i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), om att nyttjanderätter till nummer av exceptionellt ekonomiskt värde ska beviljas genom konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden får medlemsstaterna förlänga maximiperioden på tre veckor med ytterligare högst tre veckor.

När det gäller konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden för radiofrekvenser ska artikel 7 vara tillämplig.

5.   Medlemsstaterna får inte begränsa antalet nyttjanderätter som ska beviljas annat än när detta är nödvändigt för att garantera en effektiv användning av radiofrekvenser i enlighet med artikel 7.

6.   De
  behöriga
  nationella
  myndigheterna
  ska säkerställa att radiofrekvenserna används effektivt i enlighet med
  artiklarna 8.2 och 9.2
  i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). De ska även säkerställa att konkurrensen inte snedvrids som resultat av någon överlåtelse eller ansamling av nyttjanderätter för radiofrekvenser.”

| 4) | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Det allmänna tillståndet för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster samt nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer får endast omfattas av villkoren som finns angivna i bilaga I. Dessa villkor ska vara icke-diskriminerande, proportionella och öppet redovisade och när det gäller nyttjanderätter till radiofrekvenser i enlighet med artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Det allmänna tillståndet för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster samt nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer får endast omfattas av villkoren som finns angivna i bilaga I. Dessa villkor ska vara icke-diskriminerande, proportionella och öppet redovisade och när det gäller nyttjanderätter till radiofrekvenser i enlighet med artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| b) | I punkt 2 ska ”artiklarna 16, 17, 18 och 19 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)” ersättas med ”artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska ”artiklarna 16, 17, 18 och 19 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)” ersättas med ”artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)”.

| c) | Ordet ”bilagan” ska i punkt 3 ersättas med ”bilaga I”. |
| --- | --- |

c)

Ordet ”bilagan” ska i punkt 3 ersättas med ”bilaga I”.

| 5) | Följande artikel ska införas som artikel 6 a ║:
  ”Artikel 6 a


  Harmoniseringsåtgärder

  1.   
  Utan att det påverkar artikel 5.1 och 5.2 i detta direktiv och artiklarna 8b och 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  får kommissionen anta följande genomförandeåtgärder:






  a) | identifiera radiofrekvensband vars användning ska omfattas av allmänna tillstånd, |
| --- | --- | --- |

5)

Följande artikel ska införas som artikel 6 a ║:

”Artikel 6 a

Harmoniseringsåtgärder

1.   
  Utan att det påverkar artikel 5.1 och 5.2 i detta direktiv och artiklarna 8b och 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  får kommissionen anta följande genomförandeåtgärder:

a)

identifiera radiofrekvensband vars användning ska omfattas av allmänna tillstånd,

| b) | identifiera nummerserier som ska harmoniseras på gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

b)

identifiera nummerserier som ska harmoniseras på gemenskapsnivå,

| c) | harmonisera förfaranden för beviljandet av allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller
  till
  nummer
  för företag som tillhandahåller alleuropeiska nätverk eller elektroniska kommunikationstjänster
  , |
| --- | --- |

c)

harmonisera förfaranden för beviljandet av allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller
  till
  nummer
  för företag som tillhandahåller alleuropeiska nätverk eller elektroniska kommunikationstjänster
  ,

| d) | harmonisera de angivna villkoren i bilaga II som rör allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer
  för företag som tillhandahåller alleuropeiska nätverk eller elektroniska kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

d)

harmonisera de angivna villkoren i bilaga II som rör allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer
  för företag som tillhandahåller alleuropeiska nätverk eller elektroniska kommunikationstjänster.

▐

Dessa åtgärder,
  som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14a.3.

2.   De åtgärder som anges i punkt 1 får, där det är lämpligt, ge medlemsstaterna möjlighet att inge en motiverad begäran om partiellt och/eller tillfälligt undantag från dessa åtgärder.

Kommissionen ska bedöma om begäran är berättigad genom att beakta den särskilda situationen i den medlemsstaten och kan sedan bevilja ett partiellt och/eller tillfälligt undantag, förutsatt att detta inte otillbörligt fördröjer förverkligandet av genomförandeåtgärderna som anges i punkt 1 eller skapar otillbörliga skillnader i konkurrens- eller rättsliga situationer mellan medlemsstaterna.

▐”

| 6) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt






  i) | Den inledande frasen ska ersättas på följande sätt:
  ”1.   Om en medlemsstat överväger huruvida den ska begränsa det antal nyttjanderätter som ska beviljas till radiofrekvenser eller huruvida den ska förlänga befintliga rättigheter annat än i enlighet med villkoren som anges i de rättigheterna, ska den bland annat” |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt

i)

Den inledande frasen ska ersättas på följande sätt:

”1.   Om en medlemsstat överväger huruvida den ska begränsa det antal nyttjanderätter som ska beviljas till radiofrekvenser eller huruvida den ska förlänga befintliga rättigheter annat än i enlighet med villkoren som anges i de rättigheterna, ska den bland annat”

| ii) | Punkt c ska ersättas med följande:






  ”c) | offentliggöra alla beslut om att begränsa beviljandet av nyttjanderätter eller förnyandet av nyttjanderätter och ange skälen för detta,” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt c ska ersättas med följande:

”c)

offentliggöra alla beslut om att begränsa beviljandet av nyttjanderätter eller förnyandet av nyttjanderätter och ange skälen för detta,”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Om beviljandet av nyttjanderätter till radiofrekvenser måste begränsas ska medlemsstaterna bevilja sådana rättigheter på grundval av objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella urvalskriterier. För urvalskriterierna ska vederbörlig vikt fästas vid huruvida målen i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) och artikel 9 i det direktivet har uppnåtts.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Om beviljandet av nyttjanderätter till radiofrekvenser måste begränsas ska medlemsstaterna bevilja sådana rättigheter på grundval av objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella urvalskriterier. För urvalskriterierna ska vederbörlig vikt fästas vid huruvida målen i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) och artikel 9 i det direktivet har uppnåtts.”

| c) | I punkt 5 ska ”artikel 9” ersättas med ”artikel 9b”.
  ▐ |
| --- | --- |

c)

I punkt 5 ska ”artikel 9” ersättas med ”artikel 9b”.

▐

| 7) | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:
  ”1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka och kontrollera att företagen uppfyller de villkor som gäller för det allmänna tillståndet eller nyttjanderätterna och de särskilda skyldigheter som anges i artikel 6.2 i enlighet med artikel 11.
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha befogenheter att kräva att de företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster som omfattas av det allmänna tillståndet eller som har nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer tillhandahåller alla de uppgifter som anges i artikel 11 och som krävs för att kontrollera att företaget uppfyller de villkor som gäller för det allmänna tillståndet eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2.
  2.   Om en nationell tillsynsmyndighet finner att ett företag inte uppfyller ett eller flera av villkoren för det allmänna tillståndet eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2, ska den underrätta företaget om detta och ge företaget möjlighet att inkomma med synpunkter inom en rimlig tidsperiod.
  3.   Den berörda myndigheten ska ha befogenheter att kräva att överträdelsen som anges i punkt 2 upphör, antingen direkt eller inom en rimlig tidsperiod, och ska vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa att villkoren uppfylls.
  Medlemsstaterna ska i detta syfte ge de berörda myndigheterna befogenheter att








  a) | vid behov införa
  avskräckande
  ekonomiska sanktioner,
  eventuellt återkommande retroaktiva sanktioner, och |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:

”1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka och kontrollera att företagen uppfyller de villkor som gäller för det allmänna tillståndet eller nyttjanderätterna och de särskilda skyldigheter som anges i artikel 6.2 i enlighet med artikel 11.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha befogenheter att kräva att de företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster som omfattas av det allmänna tillståndet eller som har nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer tillhandahåller alla de uppgifter som anges i artikel 11 och som krävs för att kontrollera att företaget uppfyller de villkor som gäller för det allmänna tillståndet eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2.

2.   Om en nationell tillsynsmyndighet finner att ett företag inte uppfyller ett eller flera av villkoren för det allmänna tillståndet eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2, ska den underrätta företaget om detta och ge företaget möjlighet att inkomma med synpunkter inom en rimlig tidsperiod.

3.   Den berörda myndigheten ska ha befogenheter att kräva att överträdelsen som anges i punkt 2 upphör, antingen direkt eller inom en rimlig tidsperiod, och ska vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa att villkoren uppfylls.

Medlemsstaterna ska i detta syfte ge de berörda myndigheterna befogenheter att

a)

vid behov införa
  avskräckande
  ekonomiska sanktioner,
  eventuellt återkommande retroaktiva sanktioner, och

| b) | föreskriva att tillhandahållandet av en tjänst eller en uppsättning tjänster som skulle medföra en avsevärd snedvridning av konkurrensen ska upphöra tills de tillträdesskyldigheter fullgörs som införts efter en marknadsanalys i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  .” |
| --- | --- |

b)

föreskriva att tillhandahållandet av en tjänst eller en uppsättning tjänster som skulle medföra en avsevärd snedvridning av konkurrensen ska upphöra tills de tillträdesskyldigheter fullgörs som införts efter en marknadsanalys i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  .”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna ska, trots bestämmelserna i punkterna2 och3, ge den lämpliga myndigheten befogenheter att införa ekonomiska sanktioner vid behov för företag som inte tillhandahåller information i enlighet med de införda skyldigheterna enligt artikel 11.1a eller 11.1b i detta direktiv eller artikel 9 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) inom en rimlig tidsfrist som fastställts av den nationella tillsynsmyndigheten.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna ska, trots bestämmelserna i punkterna2 och3, ge den lämpliga myndigheten befogenheter att införa ekonomiska sanktioner vid behov för företag som inte tillhandahåller information i enlighet med de införda skyldigheterna enligt artikel 11.1a eller 11.1b i detta direktiv eller artikel 9 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) inom en rimlig tidsfrist som fastställts av den nationella tillsynsmyndigheten.”

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Om villkoren för det allmänna tillståndet, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 upprepat
  eller
  allvarligt åsidosätts, och om åtgärder enligt punkt 3 i den här artikeln i syfte att säkerställa efterlevnad inte gett resultat, får den nationella tillsynsmyndigheten hindra ett företag från att fortsätta att tillhandahålla elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster eller tillfälligt upphäva eller återkalla nyttjanderätterna. Sanktioner och påföljder som är effektiva, proportionerliga och avskräckande kan tillämpas för perioden för en viss överträdelse, även om överträdelsen i efterhand har korrigerats.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Om villkoren för det allmänna tillståndet, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 upprepat
  eller
  allvarligt åsidosätts, och om åtgärder enligt punkt 3 i den här artikeln i syfte att säkerställa efterlevnad inte gett resultat, får den nationella tillsynsmyndigheten hindra ett företag från att fortsätta att tillhandahålla elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster eller tillfälligt upphäva eller återkalla nyttjanderätterna. Sanktioner och påföljder som är effektiva, proportionerliga och avskräckande kan tillämpas för perioden för en viss överträdelse, även om överträdelsen i efterhand har korrigerats.”

| d) | Punkt 6 ska ersättas med följande:
  ”6.   Om den berörda myndigheten har bevis på att uppfyllandet av villkoren för det allmänna tillståndet, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 brister och det utgör ett direkt och allvarligt hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa, eller kommer att orsaka allvarliga ekonomiska eller operativa problem för andra som leverantörer eller användare av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster
  eller andra radiospektrumanvändare
  , får den trots bestämmelserna i punkterna 2, 3 och 5 i den här artikeln vidta brådskande provisoriska åtgärder för att åtgärda problemet innan den fattar ett slutligt beslut. Det berörda företaget ska därefter ges en rimlig möjlighet att lämna synpunkter och föreslå åtgärder. I förekommande fall får den berörda myndigheten bekräfta de provisoriska åtgärderna, som ska gälla i maximalt tre månader.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Om den berörda myndigheten har bevis på att uppfyllandet av villkoren för det allmänna tillståndet, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 brister och det utgör ett direkt och allvarligt hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa, eller kommer att orsaka allvarliga ekonomiska eller operativa problem för andra som leverantörer eller användare av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster
  eller andra radiospektrumanvändare
  , får den trots bestämmelserna i punkterna 2, 3 och 5 i den här artikeln vidta brådskande provisoriska åtgärder för att åtgärda problemet innan den fattar ett slutligt beslut. Det berörda företaget ska därefter ges en rimlig möjlighet att lämna synpunkter och föreslå åtgärder. I förekommande fall får den berörda myndigheten bekräfta de provisoriska åtgärderna, som ska gälla i maximalt tre månader.”

| e) | Följande punkt ska läggas till:


  ”
  6a.
     
  Medlemsstaterna ska i enlighet med nationell lagstiftning se till att de åtgärder som vidtas av de nationella myndigheterna enligt punkterna 5 och 6 prövas i domstol.
  ” |
| --- | --- |

e)

Följande punkt ska läggas till:

”
  6a.
     
  Medlemsstaterna ska i enlighet med nationell lagstiftning se till att de åtgärder som vidtas av de nationella myndigheterna enligt punkterna 5 och 6 prövas i domstol.
  ”

| 8) | ║ Artikel 11.1 ska ändras på följande sätt:








  a) | Ordet ”bilagan” i punkt 1 a och punkt 1 b ska ersättas med ”bilaga I”. |
| --- | --- | --- |

8)

║ Artikel 11.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Ordet ”bilagan” i punkt 1 a och punkt 1 b ska ersättas med ”bilaga I”.

| b) | Följande led ska läggas till i första stycket:








  ”
  g) | främjandet av effektiv användning och säkerställandet av en effektiv hantering av radiofrekvenser.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till i första stycket:

”
  g)

främjandet av effektiv användning och säkerställandet av en effektiv hantering av radiofrekvenser.
  ”

| 9) | Artikel 14 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 14


  Ändring av rättigheter och skyldigheter

  1.   Medlemsstaterna ska garantera att rättigheter, villkor och förfaranden avseende allmänna tillstånd och nyttjanderätter eller rättigheter att installera faciliteter endast ändras i sakligt motiverade fall och på ett proportionellt sätt, vid behov med beaktande av de särskilda villkor som gäller för överförbara nyttjanderätter till radiofrekvenser. Anmälan ska göras på lämpligt sätt om avsikten att företa sådana ändringar och berörda parter, inbegripet användare och konsumenter, ska få en tillräcklig tidsfrist på minst fyra veckor, utom i undantagsfall, för att kunna lämna sina synpunkter på de föreslagna ändringarna.
  2.   Medlemsstaterna ska inte begränsa eller återkalla rättigheter att installera faciliteter eller nyttjanderätter till radiofrekvenser före utgången av den tidsperiod för vilken de tilldelats utom när detta är berättigat och sker i enlighet med relevanta nationella bestämmelser om kompensation för återkallande av rättigheter.” |
| --- | --- |

9)

Artikel 14 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Ändring av rättigheter och skyldigheter

1.   Medlemsstaterna ska garantera att rättigheter, villkor och förfaranden avseende allmänna tillstånd och nyttjanderätter eller rättigheter att installera faciliteter endast ändras i sakligt motiverade fall och på ett proportionellt sätt, vid behov med beaktande av de särskilda villkor som gäller för överförbara nyttjanderätter till radiofrekvenser. Anmälan ska göras på lämpligt sätt om avsikten att företa sådana ändringar och berörda parter, inbegripet användare och konsumenter, ska få en tillräcklig tidsfrist på minst fyra veckor, utom i undantagsfall, för att kunna lämna sina synpunkter på de föreslagna ändringarna.

2.   Medlemsstaterna ska inte begränsa eller återkalla rättigheter att installera faciliteter eller nyttjanderätter till radiofrekvenser före utgången av den tidsperiod för vilken de tilldelats utom när detta är berättigat och sker i enlighet med relevanta nationella bestämmelser om kompensation för återkallande av rättigheter.”

| 10) | Följande artikel ska införas som artikel 14 a:
  ”Artikel 14 a


  Kommitté

  1.   Kommissionen ska biträdas av kommunikationskommittén.


  2.
     
  Med avvikelse från vad som anges i punkt 1 ska kommissionen vid antagande av åtgärder enlig artikel 6a.1 led a, c och d bistås av den kommitté som inrättats enligt artikel 3.1 i beslut nr 676/2002/EG.



  3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

  4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 a.1–5 a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
  ▐” |
| --- | --- |

10)

Följande artikel ska införas som artikel 14 a:

”Artikel 14 a

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av kommunikationskommittén.

2.
     
  Med avvikelse från vad som anges i punkt 1 ska kommissionen vid antagande av åtgärder enlig artikel 6a.1 led a, c och d bistås av den kommitté som inrättats enligt artikel 3.1 i beslut nr 676/2002/EG.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 a.1–5 a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

▐”

| 11) | Artikel 15.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all relevant information om rättigheter, villkor, förfaranden, administrativa avgifter, kostnader och beslut som rör allmänna tillstånd, nyttjanderätter och rätter att installera faciliteter offentliggörs och hålls aktuell på ett lämpligt sätt så att alla berörda parter lätt kan få tillgång till informationen.” |
| --- | --- |

11)

Artikel 15.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all relevant information om rättigheter, villkor, förfaranden, administrativa avgifter, kostnader och beslut som rör allmänna tillstånd, nyttjanderätter och rätter att installera faciliteter offentliggörs och hålls aktuell på ett lämpligt sätt så att alla berörda parter lätt kan få tillgång till informationen.”

| 12) | I artikel 17 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  ”1.   Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska medlemsstaterna den 31 december 2009 bringa redan befintliga tillstånd i överensstämmelse med artiklarna 5, 6, 7 och bilaga I i detta direktiv senast den 31 december 2010.
  2.   När tillämpning av punkt 1 leder till en nedskärning i rättigheterna eller utvidgade skyldigheter enligt redan befintliga tillstånd kan medlemsstaterna förlänga giltighetsperioden för de rättigheterna och skyldigheterna till och med nio månader efter 30 september 2011 förutsatt att rättigheterna för andra företag som omfattas av gemenskapslagstiftningen inte påverkas av detta. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen om dessa förlängningar och ange skälen till dem.” |
| --- | --- |

12)

I artikel 17 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska medlemsstaterna den 31 december 2009 bringa redan befintliga tillstånd i överensstämmelse med artiklarna 5, 6, 7 och bilaga I i detta direktiv senast den 31 december 2010.

2.   När tillämpning av punkt 1 leder till en nedskärning i rättigheterna eller utvidgade skyldigheter enligt redan befintliga tillstånd kan medlemsstaterna förlänga giltighetsperioden för de rättigheterna och skyldigheterna till och med nio månader efter 30 september 2011 förutsatt att rättigheterna för andra företag som omfattas av gemenskapslagstiftningen inte påverkas av detta. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen om dessa förlängningar och ange skälen till dem.”

| 13) | Bilagan ska ändras enligt bilagan till det här direktivet. |
| --- | --- |

13)

Bilagan ska ändras enligt bilagan till det här direktivet.

| 14) | En ny bilaga II, vars text återges i bilagan till det här direktivet, ska läggas till. |
| --- | --- |

14)

En ny bilaga II, vars text återges i bilagan till det här direktivet, ska läggas till.

Artikel 4

Översynsförfarande

1.
     
  Kommissionen ska regelbundet se över hur detta direktiv och direktiven 2002/21/EG (ramdirektivet), 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet) fungerar och rapportera resultatet till Europaparlamentet och rådet senast tre år efter den tillämpningsdag som avses i artikel 6.1. I sin rapport ska kommissionen göra en bedömning av huruvida det med tanke på marknadsutvecklingen samt konkurrensen och konsumentskyddet även i fortsättningen finns ett behov av bestämmelser om sektorspecifik förhandsreglering enligt artiklarna 8–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) eller om de bör ändras eller upphävas. För detta ändamål får kommissionen begära in upplysningar från de nationella tillsynsmyndigheterna och BERT, vilka ska lämnas utan onödigt dröjsmål.

2.
     
  Om kommissionen finner att de bestämmelser som avses i punkt 1 behöver ändras eller upphävas ska den utan onödigt dröjsmål lägga fram förslag om detta för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 5

Upphävande

Förordning (EG) nr 2887/2000 ska upphöra att gälla.

Artikel 6

Genomförande

1.   Medlemsstaterna ska senast den [ ...] anta och offentliggöra de lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast skicka texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den [ ...].

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Medlemsstaterna ska fastställa hur en sådan hänvisning ska göras.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till de huvudsakliga bestämmelser i den nationella lagstiftningen som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den [ ...] dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 8

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 224, 30.8.2008, s. 50.

1

EUT C 224, 30.8.2008, s. 50.

(2)  Yttrande av den 19.6.2008 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

Yttrande av den 19.6.2008 (ännu ej offentliggjort i EUT).

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

4

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

7

(8)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

8

(9)  

  EGT L 298, 17.10.1989, s. 23.

9

EGT L 298, 17.10.1989, s. 23.

(10)  

  EUT C 151, 29.6.2006, s. 15.

10

EUT C 151, 29.6.2006, s. 15.

(11)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

11

(12)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 1).

12

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 1).

(13)  Kommissionens rekommendation av den 11 februari 2003 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EUT L 114, 8.5.2003, s. 45).

13

(EUT L 114, 8.5.2003, s. 45).

(14)  
  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

14

EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

(15)  EGT L 336, 30.12.2000, s. 4.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

16

(17)  
  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37
  ”

17

EGT L 201, 31.7.2002, s. 37

(18)  EUT L ...”

18

EUT L

(19)  
  Datum för införlivande av detta direktiv.
  ”

19

Datum för införlivande av detta direktiv.

(20)  
  Datum för införlivande av detta direktiv.
  ”

20

Datum för införlivande av detta direktiv.

(21)  
  Den dag då Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG [om ändring av direktiv 2002/21/EG ...] träder i kraft.
  ’

21

Den dag då Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG [om ändring av direktiv 2002/21/EG ...] träder i kraft.

(22)  Tidsfristen för genomförande av direktiv 2008/ .../EG [ändring av direktiv 2002/21/EG].

22

(23)  EGT L 24, 30.1.1998, s 1.

23

(24)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37. ║.

24

Onsdag 24 september 2008BILAGA

| 1. | Bilaga II i direktiv 2002/21/EG ska ersättas med följande


  ”BILAGA II


  Kriterier som ska användas av de nationella tillsynsmyndigheterna vid bedömning av om gemensam dominerande ställning föreligger enligt artikel 14.2 andra stycket




  Två eller flera företag kan anses ha en gemensamt dominerande ställning i den mening som avses i artikel 14, även om inga strukturella eller andra kopplingar finns emellan dem, om de opererar på en marknad som kännetecknas av brist på effektiv konkurrens och där inget enskilt företag har betydande marknadsinflytande. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis i fråga om gemensam dominans, är detta sannolikt fallet där marknaden är koncentrerad och uppvisar ett flertal tillämpliga särdrag, av vilka följande kan vara mest relevanta när det gäller elektronisk kommunikation:








  — | Låg efterfrågeelasticitet. |
| --- | --- | --- |

1.

”BILAGA II

Kriterier som ska användas av de nationella tillsynsmyndigheterna vid bedömning av om gemensam dominerande ställning föreligger enligt artikel 14.2 andra stycket

Två eller flera företag kan anses ha en gemensamt dominerande ställning i den mening som avses i artikel 14, även om inga strukturella eller andra kopplingar finns emellan dem, om de opererar på en marknad som kännetecknas av brist på effektiv konkurrens och där inget enskilt företag har betydande marknadsinflytande. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis i fråga om gemensam dominans, är detta sannolikt fallet där marknaden är koncentrerad och uppvisar ett flertal tillämpliga särdrag, av vilka följande kan vara mest relevanta när det gäller elektronisk kommunikation:

—

Låg efterfrågeelasticitet.

| — | Likartade marknadsandelar. |
| --- | --- |

—

Likartade marknadsandelar.

| — | Stora rättsliga eller ekonomiska hinder för inträde. |
| --- | --- |

—

Stora rättsliga eller ekonomiska hinder för inträde.

| — | Vertikal integration med kollektiv vägran att leverera. |
| --- | --- |

—

Vertikal integration med kollektiv vägran att leverera.

| — | Brist på motverkande inflytande från köparnas sida. |
| --- | --- |

—

Brist på motverkande inflytande från köparnas sida.

| — | Brist på potentiell konkurrens. |
| --- | --- |

—

Brist på potentiell konkurrens.

Ovanstående förteckning är inte uttömmande och kriterierna är inte kumulativa. Förteckningen ska endast ses som en illustration av sådana faktorer som kan användas för att stödja antaganden om att det föreligger gemensam dominans på marknaden.
  ”

| 2. | I bilaga II i direktiv 2002/19/EG ska titeln, definitionerna, del A och del B, punkt 1 ersättas med följande:


  ”Bilaga II


  Minimiförteckning över punkter som ska tas med i ett referenserbjudande för tillträde till nätinfrastruktur utanför distributionsnäten, inklusive delat eller fullt tillträde via en fast anslutningspunkt som ska offentliggöras av operatörer med betydande marknadsinflytande (SMP)




  I denna bilaga används följande beteckningar med de betydelser som här anges:










  a) | ”delaccessnät”: en del av ett accessnät som förbinder nätanslutningspunkten med en koncentrationspunkt eller en specificerad mellanliggande anslutningspunkt i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet. |
| --- | --- | --- |

2.

2.

I bilaga II i direktiv 2002/19/EG ska titeln, definitionerna, del A och del B, punkt 1 ersättas med följande:

”Bilaga II

Minimiförteckning över punkter som ska tas med i ett referenserbjudande för tillträde till nätinfrastruktur utanför distributionsnäten, inklusive delat eller fullt tillträde via en fast anslutningspunkt som ska offentliggöras av operatörer med betydande marknadsinflytande (SMP)

I denna bilaga används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a)

”delaccessnät”: en del av ett accessnät som förbinder nätanslutningspunkten med en koncentrationspunkt eller en specificerad mellanliggande anslutningspunkt i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet.

| b) | ”tillträde till accessnätet”: fullständigt tillträde till accessnätet och delat tillträde till accessnätet; det innebär ingen ändring i ägandet av accessnätet. |
| --- | --- |

b)

”tillträde till accessnätet”: fullständigt tillträde till accessnätet och delat tillträde till accessnätet; det innebär ingen ändring i ägandet av accessnätet.

| c) | ”fullt tillträde till accessnätet”: den berättigades tillträde till SMP-operatörens accessnät eller delaccessnät som tillåter att nätinfrastrukturens hela kapacitet används. |
| --- | --- |

c)

”fullt tillträde till accessnätet”: den berättigades tillträde till SMP-operatörens accessnät eller delaccessnät som tillåter att nätinfrastrukturens hela kapacitet används.

| d) | ”delat tillträde till accessnätet”: den berättigades tillträde till SMP-operatörens accessnät eller delaccessnät som tillåter att en viss del av nätinfrastrukturens kapacitet, såsom en del av frekvensen eller motsvarande, används. |
| --- | --- |

d)

”delat tillträde till accessnätet”: den berättigades tillträde till SMP-operatörens accessnät eller delaccessnät som tillåter att en viss del av nätinfrastrukturens kapacitet, såsom en del av frekvensen eller motsvarande, används.

A.
     
  Villkor för tillträde till accessnätet

| 1. | Delar av nät till vilka tillträde erbjuds, omfattar i synnerhet följande delar och lämpliga tillhörande faciliteter:









  a) | Fullt tillträde till accessnät och delaccessnät. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Fullt tillträde till accessnät och delaccessnät.

| b) | Delat tillträde på lämpliga punkter i nätverket som möjliggör funktioner som är likvärdiga med fullt tillträde under sådana förhållanden där dylikt tillträde inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbart. |
| --- | --- |

b)

Delat tillträde på lämpliga punkter i nätverket som möjliggör funktioner som är likvärdiga med fullt tillträde under sådana förhållanden där dylikt tillträde inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbart.

| c) | Tillträde till ledningar vilket möjliggör installation av accessnät och stamnät. |
| --- | --- |

c)

Tillträde till ledningar vilket möjliggör installation av accessnät och stamnät.

| 2. | Information om de fysiska platserna för tillträde, inbegripet kopplingsskåp och överföringsramar, tillgängliga accessnät och delaccessnät, ledningar och stamnät i bestämda delar av nätet och tillgängligheten inuti ledningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tekniska villkor i samband med tillträde till och användning av accessnät, delaccessnät och ledningar, inklusive de tekniska egenskaperna hos den tvinnade parkabeln och/eller nätet med optisk fiber och/eller motsvarande, kabeldistributörerna, ledningarna och de tillhörande faciliteterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Förfaranden för beställning och anskaffning, restriktioner i fråga om användningen. |
| --- | --- |

4.

B.
     
  Samlokaliseringstjänster

| 1. | Information om SMP-operatörens relevanta befintliga anläggningar eller utrustningsplatser och planerad uppdatering av detta.
  ” |
| --- | --- |

1.

| 3. | Bilagan till direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet) ska ändras på följande sätt:






  1) | Rubriken ”Bilaga” ska ersättas med rubriken ”Bilaga I”. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Bilagan till direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet) ska ändras på följande sätt:

1)

Rubriken ”Bilaga” ska ersättas med rubriken ”Bilaga I”.

| 2) | Det första stycket ska ersättas med följande:
  ”Villkoren i denna bilaga utgör en uttömmande förteckning över de villkor som maximalt får knytas till allmänna tillstånd (del A), nyttjanderätter till radiofrekvenser (del B) och nyttjanderätter till nummer (del C) enligt artiklarna 6.1 och 11.1 a, inom de tillåtna gränserna enligt artiklarna 5, 6, 7, 8 och 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- |

2)

Det första stycket ska ersättas med följande:

”Villkoren i denna bilaga utgör en uttömmande förteckning över de villkor som maximalt får knytas till allmänna tillstånd (del A), nyttjanderätter till radiofrekvenser (del B) och nyttjanderätter till nummer (del C) enligt artiklarna 6.1 och 11.1 a, inom de tillåtna gränserna enligt artiklarna 5, 6, 7, 8 och 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| 3) | Del A ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:






  ”4. | Slutanvändares tillträde till nummer i
  medlemsstaternas
  nationella
  nummerplaner
  , nummer från det europeiska nummerutrymmet (ETNS) och den allmänna internationella frisamtalstjänsten (UIFN) och villkor i enlighet med direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Del A ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.

Slutanvändares tillträde till nummer i
  medlemsstaternas
  nationella
  nummerplaner
  , nummer från det europeiska nummerutrymmet (ETNS) och den allmänna internationella frisamtalstjänsten (UIFN) och villkor i enlighet med direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).”

medlemsstaternas

nummerplaner

det europeiska nummerutrymmet

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:






  ”7. | Skydd av personuppgifter och privatliv som är specifikt för sektorn för elektronisk kommunikation i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (1).” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.

Skydd av personuppgifter och privatliv som är specifikt för sektorn för elektronisk kommunikation i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (1).”

av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation

1

| c) | Punkt 8 ska ersättas med följande:






  ”8. | Konsumentskyddsbestämmelser som är specifika för sektorn för elektronisk kommunikation, inbegripet villkor enligt direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och villkor om tillträde för användare med funktionshinder i enlighet med artikel 7 i det direktivet.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.

Konsumentskyddsbestämmelser som är specifika för sektorn för elektronisk kommunikation, inbegripet villkor enligt direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och villkor om tillträde för användare med funktionshinder i enlighet med artikel 7 i det direktivet.”

| d) | I punkt 11 och punkt 16 ska ”direktiv 97/66/EG” ersättas med ”direktiv 2002/58/EG”. |
| --- | --- |

d)

I punkt 11 och punkt 16 ska ”direktiv 97/66/EG” ersättas med ”direktiv 2002/58/EG”.

| e) | Följande punkt ska läggas till som punkt 11 a:






  ”11a. | Användarvillkor för kommunikation från offentliga myndigheter till allmänheten för att varna om överhängande hot och för att lindra konsekvenserna efter stora katastrofer.” |
| --- | --- | --- |

e)

Följande punkt ska läggas till som punkt 11 a:

”11a.

Användarvillkor för kommunikation från offentliga myndigheter till allmänheten för att varna om överhängande hot och för att lindra konsekvenserna efter stora katastrofer.”

| f) | I punkt 12 ska orden ”och trygga sändningar till allmänheten” utgå.
  ▐ |
| --- | --- |

f)

I punkt 12 ska orden ”och trygga sändningar till allmänheten” utgå.

▐

| g) | Följande punkt ska läggas till:








  ”
  19. | Insynsskyldigheter för leverantörer av offentliga kommunikationsnät vilka syftar till att säkerställa uppkoppling mellan användare, inklusive obegränsad tillgång till innehåll, tjänster och tillämpningar i enlighet med de mål och principer som fastställs i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG, information om begränsningar av tillgången till tjänster och tillämpningar och om trafikhantering samt, då det är nödvändigt och proportionerligt, de nationella tillsynsmyndigheternas tillgång till sådana uppgifter som de behöver för att kunna kontrollera att denna information är korrekt.
  ” |
| --- | --- | --- |

g)

g)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”
  19.

19.

Insynsskyldigheter för leverantörer av offentliga kommunikationsnät vilka syftar till att säkerställa uppkoppling mellan användare, inklusive obegränsad tillgång till innehåll, tjänster och tillämpningar i enlighet med de mål och principer som fastställs i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG, information om begränsningar av tillgången till tjänster och tillämpningar och om trafikhantering samt, då det är nödvändigt och proportionerligt, de nationella tillsynsmyndigheternas tillgång till sådana uppgifter som de behöver för att kunna kontrollera att denna information är korrekt.
  ”

Insynsskyldigheter för leverantörer av offentliga kommunikationsnät vilka syftar till att säkerställa uppkoppling mellan användare, inklusive obegränsad tillgång till innehåll, tjänster och tillämpningar i enlighet med de mål och principer som fastställs i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG, information om begränsningar av tillgången till tjänster och tillämpningar och om trafikhantering samt, då det är nödvändigt och proportionerligt, de nationella tillsynsmyndigheternas tillgång till sådana uppgifter som de behöver för att kunna kontrollera att denna information är korrekt.

| 4) | Del B ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Skyldighet att tillhandahålla en tjänst eller använda en typ av teknik för vilken nyttjanderätt till frekvensen har beviljats, i lämpliga fall inbegripet krav på täckning.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Del B ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Skyldighet att tillhandahålla en tjänst eller använda en typ av teknik för vilken nyttjanderätt till frekvensen har beviljats, i lämpliga fall inbegripet krav på täckning.”

| b) | Punkt 2 ska utgå.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska utgå.

▐

| c) | Punkt 7 ska ersättas med följande:






  ”7. | Frivilliga åtaganden som under ett urvalsförfarande baserat på konkurrens och jämförelse har gjorts av det företag som erhåller nyttjanderätten.
  Om ett sådant åtagande de facto motsvarar en eller flera av de skyldigheter som anges i artiklarna 9–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) ska det anses ha upphört att gälla senast den 1 januari 2010.
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.

Frivilliga åtaganden som under ett urvalsförfarande baserat på konkurrens och jämförelse har gjorts av det företag som erhåller nyttjanderätten.
  Om ett sådant åtagande de facto motsvarar en eller flera av de skyldigheter som anges i artiklarna 9–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) ska det anses ha upphört att gälla senast den 1 januari 2010.
  ”

Om ett sådant åtagande de facto motsvarar en eller flera av de skyldigheter som anges i artiklarna 9–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) ska det anses ha upphört att gälla senast den 1 januari 2010.

| d) | Följande punkt ska läggas till som punkt 9:






  ”9. | Skyldigheter knutna till användningen av radiofrekvenser för försöksändamål.” |
| --- | --- | --- |

d)

d)

Följande punkt ska läggas till som punkt 9:

”9.

Skyldigheter knutna till användningen av radiofrekvenser för försöksändamål.”

| 5) | Del C
  ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:








  ”
  1. | Angivande av den tjänst som numret ska användas för, inbegripet varje krav som ställs för tillhandahållandet av tjänsten och, för att undanröja eventuella oklarheter, taxeprinciper och maxpriser som kan gälla särskilda nummerserier i syfte att säkra konsumentskyddet i enlighet med artikel 8.4 b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

5)

Del C
  ska ändras på följande sätt:

ska ändras på följande sätt:

a)

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.

1.

Angivande av den tjänst som numret ska användas för, inbegripet varje krav som ställs för tillhandahållandet av tjänsten och, för att undanröja eventuella oklarheter, taxeprinciper och maxpriser som kan gälla särskilda nummerserier i syfte att säkra konsumentskyddet i enlighet med artikel 8.4 b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  ”

Angivande av den tjänst som numret ska användas för, inbegripet varje krav som ställs för tillhandahållandet av tjänsten och, för att undanröja eventuella oklarheter, taxeprinciper och maxpriser som kan gälla särskilda nummerserier i syfte att säkra konsumentskyddet i enlighet med artikel 8.4 b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

| b) | Punkt 8 ska ersättas med följande:






  ”8. | Frivilliga åtaganden som under ett urvalsförfarande baserat på konkurrens och jämförelse har gjorts av det företag som erhåller nyttjanderätten.” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

ska

”8.

Frivilliga åtaganden som under ett urvalsförfarande baserat på konkurrens och jämförelse har gjorts av det företag som erhåller nyttjanderätten.”

| 4. | Följande bilaga II ska läggas till direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet):

  ”BILAGA II
  Villkor som får harmoniseras i enlighet med punkt d i artikel 6a.1






  1) | Villkor knutna till nyttjanderätter till radiofrekvenser enligt följande:






  a) | Giltigheten för nyttjanderätterna till radiofrekvenser. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Följande bilaga II ska läggas till direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet):

”BILAGA II

Villkor som får harmoniseras i enlighet med punkt d i artikel 6a.1

1)

Villkor knutna till nyttjanderätter till radiofrekvenser enligt följande:

a)

Giltigheten för nyttjanderätterna till radiofrekvenser.

| b) | Det territoriella tillämpningsområdet för rättigheterna. |
| --- | --- |

b)

Det territoriella tillämpningsområdet för rättigheterna.

| c) | Möjligheten att överföra rättigheten till andra radiofrekvensanvändare, liksom villkoren och förfarandena avseende detta. |
| --- | --- |

c)

Möjligheten att överföra rättigheten till andra radiofrekvensanvändare, liksom villkoren och förfarandena avseende detta.

| d) | Metoden för att bestämma användaravgifter för nyttjanderätter till radiofrekvenser
  , utan att det påverkar systemen i de medlemsstater där skyldigheten att betala användaravgifter ersatts med en skyldighet att uppnå vissa mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

d)

Metoden för att bestämma användaravgifter för nyttjanderätter till radiofrekvenser
  , utan att det påverkar systemen i de medlemsstater där skyldigheten att betala användaravgifter ersatts med en skyldighet att uppnå vissa mål av allmänt intresse.

| e) | Antalet nyttjanderätter som kan beviljas ett företag. |
| --- | --- |

e)

Antalet nyttjanderätter som kan beviljas ett företag.

| f) | Villkor som anges i del B i bilaga I. |
| --- | --- |

f)

Villkor som anges i del B i bilaga I.

| 2) | Villkor knutna till nyttjanderätter till nummer enligt följande:






  g) | Giltigheten för nyttjanderätterna till berörda nummer. |
| --- | --- | --- |

2)

Villkor knutna till nyttjanderätter till nummer enligt följande:

g)

Giltigheten för nyttjanderätterna till berörda nummer.

| h) | Det område inom vilket de är giltiga. |
| --- | --- |

h)

Det område inom vilket de är giltiga.

| i) | Eventuella särskilda tjänster eller användningsområden som numren ska reserveras för. |
| --- | --- |

i)

Eventuella särskilda tjänster eller användningsområden som numren ska reserveras för.

| j) | Nyttjanderätternas överförbarhet och möjlighet att flytta nummer. |
| --- | --- |

j)

Nyttjanderätternas överförbarhet och möjlighet att flytta nummer.

| k) | Metoden för att avgöra användaravgifter (ifall det förekommer några) för nyttjanderätterna till nummer. |
| --- | --- |

k)

Metoden för att avgöra användaravgifter (ifall det förekommer några) för nyttjanderätterna till nummer.

| l) | Villkor som anges i del C i bilaga I.” |
| --- | --- |

l)

Villkor som anges i del C i bilaga I.”

---

(1)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

1

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/337 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/337

---

Onsdag 24 september 2008Europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation ***I

P6_TA(2008)0450

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation (KOM(2007)0699 – C6-0428/2007 – 2007/0249(COD))

2010/C 8 E/46

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0699),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0428/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0316/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har meddelat att man avser att finansiera organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) inom ramen för underrubrik 1a i den gällande fleråriga budgetramen 2007–2013, delvis genom en omfördelning och delvis genom en ökning för perioden 2009-2013. Parlamentet påpekar dock att budgetmyndigheten ännu inte har fått några detaljerade uppgifter om denna åtgärd, så att det i dagsläget fortfarande är oklart vilka program eller prioriteringar som berörs och vilka konsekvenserna blir av detta under finansieringsperioden samt huruvida en tillräcklig marginal därefter kommer att återstå i underrubrik 1a. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har meddelat att man avser att finansiera organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) inom ramen för underrubrik 1a i den gällande fleråriga budgetramen 2007–2013, delvis genom en omfördelning och delvis genom en ökning för perioden 2009-2013. Parlamentet påpekar dock att budgetmyndigheten ännu inte har fått några detaljerade uppgifter om denna åtgärd, så att det i dagsläget fortfarande är oklart vilka program eller prioriteringar som berörs och vilka konsekvenserna blir av detta under finansieringsperioden samt huruvida en tillräcklig marginal därefter kommer att återstå i underrubrik 1a.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att BERT även kommer att fullgöra administrativa uppgifter och bistå kommissionen. Därför anser parlamentet att alla möjligheter i den fleråriga budgetramen 2007–2013, inklusive rubrik 5 där det fortfarande förefaller finnas tillräckliga marginaler, bör utforskas för finansieringen av det nya organet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att BERT även kommer att fullgöra administrativa uppgifter och bistå kommissionen. Därför anser parlamentet att alla möjligheter i den fleråriga budgetramen 2007–2013, inklusive rubrik 5 där det fortfarande förefaller finnas tillräckliga marginaler, bör utforskas för finansieringen av det nya organet.

| 4. | Europaparlamentet betonar att bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) ska tillämpas för inrättandet av BERT. Om den lagstiftande myndigheten skulle besluta att inrätta ett sådant organ kommer parlamentet att inleda förhandlingar med budgetmyndighetens andra gren i syfte att i god tid nå en uppgörelse om finansieringen av detta organ, i linje med de relevanta bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) ska tillämpas för inrättandet av BERT. Om den lagstiftande myndigheten skulle besluta att inrätta ett sådant organ kommer parlamentet att inleda förhandlingar med budgetmyndighetens andra gren i syfte att i god tid nå en uppgörelse om finansieringen av detta organ, i linje med de relevanta bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC1-COD(2007)0249

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inrättande av ett organ för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektivet) (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektivet) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektivet) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktivet om samhällsomfattande tjänster) (7)

  samt
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (8) (nedan kallade ”ramdirektivet” och ”särdirektiven”)
  samt Europaparlamentets resolution av den 21 juni 2007 om konsumenternas förtroende för den digitala miljön

   (9), syftar till att skapa en inre marknad för elektronisk kommunikation inom gemenskapen med en hög nivå på investeringar, innovation och konsumentskydd genom ökad konkurrens. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektivet) (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektivet) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektivet) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktivet om samhällsomfattande tjänster) (7)

  samt
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (8) (nedan kallade ”ramdirektivet” och ”särdirektiven”)
  samt Europaparlamentets resolution av den 21 juni 2007 om konsumenternas förtroende för den digitala miljön

   (9), syftar till att skapa en inre marknad för elektronisk kommunikation inom gemenskapen med en hög nivå på investeringar, innovation och konsumentskydd genom ökad konkurrens.

| (2) | Med 2002 års regelverk för elektronisk kommunikation upprättas ett tillsynssystem som genomförs av nationella tillsynsmyndigheter och möjliggör för dessa myndigheter att samarbeta med varandra och kommissionen för att säkerställa konsekvent tillsynspraxis och konsekvent tillämpning av regelverket i hela gemenskapen
  samtidigt som det ges utrymme för regleringskonkurrens mellan de nationella tillsynsmyndigheterna mot bakgrund av särskilda nationella marknadsvillkor
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

Med 2002 års regelverk för elektronisk kommunikation upprättas ett tillsynssystem som genomförs av nationella tillsynsmyndigheter och möjliggör för dessa myndigheter att samarbeta med varandra och kommissionen för att säkerställa konsekvent tillsynspraxis och konsekvent tillämpning av regelverket i hela gemenskapen
  samtidigt som det ges utrymme för regleringskonkurrens mellan de nationella tillsynsmyndigheterna mot bakgrund av särskilda nationella marknadsvillkor
  .

▐

| (3) | Nationella tillsynsmyndigheter har en ansenlig beslutanderätt när det gäller att genomföra regelverket, vilket speglar deras expertkunskaper om de lokala marknadsförhållandena, men denna beslutanderätt måste kombineras med behovet att säkerställa sammanhängande tillsynspraxis och konsekvent tillämpning av regelverket för att den inre marknaden ska utvecklas och fullföljas effektivt. |
| --- | --- |

(3)

Nationella tillsynsmyndigheter har en ansenlig beslutanderätt när det gäller att genomföra regelverket, vilket speglar deras expertkunskaper om de lokala marknadsförhållandena, men denna beslutanderätt måste kombineras med behovet att säkerställa sammanhängande tillsynspraxis och konsekvent tillämpning av regelverket för att den inre marknaden ska utvecklas och fullföljas effektivt.

| (4) | Organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) bör inrättas för att uppnå samordning mellan medlemsstaternas nationella tillsynsmyndigheter utan att befintliga regleringsstrategier harmoniseras i en sådan utsträckning att regleringskonkurrensen undergrävs. |
| --- | --- |

(4)

Organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) bör inrättas för att uppnå samordning mellan medlemsstaternas nationella tillsynsmyndigheter utan att befintliga regleringsstrategier harmoniseras i en sådan utsträckning att regleringskonkurrensen undergrävs.

| (5) | Mot bakgrund av detta behov att tillämpa de relevanta lagarna konsekvent i alla medlemsstater har kommissionen inrättat Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter genom kommissionens beslut 2002/627/EG (10) som ska ge råd och stöd till kommissionen i att fullfölja den inre marknaden och, mer allmänt, fungera som kontaktorgan mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av detta behov att tillämpa de relevanta lagarna konsekvent i alla medlemsstater har kommissionen inrättat Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter genom kommissionens beslut 2002/627/EG (10) som ska ge råd och stöd till kommissionen i att fullfölja den inre marknaden och, mer allmänt, fungera som kontaktorgan mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen.

| (6) | Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter har bidragit positivt genom att stödja förändringar mot mer konsekvent tillsynspraxis, i den mån det har varit möjligt. Till sin natur är dock Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter en löst sammansatt grupp som främst bygger på frivilligt samarbete och vars institutionella ställning inte motsvarar det viktiga ansvar som de nationella tillsynsmyndigheterna har för att genomföra regelverket. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter har bidragit positivt genom att stödja förändringar mot mer konsekvent tillsynspraxis, i den mån det har varit möjligt. Till sin natur är dock Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter en löst sammansatt grupp som främst bygger på frivilligt samarbete och vars institutionella ställning inte motsvarar det viktiga ansvar som de nationella tillsynsmyndigheterna har för att genomföra regelverket.

| (7) | Det behövs därför en mer omfattande institutionell grund för att inrätta ett organ som samlar de nationella tillsynsmyndigheternas sakkunskaper och erfarenheter, tillsammans med tydligt fastställda befogenheter med beaktande av att detta organ måste kunna utöva ▐ inflytande enligt sina medlemmar och den reglerade sektorn genom kvaliteten på dess arbete. |
| --- | --- |

(7)

Det behövs därför en mer omfattande institutionell grund för att inrätta ett organ som samlar de nationella tillsynsmyndigheternas sakkunskaper och erfarenheter, tillsammans med tydligt fastställda befogenheter med beaktande av att detta organ måste kunna utöva ▐ inflytande enligt sina medlemmar och den reglerade sektorn genom kvaliteten på dess arbete.

| (8) | Behovet av att stärka mekanismerna för säkerställande av konsekvent tillsynspraxis för att fullfölja den inre marknaden för elektronisk kommunikation och elektroniska tjänster har understrukits av konstaterandena i kommissionens rapporter av den 20 februari 2006 och den 29 mars 2007 om genomförandet av 2002 års regelverk (11) och av det offentliga samrådet om kommissionens meddelande av den 29 juni 2006 till rådet, Europaparlamentet, den europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Här uppdagades bristen på en inre marknad för elektronisk kommunikation som den viktigaste frågan som måste åtgärdas genom reform av regelverket. Splittring och inkonsekvenser i tillsynen som beror på den svaga samordningen mellan de nationella tillsynsmyndigheternas verksamhet riskerar att äventyra sektorns konkurrenskraft och även de stora konsumentfördelar som skulle uppstå genom gränsöverskridande konkurrens och transnationella och alleuropeiska tjänster. |
| --- | --- |

(8)

Behovet av att stärka mekanismerna för säkerställande av konsekvent tillsynspraxis för att fullfölja den inre marknaden för elektronisk kommunikation och elektroniska tjänster har understrukits av konstaterandena i kommissionens rapporter av den 20 februari 2006 och den 29 mars 2007 om genomförandet av 2002 års regelverk (11) och av det offentliga samrådet om kommissionens meddelande av den 29 juni 2006 till rådet, Europaparlamentet, den europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Här uppdagades bristen på en inre marknad för elektronisk kommunikation som den viktigaste frågan som måste åtgärdas genom reform av regelverket. Splittring och inkonsekvenser i tillsynen som beror på den svaga samordningen mellan de nationella tillsynsmyndigheternas verksamhet riskerar att äventyra sektorns konkurrenskraft och även de stora konsumentfördelar som skulle uppstå genom gränsöverskridande konkurrens och transnationella och alleuropeiska tjänster.

| (9) | I synnerhet förseningar av marknadsanalyser enligt direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), olika hållningar hos de nationella tillsynsmyndigheterna när det gäller att genomdriva skyldigheter som ska avhjälpa bristen på effektiv konkurrens som har fastställts i marknadsanalyserna, de olika villkoren för nyttjanderätter, de varierande urvalsförfarandena för alleuropeiska tjänster och problem som de nationella tillsynsmyndigheterna stöter på i hanteringen av gränsöverskridande tvister leder till ineffektiva lösningar och skapar hinder för den inre marknaden. |
| --- | --- |

(9)

I synnerhet förseningar av marknadsanalyser enligt direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), olika hållningar hos de nationella tillsynsmyndigheterna när det gäller att genomdriva skyldigheter som ska avhjälpa bristen på effektiv konkurrens som har fastställts i marknadsanalyserna, de olika villkoren för nyttjanderätter, de varierande urvalsförfarandena för alleuropeiska tjänster och problem som de nationella tillsynsmyndigheterna stöter på i hanteringen av gränsöverskridande tvister leder till ineffektiva lösningar och skapar hinder för den inre marknaden.

| (10) | Den rådande strategin för att öka samstämmigheten mellan de nationella tillsynsmyndigheterna genom utbyte av information och kunskap om praktiska erfarenheter har på kort tid visat sig vara framgångsrik. Ökad samordning mellan alla tillsynsmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå kommer emellertid att krävas för att förstå och vidareutveckla den inre marknaden för elektroniska kommunikationstjänster i syfte att uppnå ett mer enhetligt regelverk. |
| --- | --- |

(10)

Den rådande strategin för att öka samstämmigheten mellan de nationella tillsynsmyndigheterna genom utbyte av information och kunskap om praktiska erfarenheter har på kort tid visat sig vara framgångsrik. Ökad samordning mellan alla tillsynsmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå kommer emellertid att krävas för att förstå och vidareutveckla den inre marknaden för elektroniska kommunikationstjänster i syfte att uppnå ett mer enhetligt regelverk.

| (11) | Detta gör att det finns behov av ett nytt gemenskapsorgan,
  ”BERT”. BERT
  skulle bidra effektivt till fullföljandet av den inre marknaden genom sitt stöd till kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna.
  Dessutom
  skulle
  BERT
  fungera som en referens och skapa förtroende genom sin opartiskhet, kvaliteten på de råd
  det
  ger och den information
  det
  sprider, öppenheten hos sina förfaranden och arbetssätt och sin skicklighet vid utförandet av sina uppgifter. |
| --- | --- |

(11)

Detta gör att det finns behov av ett nytt gemenskapsorgan,
  ”BERT”. BERT
  skulle bidra effektivt till fullföljandet av den inre marknaden genom sitt stöd till kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna.
  Dessutom
  skulle
  BERT
  fungera som en referens och skapa förtroende genom sin opartiskhet, kvaliteten på de råd
  det
  ger och den information
  det
  sprider, öppenheten hos sina förfaranden och arbetssätt och sin skicklighet vid utförandet av sina uppgifter.

| (12) | BERT
  skulle, genom koncentrationen av sakkunskaper, stärka de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter utan att ersätta deras befintliga funktioner eller dubblera det arbete som de redan har utfört, och vara ett stöd till kommissionen vid utförandet av dess ansvarsområden. |
| --- | --- |

(12)

BERT
  skulle, genom koncentrationen av sakkunskaper, stärka de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter utan att ersätta deras befintliga funktioner eller dubblera det arbete som de redan har utfört, och vara ett stöd till kommissionen vid utförandet av dess ansvarsområden.

| (13) | BERT är tänkt att
  ersätta ERG och
  agera
  som ensamt forum för samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna
  och mellan dessa myndigheter och kommissionen
  vid utövningen av hela skalan av deras arbetsuppgifter enligt regelverket. |
| --- | --- |

(13)

BERT är tänkt att
  ersätta ERG och
  agera
  som ensamt forum för samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna
  och mellan dessa myndigheter och kommissionen
  vid utövningen av hela skalan av deras arbetsuppgifter enligt regelverket.

| (14) | BERT
  bör inrättas med gemenskapens befintliga institutionella struktur och maktbalans. Den bör vara oberoende i tekniska frågor och även rättsligt, administrativt och ekonomiskt oberoende. För detta ändamål är det nödvändigt ▐ att den är ett gemenskapsorgan med rättskapacitet som utför de uppgifter den åläggs enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(14)

BERT
  bör inrättas med gemenskapens befintliga institutionella struktur och maktbalans. Den bör vara oberoende i tekniska frågor och även rättsligt, administrativt och ekonomiskt oberoende. För detta ändamål är det nödvändigt ▐ att den är ett gemenskapsorgan med rättskapacitet som utför de uppgifter den åläggs enligt denna förordning.

| (15) | BERT
  bör också bygga vidare på nationella och gemenskapliga ansträngningar och därför utföra sina uppgifter i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen, och vara öppen för kontakter med branschen, konsumentgrupper
  , kulturella intressegrupper
  och andra relevanta intressenter. |
| --- | --- |

(15)

BERT
  bör också bygga vidare på nationella och gemenskapliga ansträngningar och därför utföra sina uppgifter i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen, och vara öppen för kontakter med branschen, konsumentgrupper
  , kulturella intressegrupper
  och andra relevanta intressenter.

| (16) | BERT
  har en viktig roll att spela i fråga om de mekanismer som ska konsolidera den inre marknaden för elektronisk kommunikation och för genomförande av marknadsanalyser under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

(16)

BERT
  har en viktig roll att spela i fråga om de mekanismer som ska konsolidera den inre marknaden för elektronisk kommunikation och för genomförande av marknadsanalyser under vissa omständigheter.

| (17) | BERT
  bör följaktligen ge råd till kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna
  , samt till Europaparlamentet om det så begär,
  i enlighet med gemenskapens regelverk för elektronisk kommunikation och därigenom hjälpa till så att det genomförs effektivt.
  ▐ |
| --- | --- |

(17)

BERT
  bör följaktligen ge råd till kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna
  , samt till Europaparlamentet om det så begär,
  i enlighet med gemenskapens regelverk för elektronisk kommunikation och därigenom hjälpa till så att det genomförs effektivt.

▐

| (18) | BERT:s
  årliga översyn skulle kartlägga bästa praxis och återstående flaskhalsar och skulle bidra till att
  öka fördelarna
  för medborgare som reser i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(18)

BERT:s
  årliga översyn skulle kartlägga bästa praxis och återstående flaskhalsar och skulle bidra till att
  öka fördelarna
  för medborgare som reser i Europeiska unionen.

| (19) | För att uppnå målen i beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut)
   (12), kan kommissionen
  i lämpliga fall
  söka oberoende expertråd från
  BERT
  i fråga om användningen av radiofrekvenser i gemenskapen. Dessa råd kan omfatta särskilda tekniska undersökningar likaväl som en ekonomisk eller social konsekvensanalys i fråga om frekvenspolitiska åtgärder. De kan också handla om frågor som rör genomförandet av artikel 4 i beslut nr 676/2002/EG, där
  BERT
  kan tillfrågas att ge råd till kommissionen om de resultat som har uppnåtts under kommissionens mandat till Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT). |
| --- | --- |

(19)

För att uppnå målen i beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut)
   (12), kan kommissionen
  i lämpliga fall
  söka oberoende expertråd från
  BERT
  i fråga om användningen av radiofrekvenser i gemenskapen. Dessa råd kan omfatta särskilda tekniska undersökningar likaväl som en ekonomisk eller social konsekvensanalys i fråga om frekvenspolitiska åtgärder. De kan också handla om frågor som rör genomförandet av artikel 4 i beslut nr 676/2002/EG, där
  BERT
  kan tillfrågas att ge råd till kommissionen om de resultat som har uppnåtts under kommissionens mandat till Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT).

| (20) | Sektorn för elektronisk kommunikation är av avgörande betydelse för framstegen mot en mer avancerad europeisk kunskapsbaserad ekonomi och
  utvecklingen av tekniken och marknaden har ▐ medfört en ökad potential för spridning av elektroniska kommunikationstjänster bortom medlemsstaternas geografiska gränser, men det finns en risk att skillnaderna i rättsliga villkor och tillsynsvillkor för spridning av sådana tjänster i de nationella lagarna allt mer kommer att hålla tillbaka tillhandahållandet av dessa gränsöverskridande tjänster. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Sektorn för elektronisk kommunikation är av avgörande betydelse för framstegen mot en mer avancerad europeisk kunskapsbaserad ekonomi och
  utvecklingen av tekniken och marknaden har ▐ medfört en ökad potential för spridning av elektroniska kommunikationstjänster bortom medlemsstaternas geografiska gränser, men det finns en risk att skillnaderna i rättsliga villkor och tillsynsvillkor för spridning av sådana tjänster i de nationella lagarna allt mer kommer att hålla tillbaka tillhandahållandet av dessa gränsöverskridande tjänster. ▐

| (21) | Kommissionen har lyft fram den globala och gränsöverskridande karaktären hos den globala marknaden för telekommunikation och konstaterat att denna marknad skiljer sig från telekommunikationstjänster som tillhandahålls på ett rent nationellt plan och att det finns planer på en inre marknad för alla globala telekommunikationstjänster, som måste skiljas från rent nationella telekommunikationstjänster. Globala telekommunikationstjänster är ett särfall där det skulle kunna bli nödvändigt att harmonisera tillståndsvillkoren. Det är allmänt erkänt att dessa tjänster, som består av förvaltning av företagsuppgifter och rösttjänster för multinationella företag som finns i olika länder, och ofta på olika kontinenter, är gränsöverskridande och att de i Europa är EU-övergripande. BERT bör utveckla en gemensam regleringsstrategi, så att de ekonomiska fördelarna med integrerade och sömlösa tjänster kan komma alla delar av Europa till nytta. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har lyft fram den globala och gränsöverskridande karaktären hos den globala marknaden för telekommunikation och konstaterat att denna marknad skiljer sig från telekommunikationstjänster som tillhandahålls på ett rent nationellt plan och att det finns planer på en inre marknad för alla globala telekommunikationstjänster, som måste skiljas från rent nationella telekommunikationstjänster. Globala telekommunikationstjänster är ett särfall där det skulle kunna bli nödvändigt att harmonisera tillståndsvillkoren. Det är allmänt erkänt att dessa tjänster, som består av förvaltning av företagsuppgifter och rösttjänster för multinationella företag som finns i olika länder, och ofta på olika kontinenter, är gränsöverskridande och att de i Europa är EU-övergripande. BERT bör utveckla en gemensam regleringsstrategi, så att de ekonomiska fördelarna med integrerade och sömlösa tjänster kan komma alla delar av Europa till nytta.

| (22) | Om det uppstår tvister över gränserna mellan företag i fråga om rättigheter eller skyldigheter enligt regelverket för elektronisk kommunikation bör
  BERT
  kunna undersöka bakgrunden till tvisten och ge råd till de berörda nationella tillsynsmyndigheterna om vilka åtgärder som är lämpligast för dem att vidta för att lösa den i enlighet med bestämmelserna i regelverket. |
| --- | --- |

(22)

Om det uppstår tvister över gränserna mellan företag i fråga om rättigheter eller skyldigheter enligt regelverket för elektronisk kommunikation bör
  BERT
  kunna undersöka bakgrunden till tvisten och ge råd till de berörda nationella tillsynsmyndigheterna om vilka åtgärder som är lämpligast för dem att vidta för att lösa den i enlighet med bestämmelserna i regelverket.

| (23) | Det finns ett nära samband mellan investeringar och innovation inom sektorn för elektronisk kommunikation. BERT
  bör bidra till att utveckla bästa tillsynspraxis och konsekvens vid tillämpningen av reglering i sektorn för elektronisk kommunikation genom att främja informationsutbyte mellan nationella tillsynsmyndigheter och göra lämplig information tillgänglig för allmänheten på ett lättillgängligt sätt.
  BERT
  bör ha möjlighet att hantera ekonomiska och tekniska frågor och ha tillgång till den senaste informationen för att kunna bemöta de ekonomiska och tekniska utmaningarna i det framväxande informationssamhället. ▐
  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Det finns ett nära samband mellan investeringar och innovation inom sektorn för elektronisk kommunikation. BERT
  bör bidra till att utveckla bästa tillsynspraxis och konsekvens vid tillämpningen av reglering i sektorn för elektronisk kommunikation genom att främja informationsutbyte mellan nationella tillsynsmyndigheter och göra lämplig information tillgänglig för allmänheten på ett lättillgängligt sätt.
  BERT
  bör ha möjlighet att hantera ekonomiska och tekniska frågor och ha tillgång till den senaste informationen för att kunna bemöta de ekonomiska och tekniska utmaningarna i det framväxande informationssamhället. ▐

▐

| (24) | ▐ För att förbättra öppenheten i fråga om återförsäljningspriser för att ringa och ta emot reglerade roamingsamtal inom gemenskapen och hjälpa roamingkunderna att fatta beslut om hur de bör använda sina mobiltelefoner utomlands, bör
  BERT
  se till att uppdaterad information om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 717/2007 av den 27 juni 2007 om roaming i allmänna mobiltelefonnät i gemenskapen (13)║ finns tillgänglig för intresserade parter och offentliggöra resultaten av sådan övervakning årligen. |
| --- | --- |

(24)

▐ För att förbättra öppenheten i fråga om återförsäljningspriser för att ringa och ta emot reglerade roamingsamtal inom gemenskapen och hjälpa roamingkunderna att fatta beslut om hur de bör använda sina mobiltelefoner utomlands, bör
  BERT
  se till att uppdaterad information om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 717/2007 av den 27 juni 2007 om roaming i allmänna mobiltelefonnät i gemenskapen (13)║ finns tillgänglig för intresserade parter och offentliggöra resultaten av sådan övervakning årligen.

| (25) | BERT
  bör också kunna utföra de studier som behövs för att den ska kunna utföra sina uppgifter, och samtidigt se till att kontakterna med kommissionen och medlemsstaterna förhindrar att arbete utförs dubbelt.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

BERT
  bör också kunna utföra de studier som behövs för att den ska kunna utföra sina uppgifter, och samtidigt se till att kontakterna med kommissionen och medlemsstaterna förhindrar att arbete utförs dubbelt.

▐

| (26) | BERT:s

  organisation bör
  vara strömlinjeformad och
  passa för de uppgifter den bör utföra. ▐ Utformningen bör anpassas till de särskilda behoven inom gemenskapens system för tillsyn av elektronisk kommunikation. Särskilt bör full hänsyn tas till den speciella roll och det oberoende som nationella tillsynsmyndigheter har
  , både på nationell nivå och på EU-nivå
  . |
| --- | --- |

(26)

BERT:s

  organisation bör
  vara strömlinjeformad och
  passa för de uppgifter den bör utföra. ▐ Utformningen bör anpassas till de särskilda behoven inom gemenskapens system för tillsyn av elektronisk kommunikation. Särskilt bör full hänsyn tas till den speciella roll och det oberoende som nationella tillsynsmyndigheter har
  , både på nationell nivå och på EU-nivå
  .

| (27) | BERT
  bör ha den behörighet som krävs för att utföra sina
  uppgifter
  på ett effektivt och framför allt oberoende sätt. För att spegla situationen på det nationella planet bör tillsynsnämnden därför agera oberoende av marknadsintressen och ska inte be om eller ta emot instruktioner från någon regering eller från någon offentlig eller privat intressent. |
| --- | --- |

(27)

BERT
  bör ha den behörighet som krävs för att utföra sina
  uppgifter
  på ett effektivt och framför allt oberoende sätt. För att spegla situationen på det nationella planet bör tillsynsnämnden därför agera oberoende av marknadsintressen och ska inte be om eller ta emot instruktioner från någon regering eller från någon offentlig eller privat intressent.

| (28) | För att
  BERT
  ska fungera väl är det nödvändigt att dess
  verkställande
  direktör utses på grundval av sina meriter och dokumenterade förvaltnings- och ledningskunskaper, samt kompetens och erfarenhet som är relevant för nät, tjänster och marknader för elektronisk kommunikation och att han/hon utför sina uppgifter med fullständigt oberoende och flexibilitet när det gäller att organisera
  BERT:s
  interna drift.
  Den verkställande
  direktören bör se till att
  BERT:s
  uppgifter utförs på ett effektivt och oberoende sätt. |
| --- | --- |

(28)

För att
  BERT
  ska fungera väl är det nödvändigt att dess
  verkställande
  direktör utses på grundval av sina meriter och dokumenterade förvaltnings- och ledningskunskaper, samt kompetens och erfarenhet som är relevant för nät, tjänster och marknader för elektronisk kommunikation och att han/hon utför sina uppgifter med fullständigt oberoende och flexibilitet när det gäller att organisera
  BERT:s
  interna drift.
  Den verkställande
  direktören bör se till att
  BERT:s
  uppgifter utförs på ett effektivt och oberoende sätt.

| (29) | För att säkerställa att
  BERT:s
  uppgifter utförs effektivt bör dess
  verkställande
  direktör förses med de befogenheter som krävs för att anta yttranden, efter godkännande från tillsynsnämnden, och säkerställa att
  BERT
  arbetar i enlighet med de allmänna principerna som fastslagits för detta ändamål.
  ▐ |
| --- | --- |

(29)

För att säkerställa att
  BERT:s
  uppgifter utförs effektivt bör dess
  verkställande
  direktör förses med de befogenheter som krävs för att anta yttranden, efter godkännande från tillsynsnämnden, och säkerställa att
  BERT
  arbetar i enlighet med de allmänna principerna som fastslagits för detta ändamål.

▐

| (30) | Förutom driftsprinciperna som bygger på oberoende och öppenhet bör
  BERT
  vara ▐ öppen för kontakter med
  bland annat
  branschen, konsumenterna
  , fackföreningar, offentliga myndigheter, forskningscentrum
  och andra intressenter.
  Vid behov bör BERT stödja kommissionen i spridningen och utbytet av bästa praxis bland företag
  . |
| --- | --- |

(30)

Förutom driftsprinciperna som bygger på oberoende och öppenhet bör
  BERT
  vara ▐ öppen för kontakter med
  bland annat
  branschen, konsumenterna
  , fackföreningar, offentliga myndigheter, forskningscentrum
  och andra intressenter.
  Vid behov bör BERT stödja kommissionen i spridningen och utbytet av bästa praxis bland företag
  .

| (31) | BERT:s
  arbetsmetoder bör därför garantera att
  organet
  har tillgång till expertkunskaper och erfarenhet inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt inom tekniskt komplexa områden och sådana i snabb förändring ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(31)

BERT:s
  arbetsmetoder bör därför garantera att
  organet
  har tillgång till expertkunskaper och erfarenhet inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt inom tekniskt komplexa områden och sådana i snabb förändring ▐.

▐

| (32) | För att
  BERT
  ska vara fullt oberoende bör
  organet
  ha en egen budget.
  En tredjedel av dess finansiering
  bör ▐ tas från Europeiska unionens allmänna budget
  , medan de övriga två tredjedelarna bör tillhandahållas av de nationella tillsynsmyndigheterna. Medlemsstaterna bör vara skyldiga att se till att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräcklig och ovillkorlig finansiering för detta ändamål. Denna finansieringsmetod ska inte påverka BERT:s oberoende av både medlemsstaterna och kommissionen
  . |
| --- | --- |

(32)

För att
  BERT
  ska vara fullt oberoende bör
  organet
  ha en egen budget.
  En tredjedel av dess finansiering
  bör ▐ tas från Europeiska unionens allmänna budget
  , medan de övriga två tredjedelarna bör tillhandahållas av de nationella tillsynsmyndigheterna. Medlemsstaterna bör vara skyldiga att se till att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräcklig och ovillkorlig finansiering för detta ändamål. Denna finansieringsmetod ska inte påverka BERT:s oberoende av både medlemsstaterna och kommissionen
  .

| (33) | BERT
  bör när det är lämpligt samråda med intresserade parter och ge dem möjlighet att komma med synpunkter på förslag till åtgärder inom rimlig tid. |
| --- | --- |

(33)

BERT
  bör när det är lämpligt samråda med intresserade parter och ge dem möjlighet att komma med synpunkter på förslag till åtgärder inom rimlig tid.

| (34) | Kommissionen bör kunna
  vidta nödvändiga åtgärder i händelse att
  företag ▐ inte inkommer med den information som
  BERT
  behöver för att utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Medlemsstaterna bör också se till att de har lämplig lagstiftning för att utfärda effektiva, anpassade och avskräckande böter till företag som inte uppfyller kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bör kunna
  vidta nödvändiga åtgärder i händelse att
  företag ▐ inte inkommer med den information som
  BERT
  behöver för att utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Medlemsstaterna bör också se till att de har lämplig lagstiftning för att utfärda effektiva, anpassade och avskräckande böter till företag som inte uppfyller kraven i denna förordning.

| (35) | Inom ramen för denna bör
  de nationella tillsynsmyndigheterna se till att BERT
  , när den strävar efter att nå sina mål och utför sina uppgifter, särskilt
  följer
  bestämmelserna som gäller för gemenskapsinstitutioner för hantering av känsliga handlingar. Om det är aktuellt bör ett kontinuerligt och säkert informationsutbyte säkerställas inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(35)

Inom ramen för denna bör
  de nationella tillsynsmyndigheterna se till att BERT
  , när den strävar efter att nå sina mål och utför sina uppgifter, särskilt
  följer
  bestämmelserna som gäller för gemenskapsinstitutioner för hantering av känsliga handlingar. Om det är aktuellt bör ett kontinuerligt och säkert informationsutbyte säkerställas inom ramen för denna förordning.

| (36) | De nationella tillsynsmyndigheterna
  bör
  se till att BERT tillämpar
  den gällande gemenskapslagstiftningen om allmänhetens tillgång till handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (14) om skydd för enskilda vid behandling av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (15). |
| --- | --- |

(36)

De nationella tillsynsmyndigheterna
  bör
  se till att BERT tillämpar
  den gällande gemenskapslagstiftningen om allmänhetens tillgång till handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (14) om skydd för enskilda vid behandling av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (15).

| (37) | Senast den 1 januari 2014 bör det ha genomförts en översyn för att utvärdera om det finns behov av att förlänga BERT:s uppdrag. Om det är berättigat med en förlängning bör budget- och förfaranderegler samt personalfrågor ses över. |
| --- | --- |

(37)

Senast den 1 januari 2014 bör det ha genomförts en översyn för att utvärdera om det finns behov av att förlänga BERT:s uppdrag. Om det är berättigat med en förlängning bör budget- och förfaranderegler samt personalfrågor ses över.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INNEHÅLL, TILLÄMPNINGSOMRÅDE, DEFINITIONER OCH UPPGIFTER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   
  Organet för europeiska tillsynsmyndigheter inom telekommunikation (BERT)
  ska inrättas med de ansvarsområden som fastställs i denna förordning.
  Kommissionen ska rådfråga BERT vid utförandet av sina uppgifter enligt ramdirektivet och särdirektiven, i enlighet med denna förordning.

2.   
  BERT
  ska verka inom ramen för ramdirektivet och särdirektiven och utnyttja de sakkunskaper som finns hos de nationella tillsynsmyndigheterna. Den ska bidra till att förbättra
  den nationella tillsynen inom sektorn för elektronisk kommunikation och
  funktionen hos den inre marknaden för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, i synnerhet
  genom främjandet av en effektiv och konsekvent tillämpning av regelverket för elektronisk kommunikation och
  utvecklingen av elektronisk kommunikation inom gemenskapen ▐, genom de uppgifter som räknas upp i kapitlen II och III.

3.   
  BERT
  ska utföra sina uppgifter i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen ▐.

BERT ska tjäna som ett medel för informationsutbyte och konsekvent beslutsfattande för de nationella tillsynsmyndigheterna. Organet ska tillhandahålla en organisatorisk grund för de nationella tillsynsmyndigheternas beslutsfattande. Det ska anta gemensamma ståndpunkter och kommentarer. Dessutom ska det ge råd till kommissionen och bistå de nationella tillsynsmyndigheterna i alla frågor inom ramen för de uppgifter som de nationella tillsynsmyndigheterna ges genom ramdirektivet och särdirektiven.

4.   I all sin verksamhet och i synnerhet när den utformar sina yttranden ska
  BERT
  sträva efter samma mål som de nationella tillsynsmyndigheterna enligt artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

5.
     
  Det ska antas ett beslut om inrättandet av ett kontor för att säkra tillräckliga resurser för BERT, som ska innehålla bestämmelser om följande:

| a) | En bestämmelse om att kontoret ska utgöra en del av gemenskapens administration med avseende på anställningsvillkor och budgetansvar. |
| --- | --- |

a)

En bestämmelse om att kontoret ska utgöra en del av gemenskapens administration med avseende på anställningsvillkor och budgetansvar.

| b) | Specifika tjänsteföreskrifter för kontoret, i den utsträckning som krävs för att säkra ett oberoende utförande av BERT:s uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Specifika tjänsteföreskrifter för kontoret, i den utsträckning som krävs för att säkra ett oberoende utförande av BERT:s uppgifter.

| c) | Regler för BERT:s första sammankomst och första ordförandeskap. |
| --- | --- |

c)

Regler för BERT:s första sammankomst och första ordförandeskap.

Kontoret ska inrättas i Bryssel.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller de definitioner som fastslås i artikel 2 i direktiv 2002/21/EG, artikel 2 i direktiv 2002/19/EG, artikel 2 i direktiv 2002/20/EG, artikel 2 i direktiv 2002/22/EG, artikel 2 i direktiv 2002/58/EG och artikel 2 i beslut nr 676/2002/EG ║.

Artikel 3

BERT:s
  funktioner

BERT
  ska ha följande uppgifter enligt denna förordning:

| a) | Avge yttranden på
  Europaparlamentets eller
  kommissionens begäran eller på eget initiativ och hjälpa
  Europaparlamentet och
  kommissionen genom att ge
  dem
  tekniskt stöd i alla frågor som rör elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

a)

Avge yttranden på
  Europaparlamentets eller
  kommissionens begäran eller på eget initiativ och hjälpa
  Europaparlamentet och
  kommissionen genom att ge
  dem
  tekniskt stöd i alla frågor som rör elektronisk kommunikation.

| b) | Utarbeta gemensamma ståndpunkter, riktlinjer och bästa praxis för verkställande av tillsynsåtgärder på nationell nivå och övervaka genomförandet av dessa i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta gemensamma ståndpunkter, riktlinjer och bästa praxis för verkställande av tillsynsåtgärder på nationell nivå och övervaka genomförandet av dessa i alla medlemsstater.

| c) | Hjälpa gemenskapen, dess medlemsstater och de nationella tillsynsmyndigheterna i relationer, diskussioner och utbyten med tredje parter. |
| --- | --- |

c)

Hjälpa gemenskapen, dess medlemsstater och de nationella tillsynsmyndigheterna i relationer, diskussioner och utbyten med tredje parter.

| d) | Ge råd till marknadens aktörer
  (däribland konsumenter och konsumentorganisationer)
  och till nationella tillsynsmyndigheter i tillsynsfrågor. |
| --- | --- |

d)

Ge råd till marknadens aktörer
  (däribland konsumenter och konsumentorganisationer)
  och till nationella tillsynsmyndigheter i tillsynsfrågor.

| e) | Utbyta, sprida och samla information och utföra studier inom områden som rör dess verksamhet. |
| --- | --- |

e)

Utbyta, sprida och samla information och utföra studier inom områden som rör dess verksamhet.

| f) | Utbyta erfarenheter och främja innovation inom elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

f)

Utbyta erfarenheter och främja innovation inom elektronisk kommunikation.

| g) | Ge råd
  till nationella tillsynsmyndigheter om gränsöverskridande tvister och
  vid behov om
  frågor som rör internettillgång. |
| --- | --- |

g)

Ge råd
  till nationella tillsynsmyndigheter om gränsöverskridande tvister och
  vid behov om
  frågor som rör internettillgång.

| h) | Utarbeta gemensamma strategier i EU-övergripande frågor såsom globala telekommunikationstjänster i syfte att göra tillsynen mer enhetlig och främja en EU-övergripande marknad och EU-övergripande regler. |
| --- | --- |

h)

Utarbeta gemensamma strategier i EU-övergripande frågor såsom globala telekommunikationstjänster i syfte att göra tillsynen mer enhetlig och främja en EU-övergripande marknad och EU-övergripande regler.

KAPITEL II

BERT:s
  UPPGIFTER FÖR STÄRKANDE AV DEN INRE MARKNADEN

Artikel 4

BERT:s
  roll vid tillämpningen av regelverket

1.   På kommissionens begäran ska
  BERT
  avge yttranden i alla frågor som rör elektronisk kommunikation
  enligt denna förordning. BERT får också avge yttranden i dessa frågor till kommissionen eller de nationella tillsynsmyndigheterna på eget initiativ.

2.   
  I syfte att främja
  en harmoniserad tillämpning av bestämmelserna i ramdirektivet och särdirektiven
  ska kommissionen även begära bistånd av BERT
  vid framtagande av rekommendationer eller beslut som kommissionen ska anta i enlighet med artikel 19 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  Europaparlamentet får också begära sådant bistånd av BERT som det rimligen kan behöva i samband med undersökningar eller lagstiftning som tillhör något av BERT:s uppgiftsområden.

3.   Frågorna enligt punkt 1 ska
  vara
  följande ▐:

| a) | Förslag till åtgärder från nationella tillsynsmyndigheter om marknadsdefinition, urval av företag med betydande marknadsinflytande och införande av skyldigheter i enlighet med artikel 7 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  ▐ |
| --- | --- |

a)

Förslag till åtgärder från nationella tillsynsmyndigheter om marknadsdefinition, urval av företag med betydande marknadsinflytande och införande av skyldigheter i enlighet med artikel 7 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

▐

| b) | Kartläggning av transnationella marknader i enlighet med artikel 15 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). |
| --- | --- |

b)

Kartläggning av transnationella marknader i enlighet med artikel 15 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

| c) | Standardiseringsfrågor i enlighet med artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). |
| --- | --- |

c)

Standardiseringsfrågor i enlighet med artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

| d) | Analys av specifika nationella marknader i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  och, vid behov, subnationella marknader
  . |
| --- | --- |

d)

Analys av specifika nationella marknader i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  och, vid behov, subnationella marknader
  .

| e) | Öppenhet och information för slutanvändare i enlighet med artikel 21 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). |
| --- | --- |

e)

Öppenhet och information för slutanvändare i enlighet med artikel 21 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).

| f) | Öppenhet och information för slutanvändare i enlighet med artikel 22 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). |
| --- | --- |

f)

Öppenhet och information för slutanvändare i enlighet med artikel 22 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).

| g) | Effektivt genomförande av nödnumret 112 i enlighet med artikel 26 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).
  ▐ |
| --- | --- |

g)

Effektivt genomförande av nödnumret 112 i enlighet med artikel 26 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).

▐

| h) | Nummerportabilitet i enlighet med artikel 30 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). |
| --- | --- |

h)

Nummerportabilitet i enlighet med artikel 30 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).

| i) | Förbättring av funktionshindrade slutanvändares tillgång till elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsutrustning i enlighet med artikel 33 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). |
| --- | --- |

i)

Förbättring av funktionshindrade slutanvändares tillgång till elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsutrustning i enlighet med artikel 33 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).

| j) | Åtgärder som nationella tillsynsmyndigheter vidtar i enlighet med artikel 5 och 8.3 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet). |
| --- | --- |

j)

Åtgärder som nationella tillsynsmyndigheter vidtar i enlighet med artikel 5 och 8.3 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet).

| k) | Öppenhetsåtgärder för genomförande av tillträde till accessnätet i enlighet med artikel 9 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet). |
| --- | --- |

k)

Öppenhetsåtgärder för genomförande av tillträde till accessnätet i enlighet med artikel 9 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet).

| l) | Villkor för tillträde till digitala televisions- och radiotjänster i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och interoperabilitet för interaktiva digitala televisionstjänster i enlighet med artikel 18 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). |
| --- | --- |

l)

Villkor för tillträde till digitala televisions- och radiotjänster i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och interoperabilitet för interaktiva digitala televisionstjänster i enlighet med artikel 18 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

| m) | Frågor som hör till BERT:s ansvarsområde enligt ramdirektivet och särdirektiven, i den utsträckning som de påverkar spektrumhantering eller påverkas av denna hantering
  . |
| --- | --- |

m)

Frågor som hör till BERT:s ansvarsområde enligt ramdirektivet och särdirektiven, i den utsträckning som de påverkar spektrumhantering eller påverkas av denna hantering
  .

| n) | Åtgärder för att säkerställa utarbetandet av gemensamma EU-övergripande regler och krav för leverantörer av globala telekommunikationstjänster. |
| --- | --- |

n)

Åtgärder för att säkerställa utarbetandet av gemensamma EU-övergripande regler och krav för leverantörer av globala telekommunikationstjänster.

4.   
  Kommissionen får
  dessutom
  begära att BERT utför
  de särskilda uppgifter som anges i artiklarna 5 till 18.

5.
     
  Kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna ska ta mycket stor hänsyn till BERT:s yttranden. Om BERT föreslår alternativa lösningar mot bakgrund av olika marknadsförhållanden och olika regleringsmetoder, ska de nationella tillsynsmyndigheterna överväga vilken lösning som passar bäst in i deras regleringsmetod. De nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska offentliggöra på vilket sätt yttrandet från BERT har beaktats.

Artikel 5

Samråd av
  BERT
  i fråga om definitioner och analyser av nationella marknader och om åtgärder

1.   Kommissionen ska informera
  BERT
  när den agerar i enlighet med artikel 7.4 och 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

2.   
  BERT
  ska avge ett yttrande till kommissionen om det berörda åtgärdsförslaget inom fyra veckor efter informationen. I yttrandet ska det ingå en detaljerad och objektiv analys av huruvida åtgärdsförslaget utgör ett hinder för den inre marknaden och dess förenlighet med gemenskapslagstiftningen, särskilt med målen i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). Där det är lämpligt ska
  kommissionen be BERT att
  påpeka vilka ändringar som bör göras i åtgärdsförslaget för att se till att målen uppfylls på det effektivaste sättet.

3.   
  BERT
  ska på begäran förse kommissionen med all den information som finns tillgänglig för att utföra de uppgifter som avses i punkt 2.

Artikel 6

BERT:s
  översyn av nationella marknader

1.   Om
  BERT
  får en begäran från kommissionen enligt artikel 16.7 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) att analysera en viss relevant marknad i en medlemsstat ska den avge ett yttrande och förse kommissionen med den information som krävs, samt resultaten från det offentliga samrådet och marknadsanalysen. Om
  BERT
  finner att konkurrensen på marknaden inte fungerar väl ska det i yttrandet, efter ett offentligt samråd, införlivas ett åtgärdsförslag där de företag anges som den anser har betydande inflytande på den marknaden och vilka åtgärder som är lämpliga att vidta.

2.   
  BERT
  kan om det är lämpligt konsultera de relevanta nationella konkurrensmyndigheterna innan den avger sitt yttrande till kommissionen.

3.   
  BERT
  ska på begäran förse kommissionen med all den information som finns tillgänglig för att utföra de uppgifter som avses i punkt 1.

Artikel 7

Definitioner och analyser av transnationella marknader

1.   På begäran ska
  BERT
  avge ett yttrande till kommissionen om lämplig definition av transnationella marknader.

2.   När kommissionen har identifierat en transnationell marknad i enlighet med artikel 15.4 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  kan BERT på begäran bistå
  de nationella
  tillsynsmyndigheter som berörs av den gemensamma marknadsanalysen
  i enlighet med artikel 16.5 i ovannämnda direktiv ▐.

▐

3.   
  BERT
  ska på begäran förse kommissionen med all den information som finns tillgänglig för att utföra de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 8

Harmonisering av numrering och nummerportabilitet

▐

1.   
  BERT
  ska
  på begäran av kommissionen
  samarbeta med de nationella tillsynsmyndigheterna i frågor som rör bedrägeri eller missbruk av nummerresurser i gemenskapen, i synnerhet när det gäller gränsöverskridande tjänster.
  Det
  kan avge ett yttrande om åtgärder som kan vidtas på gemenskapsnivå eller nationell nivå för att avhjälpa bedrägeri och missbruk och andra konsumentfrågor som rör numrering.

2.   
  BERT
  ska på kommissionens begäran avge ett yttrande till kommissionen om omfattning och tekniska parametrar för skyldigheter som rör nummerportabilitet eller abonnentidentitetsnummer och liknande information mellan nät och lämpligheten i att utsträcka sådana skyldigheter till gemenskapsnivå.

Artikel 9

Genomförande av det europeiska nödnumret 112

▐

1.   På kommissionens begäran ska
  BERT
  avge ett yttrande till kommissionen om tekniska frågor som rör genomförandet av det europeiska nödnumret 112 i enlighet med artikel 26 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).

2.   Innan
  BERT
  avger sitt yttrande enligt punkt 1 ska den rådgöra med behöriga nationella myndigheter och ha ett offentligt samråd i enlighet med artikel 31.

Artikel 10

Råd i radiofrekvensfrågor i samband med elektronisk kommunikation

1.   På begäran ska
  BERT
  ge råd till kommissionen
  , gruppen för radiospektrumpolitik (RSPG) eller radiospektrumkommittén (RSC), såsom lämpligt, i frågor som tillhör BERT:s uppgiftsområde och som påverkar eller påverkas av användningen
  av radiofrekvenser för elektronisk kommunikation i gemenskapen.
  BERT ska bedriva ett nära samarbete med RSPG och RSC
  .

2.   Den verksamhet som avses i punkt 1 kan utföras i frågor som rör genomförande av beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet) och ska inte utgöra hinder för uppgifterna i artikel 4 i beslutet.

3.   
  Kommissionen får begära att BERT ger
  råd till
  RSPG eller RSC beträffande RSC:s råd till
  kommissionen om utformning av de gemensamma politiska mål som avses i artikel 6.3 i beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet), när de rör elektronisk kommunikation.

4.   
  BERT
  ska
  bidra till rapporter som offentliggörs av kommissionen, RSPG, RSC eller ett annat relevant organ och som rör
  prognostiserad frekvensutveckling i sektorn för elektronisk kommunikation och politiken, där den ska kartlägga potentiella behov och utmaningar.

Artikel 11

Harmonisering av villkor och förfaranden som rör allmänna auktorisationer och nyttjanderätter

1.   
  Kommissionen får begära att BERT avger
  ett yttrande till kommissionen
  , RSPG eller RSC
  om omfattning och innehåll när det gäller de genomförandeåtgärder som avses i artikel 6 a i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet). Det kan i synnerhet röra sig om
  BERT:s
  bedömning av fördelarna för den inre marknaden för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster av de genomförandeåtgärder som ska vidtas av kommissionen enligt artikel 6 a i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet) och kartläggning av tjänster med gemenskapspotential som skulle få nytta av dessa åtgärder.

▐

2.   
  BERT
  ska på begäran av kommissionen
  , RSPG, RSC eller ett annat relevant organ
  förklara eller komplettera eventuella yttranden som avges i enlighet med punkt 1 inom den tidsfrist som anges i begäran.

▐

Artikel 12

Indragning av nyttjanderätter för radiofrekvenser och nummer som utfärdats enligt gemensamma förfaranden

Kommissionen får begära att BERT avger
  ett yttrande till kommissionen
  , RSPG eller RSC
  om indragning av nyttjanderätter som utfärdats enligt de gemensamma förfaranden som avses i artikel 6b i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet).

I detta yttrande ska det undersökas om det har förekommit allvarliga och upprepade brott mot de villkor som hänger ihop med nyttjanderätterna.

▐

Artikel 13

Egna initiativ

BERT
  kan på eget initiativ avge ett yttrande till
  Europaparlamentet och
  kommissionen
  , särskilt
  om sådana frågor som avses i artiklarna 4.2, 7.1, 8.2, 10.1, 12, 14, 21 och 22
  eller om andra frågor som den anser vara relevanta
  .

KAPITEL III

BERTS:s
  ÖVRIGA UPPGIFTER ▐

Artikel 14

Gränsöverskridande tvister

1.   Om
  BERT
  får en begäran från en nationell tillsynsmyndighet enligt artikel 21 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) om en rekommendation hur en tvist ska lösas, ska den informera alla parter i tvisten och alla berörda nationella tillsynsmyndigheter.

2.   
  BERT
  ska undersöka alla orsaker till tvisten och begära lämplig information från berörda parter och nationella tillsynsmyndigheter.

3.   
  BERT
  ska utfärda sina rekommendationer inom tre månader från begäran utom under exceptionella omständigheter. Rekommendationen ska innehålla eventuella åtgärder som
  BERT
  anser att de berörda nationella tillsynsmyndigheterna bör vidta i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet och/eller särdirektiven.

4.   
  BERT
  kan avböja att utfärda en rekommendation om den anser att det finns andra mekanismer som bättre bidrar till att lösa tvisten inom rimlig tid i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). I sådana fall ska den informera berörda parter och nationella tillsynsmyndigheter utan dröjsmål.

Om tvisten inte är löst efter fyra månader, eller om parterna inte har haft tillgång till någon annan mekanism, ska
  BERT
  agera i enlighet med punkterna 2 och 3 på begäran av en nationell tillsynsmyndighet.

Artikel 15

Spridning, utbyte och insamling av information

1.   
  BERT
  ska, med hänsyn till gemenskapens politik för elektronisk kommunikation, främja informationsutbyte både mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna, de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen om situationen och utvecklingen av tillsynsverksamhet för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster.
  Mot bakgrund av olika marknadsförhållanden och beroende på olika nationella regleringsmetoder kan BERT utveckla alternativa lösningar inom det gemensamma regelverket.

2.   
  BERT
  ska uppmuntra informationsutbyte och främja bästa tillsynspraxis och teknisk utveckling inom och utanför gemenskapen, i synnerhet genom att

| a) | utföra insamling, behandling och publicering av information om tekniska egenskaper, kvalitet och priser för elektroniska kommunikationstjänster och om marknaden för elektronisk kommunikation i gemenskapen, |
| --- | --- |

a)

utföra insamling, behandling och publicering av information om tekniska egenskaper, kvalitet och priser för elektroniska kommunikationstjänster och om marknaden för elektronisk kommunikation i gemenskapen,

| b) | låta utföra eller själv utföra studier över elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och tillsyn ▐ av dessa, och |
| --- | --- |

b)

låta utföra eller själv utföra studier över elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och tillsyn ▐ av dessa, och

| c) | anordna eller främja utbildning
  för nationella tillsynsmyndigheter
  inom ▐ frågor som
  hör till BERT:s uppgiftsområde enligt ramdirektivet och särdirektiven
  . |
| --- | --- |

c)

anordna eller främja utbildning
  för nationella tillsynsmyndigheter
  inom ▐ frågor som
  hör till BERT:s uppgiftsområde enligt ramdirektivet och särdirektiven
  .

3.   
  BERT
  ska göra sådan information tillgänglig för allmänheten på ett lättillgängligt sätt.
  Vederbörlig hänsyn ska tas till sekretess.

▐

Artikel 16

Övervakning av och rapportering om sektorn för elektronisk kommunikation

1.   
  Kommissionen får begära att BERT övervakar
  utvecklingen på marknaden för elektronisk kommunikation och i synnerhet återförsäljarnas priser för de produkter och tjänster som är vanligast hos konsumenterna.

2.   
  BERT
  ska publicera en årsrapport om utvecklingen i sektorn för elektronisk kommunikation, som även omfattar konsumentfrågor, där
  det
  ska kartlägga vilka hinder som återstår för att fullfölja den inre marknaden för elektronisk kommunikation. Rapporten ska också innehålla en översyn och analys av informationen om nationella överklagandeförfaranden som medlemsstaterna tillhandahåller enligt artikel 4.3 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) och i vilken utsträckning de förfaranden för att lösa tvister utanför domstol som avses i artikel 34 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) används i medlemsstaterna.
  Rapporten ska läggas fram för Europaparlamentet, som sedan kan avge ett yttrande om den.

3.   
  Kommissionen får begära att BERT
  i samband med publiceringen av den årliga rapporten
  avger
  ett yttrande ▐ om vilka åtgärder som kan vidtas för att avhjälpa de problem som har kartlagts vid bedömningen av de frågor som avses i punkt 1.
  Detta yttrande ska läggas fram för Europaparlamentet.

4.   
  Kommissionen får begära att BERT
  med jämna mellanrum
  offentliggör
  en rapport om interoperabiliteten hos digitala, interaktiva televisionstjänster enligt artikel 18 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Artikel 17

Elektronisk tillgång

1.   
  BERT
  ska på kommissionens begäran ge kommissionen och
  de nationella tillsynsmyndigheterna
  råd om hur interoperabiliteten mellan, tillgången till och användningen av elektroniska kommunikationstjänster och terminalutrustning kan förbättras, i synnerhet gränsöverskridande interoperabilitet
  , med beaktande av
  särskilda behov hos slutanvändare med funktionshinder och äldre.

▐

Artikel 18

Ytterligare uppgifter

BERT
  kan åta sig ytterligare uppgifter på kommissionens begäran
  , förutsatt att alla dess medlemmar är eniga om detta
  .

KAPITEL IV

BERT:s
  ORGANISATION

Artikel 19

BERT:s
  olika organ

BERT
  ska bestå av

| a) | en
  tillsynsnämnd


  ▐ |
| --- | --- |

a)

en
  tillsynsnämnd

▐

| b) | en
  verkställande
  direktör
  ▐ |
| --- | --- |

b)

en
  verkställande
  direktör

▐

Artikel 20

Tillsynsnämnd

1.   
  Tillsynsnämnden
  ska bestå av
  en ledamot per medlemsstat, som ska vara chef eller nominerad hög företrädare för den nationella tillsynsmyndigheten med ansvar för den löpande tillämpningen av regelverket i den medlemsstaten. De nationella tillsynsmyndigheterna ska utse en suppleant per medlemsstat. Kommissionen ska, om tillsynsnämnden samtycker till detta i förväg, närvara som observatör.

2.   
  Tillsynsnämnden
  ska utse en ordförande och en vice-ordförande bland sina ledamöter. Vice-ordföranden ska automatiskt ersätta ordföranden om denne inte kan utföra sitt uppdrag. Ordförandens och vice-ordförandens mandatperioder ska vara två och ett halvt år
  , i enlighet med de valförfaranden som fastställs i arbetsordningen
  .

3.   
  Tillsynsnämnden
  ska sammankallas av ordföranden
  och hålla
  ordinarie möten minst
  fyra gånger
  om året. Den
  kan
  även
  hålla extramöten
  på ordförandens initiativ, på begäran av kommissionen eller på begäran från minst en tredjedel av dess ledamöter.
  Tillsynsnämnden
  får bjuda in en person med potentiellt relevanta åsikter som observatör till sina möten.
  Tillsynsnämndens ledamöter
  får enligt bestämmelserna i arbetsordningen låta sig biträdas av rådgivare eller experter. ▐

4.   
  Tillsynsnämnden
  ska fatta beslut med två tredjedelars majoritet bland de närvarande ledamöterna
  om inget annat föreskrivs i denna förordning, i ramdirektivet eller i särdirektiven. Kommissionen ska underrättas om dessa beslut.

Tillsynsnämnden ska godkänna BERT:s arbetsordning med två tredjedelars majoritet. Denna arbetsordning ska utgöra en garanti för att tillsynsnämndens ledamöter alltid har tillgång till de fullständiga dagordningarna och samtliga preliminära förslag inför varje möte, så att de har möjlighet att lägga fram ändringsförslag före omröstningen.

5.   Varje ledamot ska ha en röst. I arbetsordningen ska anges mera detaljerade regler för omröstningar, särskilt villkoren för hur en ledamot kan handla på en annan ledamots vägnar samt, vid behov, regler om beslutförhet.

6.
     
  Vid utförandet av sina uppgifter enligt denna förordning ska tillsynsnämnden agera oberoende och inte söka eller ta emot instruktioner från någon medlemsstat eller någon offentlig eller privat intressent.

7.
     
  Tillsynsnämndens sekretariat ska tillhandahållas av BERT.

Artikel 21

Tillsynsnämndens
  uppgifter

1.   
  Tillsynsnämnden
  ska utse en
  verkställande
  direktör i enlighet med
  punkt 7. Tillsynsnämnden ska fatta alla beslut som rör utförandet av BERT:s uppgifter enligt artikel 3.

▐

2.   
  Efter samråd med kommissionen
  ska
  tillsynsnämnden,
  i enlighet med
  artikel 23.3 och med det budgetförslag som fastställts i enlighet med artikel 25,
  senast den 30 september varje år anta
  BERT:s
  verksamhetsplan för det kommande året, och överlämna den till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. ▐

▐

3.   
  Tillsynsnämnden
  ska ha disciplinära befogenheter över
  den verkställande
  direktören ▐.

▐

4.   
  Tillsynsnämnden
  ska
  på BERT:s vägnar
  anta särskilda bestämmelser om tillgång till
  BERT:s
  handlingar i enlighet med artikel 36.

5.   
  Tillsynsnämnden
  ska anta en årsrapport om
  BERT:s
  verksamhet och senast den 15 juni överlämna den till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och revisionsrätten.
  Europaparlamentet får begära att antingen tillsynsnämndens ordförande eller den verkställande direktören tar kontakt med parlamentet om viktiga frågor som rör BERT:s verksamhet
  .

▐

6.
     
  Tillsynsnämnden ska vägleda den verkställande direktören i utförandet av dennes uppgifter.

7.
     
  Tillsynsnämnden ska utse en verkställande direktör. Tillsynsnämnden ska fatta detta beslut med tre fjärdedelars majoritet bland ledamöterna. Den nominerade verkställande direktören ska inte delta i förberedelsen av eller omröstningen om ett sådant beslut.

8.
     
  Tillsynsnämnden ska godkänna det oberoende avsnittet i årsrapporten om rådgivningsverksamheten enligt punkt 5 i denna artikel och artikel 23.7
  .

▐

Artikel 22

Verkställande direktör

1.   
  BERT
  ska styras av sin
  verkställande
  direktör, som ska
  vara ansvarig inför och
  agera
  enligt tillsynsnämndens instruktioner
  vid utförandet av sina uppgifter.
  Den verkställande
  direktören får inte
  på annat sätt
  söka eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.

2.   
  Tillsynsnämnden
  ska ▐ utse en
  verkställande
  direktör på grundval av meriter och sådan kompetens och erfarenhet som är relevanta för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ▐. Före utnämningen
  kan tillsynsnämndens utvalda kandidats lämplighet utgöra föremål för ett icke bindande yttrande från Europaparlamentet och kommissionen. I detta syfte ska kandidaten
  ombes att göra ett uttalande inför behörigt utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

3.   
  Den verkställande
  direktörens mandatperiod ska vara fem år. ▐

4.   ▐ Tillsynsnämnden
  får
  , med beaktande av utvärderingsrapporten och endast i de fall det kan motiveras på grund av
  BERT:s
  uppgifter och behov, förlänga
  den verkställande
  direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.

Tillsynsnämnden
  ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga
  den verkställande
  direktörens mandatperiod. Under den månad som föregår förlängningen av mandatperioden kan
  den verkställande
  direktören ombes att göra ett uttalande inför Europaparlamentets behöriga utskott och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Om mandatperioden inte förlängs ska
  den verkställande
  direktören sitta kvar till dess att en efterträdare har utsetts.

5.   
  Den verkställande
  direktören kan avsättas från sin post endast
  på beslut av
  tillsynsnämnden
  , med beaktande av Europaparlamentets yttrande. Tillsynsnämnden
  ska fatta detta beslut med tre fjärdedelars majoritet bland ledamöterna.

6.   Europaparlamentet och rådet kan
  begära att den verkställande
  direktören
  rapporterar
  om utförandet av sina uppgifter.
  Vid behov kan det behöriga utskottet i Europaparlamentet be den verkställande direktören att besvara eventuella frågor från dess ledamöter.

Artikel 23

Den verkställande

  direktörens uppgifter

1.   
  Den verkställande

  direktören ska företräda och leda
  BERT
  .

2.   
  Den verkställande

  direktören ska
  upprätta tillsynsnämndens dagordning. Den verkställande

  direktören ska utan rösträtt delta i
  tillsynsnämndens
  arbete.

▐

3.   Varje år ska
  den verkställande
  direktören utarbeta ett utkast till verksamhetsplan för
  BERT
  för det följande året och lägga fram utkastet för tillsynsnämnden ▐ senast den 30 juni.
  Tillsynsnämnden ska godkänna utkastet till verksamhetsplan i enlighet med artikel 21.2.

▐

4.   
  Den verkställande
  direktören ska ha ansvaret för att
  övervaka genomförandet av BERT:s
  årliga verksamhetsplan under vägledning av tillsynsnämnden ▐.

5.   
  Den verkställande

  direktören ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att
  BERT
  fungerar i enlighet med denna förordning, vilket i synnerhet omfattar antagande av interna administrativa instruktioner och publicering av meddelanden.

6.   
  Den verkställande

  direktören ska göra en beräkning av
  BERT:s
  inkomster och utgifter enligt artikel 25 och genomföra
  BERT:s
  budget enligt artikel 26.

7.   Varje år ska
  den verkställande
  direktören utarbeta ett utkast till årsrapport med ett avsnitt om
  BERT:s rådgivningsverksamhet
  och ett avsnitt om ekonomiska och administrativa frågor.

8.   När det gäller
  BERT:s
  personal
  kan tillsynsnämnden ge i uppdrag åt den verkställande
  direktören
  att
  utöva de befogenheter som föreskrivs i artikel 38.3.

▐

KAPITEL V

FINANSIELLA KRAV

Artikel 24

BERT:s
  budget

1.   
  BERT:s
  inkomster
  och tillgångar
  ska främst bestå av följande:

| a) | Ett bidrag från gemenskapen som tas upp i en lämplig budgetpost i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt), på grundval av budgetmyndighetens beslut och i enlighet med punkt 47 av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

   (16). |
| --- | --- |

a)

Ett bidrag från gemenskapen som tas upp i en lämplig budgetpost i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt), på grundval av budgetmyndighetens beslut och i enlighet med punkt 47 av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

   (16).

| b) | Ett ekonomiskt bidrag från varje nationell tillsynsmyndighet. Varje medlemsstat ska sörja för att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräckliga ekonomiska medel för att kunna delta i BERT:s arbete
  . |
| --- | --- |

b)

Ett ekonomiskt bidrag från varje nationell tillsynsmyndighet. Varje medlemsstat ska sörja för att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräckliga ekonomiska medel för att kunna delta i BERT:s arbete
  .

| c) | Hälften av personalen ska utgöras av utsända nationella experter från de nationella myndigheterna
  . |
| --- | --- |

c)

Hälften av personalen ska utgöras av utsända nationella experter från de nationella myndigheterna
  .

| d) | tillsynsnämnden ska senast sex månader efter att denna förordning trätt i kraft besluta om storleken på det ekonomiska bidrag
  som
  respektive medlemsstat ska ge
  i
  enlighet med punkt (b)
  . |
| --- | --- |

d)

tillsynsnämnden ska senast sex månader efter att denna förordning trätt i kraft besluta om storleken på det ekonomiska bidrag
  som
  respektive medlemsstat ska ge
  i
  enlighet med punkt (b)
  .

| e) | budgetstrukturens lämplighet och medlemsstaternas efterlevnad ska ses över före den 1 januari 2014
  . |
| --- | --- |

e)

budgetstrukturens lämplighet och medlemsstaternas efterlevnad ska ses över före den 1 januari 2014
  .

2.   Utgifterna ska täcka personal-, administrations-, infrastruktur- och driftskostnader.

3.   Inkomster och utgifter ska vara i balans.

4.   För varje budgetår, som ska sammanfalla med kalenderåret, ska det göras prognoser över ▐ samtliga inkomster och utgifter, och dessa ska tas upp i dess budget.

5.
     
  BERT:s organisationsstruktur och ekonomiska struktur ska ses över senast den 1 januari 2014.

Artikel 25

Upprättande av budgeten

1.   Senast den 15 februari varje år ska
  den verkställande
  direktören utarbeta ett preliminärt förslag till budget som omfattar driftskostnaderna och verksamhetsplanen för nästa budgetår, och
  den verkställande
  direktören ska överlämna det till
  tillsynsnämnden
  tillsammans med en preliminär tjänsteförteckning. Varje år ska
  tillsynsnämnden
  på grundval av
  den verkställande
  direktörens förslag göra en beräkning av
  BERT:s
  inkomster och utgifter för nästa budgetår. Senast den 31 mars ska
  tillsynsnämnden
  överlämna denna beräkning, samt ett förslag till tjänsteförteckning, till kommissionen. ▐

2.   Kommissionen ska överlämna denna beräkning tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget till Europaparlamentet och rådet (nedan kallade ”budgetmyndigheten”).

3.   Utgående från denna beräkning ska kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp de preliminära anslag som den anser krävs mot bakgrund av tjänsteförteckningen och de bidrag som ska belasta den allmänna budgeten i enlighet med artikel 272 i fördraget.

4.   Budgetmyndigheten ska anta
  BERT:s
  tjänsteförteckning.

5.   
  Tillsynsnämnden
  ska upprätta
  BERT:s
  budget. Budgeten ska bli slutgiltig först när Europeiska unionens allmänna budget slutgiltigt har antagits. Vid behov ska
  BERT:s
  budget justeras i enlighet med den allmänna budgeten.

6.   
  Tillsynsnämnden
  ska utan dröjsmål meddela budgetmyndigheten sin avsikt att genomföra något projekt som kan ha betydande konsekvenser för finansieringen av dess budget, särskilt projekt som rör fastigheter, exempelvis hyra eller köp av byggnader.
  Tillsynsnämnden
  ska underrätta kommissionen om sådana planer. Om en av budgetmyndighetens båda parter avser att avge ett yttrande ska den inom två veckor efter mottagandet av information om ett fastighetsprojekt meddela
  BERT
  sin avsikt att avge ett sådant yttrande. Om inget yttrande inkommer, får
  BERT
  fullfölja den planerade åtgärden.

Artikel 26

Genomförande och kontroll av budgeten

1.   
  Den verkställande

  direktören ska fungera som utanordnare och genomföra
  BERT:s
  budget.

2.
     
  Den verkställande direktören ska utarbeta en årsrapport om BERT:s verksamhet, tillsammans med en revisionsförklaring. Dessa handlingar ska offentliggöras.

3.   Senast den 1 mars efter utgången av varje budgetår ska
  BERT:s
  räkenskapsförare till kommissionens räkenskapsförare och revisionsrätten överlämna sina preliminära redovisningar samt rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret i fråga.
  BERT:s
  räkenskapsförare ska också sända rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till Europaparlamentet och rådet senast den 31 mars följande år. Kommissionens räkenskapsförare ska sedan konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära redovisningar i enlighet med artikel 128 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

4.   Senast den 31 mars efter utgången av varje budgetår ska kommissionens räkenskapsförare till revisionsrätten överlämna
  BERT:s
  preliminära redovisningar och rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen ska också överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

5.   Efter att ha mottagit revisionsrättens iakttagelser i fråga om
  BERT:s
  preliminära redovisningar enligt artikel 129 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 ska
  den verkställande
  direktören, på eget ansvar, upprätta
  BERT:s
  slutliga redovisningar och överlämna dem till
  tillsynsnämnden
  för yttrande.

6.   
  Tillsynsnämnden
  ska avge ett yttrande om
  BERT:s
  slutliga redovisningar.

7.   Senast den 1 juli efter utgången av budgetåret ska
  den verkställande
  direktören överlämna dessa slutliga redovisningar, tillsammans med
  tillsynsnämndens
  yttrande, till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och domstolen.

8.   Den slutliga redovisningen ska offentliggöras.

9.   Senast den 15 oktober ska
  den verkställande
  direktören förse revisionsrätten med ett svar på dess iakttagelser.
  Den verkställande

  direktören ska även sända en kopia av sitt svar till
  tillsynsnämnden
  , Europaparlamentet och kommissionen.

10.   
  Den verkställande

  direktören ska, på Europaparlamentets begäran och i enlighet med artikel 146.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, lägga fram alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret ska fungera väl.

11.   Europaparlamentet ska före den 15 maj år n + 2, på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja
  den verkställande
  direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande budgetår n.

Artikel 27

Interna kontrollsystem

Kommissionens internrevisor ska ansvara för att utföra revision av BERT:s interna kontrollsystem.

Artikel 28

Finansiella bestämmelser

Tillsynsnämnden
  ska utarbeta
  BERT:s
  finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. Dessa bestämmelser får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget
   (17) om de särskilda behoven för driften av
  BERT
  kräver det och bara om kommissionen samtycker i förväg.

Artikel 29

Bedrägeribekämpning

1.   För bekämpning av bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet ska bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (18) gälla för
  BERT
  utan inskränkning.

2.   
  BERT
  ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (19) och ska omedelbart anta lämpliga bestämmelser för all personal vid
  BERT.

3.   Finansieringsbeslut samt de avtal och genomförandeinstrument som blir en följd av dessa beslut ska innehålla en uttrycklig bestämmelse om att revisionsrätten och OLAF vid behov får genomföra kontroller på platsen hos mottagarna av utbetalningar från
  BERT
  , samt hos de anställda som ansvarar för att fördela dessa utbetalningar.

KAPITEL VI

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 30

Informationsöverlämnande till
  BERT

1.   Företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ska överlämna all den information, även ekonomisk information, som
  BERT
  begär för att utföra de uppgifter som anges i denna förordning. Företagen ska på begäran överlämna denna information omedelbart och inom den tidsfrist och på den detaljnivå som
  BERT
  kräver.
  Kommissionen får begära att BERT anger
  skäl för sin begäran om information.

2.   Nationella tillsynsmyndigheter ska överlämna till
  BERT
  den information som denna behöver för att utföra de uppgifter som anges i denna förordning. Om den information som lämnas rör information som redan tidigare lämnats av företag på begäran av en nationell tillsynsmyndighet ska dessa företag informeras om detta.

3.
     
  Vid behov ska den information som lämnas i enlighet med denna artikel vara sekretessbelagd. Artikel 35 ska gälla.

Artikel 31

Samråd

▐ När
  det
  avser att
  avge ett yttrande
  i enlighet med bestämmelserna i denna förordning
  ska BERT
  i lämpliga fall samråda med intressenter och ge dem möjlighet att inom rimlig tid komma med synpunkter på
  förslaget till yttrande. BERT ska offentliggöra
  resultaten av samrådsförfarandet ▐, utom då det gäller sekretessbelagd information.

Artikel 32

Övervakning, genomdrivande och påföljder

▐

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska i samarbete med
  BERT
  ha ansvar för att kontrollera att företagen uppfyller skyldigheterna enligt bestämmelserna i denna förordning.

2.   
  Kommissionen ska uppmärksamma företagen på att de inte uppfyller det informationskrav som avses i artikel 30. I lämpliga fall och på begäran av BERT kan kommissionen
  offentliggöra namnen på
  dessa företag.

▐

Artikel 33

Intresseförklaring

BERT:s
  personal
  , tillsynsnämndens ledamöter och BERT:s verkställande direktör
  ska
  årligen
  avge en åtagandeförklaring och en intresseförklaring med angivelse om eventuella direkta eller indirekta intressen som kan anses undergräva deras oberoende. Dessa förklaringar ska vara skriftliga.

Artikel 34

Öppenhet

1.   
  BERT
  ska utföra sin verksamhet med en hög grad av öppenhet.

2.   
  BERT
  ska se till att allmänheten och intressenter ges objektiv, tillförlitlig och lättillgänglig information, i synnerhet om resultaten av dess arbete, när det är lämpligt.
  Det
  ska också offentliggöra intresseförklaringarna från
  tillsynsnämndens ledamöter och den verkställande
  direktören ▐.

3.   Tillsynsnämnden får, på
  den verkställande
  direktörens förslag, ge andra berörda parter tillstånd att observera delar av
  BERT:s
  verksamhet.

4.   
  BERT
  ska i sina interna verksamhetsregler fastställa hur de regler om öppenhet som avses i punkterna 1 och 2 ska tillämpas praktiskt.

Artikel 35

Konfidentialitet

1.   
  BERT
  ska inte för tredje part röja uppgifter som den behandlar eller mottar för vilka en konfidentiell behandling har begärts.

2.   
  BERT:s tillsynsnämnds
  ledamöter,
  den verkställande direktören,
  externa sakkunniga och
  BERT:s
  personal ▐ ska, även efter det att deras uppdrag upphört, omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 287 i fördraget.

3.   
  BERT
  ska i sina interna verksamhetsregler fastställa hur de regler om konfidentialitet som avses i punkterna 1 och 2 ska tillämpas praktiskt.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 36 ska
  BERT
  vidta lämpliga åtgärder i enlighet med beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom, (20) för att skydda sekretessbelagd information som den har tillgång till, eller som medlemsstaterna eller nationella tillsynsmyndigheter har lämnat till den. Medlemsstaterna ska vidta likvärdiga åtgärder i enlighet med gällande nationell lagstiftning. Lämpliga hänsyn ska tas till potentiella nackdelar för gemenskapens eller en eller flera av dess medlemsstaters centrala intressen. Alla medlemsstater och kommissionen ska respektera gällande säkerhetsklassificering som görs av handlingens upphovsman.

Artikel 36

Tillgång till handlingar

1.   ║ Förordning (EG) nr 1049/2001 ska tillämpas på handlingar som finns hos
  BERT
  .

2.   Inom sex månader från den dag då
  BERT
  faktiskt inleder sin verksamhet ska
  tillsynsnämnden
  anta bestämmelser för tillämpning av förordning (EG) nr 1049/2001.

▐

Artikel 37

Rättslig status

1.   
  BERT
  ska vara ett gemenskapsorgan med status som juridisk person.

2.   
  BERT
  ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Den får i synnerhet förvärva och avyttra lös och fast egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

3.   
  BERT
  ska företrädas av sin
  verkställande
  direktör.

4.   
  BERT:s
  säte ska ligga i [ ...]. Den ska inhysas i kommissionens lokaler tills de egna lokalerna är färdiga.

Artikel 38

Personal

1.   Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna samt bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapernas institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för
  BERT:s
  personal ▐.

2.   
  Tillsynsnämnden
  ska i samförstånd med kommissionen och i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna anta nödvändiga tillämpningsföreskrifter.

3.   
  BERT
  ska gentemot sin personal utöva de befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och den myndighet som har rätt att ingå avtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

4.   
  Tillsynsnämnden
  får införa bestämmelser som gör det möjligt för nationella experter från medlemsstaterna att uppehålla tjänst vid
  BERT
  .

Artikel 39

Privilegier och immunitet

Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier ska tillämpas på
  BERT
  .

Artikel 40

BERT:s
  ansvar

1.   Vid utomobligatoriskt ansvar ska
  BERT
  ersätta skada som orsakats av den eller av dess personal vid tjänsteutövning, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar. Tvister som rör ersättningen av sådana skador ska avgöras av Europeiska gemenskapernas domstol.

2.   Personalens personliga ekonomiska och disciplinära ansvar gentemot
  BERT
  ska regleras av de relevanta bestämmelser som gäller för
  BERT:s
  personal.

Artikel 41

Skydd av personuppgifter

Vid behandling av uppgifter som rör enskilda ska

  BERT
  omfattas av bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 42

Deltagande av tredjeländer

BERT
  ska vara
  öppet
  för deltagande av europeiska länder ingått sådana avtal med gemenskapen som innebär att de berörda länderna antagit och tillämpar gemenskapens lagstiftning inom det område som omfattas av förordningen. I enlighet med tillämpliga bestämmelser i ovannämnda avtal ska överenskommelser träffas där det fastställs detaljerade regler för de berörda ländernas deltagande i
  BERT:s
  verksamhet, särskilt karaktären på och omfattningen av deras deltagande.
  På beslut av tillsynsnämnden
  får
  dessa överenskommelser
  innehålla bestämmelser om ej röstberättigade
  företrädares närvaro vid tillsynsnämndens sammanträden
  .

Artikel 43

Kommunikationskommitté

1.   Vid genomförandet av bestämmelserna i denna förordning ska kommissionen biträdas av en kommunikationskommitté, som ska bildas enligt artikel 22 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

2.   Vid hänvisning till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
   (21) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Vid hänvisning till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 44

Utvärdering och översyn

Inom
  tre år
  efter driftsstarten ▐ ska kommissionen lägga fram
  en utvärderingsrapport
  om resultaten av
  BERT:s
  arbete ▐. Denna utvärdering ska innefatta de resultat som
  BERT
  har uppnått och dess arbetsmetoder, mot bakgrund av dess mål, uppdrag och uppgifter enligt denna förordning och i dess årliga verksamhetsplaner. I utvärderingen ska intressenternas synpunkter beaktas, såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå
  och rapporten
  ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet.
  Europaparlamentet ska yttra sig om utvärderingsrapporten.

Senast den 1 januari 2014 ska det ha genomförts en översyn för att bedöma om det är nödvändigt att förlänga BERT:s mandat. Om det är berättigat med en förlängning ska budget- och förfaranderegler samt personalfrågor ses över
  .

Artikel 45

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den [31 december 2009].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 224, 30.8.2008, s. 50.

1

EUT C 224, 30.8.2008, s. 50.

(2)  
  EUT C 257, 9.10.2008, s. 51.

2

EUT C 257, 9.10.2008, s. 51.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

4

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

7

(8)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37. ║.

8

(9)  

  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 370.

9

EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 370.

(10)  EGT L 200, 30.7.2002, s. 38.

10

(11)  
  EUT C 104, 3.5.2006, s. 19
  och
  EUT C 191, 17.8.2007, s. 17.

11

EUT C 104, 3.5.2006, s. 19

EUT C 191, 17.8.2007, s. 17.

(12)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

12

(13)  EUT L 171, 29.6.2007, s. 32.

13

(14)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

14

(15)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

15

(16)  

  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

16

EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(17)  
  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

17

EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(18)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

18

(19)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

19

(20)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

20

(21)  
  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

21

EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/359 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/359

---

Onsdag 24 september 2008Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, integritetsskydd och konsumentskydd***I

P6_TA(2008)0452

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (KOM(2007)0698 – C6-0420/2007 – 2007/0248(COD))

2010/C 8 E/47

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0698),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0420/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor samt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter (A6-0318/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 24 september 2008P6_TC1-COD(2007)0248

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Europeiska datatillsynsmannen (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen granskar regelbundet att de fem direktiven Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektivet) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektivet) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektivet) (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktivet om samhällsomfattande tjänster) (8) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (9) som utgör det befintliga regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, fungerar, särskilt när det gäller att avgöra om det behövs ändringar på grund av den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen granskar regelbundet att de fem direktiven Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektivet) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektivet) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektivet) (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktivet om samhällsomfattande tjänster) (8) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (9) som utgör det befintliga regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, fungerar, särskilt när det gäller att avgöra om det behövs ändringar på grund av den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden.

| (2) | Kommissionen lade fram sina granskningsresultat i sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 29 juni 2006 om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen lade fram sina granskningsresultat i sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 29 juni 2006 om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster.

| (3) | Reformen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, inklusive förstärkningen av bestämmelser för användare med funktionshinder, är ett viktigt steg mot målet om att uppnå ett gemensamt europeiskt informationsområde och på samma gång ett informationssamhälle för alla. Dessa mål är en del av den strategiska ramen för utvecklingen av informationssamhället som det står beskrivet i meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 1 juni 2005: ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”. |
| --- | --- |

(3)

Reformen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, inklusive förstärkningen av bestämmelser för användare med funktionshinder, är ett viktigt steg mot målet om att uppnå ett gemensamt europeiskt informationsområde och på samma gång ett informationssamhälle för alla. Dessa mål är en del av den strategiska ramen för utvecklingen av informationssamhället som det står beskrivet i meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 1 juni 2005: ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”.

| (4) | Samhällsomfattande tjänster utgör ett skyddsnät för personer vars ekonomiska resurser, geografiska hemvist eller särskilda sociala behov hindrar dem från att få tillgång till bastjänster som är tillgängliga för den stora majoriteten av medborgarna. Den grundläggande skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som fastställs i direktiv 2002/22/EG består i att till de användare som så önskar erbjuda anslutning till det allmänna telefonnätet från en fast anslutningsplats och till ett överkomligt pris. Den ovannämnda skyldigheten omfattar alltså inte vare sig mobila tjänster eller bredbandsanslutning till Internet, men den förändras nu i takt med teknikens och marknadernas utveckling. Mobiltelefoni är kanske den främsta formen av tillgång i många områden, och näten bygger i allt större utsträckning på mobilkommunikations- och bredbandsteknik. Denna utveckling gör det nödvändigt att undersöka om det är tekniskt, socialt och ekonomiskt motiverat att låta mobiltelefoni och tillträde till bredbandsnätet omfattas av den grundläggande skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Dessutom är det nödvändigt att undersöka de tillhörande finansieringsaspekterna. För dessa ändamål kommer kommissionen senast hösten 2008 att lägga fram en översyn av omfattningen av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster samt förslag till ändring av direktiv 2002/22/EG i syfte att uppnå lämpliga mål av allmänt intresse. Denna översyn kommer att ta hänsyn till den ekonomiska konkurrenskraften och innefatta en analys av de sociala, kommersiella och tekniska villkoren och av risken för social utestängning. Den kommer också att innehålla en analys av den tekniska och ekonomiska genomförbarheten, de beräknade kostnaderna, kostnadsfördelningen och finansieringsmodellerna för varje ny definition av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Eftersom frågan om omfattningen av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster alltså kommer att behandlas ingående i ett särskilt förfarande, omfattar det här direktivet endast andra aspekter av direktiv 2002/22/EG. |
| --- | --- |

(4)

Samhällsomfattande tjänster utgör ett skyddsnät för personer vars ekonomiska resurser, geografiska hemvist eller särskilda sociala behov hindrar dem från att få tillgång till bastjänster som är tillgängliga för den stora majoriteten av medborgarna. Den grundläggande skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som fastställs i direktiv 2002/22/EG består i att till de användare som så önskar erbjuda anslutning till det allmänna telefonnätet från en fast anslutningsplats och till ett överkomligt pris. Den ovannämnda skyldigheten omfattar alltså inte vare sig mobila tjänster eller bredbandsanslutning till Internet, men den förändras nu i takt med teknikens och marknadernas utveckling. Mobiltelefoni är kanske den främsta formen av tillgång i många områden, och näten bygger i allt större utsträckning på mobilkommunikations- och bredbandsteknik. Denna utveckling gör det nödvändigt att undersöka om det är tekniskt, socialt och ekonomiskt motiverat att låta mobiltelefoni och tillträde till bredbandsnätet omfattas av den grundläggande skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Dessutom är det nödvändigt att undersöka de tillhörande finansieringsaspekterna. För dessa ändamål kommer kommissionen senast hösten 2008 att lägga fram en översyn av omfattningen av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster samt förslag till ändring av direktiv 2002/22/EG i syfte att uppnå lämpliga mål av allmänt intresse. Denna översyn kommer att ta hänsyn till den ekonomiska konkurrenskraften och innefatta en analys av de sociala, kommersiella och tekniska villkoren och av risken för social utestängning. Den kommer också att innehålla en analys av den tekniska och ekonomiska genomförbarheten, de beräknade kostnaderna, kostnadsfördelningen och finansieringsmodellerna för varje ny definition av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Eftersom frågan om omfattningen av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster alltså kommer att behandlas ingående i ett särskilt förfarande, omfattar det här direktivet endast andra aspekter av direktiv 2002/22/EG.

| (5) | För tydlighets och enkelhets skull behandlas endast ändringarna i direktiv 2002/22/EG och direktiv 2002/58/EG i den aktuella rättsakten. |
| --- | --- |

(5)

För tydlighets och enkelhets skull behandlas endast ändringarna i direktiv 2002/22/EG och direktiv 2002/58/EG i den aktuella rättsakten.

| (6) | Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse

   (10)

  särskilt funktionshinderkrav i enlighet med artikel 3.3 f, bör vissa aspekter av terminalutrustning, däribland, utrustning som är avsedd för användare med funktionshinder, omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2002/22/EG i syfte att förenkla tillträdet till nät och användning av tjänster. Sådan utrustning innehåller för närvarande radiomottagarutrustning som är avsedd att endast användas för mottagning av radio- och TV-sändningar samt speciella terminalapparater för hörselskadade användare. |
| --- | --- |

(6)

Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse

   (10)

  särskilt funktionshinderkrav i enlighet med artikel 3.3 f, bör vissa aspekter av terminalutrustning, däribland, utrustning som är avsedd för användare med funktionshinder, omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2002/22/EG i syfte att förenkla tillträdet till nät och användning av tjänster. Sådan utrustning innehåller för närvarande radiomottagarutrustning som är avsedd att endast användas för mottagning av radio- och TV-sändningar samt speciella terminalapparater för hörselskadade användare.

| (7) | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja en marknad för allmänt tillgängliga produkter och tjänster som är anpassade för användare med funktionshinder. Det kan ske bland annat genom att medlemsstaterna hänvisar till EU-normer, genom att de inför krav på e-tillgänglighet (eAccessibility) vid förfaranden för offentlig upphandling och vid tjänster i samband med anbudsinfordringar, eller genom att de genomför lagstiftning som skyddar funktionshindrade personers rättigheter. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja en marknad för allmänt tillgängliga produkter och tjänster som är anpassade för användare med funktionshinder. Det kan ske bland annat genom att medlemsstaterna hänvisar till EU-normer, genom att de inför krav på e-tillgänglighet (eAccessibility) vid förfaranden för offentlig upphandling och vid tjänster i samband med anbudsinfordringar, eller genom att de genomför lagstiftning som skyddar funktionshindrade personers rättigheter.

| (8) | Definitionerna måste anpassas till principen om teknikneutralitet och vara förenliga med den tekniska utvecklingen. Särskilt villkoren för tillhandahållandet av en tjänst bör vara skilda från de faktiska definierande delarna av en allmänt tillgänglig telefonitjänst, dvs. en
  elektronisk kommunikationstjänst
  tillgänglig för allmänheten för utgående eller inkommande samtal, direkt eller indirekt via val eller förval av nätoperatör eller återförsäljning, nationella och/eller internationella samtal
  och särskilda kommunikationsformer för funktionshindrade användare som använder textrelä- eller totalkonversationstjänster
  via ett eller flera nummer i en nationell eller internationell nummerplan.
  Denna tjänst bör vara baserad på kretskopplad eller paketförmedlad teknik. En sådan tjänst är till sin natur dubbelriktad, vilket gör det möjligt för båda samtalsparterna att kommunicera.
  En tjänst som inte uppfyller alla dessa villkor,
  till exempel en klick-funktion på en kundtjänstwebbplats
  , är inte en allmänt tillgänglig telefonitjänst. |
| --- | --- |

(8)

Definitionerna måste anpassas till principen om teknikneutralitet och vara förenliga med den tekniska utvecklingen. Särskilt villkoren för tillhandahållandet av en tjänst bör vara skilda från de faktiska definierande delarna av en allmänt tillgänglig telefonitjänst, dvs. en
  elektronisk kommunikationstjänst
  tillgänglig för allmänheten för utgående eller inkommande samtal, direkt eller indirekt via val eller förval av nätoperatör eller återförsäljning, nationella och/eller internationella samtal
  och särskilda kommunikationsformer för funktionshindrade användare som använder textrelä- eller totalkonversationstjänster
  via ett eller flera nummer i en nationell eller internationell nummerplan.
  Denna tjänst bör vara baserad på kretskopplad eller paketförmedlad teknik. En sådan tjänst är till sin natur dubbelriktad, vilket gör det möjligt för båda samtalsparterna att kommunicera.
  En tjänst som inte uppfyller alla dessa villkor,
  till exempel en klick-funktion på en kundtjänstwebbplats
  , är inte en allmänt tillgänglig telefonitjänst.

| (9) | Det är nödvändigt att förtydliga att tillämpningen av vissa bestämmelser även ska beakta situationer där en leverantör av tjänster säljer vidare eller byter varumärke på allmänt tillgängliga telefonitjänster som levereras av ett annat företag. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att förtydliga att tillämpningen av vissa bestämmelser även ska beakta situationer där en leverantör av tjänster säljer vidare eller byter varumärke på allmänt tillgängliga telefonitjänster som levereras av ett annat företag.

| (10) | Nätutvecklingen går alltmer mot tekniken för ”Internetprotokoll” (IP), som ett resultat av den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen, och konsumenterna kan i allt större utsträckning välja mellan ett utbud av konkurrerande leverantörer av telefonitjänster. Medlemsstaterna bör därför kunna skilja skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster genom att tillhandahålla anslutning till kommunikationsnät för allmänheten från en fast plats från tillhandahållandet av en allmänt tillgänglig telefonitjänst (inklusive samtal till larmtjänster via larmnumret 112). En sådan uppdelning bör inte påverka omfattningen när det gäller skyldigheterna att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som fastställs och ses över på gemenskapsnivå. Medlemsstater som använder andra nationella larmnummer förutom 112 kan påtvinga företag liknande skyldigheter i fråga om tillträde till de nationella larmnumren. |
| --- | --- |

(10)

Nätutvecklingen går alltmer mot tekniken för ”Internetprotokoll” (IP), som ett resultat av den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen, och konsumenterna kan i allt större utsträckning välja mellan ett utbud av konkurrerande leverantörer av telefonitjänster. Medlemsstaterna bör därför kunna skilja skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster genom att tillhandahålla anslutning till kommunikationsnät för allmänheten från en fast plats från tillhandahållandet av en allmänt tillgänglig telefonitjänst (inklusive samtal till larmtjänster via larmnumret 112). En sådan uppdelning bör inte påverka omfattningen när det gäller skyldigheterna att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som fastställs och ses över på gemenskapsnivå. Medlemsstater som använder andra nationella larmnummer förutom 112 kan påtvinga företag liknande skyldigheter i fråga om tillträde till de nationella larmnumren.

| (11) | De nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna övervaka utvecklingen och nivån på taxorna till slutkunder för tjänster som ingår i skyldigheterna att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, även när en medlemsstat ännu inte har utsett det företag som ska tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

(11)

De nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna övervaka utvecklingen och nivån på taxorna till slutkunder för tjänster som ingår i skyldigheterna att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, även när en medlemsstat ännu inte har utsett det företag som ska tillhandahålla samhällsomfattande tjänster.

| (12) | Inaktuella bestämmelser för att förenkla övergången mellan det ”gamla” regelverket från 1998 och EU:s ram för elektronisk kommunikation från 2002 bör upphävas, tillsammans med andra bestämmelser som överlappar eller är kopior av redan fastställda bestämmelser i direktiv 2002/21/EG. |
| --- | --- |

(12)

Inaktuella bestämmelser för att förenkla övergången mellan det ”gamla” regelverket från 1998 och EU:s ram för elektronisk kommunikation från 2002 bör upphävas, tillsammans med andra bestämmelser som överlappar eller är kopior av redan fastställda bestämmelser i direktiv 2002/21/EG.

| (13) | Kraven om att tillhandahålla ett minimiutbud av hyrda förbindelser för slutkunder, som var nödvändigt för att säkerställa den fortsatta tillämpningen av bestämmelserna i regelverket från 1998 om hyrda förbindelser, där marknaden fortfarande inte var tillräckligt konkurrenskraftig när regelverket 2002 trädde i kraft, är inte längre nödvändiga och bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(13)

Kraven om att tillhandahålla ett minimiutbud av hyrda förbindelser för slutkunder, som var nödvändigt för att säkerställa den fortsatta tillämpningen av bestämmelserna i regelverket från 1998 om hyrda förbindelser, där marknaden fortfarande inte var tillräckligt konkurrenskraftig när regelverket 2002 trädde i kraft, är inte längre nödvändiga och bör upphöra att gälla.

| (14) | Ett fortsatt införande val eller förval av nätoperatör direkt via gemenskapslagstiftningen kan hämma den tekniska utvecklingen. Dessa lösningar bör snarare införas av de nationella tillsynsmyndigheterna som ett av marknadsanalys i enlighet med förfarandena i direktiv 2002/21/EG. |
| --- | --- |

(14)

Ett fortsatt införande val eller förval av nätoperatör direkt via gemenskapslagstiftningen kan hämma den tekniska utvecklingen. Dessa lösningar bör snarare införas av de nationella tillsynsmyndigheterna som ett av marknadsanalys i enlighet med förfarandena i direktiv 2002/21/EG.

| (15) | Bestämmelserna om avtal bör inte bara gälla för konsumenterna utan även för andra slutanvändare, främst mikroföretag och små och medelstora företag, som kanske föredrar ett avtal som är anpassat efter konsumenternas behov. För att undvika onödiga administrativa bördor för leverantörerna och en komplex definition av små och medelstora företag bör bestämmelserna om avtal inte tillämpas automatiskt på dessa andra slutanvändare utan endast om de begär detta. Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagens kännedom om denna möjlighet. |
| --- | --- |

(15)

Bestämmelserna om avtal bör inte bara gälla för konsumenterna utan även för andra slutanvändare, främst mikroföretag och små och medelstora företag, som kanske föredrar ett avtal som är anpassat efter konsumenternas behov. För att undvika onödiga administrativa bördor för leverantörerna och en komplex definition av små och medelstora företag bör bestämmelserna om avtal inte tillämpas automatiskt på dessa andra slutanvändare utan endast om de begär detta. Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagens kännedom om denna möjlighet.

| (16) | Leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster bör säkerställa att deras konsumenter är tillräckligt informerade om huruvida de har tillgång eller inte till larmtjänster
  och till information om varifrån samtalet kommer
  och att de får tydlig och genomsynlig information i det inledande konsumentavtalet och sedan under regelbundna intervaller, t. ex. i fakturainformationen till kunderna.
  Denna information bör innehålla uppgifter om varje begränsning av den geografiska täckningen, med utgångspunkt i de planerade tekniska driftsparametrarna för tjänsten och den tillgängliga infrastrukturen. Om tjänsten inte tillhandahålls över ett kopplat telenät, bör informationen även innehålla uppgifter om i vad mån tillgången och informationen om varifrån samtalet kommer är tillförlitlig i jämförelse med en tjänst som tillhandahålls över ett kopplat telenät. Hänsyn bör i detta sammanhang tas till den senaste tekniken och de gällande kvalitetsnormerna, liksom till alla de parametrar för tjänsternas kvalitet som anges i direktiv 2002/22/EG. Rösttelefonisamtal är alltjämt den mest stabila och tillförlitliga formen för tillgång till larmtjänster. Andra kontaktformer, såsom textmeddelanden, kan vara mindre tillförlitliga och kan medföra en viss tidsmässig förskjutning. Medlemsstaterna bör dock, om de anser det lämpligt, ha möjlighet att främja utveckling och genomförande av andra former för tillgång till larmtjänster som kan vara lika tillförlitliga som rösttelefonisamtal.
  Kunder bör även hållas välinformerade om eventuella
  åtgärdstyper
  som leverantören av elektroniska kommunikationstjänster kan vidta för att ta itu med säkerhets- eller integritetsöverträdelser, eftersom sådana åtgärder skulle kunna direkt eller indirekt påverka kundens data, integritet eller andra aspekter i den tillhandahållna tjänsten. |
| --- | --- |

(16)

Leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster bör säkerställa att deras konsumenter är tillräckligt informerade om huruvida de har tillgång eller inte till larmtjänster
  och till information om varifrån samtalet kommer
  och att de får tydlig och genomsynlig information i det inledande konsumentavtalet och sedan under regelbundna intervaller, t. ex. i fakturainformationen till kunderna.
  Denna information bör innehålla uppgifter om varje begränsning av den geografiska täckningen, med utgångspunkt i de planerade tekniska driftsparametrarna för tjänsten och den tillgängliga infrastrukturen. Om tjänsten inte tillhandahålls över ett kopplat telenät, bör informationen även innehålla uppgifter om i vad mån tillgången och informationen om varifrån samtalet kommer är tillförlitlig i jämförelse med en tjänst som tillhandahålls över ett kopplat telenät. Hänsyn bör i detta sammanhang tas till den senaste tekniken och de gällande kvalitetsnormerna, liksom till alla de parametrar för tjänsternas kvalitet som anges i direktiv 2002/22/EG. Rösttelefonisamtal är alltjämt den mest stabila och tillförlitliga formen för tillgång till larmtjänster. Andra kontaktformer, såsom textmeddelanden, kan vara mindre tillförlitliga och kan medföra en viss tidsmässig förskjutning. Medlemsstaterna bör dock, om de anser det lämpligt, ha möjlighet att främja utveckling och genomförande av andra former för tillgång till larmtjänster som kan vara lika tillförlitliga som rösttelefonisamtal.
  Kunder bör även hållas välinformerade om eventuella
  åtgärdstyper
  som leverantören av elektroniska kommunikationstjänster kan vidta för att ta itu med säkerhets- eller integritetsöverträdelser, eftersom sådana åtgärder skulle kunna direkt eller indirekt påverka kundens data, integritet eller andra aspekter i den tillhandahållna tjänsten.

| (17) | När det gäller terminalutrustning bör kundavtalet innehålla information om de begränsningar som leverantören kan ha lagt på kundens användning av sådan utrustning, till exempel i form av SIM-låst mobilutrustning, och om eventuella avgifter som ska betalas när avtalet löper ut, vare sig detta sker den överenskomna sista tillämpningsdagen eller dessförinnan. Det bör också finnas information om eventuella kostnader som tas ut för att behålla utrustningen. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller terminalutrustning bör kundavtalet innehålla information om de begränsningar som leverantören kan ha lagt på kundens användning av sådan utrustning, till exempel i form av SIM-låst mobilutrustning, och om eventuella avgifter som ska betalas när avtalet löper ut, vare sig detta sker den överenskomna sista tillämpningsdagen eller dessförinnan. Det bör också finnas information om eventuella kostnader som tas ut för att behålla utrustningen.

| (18) | Kundavtalet bör också, utan att införa någon skyldighet för leverantören att vidta åtgärder som går utöver dem som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, innehålla närmare uppgifter om vilket slags åtgärder som leverantören kan vidta vid säkerhets- eller integritetsöverträdelser, hot eller utsatta lägen, och bör även närmare specificera alla de åtgärder som leverantören har vidtagit för att ge ersättning om situationer av detta slag skulle uppstå. |
| --- | --- |

(18)

Kundavtalet bör också, utan att införa någon skyldighet för leverantören att vidta åtgärder som går utöver dem som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, innehålla närmare uppgifter om vilket slags åtgärder som leverantören kan vidta vid säkerhets- eller integritetsöverträdelser, hot eller utsatta lägen, och bör även närmare specificera alla de åtgärder som leverantören har vidtagit för att ge ersättning om situationer av detta slag skulle uppstå.

| (19) | För att hantera frågor av allmänintresse som rör användningen av kommunikationstjänster, och uppmuntra skydd av andra personers fri- och rättigheter, bör de behöriga nationella myndigheterna, med hjälp av leverantörerna, kunna informera och sprida information av allmänintresse om användningen av kommunikationstjänster. Denna information bör innehålla varningar av allmänintresse om intrång i upphovsrätten, annan olaglig användning och spridning av skadligt innehåll, samt råd och sätt att skydda sig mot risker vad gäller den personliga säkerheten, som t. ex. orsakas av utlämnande av information om personen under särskilda omständigheter, av privatlivet och personuppgifter. Informationen kan koordineras genom det samarbetsförfarande som fastställs i artikel 33.2a i direktiv 2002/22/EC. Sådan information av allmänintresse bör vid behov uppdateras och presenteras i lättbegripliga tryckta och elektroniska format, som fastställts av varje medlemsstat, och på de nationella offentliga myndigheternas webbplatser. Nationella tillsynsmyndigheter bör kunna kräva att leverantörer sprider denna standardiserade informationen till alla sina kunder på ett sätt som nationella tillsynsmyndigheter anser lämpligt. Leverantörerna och de berörda myndigheterna bör ingå avtal om betydande extrakostnader som tjänsteleverantörerna kan ådra sig i samband med spridning av denna information och de behöriga myndigheterna ska bära dessa kostnader. Informationen bör också ingå i avtalen. |
| --- | --- |

(19)

För att hantera frågor av allmänintresse som rör användningen av kommunikationstjänster, och uppmuntra skydd av andra personers fri- och rättigheter, bör de behöriga nationella myndigheterna, med hjälp av leverantörerna, kunna informera och sprida information av allmänintresse om användningen av kommunikationstjänster. Denna information bör innehålla varningar av allmänintresse om intrång i upphovsrätten, annan olaglig användning och spridning av skadligt innehåll, samt råd och sätt att skydda sig mot risker vad gäller den personliga säkerheten, som t. ex. orsakas av utlämnande av information om personen under särskilda omständigheter, av privatlivet och personuppgifter. Informationen kan koordineras genom det samarbetsförfarande som fastställs i artikel 33.2a i direktiv 2002/22/EC. Sådan information av allmänintresse bör vid behov uppdateras och presenteras i lättbegripliga tryckta och elektroniska format, som fastställts av varje medlemsstat, och på de nationella offentliga myndigheternas webbplatser. Nationella tillsynsmyndigheter bör kunna kräva att leverantörer sprider denna standardiserade informationen till alla sina kunder på ett sätt som nationella tillsynsmyndigheter anser lämpligt. Leverantörerna och de berörda myndigheterna bör ingå avtal om betydande extrakostnader som tjänsteleverantörerna kan ådra sig i samband med spridning av denna information och de behöriga myndigheterna ska bära dessa kostnader. Informationen bör också ingå i avtalen.

| (20) | Abonnenternas rättighet att upphäva sina kontrakt utan straffavgifter avser justeringar i avtalsvillkoren som införs av leverantörerna av elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(20)

Abonnenternas rättighet att upphäva sina kontrakt utan straffavgifter avser justeringar i avtalsvillkoren som införs av leverantörerna av elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster.

| (21) | Gemenskapsbestämmelserna om konsumentskydd och nationella bestämmelser som är i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen bör utan undantag tillämpas på direktiv 2002/22/EG. |
| --- | --- |

(21)

Gemenskapsbestämmelserna om konsumentskydd och nationella bestämmelser som är i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen bör utan undantag tillämpas på direktiv 2002/22/EG.

| (22) | Slutanvändarna bör bestämma vilket lagligt innehåll de vill kunna skicka och ta emot, och de bör också ange vilka tjänster och tillämpningar och vilken maskinvara och programvara de vill använda för detta ändamål, utan att det påverkar behovet att bevara nätens och tjänsternas integritet och säkerhet.
  En konkurrensutsatt marknad
  med öppet redovisade anbud enligt direktiv 2002/22/EG
  bör garantera att slutanvändare har tillträde till och kan distribuera lagligt innehåll och använda lagliga tillämpningar och/eller tjänster, i enlighet med i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG. Med tanke på den ökade betydelsen av elektroniska tjänster för konsumenter och företag bör användare i alla fall vara välinformerade om begränsningar och/eller inskränkningar som införts av tjänstens eller nätets leverantör vid användningen av elektronisk kommunikation.
  Leverantören bör ha möjlighet att själv specificera antingen vilket slags innehåll, tillämpning eller tjänst det är fråga om, eller de individuella tillämpningarna och tjänsterna, eller bådadera. Beroende på den använda tekniken och vilken begränsning och/eller inskränkning som tillämpas kan dessa begränsningar och/eller inskränkningar kräva användarnas samtycke i enlighet med direktiv 2002/58/EG
  . |
| --- | --- |

(22)

Slutanvändarna bör bestämma vilket lagligt innehåll de vill kunna skicka och ta emot, och de bör också ange vilka tjänster och tillämpningar och vilken maskinvara och programvara de vill använda för detta ändamål, utan att det påverkar behovet att bevara nätens och tjänsternas integritet och säkerhet.
  En konkurrensutsatt marknad
  med öppet redovisade anbud enligt direktiv 2002/22/EG
  bör garantera att slutanvändare har tillträde till och kan distribuera lagligt innehåll och använda lagliga tillämpningar och/eller tjänster, i enlighet med i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG. Med tanke på den ökade betydelsen av elektroniska tjänster för konsumenter och företag bör användare i alla fall vara välinformerade om begränsningar och/eller inskränkningar som införts av tjänstens eller nätets leverantör vid användningen av elektronisk kommunikation.
  Leverantören bör ha möjlighet att själv specificera antingen vilket slags innehåll, tillämpning eller tjänst det är fråga om, eller de individuella tillämpningarna och tjänsterna, eller bådadera. Beroende på den använda tekniken och vilken begränsning och/eller inskränkning som tillämpas kan dessa begränsningar och/eller inskränkningar kräva användarnas samtycke i enlighet med direktiv 2002/58/EG
  .

| (23) | På en konkurrensutsatt marknad bör det även finnas garantier för att användarna kan få tjänster av den kvalitet de efterfrågar, men i särskilda fall kan det bli nödvändigt att se till att de allmänna kommunikationsnäten har en lägstanivå för kvaliteten för att förhindra försämrade tjänster, begränsningar och/eller inskränkningar av användningen och en långsammare nättrafik. Där det finns en brist på effektiv konkurrens bör de nationella tillsynsmyndigheterna använda de rättsliga medel som finns i direktiven om inrättande av ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster för att säkerställa att användarnas tillgång till särskilda typer av innehåll eller tillämpningar inte är oresonligt begränsade. Det bör också vara möjligt för de nationella tillsynsmyndigheterna att utfärda riktlinjer som fastställer en lägstanivå för tjänsternas kvalitet i överensstämmelse med direktiv 2002/22/EG och att vidta andra åtgärder när dessa rättsliga medel enligt deras uppfattning inte har varit effektiva sett till användarnas intressen och alla andra relevanta omständigheter. Sådana riktlinjer eller åtgärder kan bland annat föreskriva utförande av en grunduppsättning tjänster utan begränsningar. |
| --- | --- |

(23)

På en konkurrensutsatt marknad bör det även finnas garantier för att användarna kan få tjänster av den kvalitet de efterfrågar, men i särskilda fall kan det bli nödvändigt att se till att de allmänna kommunikationsnäten har en lägstanivå för kvaliteten för att förhindra försämrade tjänster, begränsningar och/eller inskränkningar av användningen och en långsammare nättrafik. Där det finns en brist på effektiv konkurrens bör de nationella tillsynsmyndigheterna använda de rättsliga medel som finns i direktiven om inrättande av ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster för att säkerställa att användarnas tillgång till särskilda typer av innehåll eller tillämpningar inte är oresonligt begränsade. Det bör också vara möjligt för de nationella tillsynsmyndigheterna att utfärda riktlinjer som fastställer en lägstanivå för tjänsternas kvalitet i överensstämmelse med direktiv 2002/22/EG och att vidta andra åtgärder när dessa rättsliga medel enligt deras uppfattning inte har varit effektiva sett till användarnas intressen och alla andra relevanta omständigheter. Sådana riktlinjer eller åtgärder kan bland annat föreskriva utförande av en grunduppsättning tjänster utan begränsningar.

| (24) | I brist på relevanta gemenskapsbestämmelser bör innehåll, tillämpningar och tjänster betraktas som lagliga eller skadiga i enlighet med nationell materiell rätt och processrätt. Det ankommer på medlemsstaternas behöriga myndigheter, inte tillhandahållarna av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster, att på vederbörligt sätt avgöra huruvida innehållet, tillämpningarna och tjänsterna är lagliga eller skadliga eller inte. Direktiv 2002/22/EG påverkar inte Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel)

   (11),
  som bland annat innehåller en bestämmelse om ”enbart vidarebefordran” för tjänstelevererande mellanhänder. Direktiv 2002/22/EG innehåller inte något krav på att leverantörerna ska övervaka den information som skickas via deras nätverk eller vidta rättsliga åtgärder mot kunder på grund av sådan information. Inte heller gör direktivet leverantörerna ansvariga för informationen. Ansvaret för straffåtgärder eller lagföring ligger kvar hos de behöriga rättsvårdande myndigheterna. |
| --- | --- |

(24)

I brist på relevanta gemenskapsbestämmelser bör innehåll, tillämpningar och tjänster betraktas som lagliga eller skadiga i enlighet med nationell materiell rätt och processrätt. Det ankommer på medlemsstaternas behöriga myndigheter, inte tillhandahållarna av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster, att på vederbörligt sätt avgöra huruvida innehållet, tillämpningarna och tjänsterna är lagliga eller skadliga eller inte. Direktiv 2002/22/EG påverkar inte Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel)

   (11),
  som bland annat innehåller en bestämmelse om ”enbart vidarebefordran” för tjänstelevererande mellanhänder. Direktiv 2002/22/EG innehåller inte något krav på att leverantörerna ska övervaka den information som skickas via deras nätverk eller vidta rättsliga åtgärder mot kunder på grund av sådan information. Inte heller gör direktivet leverantörerna ansvariga för informationen. Ansvaret för straffåtgärder eller lagföring ligger kvar hos de behöriga rättsvårdande myndigheterna.

| (25) | Direktiv 2002/22/EG påverkar inte leverantörers rimliga och icke-diskriminerande underhåll av näten. |
| --- | --- |

(25)

Direktiv 2002/22/EG påverkar inte leverantörers rimliga och icke-diskriminerande underhåll av näten.

| (26) | Om de rättsliga medel som tillämpas är inkonsekventa kommer förverkligandet av den inre marknaden att stöta på allvarliga hinder. Kommissionen bör därför utvärdera alla riktlinjer eller andra åtgärder som antagits av de nationella tillsynsmyndigheterna när det gäller eventuell tillsynsverksamhet i hela gemenskapen och, vid behov, anta tekniska genomförandeåtgärder för att få till stånd en konsekvent tillämpning i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(26)

Om de rättsliga medel som tillämpas är inkonsekventa kommer förverkligandet av den inre marknaden att stöta på allvarliga hinder. Kommissionen bör därför utvärdera alla riktlinjer eller andra åtgärder som antagits av de nationella tillsynsmyndigheterna när det gäller eventuell tillsynsverksamhet i hela gemenskapen och, vid behov, anta tekniska genomförandeåtgärder för att få till stånd en konsekvent tillämpning i hela gemenskapen.

| (27) | Att ha tillgång till öppna, aktuella och jämförbara taxor är viktigt för konsumenterna på konkurrensutsatta marknader med flera tjänsteleverantörer. Konsumenter av elektroniska tjänster bör enkelt kunna jämföra priser för olika tjänster som erbjuds dem på marknaden utifrån taxeinformation som offentliggörs i lättillgänglig form. För att konsumenterna enkelt ska kunna jämföra priser bör de nationella tillsynsmyndigheterna få rätt att kräva operatörer på bättre insyn för taxor och säkerställa att tredje part har nyttjanderätt med samma taxor som offentliggjorts för allmänheten av de företag som tillhandahåller elektroniska tjänster. De bör även,
  själva eller genom tredje part,
  tillhandahålla prisguider i de fall där marknaden inte har tillhandahållit sådana

  kostnadsfritt eller till ett rimligt pris
  . Operatörer ska inte ha rätt till någon ersättning vid denna användning av taxor
  i de fall där de
  redan
  har
  offentliggjorts och därmed blivit officiella. Dessutom bör användare informeras ordentligt om priset och tjänsten innan de köper en tjänst, särskilt om ett gratisnummer innebär några extra kostnader.
  De nationella tillsynsmyndigheterna bör kunna kräva att sådan information generellt tillhandahålls och att den, för vissa typer av tjänster som fastställs av dessa tillsynsmyndigheter, ska tillhandahållas innan samtalet kopplas. De nationella tillsynsmyndigheterna bör, när de fastställer vilka samtalskategorier som kräver prisuppgifter före kopplingen, ta vederbörlig hänsyn till tjänstens art, de tillämpliga prisvillkoren och huruvida tjänsten tillhandahålls av en leverantör som inte är en leverantör av elektroniska kommunikationstjänster
  . |
| --- | --- |

(27)

Att ha tillgång till öppna, aktuella och jämförbara taxor är viktigt för konsumenterna på konkurrensutsatta marknader med flera tjänsteleverantörer. Konsumenter av elektroniska tjänster bör enkelt kunna jämföra priser för olika tjänster som erbjuds dem på marknaden utifrån taxeinformation som offentliggörs i lättillgänglig form. För att konsumenterna enkelt ska kunna jämföra priser bör de nationella tillsynsmyndigheterna få rätt att kräva operatörer på bättre insyn för taxor och säkerställa att tredje part har nyttjanderätt med samma taxor som offentliggjorts för allmänheten av de företag som tillhandahåller elektroniska tjänster. De bör även,
  själva eller genom tredje part,
  tillhandahålla prisguider i de fall där marknaden inte har tillhandahållit sådana

  kostnadsfritt eller till ett rimligt pris
  . Operatörer ska inte ha rätt till någon ersättning vid denna användning av taxor
  i de fall där de
  redan
  har
  offentliggjorts och därmed blivit officiella. Dessutom bör användare informeras ordentligt om priset och tjänsten innan de köper en tjänst, särskilt om ett gratisnummer innebär några extra kostnader.
  De nationella tillsynsmyndigheterna bör kunna kräva att sådan information generellt tillhandahålls och att den, för vissa typer av tjänster som fastställs av dessa tillsynsmyndigheter, ska tillhandahållas innan samtalet kopplas. De nationella tillsynsmyndigheterna bör, när de fastställer vilka samtalskategorier som kräver prisuppgifter före kopplingen, ta vederbörlig hänsyn till tjänstens art, de tillämpliga prisvillkoren och huruvida tjänsten tillhandahålls av en leverantör som inte är en leverantör av elektroniska kommunikationstjänster
  .

| (28) | Kunderna bör informeras om sina rättigheter i samband med att deras personuppgifter används i abonnentförteckningar. Framför allt bör kunderna informeras om syftet eller syftena med dessa abonnentförteckningar och om att det enligt direktiv 2002/58/EG är kostnadsfritt att inte förtecknas i allmänna abonnentförteckningar. Om det finns system som gör det möjligt för information att ingå i abonnentförteckningen utan att avslöjas för abonnentförteckningarnas användare, bör kunderna även informeras om denna möjlighet. |
| --- | --- |

(28)

Kunderna bör informeras om sina rättigheter i samband med att deras personuppgifter används i abonnentförteckningar. Framför allt bör kunderna informeras om syftet eller syftena med dessa abonnentförteckningar och om att det enligt direktiv 2002/58/EG är kostnadsfritt att inte förtecknas i allmänna abonnentförteckningar. Om det finns system som gör det möjligt för information att ingå i abonnentförteckningen utan att avslöjas för abonnentförteckningarnas användare, bör kunderna även informeras om denna möjlighet.

| (29) | Medlemsstaterna bör inrätta informationsställen där användarna kan få svar på alla sina frågor. Dessa informationsställen, som skulle kunna förvaltas av de nationella tillsynsmyndigheterna tillsammans med konsumentföreningar, bör också kunna ge juridisk rådgivning vid tvister med operatörer. Tillträdet till dessa informationsställen bör vara kostnadsfritt, och användarna bör informeras om dessa informationsställen genom regelbundna informationskampanjer. |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterna bör inrätta informationsställen där användarna kan få svar på alla sina frågor. Dessa informationsställen, som skulle kunna förvaltas av de nationella tillsynsmyndigheterna tillsammans med konsumentföreningar, bör också kunna ge juridisk rådgivning vid tvister med operatörer. Tillträdet till dessa informationsställen bör vara kostnadsfritt, och användarna bör informeras om dessa informationsställen genom regelbundna informationskampanjer.

| (30) | I framtida IP-nät, där tillhandahållande av en tjänst kan skiljas från tillhandahållande av nät bör medlemsstaterna avgöra vilka lämpliga steg som bör tas för att säkerställa tillgängligheten till allmänt tillgängliga telefonitjänster som levereras med allmänna kommunikationsnät och oavbrutet tillträde till larmtjänster i händelse av att nätet ligger nere på grund av katastrofer eller på grund av force majeure. |
| --- | --- |

(30)

I framtida IP-nät, där tillhandahållande av en tjänst kan skiljas från tillhandahållande av nät bör medlemsstaterna avgöra vilka lämpliga steg som bör tas för att säkerställa tillgängligheten till allmänt tillgängliga telefonitjänster som levereras med allmänna kommunikationsnät och oavbrutet tillträde till larmtjänster i händelse av att nätet ligger nere på grund av katastrofer eller på grund av force majeure.

| (31) | Telefonisttjänster täcker ett urval av olika tjänster för slutanvändare. Tillhandahållandet av sådana tjänster bör ske genom en förhandling mellan leverantörer av allmänna kommunikationsnät och telefonisttjänster, vilket är fallet för andra kundsupporttjänster, och tillhandahållandet av dessa tjänster behöver inte fortsättningsvis regleras. Därför bör den motsvarande skyldigheten upphävas. |
| --- | --- |

(31)

Telefonisttjänster täcker ett urval av olika tjänster för slutanvändare. Tillhandahållandet av sådana tjänster bör ske genom en förhandling mellan leverantörer av allmänna kommunikationsnät och telefonisttjänster, vilket är fallet för andra kundsupporttjänster, och tillhandahållandet av dessa tjänster behöver inte fortsättningsvis regleras. Därför bör den motsvarande skyldigheten upphävas.

| (32) | Nummerupplysningstjänster bör tillhandahållas, och tillhandahålls ofta, i konkurrens, i enlighet med artikel 5 i kommissionens direktiv 2002/77/EG av den 16 september 2002 om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster

   (12).
  Prissättningsåtgärder som säkerställer att uppgifter om slutanvändare tas med (både fasta abonnemang och mobilabonnemang) i register, kostnadsbaserat tillhandahållande av dessa uppgifter till tjänsteleverantörer och tillhandahållande av nättillgång med kostnadsbaserade, rimliga och öppna villkor bör råda för att säkerställa att slutanvändarna kan dra full nytta av konkurrensen med det slutliga målet att taxeregleringen för dessa tjänster kan avskaffas. |
| --- | --- |

(32)

Nummerupplysningstjänster bör tillhandahållas, och tillhandahålls ofta, i konkurrens, i enlighet med artikel 5 i kommissionens direktiv 2002/77/EG av den 16 september 2002 om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster

   (12).
  Prissättningsåtgärder som säkerställer att uppgifter om slutanvändare tas med (både fasta abonnemang och mobilabonnemang) i register, kostnadsbaserat tillhandahållande av dessa uppgifter till tjänsteleverantörer och tillhandahållande av nättillgång med kostnadsbaserade, rimliga och öppna villkor bör råda för att säkerställa att slutanvändarna kan dra full nytta av konkurrensen med det slutliga målet att taxeregleringen för dessa tjänster kan avskaffas.

| (33) | Slutanvändare bör kunna ringa och ha tillträde till larmtjänster med vilken telefonitjänst som helst där det går att ringa från via ett eller flera nummer i den nationella eller internationella telefonnummerplanen. Larmmyndigheter bör kunna hantera och ta emot samtal till larmnumret 112 minst lika effektivt och snabbt som samtal till övriga nationella larmnummer. Det är viktigt att öka medvetenheten om 112 för att förbättra säkerhetsskyddet för medborgare som reser inom EU. Därför bör medborgare informeras om att 112 kan användas som enda larmnummer när man reser inom EU. Medborgarna kan få information i internationella bussterminaler, tågstationer, hamnar och flygplatser samt i telefonlistor, telefonkiosker, abonnent- och fakturainformation.
  Ansvaret för detta ligger framför allt på medlemsstaterna, men kommissionen bör fortsätta att stödja och komplettera medlemsstaternas initiativ för att ytterligare öka kännedomen om 112 och med jämna mellanrum utvärdera allmänhetens kännedom om detta larmnummer.
  Skyldigheten att tillhandahålla information om varifrån samtalet kommer bör stärkas för att öka skyddet för Europeiska unionens medborgare. Bland annat bör operatörerna vara skyldiga att förse larmtjänster med information om varifrån samtalet kommer med en ”push”. För att motsvara den tekniska utvecklingen, inklusive där det leder till ökad detaljerad lokaliseringsinformation, bör kommissionen ha rätt att vidta tekniska genomförandeåtgärder för att säkerställa det effektiva genomförandet av larmnumret 112 i hela gemenskapen till förmån för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

(33)

Slutanvändare bör kunna ringa och ha tillträde till larmtjänster med vilken telefonitjänst som helst där det går att ringa från via ett eller flera nummer i den nationella eller internationella telefonnummerplanen. Larmmyndigheter bör kunna hantera och ta emot samtal till larmnumret 112 minst lika effektivt och snabbt som samtal till övriga nationella larmnummer. Det är viktigt att öka medvetenheten om 112 för att förbättra säkerhetsskyddet för medborgare som reser inom EU. Därför bör medborgare informeras om att 112 kan användas som enda larmnummer när man reser inom EU. Medborgarna kan få information i internationella bussterminaler, tågstationer, hamnar och flygplatser samt i telefonlistor, telefonkiosker, abonnent- och fakturainformation.
  Ansvaret för detta ligger framför allt på medlemsstaterna, men kommissionen bör fortsätta att stödja och komplettera medlemsstaternas initiativ för att ytterligare öka kännedomen om 112 och med jämna mellanrum utvärdera allmänhetens kännedom om detta larmnummer.
  Skyldigheten att tillhandahålla information om varifrån samtalet kommer bör stärkas för att öka skyddet för Europeiska unionens medborgare. Bland annat bör operatörerna vara skyldiga att förse larmtjänster med information om varifrån samtalet kommer med en ”push”. För att motsvara den tekniska utvecklingen, inklusive där det leder till ökad detaljerad lokaliseringsinformation, bör kommissionen ha rätt att vidta tekniska genomförandeåtgärder för att säkerställa det effektiva genomförandet av larmnumret 112 i hela gemenskapen till förmån för EU:s medborgare.

| (34) | Medlemsstaterna bör vidta särskilda åtgärder för att säkerställa att larmtjänster, inklusive larmnumret 112, är lika lättillgängligt för personer med funktionshinder, särskilt döva, hörselskadade, personer med talsvårigheter och dövblinda användare. Detta kan innebära tillhandahållandet av särskild terminalutrustning för hörselskadade användare, textrelätjänster, eller annan speciell utrustning. |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterna bör vidta särskilda åtgärder för att säkerställa att larmtjänster, inklusive larmnumret 112, är lika lättillgängligt för personer med funktionshinder, särskilt döva, hörselskadade, personer med talsvårigheter och dövblinda användare. Detta kan innebära tillhandahållandet av särskild terminalutrustning för hörselskadade användare, textrelätjänster, eller annan speciell utrustning.

| (35) | Utvecklandet av
  det internationella prefixet ”3883”
  (
  det europeiska nummerutrymmet
  ,
  ETNS)
  hindras
  för närvarande på grund av
  bristande efterfrågan,
  överdrivna byråkratiska förfarandemässiga krav och
  otillräcklig kännedom
  . För att främja utvecklingen av ETNS bör
  kommissionen antingen delegera ansvaret för förvaltning, nummertilldelning och främjande till organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) eller, för att följa exemplet från genomförandet av toppdomän. eu, till en separat organisation som utses av kommissionen på grundval av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, och vars verksamhetsregler utgör en del av gemenskapslagstiftningen
  . |
| --- | --- |

(35)

Utvecklandet av
  det internationella prefixet ”3883”
  (
  det europeiska nummerutrymmet
  ,
  ETNS)
  hindras
  för närvarande på grund av
  bristande efterfrågan,
  överdrivna byråkratiska förfarandemässiga krav och
  otillräcklig kännedom
  . För att främja utvecklingen av ETNS bör
  kommissionen antingen delegera ansvaret för förvaltning, nummertilldelning och främjande till organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT) eller, för att följa exemplet från genomförandet av toppdomän. eu, till en separat organisation som utses av kommissionen på grundval av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, och vars verksamhetsregler utgör en del av gemenskapslagstiftningen
  .

| (36) | I enlighet med beslut 2007/116/EG av den 15 februari 2007 om att reservera den nationella nummerserien som börjar med 116 för harmoniserade nummer för harmoniserade tjänster av samhälleligt värde

   (13)

  har kommissionen reserverat nummer i nummerserien 116 för vissa tjänster av samhälleligt värde. De nummer som nämns i detta beslut kan inte användas för andra syften än de som fastställs i detta, men medlemsstaterna är inte skyldiga att se till att tjänster med anknytning till de reserverade numren tillhandahålls i praktiken. De relevanta bestämmelserna i beslut 2007/116/EG bör återspeglas i direktiv 2002/22/EG för att de ska vara bättre förankrade i regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, och dessutom för att garantera tillträde för slutanvändare med funktionshinder. Med tanke på de speciella aspekterna när det gäller att rapportera försvunna barn och på hur begränsad denna tjänst för nuvarande är bör medlemsstaterna inte endast reservera ett nummer, men också se till att en sådan tjänst för att rapportera försvinna barn faktiskt finns på deras territorier via numret 116000. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med beslut 2007/116/EG av den 15 februari 2007 om att reservera den nationella nummerserien som börjar med 116 för harmoniserade nummer för harmoniserade tjänster av samhälleligt värde

   (13)

  har kommissionen reserverat nummer i nummerserien 116 för vissa tjänster av samhälleligt värde. De nummer som nämns i detta beslut kan inte användas för andra syften än de som fastställs i detta, men medlemsstaterna är inte skyldiga att se till att tjänster med anknytning till de reserverade numren tillhandahålls i praktiken. De relevanta bestämmelserna i beslut 2007/116/EG bör återspeglas i direktiv 2002/22/EG för att de ska vara bättre förankrade i regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, och dessutom för att garantera tillträde för slutanvändare med funktionshinder. Med tanke på de speciella aspekterna när det gäller att rapportera försvunna barn och på hur begränsad denna tjänst för nuvarande är bör medlemsstaterna inte endast reservera ett nummer, men också se till att en sådan tjänst för att rapportera försvinna barn faktiskt finns på deras territorier via numret 116000.

| (37) | En enda marknad innebär att slutanvändare har tillträde till samtliga nummer i andra medlemsstaters nationella nummerplaner och tillträde till tjänster inklusive informationssamhällets tjänster, som använder icke-geografiska nummer inom gemenskapen, inklusive bland andra gratisnummer och nummer till betalteletjänster. Slutanvändarna bör även ha tillträde till nummer från ║ ETNS ║ och den allmänna internationella frisamtalstjänsten (UIFN). Gränsöverskridande tillträde till nummerresurser och tilläggstjänster bör inte hindras förutom i objektivt motiverade fall, som t. ex. när det är nödvändigt för att bekämpa bedrägeri och missbruk t. ex. i samband med vissa betalteletjänster eller när numret anses ha ett endast nationellt syfte (t. ex. nationella koder). Användare bör informeras i förväg på ett tydligt sätt om det förekommer några avgifter för gratisnummer, som t. ex. internationella samtalstaxor för nummer tillgängliga genom vanliga internationella uppringningskoder. För att säkerställa att slutanvändare har tillträde till nummer och tjänster inom gemenskapen bör kommissionen kunna vidta genomförandeåtgärder.
  Slutanvändarna bör också kunna ansluta sig till andra slutanvändare (särskilt via IP-nummer) för att utbyta uppgifter. Detta bör vara möjligt oavsett vilken operatör de har valt. |
| --- | --- |

(37)

En enda marknad innebär att slutanvändare har tillträde till samtliga nummer i andra medlemsstaters nationella nummerplaner och tillträde till tjänster inklusive informationssamhällets tjänster, som använder icke-geografiska nummer inom gemenskapen, inklusive bland andra gratisnummer och nummer till betalteletjänster. Slutanvändarna bör även ha tillträde till nummer från ║ ETNS ║ och den allmänna internationella frisamtalstjänsten (UIFN). Gränsöverskridande tillträde till nummerresurser och tilläggstjänster bör inte hindras förutom i objektivt motiverade fall, som t. ex. när det är nödvändigt för att bekämpa bedrägeri och missbruk t. ex. i samband med vissa betalteletjänster eller när numret anses ha ett endast nationellt syfte (t. ex. nationella koder). Användare bör informeras i förväg på ett tydligt sätt om det förekommer några avgifter för gratisnummer, som t. ex. internationella samtalstaxor för nummer tillgängliga genom vanliga internationella uppringningskoder. För att säkerställa att slutanvändare har tillträde till nummer och tjänster inom gemenskapen bör kommissionen kunna vidta genomförandeåtgärder.
  Slutanvändarna bör också kunna ansluta sig till andra slutanvändare (särskilt via IP-nummer) för att utbyta uppgifter. Detta bör vara möjligt oavsett vilken operatör de har valt.

| (38) | För att utnyttja den konkurrensutsatta miljön bör konsumenter kunna göra välinformerade val och byta leverantör när de vill. Det är viktigt att säkerställa att konsumenterna kan göra detta utan att hindras av juridiska, tekniska eller praktiska hinder, inklusive avtalsvillkor, förfaranden, avgifter etc. Detta undantar dock inte möjligheten att införa rimliga minimiperioder för avtal i konsumentkontrakt. Att kunna flytta numret är centralt när det gäller att förenkla konsumenternas val och konkurrensen på marknaderna för elektroniska kommunikationstjänster och bör genomföras med minsta möjliga dröjsmål,
  vanligen inom högst en arbetsdag från konsumentens begäran. Erfarenheten i vissa medlemsstater har emellertid visat att det finns en risk för att det kan ske byten av leverantör utan konsumenternas samtycke. Denna fråga bör främst hanteras av de brottsbekämpande myndigheterna, men medlemsstaterna bör när det gäller flytt av nummer kunna föreskriva de proportionerliga minimiåtgärder som är nödvändiga för att minimera riskerna, utan att göra processen mindre attraktiv för konsumenterna.
  För att kunna anpassa nummerportabilitet till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen, inklusive möjligheten att flytta abonnentens personliga register och profilinformation som lagrats på nätet bör kommissionen kunna vidta tekniska genomförandeåtgärder inom detta område. I en bedömning om huruvida tekniska eller marknadsmässiga villkor tillåter att nummer flyttas mellan näten som tillhandahåller tjänster från en fast anslutningspunkt och mobila nät bör särskild hänsyn tas till priser för användare och byteskostnader för företag som tillhandahåller tjänster från en fast anslutningspunkt och mobila nät. |
| --- | --- |

(38)

För att utnyttja den konkurrensutsatta miljön bör konsumenter kunna göra välinformerade val och byta leverantör när de vill. Det är viktigt att säkerställa att konsumenterna kan göra detta utan att hindras av juridiska, tekniska eller praktiska hinder, inklusive avtalsvillkor, förfaranden, avgifter etc. Detta undantar dock inte möjligheten att införa rimliga minimiperioder för avtal i konsumentkontrakt. Att kunna flytta numret är centralt när det gäller att förenkla konsumenternas val och konkurrensen på marknaderna för elektroniska kommunikationstjänster och bör genomföras med minsta möjliga dröjsmål,
  vanligen inom högst en arbetsdag från konsumentens begäran. Erfarenheten i vissa medlemsstater har emellertid visat att det finns en risk för att det kan ske byten av leverantör utan konsumenternas samtycke. Denna fråga bör främst hanteras av de brottsbekämpande myndigheterna, men medlemsstaterna bör när det gäller flytt av nummer kunna föreskriva de proportionerliga minimiåtgärder som är nödvändiga för att minimera riskerna, utan att göra processen mindre attraktiv för konsumenterna.
  För att kunna anpassa nummerportabilitet till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen, inklusive möjligheten att flytta abonnentens personliga register och profilinformation som lagrats på nätet bör kommissionen kunna vidta tekniska genomförandeåtgärder inom detta område. I en bedömning om huruvida tekniska eller marknadsmässiga villkor tillåter att nummer flyttas mellan näten som tillhandahåller tjänster från en fast anslutningspunkt och mobila nät bör särskild hänsyn tas till priser för användare och byteskostnader för företag som tillhandahåller tjänster från en fast anslutningspunkt och mobila nät.

| (39) | En skälig sändningsplikt kan tillämpas för specifika
  radiotjänster och audiovisuella medietjänster samt kompletterande tjänster
  som tillhandahålls av en bestämd leverantör av medietjänster.
  Audiovisuella medietjänster definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television

   (14). Medlemsstaterna bör tillhandahålla en tydlig motivering för sändningsplikten för att säkerställa att denna plikt är proportionell, tydligt definierad och ger god insyn. I det avseendet bör regler för sändningsplikt utformas på ett sådant sätt att det ger tillräckliga motiv för effektiva investeringar i infrastruktur. Regler om sändningsplikt bör periodvis granskas för att hålla dem aktuella i förhållande till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen för att säkerställa att de fortsätter vara proportionella i förhållande till de mål som ska nås.
  Kompletterande tjänster omfattar, men begränsas inte till,
  tjänster för att förbättra tillgängligheten för användare med funktionshinder, som t. ex. en videotexttjänst, en textningstjänst, en taltjänst eller teckenspråk. |
| --- | --- |

(39)

En skälig sändningsplikt kan tillämpas för specifika
  radiotjänster och audiovisuella medietjänster samt kompletterande tjänster
  som tillhandahålls av en bestämd leverantör av medietjänster.
  Audiovisuella medietjänster definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television

   (14). Medlemsstaterna bör tillhandahålla en tydlig motivering för sändningsplikten för att säkerställa att denna plikt är proportionell, tydligt definierad och ger god insyn. I det avseendet bör regler för sändningsplikt utformas på ett sådant sätt att det ger tillräckliga motiv för effektiva investeringar i infrastruktur. Regler om sändningsplikt bör periodvis granskas för att hålla dem aktuella i förhållande till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen för att säkerställa att de fortsätter vara proportionella i förhållande till de mål som ska nås.
  Kompletterande tjänster omfattar, men begränsas inte till,
  tjänster för att förbättra tillgängligheten för användare med funktionshinder, som t. ex. en videotexttjänst, en textningstjänst, en taltjänst eller teckenspråk.

| (40) | För att överbrygga befintliga brister i termer av konsumentsamråd och på lämpligt sätt se till att ett tillbörligt beaktande tas till medborgarnas intressen bör medlemsstaterna fastställa
  lämpliga samrådsmekanismer. Mekanismerna
  kan vara ett organ som, oberoende från den nationella tillsynsmyndigheten liksom tjänsteleverantörerna, kunde granska konsumentrelaterade frågor, som t. ex. konsumentbeteende och mekanismer för att byta leverantör. Detta organ skulle fungera med god insyn och bidra till de existerande mekanismerna för samråd med intresserade parter.
  Dessutom bör en mekanism fastställas för att underlätta ett lämpligt samarbete om frågor som rör främjandet av lagenligt innehåll. Eventuellt samarbete som godkänts i enlighet med en sådan mekanism bör emellertid inte leda till systematisk övervakning av Internetanvändning
  . Där det finns ett behov av att förenkla tillträdet och användningen av elektroniska kommunikationstjänster och terminalutrustning för användare med funktionshinder, och utan att det påverkar tillämpningen av ║ direktiv 1999/5/EG ║ särskilt funktionshinderkrav i enlighet med artikel 3.3 f, kan kommissionen vidta genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

(40)

För att överbrygga befintliga brister i termer av konsumentsamråd och på lämpligt sätt se till att ett tillbörligt beaktande tas till medborgarnas intressen bör medlemsstaterna fastställa
  lämpliga samrådsmekanismer. Mekanismerna
  kan vara ett organ som, oberoende från den nationella tillsynsmyndigheten liksom tjänsteleverantörerna, kunde granska konsumentrelaterade frågor, som t. ex. konsumentbeteende och mekanismer för att byta leverantör. Detta organ skulle fungera med god insyn och bidra till de existerande mekanismerna för samråd med intresserade parter.
  Dessutom bör en mekanism fastställas för att underlätta ett lämpligt samarbete om frågor som rör främjandet av lagenligt innehåll. Eventuellt samarbete som godkänts i enlighet med en sådan mekanism bör emellertid inte leda till systematisk övervakning av Internetanvändning
  . Där det finns ett behov av att förenkla tillträdet och användningen av elektroniska kommunikationstjänster och terminalutrustning för användare med funktionshinder, och utan att det påverkar tillämpningen av ║ direktiv 1999/5/EG ║ särskilt funktionshinderkrav i enlighet med artikel 3.3 f, kan kommissionen vidta genomförandeåtgärder.

| (41) | Förfarandet för tvistlösning utanför domstol bör stärkas genom att oberoende organ har hand om tvistlösningen och att förfarandet uppfyller minimikraven i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för reglering av konsumenttvister utanför domstol

   (15).
  Medlemsstaterna kan i detta syfte antingen utnyttja redan existerande organ för tvistlösning, förutsatt att dessa organ uppfyller tillämpliga krav, eller skapa nya organ. |
| --- | --- |

(41)

Förfarandet för tvistlösning utanför domstol bör stärkas genom att oberoende organ har hand om tvistlösningen och att förfarandet uppfyller minimikraven i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för reglering av konsumenttvister utanför domstol

   (15).
  Medlemsstaterna kan i detta syfte antingen utnyttja redan existerande organ för tvistlösning, förutsatt att dessa organ uppfyller tillämpliga krav, eller skapa nya organ.

| (42) | De skyldigheter som åläggs företagen utses att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster bör meddelas till kommissionen. |
| --- | --- |

(42)

De skyldigheter som åläggs företagen utses att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster bör meddelas till kommissionen.

| (43) | Genom direktiv 2002/58/EG samordnas medlemsstaternas bestämmelser för att säkerställa ett likvärdigt skydd av de grundläggande fri- och rättigheterna, i synnerhet rätten till privatliv och rätten till konfidentialitet och säkerhet i informationstekniksystem, när det gäller behandling av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, samt för att säkerställa fri rörlighet för sådana uppgifter och för utrustning och tjänster avseende elektronisk kommunikation inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(43)

Genom direktiv 2002/58/EG samordnas medlemsstaternas bestämmelser för att säkerställa ett likvärdigt skydd av de grundläggande fri- och rättigheterna, i synnerhet rätten till privatliv och rätten till konfidentialitet och säkerhet i informationstekniksystem, när det gäller behandling av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, samt för att säkerställa fri rörlighet för sådana uppgifter och för utrustning och tjänster avseende elektronisk kommunikation inom gemenskapen.

| (44) | Behandling av trafikuppgifter i nät- och informationssäkerhetssyften som säkerställer de lagrade eller överförda uppgifternas tillgänglighet, äkthet, integritet och konfidentialitet kommer att möjliggöra behandlingen av sådana uppgifter om den dataregisteransvarige har ett legitimt intresse av att förhindra obehörigt tillträde och felaktig kodfördelning och stoppa överbelastning och skador på datorer och elektroniska kommunikationssystem. Den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör offentliggöra regelbundna studier för att åskådliggöra de behandlingstyper som är tillåtna enligt artikel 6 i direktiv 2002/58/EG
  . |
| --- | --- |

(44)

Behandling av trafikuppgifter i nät- och informationssäkerhetssyften som säkerställer de lagrade eller överförda uppgifternas tillgänglighet, äkthet, integritet och konfidentialitet kommer att möjliggöra behandlingen av sådana uppgifter om den dataregisteransvarige har ett legitimt intresse av att förhindra obehörigt tillträde och felaktig kodfördelning och stoppa överbelastning och skador på datorer och elektroniska kommunikationssystem. Den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör offentliggöra regelbundna studier för att åskådliggöra de behandlingstyper som är tillåtna enligt artikel 6 i direktiv 2002/58/EG
  .

| (45) | Enligt det föreskrivande förfarandet med kontroll bör kommissionen, när den fastställer genomförandeåtgärderna för säkerhet vid behandling av uppgifter, höra alla berörda myndigheter och organisationer på Europanivå (Enisa, Europeiska datatillsynsmannen och Artikel 29-arbetsgruppen) samt alla andra berörda intressenter, inte minst för att bli upplyst om de bästa tillgängliga tekniska och ekonomiska metoderna för att förbättra genomförandet av direktiv 2002/58/EG. |
| --- | --- |

(45)

Enligt det föreskrivande förfarandet med kontroll bör kommissionen, när den fastställer genomförandeåtgärderna för säkerhet vid behandling av uppgifter, höra alla berörda myndigheter och organisationer på Europanivå (Enisa, Europeiska datatillsynsmannen och Artikel 29-arbetsgruppen) samt alla andra berörda intressenter, inte minst för att bli upplyst om de bästa tillgängliga tekniska och ekonomiska metoderna för att förbättra genomförandet av direktiv 2002/58/EG.

| (46) | Bestämmelserna i direktiv 2002/58/EG preciserar och kompletterar Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (16)

  och skyddar berättigade intressen för de abonnenter som är fysiska eller juridiska personer. |
| --- | --- |

(46)

Bestämmelserna i direktiv 2002/58/EG preciserar och kompletterar Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (16)

  och skyddar berättigade intressen för de abonnenter som är fysiska eller juridiska personer.

| (47) | Avregleringen av marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och den snabba tekniska utvecklingen har tillsammans sporrat konkurrensen och den ekonomiska tillväxten vilket resulterat i att många olika tjänster för slutanvändare finns tillgängliga genom allmänna
  och privata
  kommunikationsnät
  samt allmänt tillgängliga privata nätverk
  . |
| --- | --- |

(47)

Avregleringen av marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och den snabba tekniska utvecklingen har tillsammans sporrat konkurrensen och den ekonomiska tillväxten vilket resulterat i att många olika tjänster för slutanvändare finns tillgängliga genom allmänna
  och privata
  kommunikationsnät
  samt allmänt tillgängliga privata nätverk
  .

| (48) | IP-adresser är en grundförutsättning för att Internet ska fungera. De innebär att nätanslutna anordningar såsom datorer eller mobila smarta anordningar kan identifieras med ett nummer. Med tanke på de olika fall då IP-adresser används och den snabba tekniska utvecklingen har det uppkommit frågor om hur IP-adresser i vissa fall används som personuppgifter. Kommissionen bör därför, på grundval av en studie beträffande IP-adresser och deras användning, lägga fram lämpliga förslag i frågan. |
| --- | --- |

(48)

IP-adresser är en grundförutsättning för att Internet ska fungera. De innebär att nätanslutna anordningar såsom datorer eller mobila smarta anordningar kan identifieras med ett nummer. Med tanke på de olika fall då IP-adresser används och den snabba tekniska utvecklingen har det uppkommit frågor om hur IP-adresser i vissa fall används som personuppgifter. Kommissionen bör därför, på grundval av en studie beträffande IP-adresser och deras användning, lägga fram lämpliga förslag i frågan.

| (49) | Tekniska framsteg tillåter utvecklingen av nya tillämpningar baserade på apparater för datainsamling och identifiering, vilket kan vara trådlösa apparater som använder radiofrekvenser. Till exempel utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) använder radiofrekvenser för att fånga data från unikt identifierade etiketter, som kan sändas över existerande kommunikationsnät. Den utbredda användningen av sådana tekniker kan ge avsevärda ekonomiska och sociala fördelar och därmed bidra betydelsefullt till den inre marknaden om medborgarna accepterar användningen av den. För att uppnå detta är det nödvändigt att säkerställa
  att
  individernas
  alla
  grundläggande rättigheter,
  bland annat
  integritetsskyddet och dataskyddet
  ,
  beaktas. När sådan utrustning ansluts till allmänna kommunikationsnät eller används i elektroniska kommunikationstjänster som en grundläggande infrastruktur bör de lämpliga bestämmelserna i direktiv 2002/58/EG, inklusive dem om säkerhet, trafik, lokalisering och konfidentialitet, tillämpas. |
| --- | --- |

(49)

Tekniska framsteg tillåter utvecklingen av nya tillämpningar baserade på apparater för datainsamling och identifiering, vilket kan vara trådlösa apparater som använder radiofrekvenser. Till exempel utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) använder radiofrekvenser för att fånga data från unikt identifierade etiketter, som kan sändas över existerande kommunikationsnät. Den utbredda användningen av sådana tekniker kan ge avsevärda ekonomiska och sociala fördelar och därmed bidra betydelsefullt till den inre marknaden om medborgarna accepterar användningen av den. För att uppnå detta är det nödvändigt att säkerställa
  att
  individernas
  alla
  grundläggande rättigheter,
  bland annat
  integritetsskyddet och dataskyddet
  ,
  beaktas. När sådan utrustning ansluts till allmänna kommunikationsnät eller används i elektroniska kommunikationstjänster som en grundläggande infrastruktur bör de lämpliga bestämmelserna i direktiv 2002/58/EG, inklusive dem om säkerhet, trafik, lokalisering och konfidentialitet, tillämpas.

| (50) | Leverantören av en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst bör vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att garantera säkerheten i sina tjänster. Utan att det påverkar direktiv 95/46/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät

   (17)

  bör sådana åtgärder garantera att endast auktoriserad personal, och endast i lagligen tillåtna syften, har åtkomst till personuppgifter och att de personuppgifter som lagras eller överförs samt nät och tjänster är skyddade. En säkerhetspolicy för behandling av personuppgifter bör upprättas för att det ska vara möjligt att identifiera sårbarheter i systemet. Dessutom bör regelbunden övervakning, förebyggande och korrigerande åtgärder och åtgärder för att mildra negativa effekter genomföras. |
| --- | --- |

(50)

Leverantören av en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst bör vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att garantera säkerheten i sina tjänster. Utan att det påverkar direktiv 95/46/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät

   (17)

  bör sådana åtgärder garantera att endast auktoriserad personal, och endast i lagligen tillåtna syften, har åtkomst till personuppgifter och att de personuppgifter som lagras eller överförs samt nät och tjänster är skyddade. En säkerhetspolicy för behandling av personuppgifter bör upprättas för att det ska vara möjligt att identifiera sårbarheter i systemet. Dessutom bör regelbunden övervakning, förebyggande och korrigerande åtgärder och åtgärder för att mildra negativa effekter genomföras.

| (51) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör övervaka de åtgärder som vidtas och sprida bästa praxis bland leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(51)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör övervaka de åtgärder som vidtas och sprida bästa praxis bland leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster.

| (52) | En säkerhetsöverträdelse som innebär att en abonnents

  eller privatpersons
  personliga uppgifter tappas bort eller äventyras kan, om den inte beaktas på ett lämpligt och snabbt sätt, innebära en betydande skada
  för användarna
  . Därför
  bör den berörda tjänsteleverantören utan dröjsmål informera den nationella tillsynsmyndigheten eller en annan behörig nationell myndighet om varje säkerhetsöverträdelse. Den behöriga myndigheten bör avgöra hur allvarlig överträdelsen är och, om så är lämpligt, kräva att tjänsteleverantören utan onödigt dröjsmål meddelar de abonnenter som direkt berörs av överträdelsen. I fall där det finns ett överhängande och direkt hot mot konsumenternas rättigheter och intressen (såsom exempelvis vid obehörig tillgång till innehåll i e-postmeddelanden, tillgång till kreditkortsuppgifter, etc.) bör de berörda tjänsteleverantörerna dessutom, utöver de behöriga nationella myndigheterna, omedelbart informera de berörda användarna direkt. Leverantörerna bör varje år också informera berörda användare om alla de säkerhetsöverträdelser enligt direktiv 2002/58/EG som ägde rum under den berörda tidsperioden.
  Meddelandet
  till de nationella myndigheterna och till användarna
  bör innehålla information om åtgärder som tagits av leverantören för att ta itu med överträdelsen, liksom rekommendationer för
  skydd av
  berörda användare. |
| --- | --- |

(52)

En säkerhetsöverträdelse som innebär att en abonnents

  eller privatpersons
  personliga uppgifter tappas bort eller äventyras kan, om den inte beaktas på ett lämpligt och snabbt sätt, innebära en betydande skada
  för användarna
  . Därför
  bör den berörda tjänsteleverantören utan dröjsmål informera den nationella tillsynsmyndigheten eller en annan behörig nationell myndighet om varje säkerhetsöverträdelse. Den behöriga myndigheten bör avgöra hur allvarlig överträdelsen är och, om så är lämpligt, kräva att tjänsteleverantören utan onödigt dröjsmål meddelar de abonnenter som direkt berörs av överträdelsen. I fall där det finns ett överhängande och direkt hot mot konsumenternas rättigheter och intressen (såsom exempelvis vid obehörig tillgång till innehåll i e-postmeddelanden, tillgång till kreditkortsuppgifter, etc.) bör de berörda tjänsteleverantörerna dessutom, utöver de behöriga nationella myndigheterna, omedelbart informera de berörda användarna direkt. Leverantörerna bör varje år också informera berörda användare om alla de säkerhetsöverträdelser enligt direktiv 2002/58/EG som ägde rum under den berörda tidsperioden.
  Meddelandet
  till de nationella myndigheterna och till användarna
  bör innehålla information om åtgärder som tagits av leverantören för att ta itu med överträdelsen, liksom rekommendationer för
  skydd av
  berörda användare.

| (53) | De nationella tillsynsmyndigheterna ska främja EU-medborgarnas intressen genom att bland annat säkerställa en hög skyddsnivå för personliga uppgifter och integritet. I detta syfte måste de få nödvändig befogenhet för att kunna utföra sina uppgifter, inklusive omfattande och pålitliga uppgifter om faktiska säkerhetsöverträdelser som har lett till att individers personliga uppgifter har äventyrats. |
| --- | --- |

(53)

De nationella tillsynsmyndigheterna ska främja EU-medborgarnas intressen genom att bland annat säkerställa en hög skyddsnivå för personliga uppgifter och integritet. I detta syfte måste de få nödvändig befogenhet för att kunna utföra sina uppgifter, inklusive omfattande och pålitliga uppgifter om faktiska säkerhetsöverträdelser som har lett till att individers personliga uppgifter har äventyrats.

| (54) | Vid genomförandet av de bestämmelser som införlivar direktiv 2002/58/EG bör myndigheterna och domstolarna i medlemsstaterna inte bara tolka sin nationella lagstiftning på ett sätt som står i överensstämmelse med det direktivet, utan även se till att de inte tolkar direktivet på ett sätt som strider mot andra grundläggande rättigheter eller allmänna gemenskapsrättsliga principer, såsom proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

(54)

Vid genomförandet av de bestämmelser som införlivar direktiv 2002/58/EG bör myndigheterna och domstolarna i medlemsstaterna inte bara tolka sin nationella lagstiftning på ett sätt som står i överensstämmelse med det direktivet, utan även se till att de inte tolkar direktivet på ett sätt som strider mot andra grundläggande rättigheter eller allmänna gemenskapsrättsliga principer, såsom proportionalitetsprincipen.

| (55) | En bestämmelse bör införas för att man med genomförandeåtgärder ska kunna upprätta en gemensam uppsättning krav för att uppnå en lämplig nivå av integritetsskydd och säkerhet av personliga uppgifter som överförs eller används i samband med elektroniska kommunikationsnät på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(55)

En bestämmelse bör införas för att man med genomförandeåtgärder ska kunna upprätta en gemensam uppsättning krav för att uppnå en lämplig nivå av integritetsskydd och säkerhet av personliga uppgifter som överförs eller används i samband med elektroniska kommunikationsnät på den inre marknaden.

| (56) | Vid utarbetningen av detaljerade regler för form och förfaranden som går att tillämpa vid anmälan om säkerhetsöverträdelser, bör vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna kring överträdelsen, inklusive om de personliga uppgifterna var skyddade av kryptering eller annat, som betydligt begränsade sannolikheten för identitetsbedrägeri eller andra former av missbruk. Dessutom bör sådana regler och förfaranden beakta brottsbekämpande myndigheters rättsintressen i fall där en för tidig redovisning kan riskera att i onödan hämma undersökningen av omständigheterna kring en överträdelse.
  ▐ |
| --- | --- |

(56)

Vid utarbetningen av detaljerade regler för form och förfaranden som går att tillämpa vid anmälan om säkerhetsöverträdelser, bör vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna kring överträdelsen, inklusive om de personliga uppgifterna var skyddade av kryptering eller annat, som betydligt begränsade sannolikheten för identitetsbedrägeri eller andra former av missbruk. Dessutom bör sådana regler och förfaranden beakta brottsbekämpande myndigheters rättsintressen i fall där en för tidig redovisning kan riskera att i onödan hämma undersökningen av omständigheterna kring en överträdelse.

▐

| (57) | Programvara som i hemlighet övervakar användarens handlingar och/eller underminerar driften för användarens terminalutrustning på uppdrag av tredje part (så kallad ”spionvara”) utgör ett allvarligt hot mot användarnas integritet. En hög och likvärdig skyddsnivå för användarnas privata sfär måste fastställas, oavsett om oönskade spionprogram av misstag laddas ner via elektroniska kommunikationsnät eller skickas och installeras genom att vara gömda i programvara som distribueras på annan extern datalagringsmedia, som t. ex. CD, CD-ROM och USB-minnen.
  Medlemsstaterna bör uppmuntra slutanvändarna att vidta de åtgärder som behövs för att skydda sin terminalutrustning mot virus och spionprogramvara. |
| --- | --- |

(57)

Programvara som i hemlighet övervakar användarens handlingar och/eller underminerar driften för användarens terminalutrustning på uppdrag av tredje part (så kallad ”spionvara”) utgör ett allvarligt hot mot användarnas integritet. En hög och likvärdig skyddsnivå för användarnas privata sfär måste fastställas, oavsett om oönskade spionprogram av misstag laddas ner via elektroniska kommunikationsnät eller skickas och installeras genom att vara gömda i programvara som distribueras på annan extern datalagringsmedia, som t. ex. CD, CD-ROM och USB-minnen.
  Medlemsstaterna bör uppmuntra slutanvändarna att vidta de åtgärder som behövs för att skydda sin terminalutrustning mot virus och spionprogramvara.

| (58) | Leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster måste investera ordentligt för att bekämpa oönskad reklam (”spam”). De har också en större kunskap och fler resurser än slutanvändare för att kunna upptäcka och identifiera personer som ägnar sig åt att skicka elektronisk skräppost (”spammers”). Leverantörer av e-post-tjänster och andra leverantörer av tjänster bör därför få rätt att vidta rättsliga åtgärder mot personer som ägnar sig åt att skicka elektronisk skräppost
  för sådana överträdelser
  och därmed försvara sina kunders intressen, liksom sina egna legitima affärsintressen. |
| --- | --- |

(58)

Leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster måste investera ordentligt för att bekämpa oönskad reklam (”spam”). De har också en större kunskap och fler resurser än slutanvändare för att kunna upptäcka och identifiera personer som ägnar sig åt att skicka elektronisk skräppost (”spammers”). Leverantörer av e-post-tjänster och andra leverantörer av tjänster bör därför få rätt att vidta rättsliga åtgärder mot personer som ägnar sig åt att skicka elektronisk skräppost
  för sådana överträdelser
  och därmed försvara sina kunders intressen, liksom sina egna legitima affärsintressen.

| (59) | Om andra lokaliseringsuppgifter än trafikuppgifter kan behandlas bör dessa uppgifter behandlas först när de har avidentifierats eller de berörda användarna eller abonnenterna i förväg har gett sitt samtycke. De bör ges tydlig och omfattande information om att de har möjlighet att när som helst dra tillbaka sitt samtycke. |
| --- | --- |

(59)

Om andra lokaliseringsuppgifter än trafikuppgifter kan behandlas bör dessa uppgifter behandlas först när de har avidentifierats eller de berörda användarna eller abonnenterna i förväg har gett sitt samtycke. De bör ges tydlig och omfattande information om att de har möjlighet att när som helst dra tillbaka sitt samtycke.

| (60) | Behovet av att säkerställa en lämplig skyddsnivå för integritet och personuppgifter som skickas eller används i samband med elektroniska kommunikationstjänster inom gemenskapen kräver effektiva genomförande- och verkställighetsåtgärder för att tillhandahålla lämpliga motiv för efterlevnad. De nationella tillsynsmyndigheterna bör få tillräckliga befogenheter and resurser för att effektivt kunna undersöka fall av bristande efterlevnad, inklusive möjligheten att inhämta relevant information, som kan behövas för att fatta beslut om klagomål och för att kunna införa sanktioner i fall av bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

(60)

Behovet av att säkerställa en lämplig skyddsnivå för integritet och personuppgifter som skickas eller används i samband med elektroniska kommunikationstjänster inom gemenskapen kräver effektiva genomförande- och verkställighetsåtgärder för att tillhandahålla lämpliga motiv för efterlevnad. De nationella tillsynsmyndigheterna bör få tillräckliga befogenheter and resurser för att effektivt kunna undersöka fall av bristande efterlevnad, inklusive möjligheten att inhämta relevant information, som kan behövas för att fatta beslut om klagomål och för att kunna införa sanktioner i fall av bristande efterlevnad.

| (61) | Gränsöverskridande samarbete och kontroll av efterlevnad bör förstärkas i linje med de mekanismer för gränsöverskridande samarbete som redan finns i gemenskapen, till exempel den som införs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete)
   (18) genom en ändring av den förordningen. |
| --- | --- |

(61)

Gränsöverskridande samarbete och kontroll av efterlevnad bör förstärkas i linje med de mekanismer för gränsöverskridande samarbete som redan finns i gemenskapen, till exempel den som införs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete)
   (18) genom en ändring av den förordningen.

| (62) | Åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av direktiven 2002/22/EG och 2002/58/EG ║bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfarande som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19). |
| --- | --- |

(62)

Åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av direktiven 2002/22/EG och 2002/58/EG ║bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfarande som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19).

| (63) | Om Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

   (20)

  träder ikraft bör kommissionen inför Europaparlamentet och rådet lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag om integritet och datasäkerhet i elektronisk kommunikation. Detta förslag bör ges en ny rättslig grund. |
| --- | --- |

(63)

Om Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

   (20)

  träder ikraft bör kommissionen inför Europaparlamentet och rådet lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag om integritet och datasäkerhet i elektronisk kommunikation. Detta förslag bör ges en ny rättslig grund.

| (64) | Kommissionen bör särskilt beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder för bättre översyn av taxor, lägsta kvalitetsnivå för tjänstekraven, effektivt genomförande av 112-tjänsterna, effektivt tillträde till nummer och tjänster, förbättrad tillgänglighet för slutanvändare med funktionshinder liksom ändringsförslag för att anpassa bilagorna till den tekniska utvecklingen eller ändringar i marknadsefterfrågan. Kommissionen bör även få befogenheter för att vidta genomförandeåtgärder om informations- och anmälningskrav liksom gränsöverskridande samarbete. Eftersom dessa åtgärder är av allmänt intresse och utformade att komplettera
  direktiv 2002/22/EG
  genom att lägga till nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.
  Genomförandet av det föreskrivande förfarandet med kontroll inom de vanliga tidsfristerna kan i vissa speciella situationer förhindra ett snabbt antagande av genomförandeåtgärder. Därför
  bör
  Europaparlamentet, rådet och
  kommissionen
  agera skyndsamt för att garantera ett snabbt antagande av dessa åtgärder
  . |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen bör särskilt beviljas befogenheter att anta genomförandeåtgärder för bättre översyn av taxor, lägsta kvalitetsnivå för tjänstekraven, effektivt genomförande av 112-tjänsterna, effektivt tillträde till nummer och tjänster, förbättrad tillgänglighet för slutanvändare med funktionshinder liksom ändringsförslag för att anpassa bilagorna till den tekniska utvecklingen eller ändringar i marknadsefterfrågan. Kommissionen bör även få befogenheter för att vidta genomförandeåtgärder om informations- och anmälningskrav liksom gränsöverskridande samarbete. Eftersom dessa åtgärder är av allmänt intresse och utformade att komplettera
  direktiv 2002/22/EG
  genom att lägga till nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.
  Genomförandet av det föreskrivande förfarandet med kontroll inom de vanliga tidsfristerna kan i vissa speciella situationer förhindra ett snabbt antagande av genomförandeåtgärder. Därför
  bör
  Europaparlamentet, rådet och
  kommissionen
  agera skyndsamt för att garantera ett snabbt antagande av dessa åtgärder
  .

| (65) | Syftet med direktiv 2002/22/EG är att säkerställa en hög nivå när det gäller skyddet av konsumenters och enskilda användares rättigheter i samband med tillhandahållande av telekommunikationstjänster. Sådant skydd krävs inte när det gäller globala teletjänster. Dessa är tjänster som avser data- och rösttelefoni för företag och som tillhandahålls i ett paket till större företag i olika länder i och utanför EU, utifrån individuella avtal som förhandlats fram mellan jämnstarka parter. |
| --- | --- |

(65)

Syftet med direktiv 2002/22/EG är att säkerställa en hög nivå när det gäller skyddet av konsumenters och enskilda användares rättigheter i samband med tillhandahållande av telekommunikationstjänster. Sådant skydd krävs inte när det gäller globala teletjänster. Dessa är tjänster som avser data- och rösttelefoni för företag och som tillhandahålls i ett paket till större företag i olika länder i och utanför EU, utifrån individuella avtal som förhandlats fram mellan jämnstarka parter.

| (66) | Direktiv 2002/22/EG och direktiv 2002/58/EG bör därför följaktligen ändras. |
| --- | --- |

(66)

Direktiv 2002/22/EG och direktiv 2002/58/EG bör därför följaktligen ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar i direktiv 2002/22/EG

(direktivet om samhällsomfattande tjänster)

Direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1


  Befintliga uppgifter och tillämpningsområde

  1.   Inom ramen för direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) avser detta direktiv tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster till slutanvändare. Målet är att genom effektiv konkurrens och valmöjligheter säkerställa att det i hela gemenskapen finns tillgång till allmänt tillgängliga tjänster av god kvalitet och hantera situationer där slutanvändares behov inte tillgodoses på ett tillfredsställande sätt av marknaden. I detta direktiv ingår även bestämmelser om terminalutrustning i konsumentens lokaler,
  med särskild tonvikt på terminalutrustning för användare med särskilda behov, såsom exempelvis funktionshindrade och äldre
  .
  2.   I detta direktiv fastställs slutanvändares rättigheter och motsvarande skyldigheter för företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. När det gäller att säkerställa tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster på öppna och konkurrensutsatta marknader definieras i detta direktiv ett minimiutbud av tjänster av väl definierad kvalitet som är tillgängliga för samtliga slutanvändare till ett överkomligt pris med hänsyn till de speciella nationella förhållandena och utan att konkurrensen snedvrids. I detta direktiv fastställs även skyldigheter avseende tillhandahållande av vissa obligatoriska tjänster.


  3.
     
  Bestämmelserna i detta direktiv ska gälla utan att det påverkar andra gemenskapsregler om konsumentskydd, särskilt direktiv 93/13/EEG och direktiv 97/7/EG, och nationella regler i enlighet med gemenskapslagstiftningen.
  ” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Befintliga uppgifter och tillämpningsområde

1.   Inom ramen för direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) avser detta direktiv tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster till slutanvändare. Målet är att genom effektiv konkurrens och valmöjligheter säkerställa att det i hela gemenskapen finns tillgång till allmänt tillgängliga tjänster av god kvalitet och hantera situationer där slutanvändares behov inte tillgodoses på ett tillfredsställande sätt av marknaden. I detta direktiv ingår även bestämmelser om terminalutrustning i konsumentens lokaler,
  med särskild tonvikt på terminalutrustning för användare med särskilda behov, såsom exempelvis funktionshindrade och äldre
  .

2.   I detta direktiv fastställs slutanvändares rättigheter och motsvarande skyldigheter för företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. När det gäller att säkerställa tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster på öppna och konkurrensutsatta marknader definieras i detta direktiv ett minimiutbud av tjänster av väl definierad kvalitet som är tillgängliga för samtliga slutanvändare till ett överkomligt pris med hänsyn till de speciella nationella förhållandena och utan att konkurrensen snedvrids. I detta direktiv fastställs även skyldigheter avseende tillhandahållande av vissa obligatoriska tjänster.

3.
     
  Bestämmelserna i detta direktiv ska gälla utan att det påverkar andra gemenskapsregler om konsumentskydd, särskilt direktiv 93/13/EEG och direktiv 97/7/EG, och nationella regler i enlighet med gemenskapslagstiftningen.
  ”

| 2. | ║ Artikel 2 ska ändras på följande sätt:







  a) | ║ Punkt b ska utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

║ Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

║ Punkt b ska utgå.

| b) | Leden c och d ska
  ersättas med följande:






  ”c) | ”allmänt tillgänglig telefonitjänst”: en tjänst som är allmänt tillgänglig för uppringning
  och/eller
  mottagning, direkt eller indirekt, nationella och/eller internationella samtal

  samt andra särskilda kommunikationsformer för funktionshindrade användare som använder textrelä- eller totalkonversationstjänster
  via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan, |
| --- | --- | --- |

b)

Leden c och d ska
  ersättas med följande:

”c)

”allmänt tillgänglig telefonitjänst”: en tjänst som är allmänt tillgänglig för uppringning
  och/eller
  mottagning, direkt eller indirekt, nationella och/eller internationella samtal

  samt andra särskilda kommunikationsformer för funktionshindrade användare som använder textrelä- eller totalkonversationstjänster
  via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan,

| d) | ”geografiskt nummer”: ett nummer i den nationella telefonnummerplanen där en del av dess sifferstruktur har geografisk betydelse och används för dirigering av samtal till den fysiska nätanslutningspunkten.
  ” |
| --- | --- |

d)

”geografiskt nummer”: ett nummer i den nationella telefonnummerplanen där en del av dess sifferstruktur har geografisk betydelse och används för dirigering av samtal till den fysiska nätanslutningspunkten.
  ”

| c) | Led e ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Led e ska utgå.

| 3. | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4


  Tillhandahållande av tillträde i en fast anslutningspunkt och telefonitjänster

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga rimliga krav på anslutning till ett allmänt kommunikationsnät uppfylls av minst ett företag.
  2.   Den tillhandahållna anslutningen ska göra det möjligt att stöda röst-, telefax- och datakommunikation med en datahastighet som tillåter funktionellt tillträde till Internet, med beaktande av den aktuella teknik som används av majoriteten av abonnenterna samt den tekniska genomförbarheten.
  3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga rimliga krav för tillhandahållande av en
  allmänt tillgänglig
  telefonitjänst via den nätanslutning som anges i punkt 1, som tillåter uppringning och mottagning av nationella och internationella samtal och samtal till larmtjänster via larmnumret 112
  och via alla andra nationella larmnummer,
  uppfylls av minst ett företag.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Tillhandahållande av tillträde i en fast anslutningspunkt och telefonitjänster

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga rimliga krav på anslutning till ett allmänt kommunikationsnät uppfylls av minst ett företag.

2.   Den tillhandahållna anslutningen ska göra det möjligt att stöda röst-, telefax- och datakommunikation med en datahastighet som tillåter funktionellt tillträde till Internet, med beaktande av den aktuella teknik som används av majoriteten av abonnenterna samt den tekniska genomförbarheten.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga rimliga krav för tillhandahållande av en
  allmänt tillgänglig
  telefonitjänst via den nätanslutning som anges i punkt 1, som tillåter uppringning och mottagning av nationella och internationella samtal och samtal till larmtjänster via larmnumret 112
  och via alla andra nationella larmnummer,
  uppfylls av minst ett företag.”

| 4. | Artikel 5.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Abonnentförteckningarna i punkt 1 ska, med förbehåll för artikel 12 i direktiv 2002/58/EG, omfatta samtliga abonnenter av allmänt tillgängliga telefonitjänster.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 5.2 ska ersättas med följande:

”2.   Abonnentförteckningarna i punkt 1 ska, med förbehåll för artikel 12 i direktiv 2002/58/EG, omfatta samtliga abonnenter av allmänt tillgängliga telefonitjänster.”

| 5. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt
  :








  a) | Rubriken ska ersättas med följande:


  ”Telefonautomater och andra ställen med tillgång till telekommunikation” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt
  :

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Telefonautomater och andra ställen med tillgång till telekommunikation”

| b) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kan införa skyldigheter för företag för att säkerställa att telefonautomater eller andra ställen med tillgång till telekommunikationer tillhandahålls i rimlig utsträckning för att tillgodose slutanvändarnas behov när det gäller geografisk spridning, antal telefoner eller andra ställen med tillgång till telekommunikation, tillgång för användare med funktionshinder och tjänsternas kvalitet.
  ” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kan införa skyldigheter för företag för att säkerställa att telefonautomater eller andra ställen med tillgång till telekommunikationer tillhandahålls i rimlig utsträckning för att tillgodose slutanvändarnas behov när det gäller geografisk spridning, antal telefoner eller andra ställen med tillgång till telekommunikation, tillgång för användare med funktionshinder och tjänsternas kvalitet.
  ”

| 6. | Artikel 7 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7


  Åtgärder för användare med funktionshinder
  1.   Medlemsstaterna ska vidta särskilda åtgärder för slutanvändare med funktionshinder för att säkerställa tillgång till och överkomliga priser på
  elektroniska kommunikationstjänster
  , inklusive tillgång till larmtjänster, nummerupplysningstjänster och abonnentförteckningar i samma utsträckning som för andra slutanvändare.
  2.   Medlemsstaterna
  får
  vidta särskilda åtgärder
  som de nationella tillsynsmyndigheterna genom utvärderingar har funnit vara nödvändiga
  mot bakgrund av nationella förhållanden
  och särskilda funktionshinderkrav
  , för att säkerställa att slutanvändare med funktionshinder kan dra nytta av det utbud av företag och tjänsteleverantörer som är tillgängligt för flertalet slutanvändare,
  och för att underlätta tillgången till lämplig terminalutrustning. De ska se till att behoven hos specifika grupper funktionshindrade användare i alla fall uppfylls av minst ett företag
  .


  3.
     
  Medlemsstaterna ska, när de vidtar de ovannämnda åtgärderna, uppmuntra förenlighet med de relevanta standarder eller specifikationer som offentliggjorts i enlighet med artiklarna 17, 18 och 19 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).




  4.
     
  För att kunna ta fram och genomföra särskilda lösningar för användare med funktionshinder ska medlemsstaterna verka för att terminalutrustning som erbjuder nödvändiga tjänster och funktioner tillverkas och görs tillgänglig.
  ” |
| --- | --- |

6.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Åtgärder för användare med funktionshinder

1.   Medlemsstaterna ska vidta särskilda åtgärder för slutanvändare med funktionshinder för att säkerställa tillgång till och överkomliga priser på
  elektroniska kommunikationstjänster
  , inklusive tillgång till larmtjänster, nummerupplysningstjänster och abonnentförteckningar i samma utsträckning som för andra slutanvändare.

2.   Medlemsstaterna
  får
  vidta särskilda åtgärder
  som de nationella tillsynsmyndigheterna genom utvärderingar har funnit vara nödvändiga
  mot bakgrund av nationella förhållanden
  och särskilda funktionshinderkrav
  , för att säkerställa att slutanvändare med funktionshinder kan dra nytta av det utbud av företag och tjänsteleverantörer som är tillgängligt för flertalet slutanvändare,
  och för att underlätta tillgången till lämplig terminalutrustning. De ska se till att behoven hos specifika grupper funktionshindrade användare i alla fall uppfylls av minst ett företag
  .

3.
     
  Medlemsstaterna ska, när de vidtar de ovannämnda åtgärderna, uppmuntra förenlighet med de relevanta standarder eller specifikationer som offentliggjorts i enlighet med artiklarna 17, 18 och 19 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

4.
     
  För att kunna ta fram och genomföra särskilda lösningar för användare med funktionshinder ska medlemsstaterna verka för att terminalutrustning som erbjuder nödvändiga tjänster och funktioner tillverkas och görs tillgänglig.
  ”

| 7. | I artikel 8 ska följande punkt införas ║:
  ”3.   När en operatör utsedd i enlighet med punkt 1 väljer att dela upp sin verksamhet genom att avyttra en väsentlig del av eller samtliga sina tillgångar till det lokala accessnätet till en separat juridisk enhet med annat ägande ska den meddela den nationella tillsynsmyndigheten i förväg och i god tid för att den nationella tillsynsmyndigheten ska kunna bedöma effekten av den avsedda affären för tillhandahållande av tillträde i en fast anslutningspunkt och tillhandahållande av telefonitjänster i enlighet med artikel 4. De nationella tillsynsmyndigheterna får införa villkor i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet).” |
| --- | --- |

7.

I artikel 8 ska följande punkt införas ║:

”3.   När en operatör utsedd i enlighet med punkt 1 väljer att dela upp sin verksamhet genom att avyttra en väsentlig del av eller samtliga sina tillgångar till det lokala accessnätet till en separat juridisk enhet med annat ägande ska den meddela den nationella tillsynsmyndigheten i förväg och i god tid för att den nationella tillsynsmyndigheten ska kunna bedöma effekten av den avsedda affären för tillhandahållande av tillträde i en fast anslutningspunkt och tillhandahållande av telefonitjänster i enlighet med artikel 4. De nationella tillsynsmyndigheterna får införa villkor i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet).”

| 8. | Artiklarna 9.1, 9.2 och 9.3 ska ║ ersättas med följande:
  ”1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka utvecklingen av och nivån på taxorna för slutkunder när det gäller de tjänster som i artiklarna 4, 5, 6 och 7 anges vara omfattade av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och som tillhandahålls av utsedda företag eller, om inget företag utsetts i förhållande till de tjänsterna, på annat sätt tillgängliga på marknaden, särskilt i förhållande till nationella konsumentpriser och inkomster.
  2.   Medlemsstaterna får mot bakgrund av nationella förhållanden kräva att utsedda företag erbjuder konsumenterna olika taxealternativ eller taxepaket som skiljer sig från dem som erbjuds till vanliga kommersiella villkor, särskilt för att säkerställa att låginkomsttagare eller personer med särskilda sociala behov inte hindras från tillträde till eller användning av tillträde till nät som anges i artikel 4.1, eller de tjänster som identifieras i artiklarna 4.3, 5, 6 och 7 som omfattas av skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och tillhandahålls av utsedda företag.
  3.   Medlemsstaterna
  ska
  , förutom varje bestämmelse om att utsedda företag ska erbjuda särskilda taxealternativ eller iaktta prisbegränsningar eller geografisk utjämning eller andra liknande ordningar, säkerställa att konsumenter med låga inkomster, funktionshinder eller särskilda sociala behov får stöd.” |
| --- | --- |

8.

Artiklarna 9.1, 9.2 och 9.3 ska ║ ersättas med följande:

”1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka utvecklingen av och nivån på taxorna för slutkunder när det gäller de tjänster som i artiklarna 4, 5, 6 och 7 anges vara omfattade av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och som tillhandahålls av utsedda företag eller, om inget företag utsetts i förhållande till de tjänsterna, på annat sätt tillgängliga på marknaden, särskilt i förhållande till nationella konsumentpriser och inkomster.

2.   Medlemsstaterna får mot bakgrund av nationella förhållanden kräva att utsedda företag erbjuder konsumenterna olika taxealternativ eller taxepaket som skiljer sig från dem som erbjuds till vanliga kommersiella villkor, särskilt för att säkerställa att låginkomsttagare eller personer med särskilda sociala behov inte hindras från tillträde till eller användning av tillträde till nät som anges i artikel 4.1, eller de tjänster som identifieras i artiklarna 4.3, 5, 6 och 7 som omfattas av skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och tillhandahålls av utsedda företag.

3.   Medlemsstaterna
  ska
  , förutom varje bestämmelse om att utsedda företag ska erbjuda särskilda taxealternativ eller iaktta prisbegränsningar eller geografisk utjämning eller andra liknande ordningar, säkerställa att konsumenter med låga inkomster, funktionshinder eller särskilda sociala behov får stöd.”

| 9. | Artikel 10.2 ska ersättas med följande:


  ”
  2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de företag som erbjuder telekommunikationstjänster i enlighet med artikel 2 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) tillhandahåller de särskilda faciliteter och särskilda tjänster som anges i del A i bilaga I till det här direktivet så att abonnenterna kan överblicka och kontrollera sina utgifter och undvika att tjänsten avbryts på oberättigade grunder.
  ” |
| --- | --- |

9.

Artikel 10.2 ska ersättas med följande:

”
  2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de företag som erbjuder telekommunikationstjänster i enlighet med artikel 2 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) tillhandahåller de särskilda faciliteter och särskilda tjänster som anges i del A i bilaga I till det här direktivet så att abonnenterna kan överblicka och kontrollera sina utgifter och undvika att tjänsten avbryts på oberättigade grunder.
  ”

| 10. | Artikel 11.1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att samtliga utsedda företag med skyldigheter enligt artiklarna 4, 5, 6 och 7 samt artikel 9.2 offentliggör adekvat och aktuell information om de prestanda som de har uppnått i tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster på grundval av parametrar för tjänsternas kvalitet, definitioner och mätmetoder enligt bilaga III. Den offentliggjorda informationen ska på begäran lämnas till den nationella tillsynsmyndigheten.
  ” |
| --- | --- |

10.

Artikel 11.1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att samtliga utsedda företag med skyldigheter enligt artiklarna 4, 5, 6 och 7 samt artikel 9.2 offentliggör adekvat och aktuell information om de prestanda som de har uppnått i tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster på grundval av parametrar för tjänsternas kvalitet, definitioner och mätmetoder enligt bilaga III. Den offentliggjorda informationen ska på begäran lämnas till den nationella tillsynsmyndigheten.
  ”

| 11. | Rubriken på kapitel III ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

11.

Rubriken på kapitel III ska ersättas med följande:

| 12. | Artikel 16 ska utgå. |
| --- | --- |

12.

Artikel 16 ska utgå.

| 13. | Artikel 17 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna inför lämpliga regleringsskyldigheter för företag som kan anses ha ett betydande inflytande på en bestämd slutkundsmarknad i enlighet med artikel 14 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) om






  a) | en nationell tillsynsmyndighet avgör till följd av en marknadsanalys som utförts i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) att det inte råder någon effektiv konkurrens på en viss slutkundsmarknad, som fastställts i enlighet med artikel 15 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), och |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Artikel 17 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna inför lämpliga regleringsskyldigheter för företag som kan anses ha ett betydande inflytande på en bestämd slutkundsmarknad i enlighet med artikel 14 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) om

a)

en nationell tillsynsmyndighet avgör till följd av en marknadsanalys som utförts i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) att det inte råder någon effektiv konkurrens på en viss slutkundsmarknad, som fastställts i enlighet med artikel 15 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), och

| b) | den nationella tillsynsmyndigheten fastslår att de skyldigheter som införs i enlighet med direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) inte skulle leda till att målen i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) uppfylls.” |
| --- | --- |

b)

den nationella tillsynsmyndigheten fastslår att de skyldigheter som införs i enlighet med direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) inte skulle leda till att målen i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) uppfylls.”

| b) | Följande punkt ska införas:


  ”
  2a.
     
  Utan att det påverkar skyldigheter som kan åläggas operatörer med ett betydande marknadsinflytande på en viss slutkundsmarknad i enlighet med punkt 1 kan nationella tillsynsmyndigheter tillämpa de i punkt 2 nämnda skyldigheterna under en övergångsperiod för operatörer som anses ha ett betydande marknadsinflytande på en viss grossistmarknad då skyldigheter ålagts på grossistnivå men fortfarande inte är verkningsfulla när det gäller att garantera konkurrensen på slutkundsmarknaden.
  ” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”
  2a.
     
  Utan att det påverkar skyldigheter som kan åläggas operatörer med ett betydande marknadsinflytande på en viss slutkundsmarknad i enlighet med punkt 1 kan nationella tillsynsmyndigheter tillämpa de i punkt 2 nämnda skyldigheterna under en övergångsperiod för operatörer som anses ha ett betydande marknadsinflytande på en viss grossistmarknad då skyldigheter ålagts på grossistnivå men fortfarande inte är verkningsfulla när det gäller att garantera konkurrensen på slutkundsmarknaden.
  ”

| c) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska utgå.

| 14. | Artiklarna 18 och 19 ska utgå. |
| --- | --- |

14.

Artiklarna 18 och 19 ska utgå.

| 15. | Artiklarna 20 och 21 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 20


  Avtal

  ▐

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att konsumenter
  och andra intresserade slutanvändare
  som abonnerar på tjänster som ger anslutning till ett allmänt kommunikationsnät och/eller tillträde till
  elektroniska kommunikationstjänster
  har rätt till ett avtal med ett eller flera företag som tillhandahåller sådana tjänster och/eller anslutning. I avtalet ska åtminstone följande anges
  i ett tydligt, omfattande och lättillgängligt format
  :






  a) | Leverantörens namn och adress. |
| --- | --- | --- |

15.

Artiklarna 20 och 21 ska ersättas med följande:

”Artikel 20

Avtal

▐

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att konsumenter
  och andra intresserade slutanvändare
  som abonnerar på tjänster som ger anslutning till ett allmänt kommunikationsnät och/eller tillträde till
  elektroniska kommunikationstjänster
  har rätt till ett avtal med ett eller flera företag som tillhandahåller sådana tjänster och/eller anslutning. I avtalet ska åtminstone följande anges
  i ett tydligt, omfattande och lättillgängligt format
  :

a)

Leverantörens namn och adress.

| b) | De tjänster som tillhandahålls,
  bland annat








  — | i de fall där tillträde till larmtjänster och information om varifrån samtalet kommer ska tillhandahållas enligt artikel 26: information om nivån på tillförlitligheten för detta tillträde, där så är relevant, och om huruvida tillträdet tillhandahålls inom hela det nationella territoriet, |
| --- | --- | --- |

b)

De tjänster som tillhandahålls,
  bland annat

—

i de fall där tillträde till larmtjänster och information om varifrån samtalet kommer ska tillhandahållas enligt artikel 26: information om nivån på tillförlitligheten för detta tillträde, där så är relevant, och om huruvida tillträdet tillhandahålls inom hela det nationella territoriet,

| — | information om varje begränsning som åläggs av leverantören när det gäller abonnentens förmåga att ha tillgång till och kunna använda eller distribuera lagenligt innehåll och använda lagenliga tillämpningar och tjänster, |
| --- | --- |

—

information om varje begränsning som åläggs av leverantören när det gäller abonnentens förmåga att ha tillgång till och kunna använda eller distribuera lagenligt innehåll och använda lagenliga tillämpningar och tjänster,

| — | information om
  kvalitetsnivån på
  tjänsterna utifrån de parametrar som anges i artikel 22.2, |
| --- | --- |

—

information om
  kvalitetsnivån på
  tjänsterna utifrån de parametrar som anges i artikel 22.2,

| — | information om de typer av underhålls- och kundsupporttjänster
  som erbjuds
  och om hur kundtjänsten ska kontaktas, |
| --- | --- |

—

information om de typer av underhålls- och kundsupporttjänster
  som erbjuds
  och om hur kundtjänsten ska kontaktas,

| — | information om
  tidsfrister för basanslutningen, |
| --- | --- |

—

information om
  tidsfrister för basanslutningen,

| — | information om varje begränsning som införs av leverantören som kan begränsa abonnentens rätt att använda terminalutrustningen. |
| --- | --- |

—

information om varje begränsning som införs av leverantören som kan begränsa abonnentens rätt att använda terminalutrustningen.

| c) | Abonnentens beslut om huruvida han eller hon ska föra in sina personuppgifter i en abonnentförteckning samt de berörda uppgifterna
  . |
| --- | --- |

c)

Abonnentens beslut om huruvida han eller hon ska föra in sina personuppgifter i en abonnentförteckning samt de berörda uppgifterna
  .

| d) | Detaljerade uppgifter om priser och taxor, liksom sätt att få aktuell information om gällande taxor och underhållsavgifter,
  erbjudna betalningsmetoder och eventuella kostnadsskillnader beroende på betalningsmetod
  . |
| --- | --- |

d)

Detaljerade uppgifter om priser och taxor, liksom sätt att få aktuell information om gällande taxor och underhållsavgifter,
  erbjudna betalningsmetoder och eventuella kostnadsskillnader beroende på betalningsmetod
  .

| e) | Avtalets löptid samt villkoren för förlängning och upphörande av tjänsterna respektive förlängning och uppsägning av avtalet, inklusive






  — | eventuella avgifter i samband med möjligheten
  att flytta nummer och andra identifieringsuppgifter
  och |
| --- | --- | --- |

e)

Avtalets löptid samt villkoren för förlängning och upphörande av tjänsterna respektive förlängning och uppsägning av avtalet, inklusive

—

eventuella avgifter i samband med möjligheten
  att flytta nummer och andra identifieringsuppgifter
  och

| — | eventuella avgifter som ska betalas vid uppsägning av avtalet, inklusive all kostnadstäckning med avseende på terminalutrustning
  . |
| --- | --- |

—

eventuella avgifter som ska betalas vid uppsägning av avtalet, inklusive all kostnadstäckning med avseende på terminalutrustning
  .

| f) | De ersättnings- och återbetalningssystem som gäller om de avtalade tjänsternas kvalitetsnivåer inte uppfylls. |
| --- | --- |

f)

De ersättnings- och återbetalningssystem som gäller om de avtalade tjänsternas kvalitetsnivåer inte uppfylls.

| g) | Metoden för inledande av tvistlösningsförfarandet enligt artikel 34. |
| --- | --- |

g)

Metoden för inledande av tvistlösningsförfarandet enligt artikel 34.

| h) | Den
  typ av
  åtgärd som företaget som tillhandahåller anslutning och/eller tjänster kan tänkas vidta i samband med säkerhets- eller integritetsincidenter eller hot och sårbarhet,
  och de ersättningssystem som gäller om säkerhets- eller integritetsincidenter inträffar
  . |
| --- | --- |

h)

Den
  typ av
  åtgärd som företaget som tillhandahåller anslutning och/eller tjänster kan tänkas vidta i samband med säkerhets- eller integritetsincidenter eller hot och sårbarhet,
  och de ersättningssystem som gäller om säkerhets- eller integritetsincidenter inträffar
  .

Avtalet ska även innehålla eventuell information som de berörda myndigheterna lämnar om användningen av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i samband med olaglig verksamhet eller vid spridning av skadligt material och om skydd för personsäkerheten och privatlivet och för sådana intrång i personuppgifter som avses i artikel 21.4 och som är relevanta för den tjänst som tillhandahålls
  .

▐

2.   Abonnenter ska ha rätt att häva sina avtal utan påföljd om de underrättas om ändringar i avtalsvillkoren som föreslagits av operatörerna. Abonnenter ska underrättas i god tid, minst en månad i förväg, före alla sådana ändringar och ska samtidigt informeras om sin rätt att utan påföljd häva sådana avtal om de inte godtar de nya villkoren.

Artikel 21

Insyn och offentliggörande av information

▐

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller
  en anslutning till ett allmänt elektroniskt
  kommunikationsnät och/eller
  elektroniska
  kommunikationstjänster
  offentliggör öppet redovisad
  , jämförbar, tillräcklig och aktuell information om gällande priser och taxor,
  eventuella avgifter som ska betalas vid uppsägning av avtalet och information om standardvillkor och bestämmelser
  för tillträde till och användning av de tjänster de levererar till
  slutanvändare och
  konsumenter
  i enlighet med bilaga II
  . Denna information ska offentliggöras i ett
  tydligt, omfattande och
  lättillgängligt format.
  De nationella tillsynsmyndigheterna kan ge närmare anvisningar om i vilken form denna information ska offentliggöras.

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska uppmuntra tillhandahållandet av
  jämförbar
  information som gör det möjligt för slutanvändarna och konsumenterna att göra en oberoende uppskattning av kostnaderna för olika alternativa användningsmönster med hjälp av interaktiva guider eller liknande tekniker. Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna
  själva eller genom tredje part
  tillhandahåller dessa guider eller tekniker
  kostnadsfritt eller till ett rimligt pris
  . Tredje part ska ha rätt att utan kostnad använda
  den information
  som offentliggjorts av företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller tjänster, för att sälja eller tillhandahålla dessa interaktiva guider eller liknande tekniker.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kan ålägga företag som tillhandahåller
  en anslutning till ett allmänt elektroniskt
  kommunikationsnät
  och/eller elektroniska kommunikationstjänster
  att
  bland annat

| a) | tillhandahålla tillämplig taxeinformation till
  abonnenterna beträffande ett nummer eller en tjänst som är föremål för särskilda prisvillkor; när det gäller enskilda tjänstekategorier får de nationella tillsynsmyndigheterna begära att denna information ska tillhandahållas innan samtalet kopplas, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla tillämplig taxeinformation till
  abonnenterna beträffande ett nummer eller en tjänst som är föremål för särskilda prisvillkor; när det gäller enskilda tjänstekategorier får de nationella tillsynsmyndigheterna begära att denna information ska tillhandahållas innan samtalet kopplas,

| b) | regelbundet påminna abonnenterna om eventuell brist på tillförlitlig tillgång till larmtjänster eller information om varifrån samtalet kommer i den tjänst som de har slutit abonnemang för, |
| --- | --- |

b)

regelbundet påminna abonnenterna om eventuell brist på tillförlitlig tillgång till larmtjänster eller information om varifrån samtalet kommer i den tjänst som de har slutit abonnemang för,

| c) | informera abonnenterna om varje ändring som införs av företaget som kan begränsa deras förmåga att ha tillgång till och kunna använda och distribuera lagenligt innehåll och använda lagenliga applikationer och/eller tjänster efter eget val, |
| --- | --- |

c)

informera abonnenterna om varje ändring som införs av företaget som kan begränsa deras förmåga att ha tillgång till och kunna använda och distribuera lagenligt innehåll och använda lagenliga applikationer och/eller tjänster efter eget val,

| d) | informera abonnenterna om deras rätt att låta sina personuppgifter finnas med i abonnentförteckningar, och om de berörda uppgiftstyperna, |
| --- | --- |

d)

informera abonnenterna om deras rätt att låta sina personuppgifter finnas med i abonnentförteckningar, och om de berörda uppgiftstyperna,

| e) | regelbundet informera användare med funktionshinder om befintliga produkter och tjänster som är avsedda för dem
  . |
| --- | --- |

e)

regelbundet informera användare med funktionshinder om befintliga produkter och tjänster som är avsedda för dem
  .

De nationella tillsynsmyndigheterna får, om det anses lämpligt, främja själv- och samregleringsåtgärder innan någon skyldighet åläggs.

4.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna ålägger de företag som avses i punkt 3 att vid behov distribuera information av allmänt intresse till befintliga och nya abonnenter. Denna information ska tas fram av de berörda myndigheterna i ett standardiserat format och ska bland annat omfatta följande:

| a) | De vanligaste sätten att använda elektroniska kommunikationstjänster i samband med olaglig verksamhet eller vid spridning av skadligt material, särskilt när denna användning innebär att respekten för andra personers fri- och rättigheter äventyras, samt i samband med intrång i upphovsrätt och relaterade rättigheter och konsekvenserna därav. |
| --- | --- |

a)

De vanligaste sätten att använda elektroniska kommunikationstjänster i samband med olaglig verksamhet eller vid spridning av skadligt material, särskilt när denna användning innebär att respekten för andra personers fri- och rättigheter äventyras, samt i samband med intrång i upphovsrätt och relaterade rättigheter och konsekvenserna därav.

| b) | Skydd av personsäkerheten och privatlivet och av personuppgifter vid användning av elektroniska kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

b)

Skydd av personsäkerheten och privatlivet och av personuppgifter vid användning av elektroniska kommunikationstjänster.

Alla betydande tilläggskostnader som ett företag åsamkas för att uppfylla dessa krav ska ersättas av de berörda myndigheterna.
  ”

| 16. | Artikel 22 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna
  1
  och 2
  ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna, sedan de beaktat de berörda parternas synpunkter, har möjlighet att kräva att de företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster offentliggör jämförbar, adekvat och aktuell information om tjänsternas kvalitet till slutanvändarna
  och om åtgärder som vidtas för att garantera
  lika tillträde för slutanvändare med funktionshinder. Informationen ska på begäran även lämnas till de nationella tillsynsmyndigheterna innan den offentliggörs.


  2.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna får bland annat specificera parametrar för att mäta tjänsternas kvalitet samt innehållet i, formen och sättet för hur informationen ska offentliggöras, inklusive eventuella mekanismer för kvalitetscertifiering, för att säkerställa att slutanvändare, däribland slutanvändare med funktionshinder, har tillträde till uttömmande, jämförbar, tillförlitlig och användarvänlig information. Vid behov kan parametrarna, definitionerna och mätmetoderna i bilaga III användas.
  ” |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 22 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna
  1
  och 2
  ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna, sedan de beaktat de berörda parternas synpunkter, har möjlighet att kräva att de företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster offentliggör jämförbar, adekvat och aktuell information om tjänsternas kvalitet till slutanvändarna
  och om åtgärder som vidtas för att garantera
  lika tillträde för slutanvändare med funktionshinder. Informationen ska på begäran även lämnas till de nationella tillsynsmyndigheterna innan den offentliggörs.

2.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna får bland annat specificera parametrar för att mäta tjänsternas kvalitet samt innehållet i, formen och sättet för hur informationen ska offentliggöras, inklusive eventuella mekanismer för kvalitetscertifiering, för att säkerställa att slutanvändare, däribland slutanvändare med funktionshinder, har tillträde till uttömmande, jämförbar, tillförlitlig och användarvänlig information. Vid behov kan parametrarna, definitionerna och mätmetoderna i bilaga III användas.
  ”

| b) | Följande punkt ska läggas till ║:
  ”3.   
  En nationell tillsynsmyndighet kan fastställa riktlinjer om en lägsta kvalitetsnivå för tjänstekraven och, i förekommande fall, vidta andra åtgärder
  , för att förhindra en försämring av tjänsten och avtagande av nättrafiken,
  se till att användarna har tillgång till och kan distribuera innehåll och använda applikationer och tjänster efter eget val och att dessa möjligheter inte begränsas på ett orimligt sätt. Dessa riktlinjer eller åtgärder bör ta vederbörlig hänsyn till alla standarder som utfärdats enligt artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv)
  .


  Kommissionen kan, efter att ha undersökt dessa riktlinjer eller åtgärder och samrått med organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT), anta tillhörande tekniska genomförandeåtgärder om den anser att riktlinjerna eller åtgärderna kan utgöra ett hinder för den inre marknaden.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke-väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det regleringsförfarande med prövning som avses i artikel 37.2.▐” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till ║:

”3.   
  En nationell tillsynsmyndighet kan fastställa riktlinjer om en lägsta kvalitetsnivå för tjänstekraven och, i förekommande fall, vidta andra åtgärder
  , för att förhindra en försämring av tjänsten och avtagande av nättrafiken,
  se till att användarna har tillgång till och kan distribuera innehåll och använda applikationer och tjänster efter eget val och att dessa möjligheter inte begränsas på ett orimligt sätt. Dessa riktlinjer eller åtgärder bör ta vederbörlig hänsyn till alla standarder som utfärdats enligt artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv)
  .

Kommissionen kan, efter att ha undersökt dessa riktlinjer eller åtgärder och samrått med organet för europeiska tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet (BERT), anta tillhörande tekniska genomförandeåtgärder om den anser att riktlinjerna eller åtgärderna kan utgöra ett hinder för den inre marknaden.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke-väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det regleringsförfarande med prövning som avses i artikel 37.2.▐”

| 17. | Artikel 23 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 23


  Tillgång på tjänster

  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa
  största möjliga tillgång
  på allmänt tillgängliga telefonitjänster ▐ I händelse av nätsammanbrott av katastrofkaraktär eller i fall av force majeure. Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga telefonitjänster vidtar alla

  nödvändiga
  åtgärder för att säkerställa en oavbruten tillgång till larmtjänster
  från alla platser inom EU:s territorium
  .” |
| --- | --- |

17.

Artikel 23 ska ersättas med följande:

”Artikel 23

Tillgång på tjänster

Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa
  största möjliga tillgång
  på allmänt tillgängliga telefonitjänster ▐ I händelse av nätsammanbrott av katastrofkaraktär eller i fall av force majeure. Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga telefonitjänster vidtar alla

  nödvändiga
  åtgärder för att säkerställa en oavbruten tillgång till larmtjänster
  från alla platser inom EU:s territorium
  .”

| 18. | Artikel 25 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Nummerupplysningstjänster” |
| --- | --- | --- |

18.

Artikel 25 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Nummerupplysningstjänster”

| b) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att alla slutanvändare av elektroniska kommunikationsnättjänster har rätt att göra sina uppgifter tillgängliga för tillhandahållare av nummerupplysningstjänster och abonnentförteckningar i enlighet med vad som föreskrivs i punkt 2.
  ” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att alla slutanvändare av elektroniska kommunikationsnättjänster har rätt att göra sina uppgifter tillgängliga för tillhandahållare av nummerupplysningstjänster och abonnentförteckningar i enlighet med vad som föreskrivs i punkt 2.
  ”

| c) | Punkterna

  3,
  4 och 5
  ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla slutanvändare
  av en elektronisk kommunikationstjänst
  har tillgång till nummerupplysningstjänster
  och att de operatörer som kontrollerar tillgång till sådana tjänster tillhandahåller tillgången till tjänster på villkor som är rättvisa, kostnadsorienterade, opartiska, icke-diskriminerande och tydliga
  .

  4.   
  Medlemsstaterna får inte behålla någon inskränkande reglering som hindrar slutanvändare i en medlemsstat från att direkt få tillträde till nummerupplysningstjänsten i en annan medlemsstat genom röstsamtal eller sms, och ska vidta åtgärder för att garantera sådant tillträde enligt artikel 28.


  5.   Punkterna 1, 2, 3 och 4 ska gälla, om inte annat följer av gemenskapslagstiftningen om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet, särskilt artikel 12 i direktiv 2002/58/EG.” |
| --- | --- |

c)

Punkterna

  3,
  4 och 5
  ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla slutanvändare
  av en elektronisk kommunikationstjänst
  har tillgång till nummerupplysningstjänster
  och att de operatörer som kontrollerar tillgång till sådana tjänster tillhandahåller tillgången till tjänster på villkor som är rättvisa, kostnadsorienterade, opartiska, icke-diskriminerande och tydliga
  .

4.   
  Medlemsstaterna får inte behålla någon inskränkande reglering som hindrar slutanvändare i en medlemsstat från att direkt få tillträde till nummerupplysningstjänsten i en annan medlemsstat genom röstsamtal eller sms, och ska vidta åtgärder för att garantera sådant tillträde enligt artikel 28.

5.   Punkterna 1, 2, 3 och 4 ska gälla, om inte annat följer av gemenskapslagstiftningen om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet, särskilt artikel 12 i direktiv 2002/58/EG.”

| 19. | Artiklarna 26 och 27 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 26


  Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga slutanvändare av tjänster som anges i punkt 2, även användare av telefonautomater, utöver övriga nationella larmnummer som specificerats av de nationella tillsynsmyndigheterna kan ringa larmtjänster avgiftsfritt genom att använda det gemensamma europeiska larmnumret 112.
  2.   Medlemsstaterna ska,
  i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna, larmtjänsterna och leverantörerna
  , säkerställa att företag som tillhandahåller en
  elektronisk kommunikationstjänst för uppringning
  av nationella och/eller internationella samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan tillhandahåller
  tillförlitligt
  tillträde till larmtjänster.
  3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att
  larmtjänsterna har möjlighet att lämpligt reagera på och hantera alla
  samtal till det gemensamma europeiska larmnumret 112 ▐ på det sätt som bäst passar den nationella organisationen av larmsystem. Dessa samtal ska besvaras och hanteras minst lika snabbt och effektivt som samtal till nationella larmnummer, där sådana fortfarande används.
  4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till larmtjänster
  som är likvärdiga de larmtjänster som andra slutanvändare kan utnyttja
  . För att kunna säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till larmtjänster när de reser till andra medlemsstater,
  ska
  de vidtagna åtgärderna inbegripa efterlevnad av relevanta standarder eller specifikationer som offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om varifrån samtalet kommer tillhandahålls avgiftsfritt
  och så snart larmsamtalet når den myndighet
  som ansvarar för
  larmtjänsten. Detta gäller även
  för alla samtal till det gemensamma europeiska larmnumret 112.
  ▐
  6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att
  samtliga EU-medborgare
  får tillräcklig information
  inte bara
  om
  sina nationella larmnummer utan även om förekomsten och användningen av
  det gemensamma europeiska larmnumret 112▐, särskilt genom initiativ speciellt inriktade på personer som reser mellan olika medlemsstater.▐
  7.   Kommissionen kan, för att säkerställa det effektiva genomförandet av 112-tjänster i medlemsstaterna, ▐ efter samråd med
  BERT
  , vidta tekniska genomförandeåtgärder.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 37.2.▐

  Artikel 27


  Europeiska prefix

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att prefixet 00 är det standardiserade internationella prefixet. Särskilda system för samtal mellan närliggande orter belägna inom olika medlemsstater kan komma att införas eller förlängas. Slutanvändare på sådana platser ska få fullständig information om sådana system.
  2.   De medlemsstater som tilldelades det internationella prefixet ”3883” av den internationella teleunionen (ITU) ska ge
  en organisation som inrättats genom gemenskapslagstiftning och utsetts av kommissionen på grundval av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, eller BERT
  ensamt ansvar över hanteringen,
  inbegripet nummertilldelningen och marknadsföringen
  av det europeiska telefonnummerområdet (ETNS).
  3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga telefonitjänster hanterar alla samtal till och från det europeiska telefonnummerområdet, med taxor som inte överstiger den maximala taxa som de tillämpar vid samtal till och från andra medlemsstater.” |
| --- | --- |

19.

Artiklarna 26 och 27 ska ersättas med följande:

”Artikel 26

Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga slutanvändare av tjänster som anges i punkt 2, även användare av telefonautomater, utöver övriga nationella larmnummer som specificerats av de nationella tillsynsmyndigheterna kan ringa larmtjänster avgiftsfritt genom att använda det gemensamma europeiska larmnumret 112.

2.   Medlemsstaterna ska,
  i samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna, larmtjänsterna och leverantörerna
  , säkerställa att företag som tillhandahåller en
  elektronisk kommunikationstjänst för uppringning
  av nationella och/eller internationella samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan tillhandahåller
  tillförlitligt
  tillträde till larmtjänster.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att
  larmtjänsterna har möjlighet att lämpligt reagera på och hantera alla
  samtal till det gemensamma europeiska larmnumret 112 ▐ på det sätt som bäst passar den nationella organisationen av larmsystem. Dessa samtal ska besvaras och hanteras minst lika snabbt och effektivt som samtal till nationella larmnummer, där sådana fortfarande används.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till larmtjänster
  som är likvärdiga de larmtjänster som andra slutanvändare kan utnyttja
  . För att kunna säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till larmtjänster när de reser till andra medlemsstater,
  ska
  de vidtagna åtgärderna inbegripa efterlevnad av relevanta standarder eller specifikationer som offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om varifrån samtalet kommer tillhandahålls avgiftsfritt
  och så snart larmsamtalet når den myndighet
  som ansvarar för
  larmtjänsten. Detta gäller även
  för alla samtal till det gemensamma europeiska larmnumret 112.

▐

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att
  samtliga EU-medborgare
  får tillräcklig information
  inte bara
  om
  sina nationella larmnummer utan även om förekomsten och användningen av
  det gemensamma europeiska larmnumret 112▐, särskilt genom initiativ speciellt inriktade på personer som reser mellan olika medlemsstater.▐

7.   Kommissionen kan, för att säkerställa det effektiva genomförandet av 112-tjänster i medlemsstaterna, ▐ efter samråd med
  BERT
  , vidta tekniska genomförandeåtgärder.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 37.2.▐

Artikel 27

Europeiska prefix

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att prefixet 00 är det standardiserade internationella prefixet. Särskilda system för samtal mellan närliggande orter belägna inom olika medlemsstater kan komma att införas eller förlängas. Slutanvändare på sådana platser ska få fullständig information om sådana system.

2.   De medlemsstater som tilldelades det internationella prefixet ”3883” av den internationella teleunionen (ITU) ska ge
  en organisation som inrättats genom gemenskapslagstiftning och utsetts av kommissionen på grundval av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande, eller BERT
  ensamt ansvar över hanteringen,
  inbegripet nummertilldelningen och marknadsföringen
  av det europeiska telefonnummerområdet (ETNS).

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga telefonitjänster hanterar alla samtal till och från det europeiska telefonnummerområdet, med taxor som inte överstiger den maximala taxa som de tillämpar vid samtal till och från andra medlemsstater.”

| 20. | Följande artikel ska införas:



  ”Artikel 27a



  Harmoniserade nummer för harmoniserade tjänster av samhälleligt värde, däribland ett journummer för försvunna barn



  1.
     
  Medlemsstaterna ska främja särskilda nummer i nummerserien som börjar med 116 enligt kommissionens beslut 2007/116/EG av den 15 februari 2007 om att reservera den nationella nummerserien som börjar med 116 för harmoniserade nummer för harmoniserade tjänster av samhälleligt värde (21). De ska uppmuntra att tjänster för vilka sådana nummer är reserverade etableras på deras territorium.




  2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till tjänster som tillhandahålls via nummerserien 116. För att kunna säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till sådana tjänster när de reser till andra medlemsstater ska åtgärderna inbegripa efterlevnad av relevanta standarder eller specifikationer som offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).




  3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att medborgarna får tillräcklig information om att de tjänster som tillhandahålls via nummerserien 116 finns och om hur de ska användas, särskilt genom initiativ som riktar sig till personer som reser mellan olika medlemsstater.




  4.
     
  Medlemsstaterna ska, utöver de åtgärder avseende den allmänna tillämpligheten för alla nummer i nummerserien 116 som har vidtagits i enlighet med punkterna 1, 2 och 3, se till att medborgare får tillträde till en tjänst som tillhandahåller ett journummer för att rapportera försvunna barn. Numret till jourlinjen ska vara 116000.




  5.
     
  För att säkerställa det effektiva genomförandet av nummerserien 116, särskilt när det gäller journumret 116000 för försvunna barn, i medlemsstaterna, inbegripet tillträde för slutanvändare med funktionshinder när de reser till andra medlemsstater, får kommissionen efter samråd med BERT, vidta tekniska genomförandeåtgärder.




  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 37.2. |
| --- | --- |

20.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 27a

Harmoniserade nummer för harmoniserade tjänster av samhälleligt värde, däribland ett journummer för försvunna barn

1.
     
  Medlemsstaterna ska främja särskilda nummer i nummerserien som börjar med 116 enligt kommissionens beslut 2007/116/EG av den 15 februari 2007 om att reservera den nationella nummerserien som börjar med 116 för harmoniserade nummer för harmoniserade tjänster av samhälleligt värde (21). De ska uppmuntra att tjänster för vilka sådana nummer är reserverade etableras på deras territorium.

2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till tjänster som tillhandahålls via nummerserien 116. För att kunna säkerställa att slutanvändare med funktionshinder har tillträde till sådana tjänster när de reser till andra medlemsstater ska åtgärderna inbegripa efterlevnad av relevanta standarder eller specifikationer som offentliggjorts i enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att medborgarna får tillräcklig information om att de tjänster som tillhandahålls via nummerserien 116 finns och om hur de ska användas, särskilt genom initiativ som riktar sig till personer som reser mellan olika medlemsstater.

4.
     
  Medlemsstaterna ska, utöver de åtgärder avseende den allmänna tillämpligheten för alla nummer i nummerserien 116 som har vidtagits i enlighet med punkterna 1, 2 och 3, se till att medborgare får tillträde till en tjänst som tillhandahåller ett journummer för att rapportera försvunna barn. Numret till jourlinjen ska vara 116000.

5.
     
  För att säkerställa det effektiva genomförandet av nummerserien 116, särskilt när det gäller journumret 116000 för försvunna barn, i medlemsstaterna, inbegripet tillträde för slutanvändare med funktionshinder när de reser till andra medlemsstater, får kommissionen efter samråd med BERT, vidta tekniska genomförandeåtgärder.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 37.2.

| 21. | Artikel 28 ska ersättas med följande:


  ”Artikel 28


  Tillträde till nummer och tjänster

  1.   Medlemsstaterna ska,
  om det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart, utom där den uppringda abonnenten av kommersiella skäl har valt att begränsa tillträdet för uppringande från vissa geografiska områden,
  säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  ▐







  a) | slutanvändare har tillträde till samtliga nummer som tillhandahålls inom gemenskapen
  oavsett vilken teknik och vilka apparater operatören använder
  , inbegripet dem i medlemsstaternas nationella nummerplaner, dem från ETNS och den allmänna internationella frisamtalstjänsten. |
| --- | --- | --- |

21.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Tillträde till nummer och tjänster

1.   Medlemsstaterna ska,
  om det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart, utom där den uppringda abonnenten av kommersiella skäl har valt att begränsa tillträdet för uppringande från vissa geografiska områden,
  säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

▐

a)

slutanvändare har tillträde till samtliga nummer som tillhandahålls inom gemenskapen
  oavsett vilken teknik och vilka apparater operatören använder
  , inbegripet dem i medlemsstaternas nationella nummerplaner, dem från ETNS och den allmänna internationella frisamtalstjänsten.

| b) | det tillhandahålls anslutningstjänster för texttelefoni och videotelefoni och produkter som bidrar till att göra det möjligt för äldre personer eller funktionshindrade att kommunicera, åtminstone i nödsituationer. |
| --- | --- |

b)

det tillhandahålls anslutningstjänster för texttelefoni och videotelefoni och produkter som bidrar till att göra det möjligt för äldre personer eller funktionshindrade att kommunicera, åtminstone i nödsituationer.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska i enskilda fall kunna blockera tillgång till nummer och tjänster där det är motiverat på grund av bedrägeri eller missbruk,
  och ska i sådana fall, även när en undersökning pågår, garantera att leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster håller inne relevant samtrafik eller inkomster från andra tjänster
  .

2.   Kommissionen kan, för att säkerställa att slutanvändare har en effektiv tillgång till nummer och tjänster inom gemenskapen, ▐ vidta tekniska genomförandeåtgärder. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke-väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 37.2. ▐

Varje teknisk genomförandeåtgärd av detta slag kan periodvis granskas för att beakta marknadens utveckling och den tekniska utvecklingen.

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kan kräva av de företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät att de informerar om nätverksförvaltningen i samband med begränsningar av slutanvändarnas tillgång till eller användning av tjänster, innehåll eller tillämpningar. Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har alla befogenheter som krävs för att undersöka fall där företag har begränsat slutanvändarnas tillgång till tjänster, innehåll eller tillämpningar.
  ”

| 22. | Artikel 29 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har möjlighet att kräva att alla företag som driver allmänt tillgängliga telefonitjänster och/eller allmänna kommunikationsnät erbjuder sina slutanvändare de tilläggstjänster som finns i förteckningen i del B i bilaga I, om det är tekniskt möjligt och ekonomiskt genomförbart.” |
| --- | --- | --- |

22.

Artikel 29 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har möjlighet att kräva att alla företag som driver allmänt tillgängliga telefonitjänster och/eller allmänna kommunikationsnät erbjuder sina slutanvändare de tilläggstjänster som finns i förteckningen i del B i bilaga I, om det är tekniskt möjligt och ekonomiskt genomförbart.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Utan att bestämmelserna i artikel 10.2 åsidosätts, får medlemsstaterna införa skyldigheterna i bilaga I del A punkt e, avseende avstängning som ett allmänt krav för alla företag som tillhandahåller tillträde till allmänna kommunikationsnät och/eller allmänt tillgängliga telefonitjänster.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Utan att bestämmelserna i artikel 10.2 åsidosätts, får medlemsstaterna införa skyldigheterna i bilaga I del A punkt e, avseende avstängning som ett allmänt krav för alla företag som tillhandahåller tillträde till allmänna kommunikationsnät och/eller allmänt tillgängliga telefonitjänster.”

| 23. | Artikel 30 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 30


  Förenklat byte av leverantör

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla abonnenter med nummer från den nationella
  telefonnummerplanen
  som kräver detta kan behålla sina nummer oberoende av vilket företag som tillhandahåller tjänsten i enlighet med bestämmelserna i bilaga I, del C.
  2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att operatörerna följer kostnadsorienteringsprincipen vid prissättningen för tillhandahållande av nummerportabilitet och att eventuella direkta avgifter för abonnenter inte hämmar användningen av denna facilitet.
  3.   De nationella tillsynsmyndigheterna får inte belägga nummerportabilitet med slutkundstaxor som snedvrider konkurrensen, till exempel genom att införa särskilda eller gemensamma slutkundstaxor.
  4.   Flyttningen av nummer och dess efterföljande aktivering ska utföras med minsta möjliga försening, inte längre än en arbetsdag från abonnentens inledande begäran.
  De nationella tillsynsmyndigheterna kan förlänga perioden på en arbetsdag och vid behov föreskriva lämpliga åtgärder för att garantera att numren inte flyttas mot abonnentens vilja. De nationella tillsynsmyndigheterna kan införa lämpliga påföljder för leverantörer, däribland en skyldighet att ersätta kunder vid förseningar av flyttningen av nummer eller missbruk av flyttning av nummer eller när nummer flyttas på deras vägnar.




  5.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att giltighetstiden för de avtal som ingås mellan användarna och de företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster inte överstiger 24 månader. De ska också säkerställa att företagen gör det möjligt för användarna att ingå ett avtal med en maximal giltighetstid på 12 månader för alla slags tjänster och all slags terminalutrustning.


  6.   
  Medlemsstaterna
  ska säkerställa att ▐ förfaranden vid uppsägning av
  avtalen
  inte hämmar bytet av leverantör av tjänster.” |
| --- | --- |

23.

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Förenklat byte av leverantör

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla abonnenter med nummer från den nationella
  telefonnummerplanen
  som kräver detta kan behålla sina nummer oberoende av vilket företag som tillhandahåller tjänsten i enlighet med bestämmelserna i bilaga I, del C.

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att operatörerna följer kostnadsorienteringsprincipen vid prissättningen för tillhandahållande av nummerportabilitet och att eventuella direkta avgifter för abonnenter inte hämmar användningen av denna facilitet.

3.   De nationella tillsynsmyndigheterna får inte belägga nummerportabilitet med slutkundstaxor som snedvrider konkurrensen, till exempel genom att införa särskilda eller gemensamma slutkundstaxor.

4.   Flyttningen av nummer och dess efterföljande aktivering ska utföras med minsta möjliga försening, inte längre än en arbetsdag från abonnentens inledande begäran.
  De nationella tillsynsmyndigheterna kan förlänga perioden på en arbetsdag och vid behov föreskriva lämpliga åtgärder för att garantera att numren inte flyttas mot abonnentens vilja. De nationella tillsynsmyndigheterna kan införa lämpliga påföljder för leverantörer, däribland en skyldighet att ersätta kunder vid förseningar av flyttningen av nummer eller missbruk av flyttning av nummer eller när nummer flyttas på deras vägnar.

5.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att giltighetstiden för de avtal som ingås mellan användarna och de företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster inte överstiger 24 månader. De ska också säkerställa att företagen gör det möjligt för användarna att ingå ett avtal med en maximal giltighetstid på 12 månader för alla slags tjänster och all slags terminalutrustning.

6.   
  Medlemsstaterna
  ska säkerställa att ▐ förfaranden vid uppsägning av
  avtalen
  inte hämmar bytet av leverantör av tjänster.”

| 24. | Artikel 31.1 ska ║ ersättas med följande:
  ”1.   Företag som omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion och som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät som används för distribution av
  radiosändningar
  och
  audiovisuella mediesändningar
  till allmänheten, där ett betydande antal slutanvändare av sådana nät använder dem som sitt huvudsakliga medel för att ta emot
  radiosändningar
  och
  audiovisuella mediesändningar
  , får av medlemsstaterna åläggas skälig sändningsplikt (”must carry”) för överföring av vissa angivna kanaler och tjänster för
  radiosändningar
  och
  audiovisuella mediesändningar
  samt
  kompletterande tjänster, bland annat
  tillträdestjänster. Sådana skyldigheter ska endast införas när det är nödvändigt för att uppfylla mål av allmänt intresse som är klart och särskilt fastställda av varje medlemsstat ▐ och de ska vara proportionerliga och öppna för insyn.
  Skyldigheterna som anges i det första stycket ska ses över av medlemsstaterna senast ett år efter det datum som nämns i artikel [tidsfrist för genomförandet av ändringsrättsakten], utom när medlemsstaterna har genomfört en sådan granskning under de senaste två åren.
  Medlemsstaterna ska se över sändningsplikten (”must carry”)
  regelbundet
  .” |
| --- | --- |

24.

Artikel 31.1 ska ║ ersättas med följande:

”1.   Företag som omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion och som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät som används för distribution av
  radiosändningar
  och
  audiovisuella mediesändningar
  till allmänheten, där ett betydande antal slutanvändare av sådana nät använder dem som sitt huvudsakliga medel för att ta emot
  radiosändningar
  och
  audiovisuella mediesändningar
  , får av medlemsstaterna åläggas skälig sändningsplikt (”must carry”) för överföring av vissa angivna kanaler och tjänster för
  radiosändningar
  och
  audiovisuella mediesändningar
  samt
  kompletterande tjänster, bland annat
  tillträdestjänster. Sådana skyldigheter ska endast införas när det är nödvändigt för att uppfylla mål av allmänt intresse som är klart och särskilt fastställda av varje medlemsstat ▐ och de ska vara proportionerliga och öppna för insyn.

Skyldigheterna som anges i det första stycket ska ses över av medlemsstaterna senast ett år efter det datum som nämns i artikel [tidsfrist för genomförandet av ändringsrättsakten], utom när medlemsstaterna har genomfört en sådan granskning under de senaste två åren.

Medlemsstaterna ska se över sändningsplikten (”must carry”)
  regelbundet
  .”

| 25. | Följande artikel ska införas:



  ”Artikel 31a



  Lika tillgång och valmöjligheter för funktionshindrade



  Medlemsstater ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kan ställa skäliga krav på företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster så att funktionshindrade slutanvändare










  a) | har tillgång till elektroniska kommunikationstjänster i samma utsträckning som flertalet slutanvändare, och |
| --- | --- | --- |

25.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31a

Lika tillgång och valmöjligheter för funktionshindrade

Medlemsstater ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kan ställa skäliga krav på företag som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster så att funktionshindrade slutanvändare

a)

har tillgång till elektroniska kommunikationstjänster i samma utsträckning som flertalet slutanvändare, och

| b) | kan utnyttja möjligheterna att välja företag och tjänster i samma utsträckning som flertalet slutanvändare.
  ” |
| --- | --- |

b)

kan utnyttja möjligheterna att välja företag och tjänster i samma utsträckning som flertalet slutanvändare.
  ”

| 26. | Följande artikel ska införas:



  ”Artikel 32a



  Tillgång till innehåll, tjänster och tillämpningar



  Medlemsstaterna ska se till att eventuella begränsningar av användarnas rätt till tillgång till innehåll, tjänster och tillämpningar, om så krävs, genomförs med hjälp av lämpliga åtgärder i enlighet med principerna om rimliga proportioner, effektivitet och avskräckande verkan. Dessa åtgärder får inte hindra utvecklingen av informationssamhället, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (22), och får inte gå på tvärs mot medborgarnas grundläggande rättigheter, inklusive rätten till ett privatliv och rätten till ett korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

26.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 32a

Tillgång till innehåll, tjänster och tillämpningar

Medlemsstaterna ska se till att eventuella begränsningar av användarnas rätt till tillgång till innehåll, tjänster och tillämpningar, om så krävs, genomförs med hjälp av lämpliga åtgärder i enlighet med principerna om rimliga proportioner, effektivitet och avskräckande verkan. Dessa åtgärder får inte hindra utvecklingen av informationssamhället, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (22), och får inte gå på tvärs mot medborgarnas grundläggande rättigheter, inklusive rätten till ett privatliv och rätten till ett korrekt rättsförfarande.

| 27. | Artikel 33 ändras på följande sätt:






  a) | ║ Punkt 1 ska ändras på följande sätt:








  i) | Första stycket ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Medlemsstaterna ska i den mån det är lämpligt säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna tar hänsyn till synpunkter från slutanvändare, konsumenter, tillverkare och företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster i frågor som rör slutanvändar- och konsumenträttigheter avseende allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster, i synnerhet då dessa har en betydande inverkan på marknaden.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Artikel 33 ändras på följande sätt:

a)

║ Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Medlemsstaterna ska i den mån det är lämpligt säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna tar hänsyn till synpunkter från slutanvändare, konsumenter, tillverkare och företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster i frågor som rör slutanvändar- och konsumenträttigheter avseende allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster, i synnerhet då dessa har en betydande inverkan på marknaden.
  ”

| ii) | ║ Följande andra stycke ska läggas till:
  ”Medlemsstaterna ska bland annat säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna fastställer
  samrådsmekanismer
  som ser till att
  hänsyn och
  ett tillbörligt beaktande tas i deras
  beslutsfattande
  till
  frågor som rör slutanvändare, i synnerhet slutanvändare med funktionshinder
  .” |
| --- | --- |

ii)

║ Följande andra stycke ska läggas till:

”Medlemsstaterna ska bland annat säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna fastställer
  samrådsmekanismer
  som ser till att
  hänsyn och
  ett tillbörligt beaktande tas i deras
  beslutsfattande
  till
  frågor som rör slutanvändare, i synnerhet slutanvändare med funktionshinder
  .”

| b) | Följande punkt ska införas:


  ”
  2a.
     
  Utan att det påverkar nationella bestämmelser som är i överensstämmelse med gemenskapslagstiftning som främjar kultur- och mediepolitiska mål, såsom en kulturell och språklig mångfald och mediemångfald, ska de nationella tillsynsmyndigheterna och andra berörda myndigheter i lämplig grad främja samarbete mellan företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster och de sektorer som har ett intresse i främjandet av ett lagenligt innehåll i de elektroniska kommunikationsnäten och kommunikationstjänsterna. Detta samarbete kan även omfatta samordning av den information av allmänt intresse som ska göras tillgänglig i enlighet med artikel 21.4 och artikel 20.1
  .” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”
  2a.
     
  Utan att det påverkar nationella bestämmelser som är i överensstämmelse med gemenskapslagstiftning som främjar kultur- och mediepolitiska mål, såsom en kulturell och språklig mångfald och mediemångfald, ska de nationella tillsynsmyndigheterna och andra berörda myndigheter i lämplig grad främja samarbete mellan företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster och de sektorer som har ett intresse i främjandet av ett lagenligt innehåll i de elektroniska kommunikationsnäten och kommunikationstjänsterna. Detta samarbete kan även omfatta samordning av den information av allmänt intresse som ska göras tillgänglig i enlighet med artikel 21.4 och artikel 20.1
  .”

| c) | Följande
  punkt ska

  läggas till:
  ”▐

  3.   Kommissionen kan, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 1999/5/EG, särskilt funktionshinderkrav i enlighet med artikel 3.3 f och för att förbättra tillträdet till elektroniska kommunikationstjänster och utrustning för slutanvändare med funktionshinder ▐ vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder ▐ efter ett offentligt samråd
  och efter att ha samrått med BERT
  . Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 37.2.▐” |
| --- | --- |

c)

Följande
  punkt ska

  läggas till:

”▐

3.   Kommissionen kan, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 1999/5/EG, särskilt funktionshinderkrav i enlighet med artikel 3.3 f och för att förbättra tillträdet till elektroniska kommunikationstjänster och utrustning för slutanvändare med funktionshinder ▐ vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder ▐ efter ett offentligt samråd
  och efter att ha samrått med BERT
  . Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 37.2.▐”

| 28. | Artikel 34.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att
  oberoende organ tillhandahåller
  förfaranden som är enkla och öppna för insyn till en låg kostnad ▐ för reglering av ▐ tvister utanför domstol mellan konsumenter och företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster, när det gäller avtalsvillkor och/eller verkställande av kontrakt i fråga om leverans av dessa nät eller tjänster. ▐ Sådana förfaranden
  ska möjliggöra
  en rättvis och snabb tvistlösning och
  ska ta hänsyn till kraven i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (23).


  Medlemsstaterna ska säkerställa att organ som ansvarar för reglering av dessa tvister
  och som kan vara de särskilda informationsställena

  lämnar tillämplig information för statistiska ändamål till kommissionen och
  myndigheterna
  .


  Medlemsstaterna ska uppmuntra tillförlitliga förfaranden utanför domstol, särskilt med avseende på samverkan mellan audiovisuell och elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

28.

Artikel 34.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att
  oberoende organ tillhandahåller
  förfaranden som är enkla och öppna för insyn till en låg kostnad ▐ för reglering av ▐ tvister utanför domstol mellan konsumenter och företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster, när det gäller avtalsvillkor och/eller verkställande av kontrakt i fråga om leverans av dessa nät eller tjänster. ▐ Sådana förfaranden
  ska möjliggöra
  en rättvis och snabb tvistlösning och
  ska ta hänsyn till kraven i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (23).

Medlemsstaterna ska säkerställa att organ som ansvarar för reglering av dessa tvister
  och som kan vara de särskilda informationsställena

  lämnar tillämplig information för statistiska ändamål till kommissionen och
  myndigheterna
  .

Medlemsstaterna ska uppmuntra tillförlitliga förfaranden utanför domstol, särskilt med avseende på samverkan mellan audiovisuell och elektronisk kommunikation.

| 29. | Artikel 35 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 35


  Anpassning av bilagorna


  Åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv och som är nödvändiga för att anpassa bilagorna I, II, III och VI till den tekniska utvecklingen eller förändringar av efterfrågan på marknaden ska antas av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 37.2.” |
| --- | --- |

29.

Artikel 35 ska ersättas med följande:

”Artikel 35

Anpassning av bilagorna

Åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv och som är nödvändiga för att anpassa bilagorna I, II, III och VI till den tekniska utvecklingen eller förändringar av efterfrågan på marknaden ska antas av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll i artikel 37.2.”

| 30. | Artikel 36.2 ska ║ ersättas med följande:
  ”2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska till kommissionen anmäla de skyldigheter som åläggs företagen utses att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Alla ändringar som påverkar de skyldigheter som åläggs företagen eller som rör de företag som omfattas av bestämmelserna i detta direktiv ska utan dröjsmål anmälas till kommissionen.” |
| --- | --- |

30.

Artikel 36.2 ska ║ ersättas med följande:

”2.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska till kommissionen anmäla de skyldigheter som åläggs företagen utses att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Alla ändringar som påverkar de skyldigheter som åläggs företagen eller som rör de företag som omfattas av bestämmelserna i detta direktiv ska utan dröjsmål anmälas till kommissionen.”

| 31. | Artikel 37 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 37


  Kommittéförfarande

  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommunikationskommitté som inrättas genom artikel 22 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 a.1–5 a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
  ▐” |
| --- | --- |

31.

Artikel 37 ska ersättas med följande:

”Artikel 37

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommunikationskommitté som inrättas genom artikel 22 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 a.1–5 a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

▐”

| 32. | Bilagorna I, II och III ska ersättas med bilagorna I, II och III till detta direktiv. |
| --- | --- |

32.

Bilagorna I, II och III ska ersättas med bilagorna I, II och III till detta direktiv.

| 33. | I bilaga VI ska punkt 1 ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Gemensam krypteringsalgoritm och mottagning av luftburen sändning




  Konsumentutrustning som är avsedd för mottagning av konventionella digitala televisionssignaler (dvs. sändning via marksändningar, kabel eller satellit, som främst är avsedd för fast mottagning, såsom DVB-T, DVB-C eller DVB-S) som säljs, hyrs ut eller på annat sätt görs tillgänglig inom gemenskapen, och som kan dekryptera digitala televisionssignaler ska möjliggöra följande:








  — | Dekryptering av sådana signaler i enlighet med den gemensamma europeiska krypteringsalgoritmen som administreras av en erkänd europeisk standardiseringsorganisation, för närvarande ETSI. |
| --- | --- | --- |

33.

I bilaga VI ska punkt 1 ersättas med följande:

”
  1.
     
  Gemensam krypteringsalgoritm och mottagning av luftburen sändning

Konsumentutrustning som är avsedd för mottagning av konventionella digitala televisionssignaler (dvs. sändning via marksändningar, kabel eller satellit, som främst är avsedd för fast mottagning, såsom DVB-T, DVB-C eller DVB-S) som säljs, hyrs ut eller på annat sätt görs tillgänglig inom gemenskapen, och som kan dekryptera digitala televisionssignaler ska möjliggöra följande:

—

Dekryptering av sådana signaler i enlighet med den gemensamma europeiska krypteringsalgoritmen som administreras av en erkänd europeisk standardiseringsorganisation, för närvarande ETSI.

| — | Återgivning av signaler som har sänts okodat under förutsättning att tillämpligt hyresavtal följs om utrustningen är hyrd.
  ” |
| --- | --- |

—

Återgivning av signaler som har sänts okodat under förutsättning att tillämpligt hyresavtal följs om utrustningen är hyrd.
  ”

| 34. | Bilaga VII ska utgå. |
| --- | --- |

34.

Bilaga VII ska utgå.

Artikel 2

Ändringar i direktiv 2002/58/EG

(direktivet om integritet och elektronisk kommunikation)

Direktiv 2002/58/EG (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 och 1.2 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Genom detta direktiv samordnas medlemsstaternas bestämmelser för att säkerställa ett likvärdigt skydd av de grundläggande fri- och rättigheterna, i synnerhet rätten till integritet och rätten till konfidentialitet och säkerhet i informationstekniksystem, när det gäller behandling av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, samt för att säkerställa fri rörlighet för sådana uppgifter och för utrustning och tjänster avseende elektronisk kommunikation inom gemenskapen.




  2.
     
  Bestämmelserna i detta direktiv ska precisera och komplettera direktiv 95/46/EG för de ändamål som avses i punkt 1. Bestämmelserna är vidare avsedda att skydda berättigade intressen för de abonnenter som är fysiska eller juridiska personer.
  ” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.1 och 1.2 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Genom detta direktiv samordnas medlemsstaternas bestämmelser för att säkerställa ett likvärdigt skydd av de grundläggande fri- och rättigheterna, i synnerhet rätten till integritet och rätten till konfidentialitet och säkerhet i informationstekniksystem, när det gäller behandling av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, samt för att säkerställa fri rörlighet för sådana uppgifter och för utrustning och tjänster avseende elektronisk kommunikation inom gemenskapen.

2.
     
  Bestämmelserna i detta direktiv ska precisera och komplettera direktiv 95/46/EG för de ändamål som avses i punkt 1. Bestämmelserna är vidare avsedda att skydda berättigade intressen för de abonnenter som är fysiska eller juridiska personer.
  ”

| 2. | Artikel 2 e ska ersättas med följande:






  ”e) | ”samtal”: en förbindelse som upprättas genom en allmänt tillgänglig telefonitjänst och som tillåter tvåvägskommunikation.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 e ska ersättas med följande:

”e)

”samtal”: en förbindelse som upprättas genom en allmänt tillgänglig telefonitjänst och som tillåter tvåvägskommunikation.”

| 3. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3


  Berörda tjänster

  Detta direktiv ska tillämpas på behandling av personuppgifter i samband med att allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster tillhandahålls i allmänna
  och privata
  kommunikationsnät
  samt för allmänheten tillgängliga privata nätverk
  inom gemenskapen, inbegripet allmänna
  och privata
  kommunikationsnät
  samt för allmänheten tillgängliga privata nätverk
  som stöder datainsamling och identifikationsutrustning.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Berörda tjänster

Detta direktiv ska tillämpas på behandling av personuppgifter i samband med att allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster tillhandahålls i allmänna
  och privata
  kommunikationsnät
  samt för allmänheten tillgängliga privata nätverk
  inom gemenskapen, inbegripet allmänna
  och privata
  kommunikationsnät
  samt för allmänheten tillgängliga privata nätverk
  som stöder datainsamling och identifikationsutrustning.”

| 4. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Säkerhet vid databehandling” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Säkerhet vid databehandling”

| b) | Följande punkter ska införas:


  ”
  1a.
     
  Utan att det påverkar bestämmelserna i direktiv 95/46/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät

   (24)

  ska dessa åtgärder omfatta








  — | lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder som garanterar att endast auktoriserad personal, och endast i lagligen tillåtna syften, får tillgång till personuppgifter och att personuppgifter som lagrats eller överförts skyddas mot oavsiktlig och olaglig förstörelse, oavsiktlig förlust och ändring samt mot olaglig och inte auktoriserad lagring och behandling och olagligt och inte auktoriserat tillträde och offentliggörande, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter ska införas:

”
  1a.
     
  Utan att det påverkar bestämmelserna i direktiv 95/46/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät

   (24)

  ska dessa åtgärder omfatta

—

lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder som garanterar att endast auktoriserad personal, och endast i lagligen tillåtna syften, får tillgång till personuppgifter och att personuppgifter som lagrats eller överförts skyddas mot oavsiktlig och olaglig förstörelse, oavsiktlig förlust och ändring samt mot olaglig och inte auktoriserad lagring och behandling och olagligt och inte auktoriserat tillträde och offentliggörande,

| — | lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder som skyddar nät och tjänster mot oavsiktlig, olaglig och inte auktoriserad användning och störning av och hindrande verksamhet riktad mot deras drift eller tillgänglighet, |
| --- | --- |

—

lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder som skyddar nät och tjänster mot oavsiktlig, olaglig och inte auktoriserad användning och störning av och hindrande verksamhet riktad mot deras drift eller tillgänglighet,

| — | en säkerhetsstrategi för behandling av personuppgifter, |
| --- | --- |

—

en säkerhetsstrategi för behandling av personuppgifter,

| — | ett förfarande för fastställande och bedömning av rimligen förutsebara sårbarheter i de system som drivs av leverantören av elektroniska kommunikationstjänster; detta förfarande ska omfatta regelbunden övervakning av säkerhetsöverträdelser och |
| --- | --- |

—

ett förfarande för fastställande och bedömning av rimligen förutsebara sårbarheter i de system som drivs av leverantören av elektroniska kommunikationstjänster; detta förfarande ska omfatta regelbunden övervakning av säkerhetsöverträdelser och

| — | ett förfarande för förebyggande, korrigerande och mildrande åtgärder som vidtas med anledning av sårbarheter som kunnat fastställas genom det förfarande som anges i den fjärde strecksatsen, och ett förfarande för förebyggande, korrigerande och mildrande åtgärder som vidtas med anledning av säkerhetsincidenter som kan leda till en säkerhetsöverträdelse. |
| --- | --- |

—

ett förfarande för förebyggande, korrigerande och mildrande åtgärder som vidtas med anledning av sårbarheter som kunnat fastställas genom det förfarande som anges i den fjärde strecksatsen, och ett förfarande för förebyggande, korrigerande och mildrande åtgärder som vidtas med anledning av säkerhetsincidenter som kan leda till en säkerhetsöverträdelse.

1b.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna granska de åtgärder som vidtas av leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och informationssamhällets tjänster och utfärda rekommendationer om bästa praxis och resultatindikatorer för den säkerhetsnivå som ska nås med dessa åtgärder.

| c) | Följande punkter ska läggas till: ▐
  ”3.   Vid en
  allvarlig
  säkerhetsöverträdelse, som leder till en oavsiktlig eller olaglig förstörelse, förlust, ändring eller ett inte auktoriserat avslöjande av eller tillgång till personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats i samband med tillhandahållandet av allmänna kommunikationsnät i gemenskapen, ska leverantören av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster
  och företag som tillhandahåller tjänster till konsumenter på Internet och som är den dataregisteransvarige och leverantören av informationssamhällets tjänster
  , utan onödiga dröjsmål, meddela den nationella tillsynsmyndigheten
  eller den behöriga myndigheten beroende på de olika medlemsstaternas lagstiftning,
  om denna överträdelse. Meddelandet till
  den behöriga myndigheten
  ska åtminstone beskriva vilken slags överträdelse det gäller och rekommendera åtgärder för att mildra dess möjliga negativa effekter. Anmälan till
  den behöriga myndigheten
  ska dessutom beskriva konsekvenserna och de åtgärder som leverantören vidtagit.


  Leverantören av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och företag som tillhandahåller tjänster till konsumenter på Internet och som är den dataregisteransvarige och leverantören av informationssamhällets tjänster ska på förhand meddela sina användare för att undvika en överhängande och direkt fara för konsumenternas rättigheter och intressen.




  Det är inte nödvändigt att meddela abonnenten eller privatpersonen om en säkerhetsöverträdelse ifall leverantören har visat för den behöriga myndigheten att den har genomfört lämpliga tekniska skyddsåtgärder och att dessa åtgärder tillämpats på de uppgifter som berörts av säkerhetsöverträdelsen. Dessa tekniska skyddsåtgärder ska göra uppgifterna oläsbara för alla personer som inte är behöriga att få tillgång till uppgifterna
  .


  4.
     
  Den behöriga myndigheten ska göra en bedömning av överträdelsen och fastställa hur allvarlig den är. Om överträdelsen anses vara allvarlig ska den behöriga myndigheten begära att leverantören av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och leverantören av informationssamhällets tjänster utan onödigt dröjsmål vederbörligen informerar de personer som berörs av överträdelsen. Meddelandet ska innehålla de delar som anges i punkt 3.




  Meddelandet om en allvarlig säkerhetsöverträdelse får skjutas upp i fall där meddelandet kan förhindra en brottsutredning om denna allvarliga säkerhetsöverträdelse.




  Leverantörer ska en gång om året meddela de berörda användarna om samtliga säkerhetsöverträdelser som har resulterat i en oavsiktlig eller olaglig förstörelse, förlust, ändring eller ett inte auktoriserat avslöjande av eller tillgång till personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats i samband med tillhandahållandet av allmänna kommunikationsnät i gemenskapen.




  De nationella tillsynsmyndigheterna ska även övervaka huruvida företagen har uppfyllt sina informationsskyldigheter i enlighet med denna artikel och införa lämpliga påföljder inklusive ett eventuellt offentliggörande när ett företag underlåtit att uppfylla dessa skyldigheter.




  5.
     
  I bedömningen av om en säkerhetsöverträdelse är så allvarlig att abonnenterna måste meddelas ska frågan avgöras efter en bedömning av omständigheterna kring överträdelsen, såsom risken för de personuppgifter som berörs av överträdelsen, vilken typ av uppgifter som berörs, antal berörda abonnenter och den omedelbara eller potentiella effekten av överträdelsen på tillhandahållandet av tjänsten.



  6.   För att säkerställa ett konsekvent genomförande av de åtgärder som anges i
  punkterna 1 till 5 ska
  kommissionen, efter samråd med ▐ Europeiska datatillsynsmannen,
  de berörda intressenterna och den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa)
  ,
  rekommendera
  tekniska genomförandeåtgärder om bland annat
  de åtgärder som nämns i punkt 1a och
  omständigheterna, form och förfaranden som kan tillämpas för informations- och anmälningskraven som anges i
  punkt 4 och 5
  .


  Kommissionen ska engagera alla berörda intressenter, särskilt för att få information om de bästa tillgängliga tekniska och ekonomiska metoderna för att förbättra genomförandet av detta direktiv.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14a.2. Kommissionen kan, i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarandet som anges i artikel 14a.3.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till: ▐

”3.   Vid en
  allvarlig
  säkerhetsöverträdelse, som leder till en oavsiktlig eller olaglig förstörelse, förlust, ändring eller ett inte auktoriserat avslöjande av eller tillgång till personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats i samband med tillhandahållandet av allmänna kommunikationsnät i gemenskapen, ska leverantören av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster
  och företag som tillhandahåller tjänster till konsumenter på Internet och som är den dataregisteransvarige och leverantören av informationssamhällets tjänster
  , utan onödiga dröjsmål, meddela den nationella tillsynsmyndigheten
  eller den behöriga myndigheten beroende på de olika medlemsstaternas lagstiftning,
  om denna överträdelse. Meddelandet till
  den behöriga myndigheten
  ska åtminstone beskriva vilken slags överträdelse det gäller och rekommendera åtgärder för att mildra dess möjliga negativa effekter. Anmälan till
  den behöriga myndigheten
  ska dessutom beskriva konsekvenserna och de åtgärder som leverantören vidtagit.

Leverantören av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och företag som tillhandahåller tjänster till konsumenter på Internet och som är den dataregisteransvarige och leverantören av informationssamhällets tjänster ska på förhand meddela sina användare för att undvika en överhängande och direkt fara för konsumenternas rättigheter och intressen.

Det är inte nödvändigt att meddela abonnenten eller privatpersonen om en säkerhetsöverträdelse ifall leverantören har visat för den behöriga myndigheten att den har genomfört lämpliga tekniska skyddsåtgärder och att dessa åtgärder tillämpats på de uppgifter som berörts av säkerhetsöverträdelsen. Dessa tekniska skyddsåtgärder ska göra uppgifterna oläsbara för alla personer som inte är behöriga att få tillgång till uppgifterna
  .

4.
     
  Den behöriga myndigheten ska göra en bedömning av överträdelsen och fastställa hur allvarlig den är. Om överträdelsen anses vara allvarlig ska den behöriga myndigheten begära att leverantören av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och leverantören av informationssamhällets tjänster utan onödigt dröjsmål vederbörligen informerar de personer som berörs av överträdelsen. Meddelandet ska innehålla de delar som anges i punkt 3.

Meddelandet om en allvarlig säkerhetsöverträdelse får skjutas upp i fall där meddelandet kan förhindra en brottsutredning om denna allvarliga säkerhetsöverträdelse.

Leverantörer ska en gång om året meddela de berörda användarna om samtliga säkerhetsöverträdelser som har resulterat i en oavsiktlig eller olaglig förstörelse, förlust, ändring eller ett inte auktoriserat avslöjande av eller tillgång till personuppgifter som överförts, lagrats eller på annat sätt behandlats i samband med tillhandahållandet av allmänna kommunikationsnät i gemenskapen.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska även övervaka huruvida företagen har uppfyllt sina informationsskyldigheter i enlighet med denna artikel och införa lämpliga påföljder inklusive ett eventuellt offentliggörande när ett företag underlåtit att uppfylla dessa skyldigheter.

5.
     
  I bedömningen av om en säkerhetsöverträdelse är så allvarlig att abonnenterna måste meddelas ska frågan avgöras efter en bedömning av omständigheterna kring överträdelsen, såsom risken för de personuppgifter som berörs av överträdelsen, vilken typ av uppgifter som berörs, antal berörda abonnenter och den omedelbara eller potentiella effekten av överträdelsen på tillhandahållandet av tjänsten.

6.   För att säkerställa ett konsekvent genomförande av de åtgärder som anges i
  punkterna 1 till 5 ska
  kommissionen, efter samråd med ▐ Europeiska datatillsynsmannen,
  de berörda intressenterna och den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa)
  ,
  rekommendera
  tekniska genomförandeåtgärder om bland annat
  de åtgärder som nämns i punkt 1a och
  omständigheterna, form och förfaranden som kan tillämpas för informations- och anmälningskraven som anges i
  punkt 4 och 5
  .

Kommissionen ska engagera alla berörda intressenter, särskilt för att få information om de bästa tillgängliga tekniska och ekonomiska metoderna för att förbättra genomförandet av detta direktiv.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14a.2. Kommissionen kan, i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarandet som anges i artikel 14a.3.”

| 5. | Artikel 5.3 ska ║ ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att lagring av information eller tillgång till information som redan är lagrad i en abonnents eller användares terminalutrustning,
  antingen direkt eller indirekt genom något slags lagringsmedium,
  är
  förbjuden om inte
  abonnenten eller användaren i fråga har
  gett sitt förhandsgodkännande, med hänsyn tagen till att dennes webbläsarinställningar utgör ett förhandsgodkännande, och har
  tillgång till klar och fullständig information, bland annat om ändamålen med behandlingen, i enlighet med direktiv 95/46/EG, och erbjuds rätten att vägra sådan behandling av den dataregisteransvarige. Detta får inte förhindra någon teknisk lagring eller åtkomst som endast sker för att utföra ▐ överföringen av en kommunikation via ett elektroniskt kommunikationsnät eller som är absolut nödvändig för att leverera en av informationssamhällets tjänster som användaren eller abonnenten uttryckligen har begärt.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 5.3 ska ║ ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att lagring av information eller tillgång till information som redan är lagrad i en abonnents eller användares terminalutrustning,
  antingen direkt eller indirekt genom något slags lagringsmedium,
  är
  förbjuden om inte
  abonnenten eller användaren i fråga har
  gett sitt förhandsgodkännande, med hänsyn tagen till att dennes webbläsarinställningar utgör ett förhandsgodkännande, och har
  tillgång till klar och fullständig information, bland annat om ändamålen med behandlingen, i enlighet med direktiv 95/46/EG, och erbjuds rätten att vägra sådan behandling av den dataregisteransvarige. Detta får inte förhindra någon teknisk lagring eller åtkomst som endast sker för att utföra ▐ överföringen av en kommunikation via ett elektroniskt kommunikationsnät eller som är absolut nödvändig för att leverera en av informationssamhällets tjänster som användaren eller abonnenten uttryckligen har begärt.”

| 6. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:










  a) | punkt 3 ska ersättas med följande:


  ”
  3.
     
  I syfte att saluföra elektroniska kommunikationstjänster eller i syfte att tillhandahålla mervärdestjänster får en leverantör av en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst behandla de uppgifter som avses i punkt 1 i den utsträckning och under den tidsperiod som är nödvändig för sådana tjänster eller sådan marknadsföring, om den abonnent eller användare som uppgifterna gäller har gett sitt förhandsgodkännande till detta. Användare eller abonnenter ska ha möjlighet att när som helst dra tillbaka sitt samtycke till behandling av trafikuppgifter.
  ” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

punkt 3 ska ersättas med följande:

”
  3.
     
  I syfte att saluföra elektroniska kommunikationstjänster eller i syfte att tillhandahålla mervärdestjänster får en leverantör av en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst behandla de uppgifter som avses i punkt 1 i den utsträckning och under den tidsperiod som är nödvändig för sådana tjänster eller sådan marknadsföring, om den abonnent eller användare som uppgifterna gäller har gett sitt förhandsgodkännande till detta. Användare eller abonnenter ska ha möjlighet att när som helst dra tillbaka sitt samtycke till behandling av trafikuppgifter.
  ”

| b) | följande punkt ska läggas till:


  ”
  7.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser än artikel 7 i direktiv 95/46/EG och artikel 5 i detta direktiv får trafikuppgifter behandlas om den dataregisteransvarige har ett legitimt intresse att genomföra tekniska åtgärder för att säkerställa den nät- och informationssäkerhet som definieras i artikel 4 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (25), med avseende på en offentlig elektronisk kommunikationstjänst, ett offentligt eller privat elektroniskt kommunikationsnät, en tjänst inom informationssamhället eller tillhörande terminalutrustning och elektronisk kommunikationsutrustning, utom då ett sådant intresse får vika för den registrerades grundläggande rättigheter och friheter. Denna behandling ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt för denna säkerhetsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

följande punkt ska läggas till:

”
  7.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser än artikel 7 i direktiv 95/46/EG och artikel 5 i detta direktiv får trafikuppgifter behandlas om den dataregisteransvarige har ett legitimt intresse att genomföra tekniska åtgärder för att säkerställa den nät- och informationssäkerhet som definieras i artikel 4 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (25), med avseende på en offentlig elektronisk kommunikationstjänst, ett offentligt eller privat elektroniskt kommunikationsnät, en tjänst inom informationssamhället eller tillhörande terminalutrustning och elektronisk kommunikationsutrustning, utom då ett sådant intresse får vika för den registrerades grundläggande rättigheter och friheter. Denna behandling ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt för denna säkerhetsverksamhet.

| 7. | Artikel 13 ska ändras på följande sätt:









  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Användningen av automatiska uppringningssystem och kommunikationssystem utan mänsklig medverkan (automatisk uppringningsutrustning), telefaxapparater (fax), eller elektronisk post (inklusive sms- och mms-tjänster) för direkt marknadsföring får tillåtas bara i fråga om abonnenter som i förväg har gett sitt samtycke.
  ” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 13 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”
  1.
     
  Användningen av automatiska uppringningssystem och kommunikationssystem utan mänsklig medverkan (automatisk uppringningsutrustning), telefaxapparater (fax), eller elektronisk post (inklusive sms- och mms-tjänster) för direkt marknadsföring får tillåtas bara i fråga om abonnenter som i förväg har gett sitt samtycke.
  ”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:


  ”
  4.
     
  Under alla omständigheter ska det vara förbjudet att skicka elektronisk post för direkt marknadsföring om identiteten på den avsändare för vars räkning meddelandet skickas döljs eller hemlighålls, eller om detta sker i strid med artikel 6 i direktiv 2000/31/EG eller om meddelandet innehåller länkar till webbplatser med skadligt eller bedrägligt uppsåt, eller om det inte finns en giltig adress till vilken mottagaren kan skicka en begäran om att sådana meddelanden upphör.
  ” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”
  4.
     
  Under alla omständigheter ska det vara förbjudet att skicka elektronisk post för direkt marknadsföring om identiteten på den avsändare för vars räkning meddelandet skickas döljs eller hemlighålls, eller om detta sker i strid med artikel 6 i direktiv 2000/31/EG eller om meddelandet innehåller länkar till webbplatser med skadligt eller bedrägligt uppsåt, eller om det inte finns en giltig adress till vilken mottagaren kan skicka en begäran om att sådana meddelanden upphör.
  ”

| c) | Följande punkt ska införas:

  ”6.   Medlemsstaterna ska utan att det påverkar tillämpningen av några administrativa åtgärder, bland annat enligt artikel 15a.2, säkerställa att en fysisk eller juridisk person som önskar bekämpa överträdelser av nationella bestämmelser, antagna i enlighet med
  detta direktiv
  , inklusive en leverantör av elektroniska kommunikationstjänster som skyddar sina legitima affärsintressen eller sina kunders intressen, får vidta rättsliga åtgärder och föra saken till domstol.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas:

”6.   Medlemsstaterna ska utan att det påverkar tillämpningen av några administrativa åtgärder, bland annat enligt artikel 15a.2, säkerställa att en fysisk eller juridisk person som önskar bekämpa överträdelser av nationella bestämmelser, antagna i enlighet med
  detta direktiv
  , inklusive en leverantör av elektroniska kommunikationstjänster som skyddar sina legitima affärsintressen eller sina kunders intressen, får vidta rättsliga åtgärder och föra saken till domstol.”

| 8. | Artikel 14.3 ska ersättas med följande:


  ”
  3.
     
  När så krävs får åtgärder vidtas för att säkerställa att terminalutrustning är konstruerad så att den är förenlig med användarnas rätt till skydd och kontroll av sina personuppgifter i enlighet med direktiv 1999/5/EG och rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation (26). I samband med sådana åtgärder ska principen om teknikneutralitet följas. |
| --- | --- |

8.

Artikel 14.3 ska ersättas med följande:

”
  3.
     
  När så krävs får åtgärder vidtas för att säkerställa att terminalutrustning är konstruerad så att den är förenlig med användarnas rätt till skydd och kontroll av sina personuppgifter i enlighet med direktiv 1999/5/EG och rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation (26). I samband med sådana åtgärder ska principen om teknikneutralitet följas.

| 9. | Följande artikel ska införas ║:

  ”Artikel 14 a



  Kommittéförfarande


  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommunikationskommitté som inrättas genom artikel 22 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
  3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1, 5a.2, 5a.4 och 5a.6 samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

9.

Följande artikel ska införas ║:

”Artikel 14 a

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommunikationskommitté som inrättas genom artikel 22 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1, 5a.2, 5a.4 och 5a.6 samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| 10. | I artikel 15 ska följande punkt införas:


  ”
  Leverantörer av allmänt tillgängliga kommunikationstjänster och leverantörer av informationssamhällets tjänster ska utan onödigt dröjsmål meddela de oberoende dataskyddsmyndigheterna om samtliga begäranden om tillgång till användares personuppgifter i enlighet med punkt 1, inbegripet den rättsliga grund som angivits och det rättsliga förfarandet för vart och ett av begärandena; den berörda oberoende dataskyddsmyndigheten ska meddela de lämpliga juridiska myndigheterna om de fall där dataskyddsmyndigheten bedömer att de relevanta nationella lagbestämmelserna inte följts.
  ” |
| --- | --- |

10.

I artikel 15 ska följande punkt införas:

”
  Leverantörer av allmänt tillgängliga kommunikationstjänster och leverantörer av informationssamhällets tjänster ska utan onödigt dröjsmål meddela de oberoende dataskyddsmyndigheterna om samtliga begäranden om tillgång till användares personuppgifter i enlighet med punkt 1, inbegripet den rättsliga grund som angivits och det rättsliga förfarandet för vart och ett av begärandena; den berörda oberoende dataskyddsmyndigheten ska meddela de lämpliga juridiska myndigheterna om de fall där dataskyddsmyndigheten bedömer att de relevanta nationella lagbestämmelserna inte följts.
  ”

| 11. | Följande artikel ska införas ║:

  ”Artikel 15 a


  Genomförande och verkställighet

  1.   Medlemsstaterna ska upprätta straffregler
  – eventuellt inbegripet straffrättsliga påföljder –
  som är tillämpliga för överträdelser av de nationella bestämmelserna antagna i enlighet med detta direktiv och särdirektiven och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen om dessa bestämmelser senast före den [tidsfrist för genomförande av ändringsakten] och ska meddela den utan dröjsmål om alla senare ändringsförslag som påverkar dem.
  2.   Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av tillgängliga rättsåtgärder, säkerställa att den nationella tillsynsmyndigheten har befogenhet att kräva att överträdelserna, som anges i punkt 1 upphör.
  3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har alla nödvändiga undersökande befogenheter och resurser, inbegripet tillgång till all information de kan behöva, för att kunna övervaka och stärka de nationella bestämmelserna antagna i enlighet med detta direktiv.
  4.   För att säkerställa ett effektivt gränsöverskridande samarbete i verkställandet av nationella lagar som antagits i enlighet med detta direktiv och för att skapa harmoniserade villkor för tillhandahållandet av tjänster som medför gränsöverskridande dataflöden kan kommissionen vidta tekniska genomförandeåtgärder efter samråd med
  Enisa, Artikel 29-arbetsgruppen
  och de berörda tillsynsmyndigheterna.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14a.2. Kommissionen kan, vid tvingande, brådskande skäl, tillämpa det skyndsamma förfarandet som anges i artikel 14a.3.” |
| --- | --- |

11.

Följande artikel ska införas ║:

”Artikel 15 a

Genomförande och verkställighet

1.   Medlemsstaterna ska upprätta straffregler
  – eventuellt inbegripet straffrättsliga påföljder –
  som är tillämpliga för överträdelser av de nationella bestämmelserna antagna i enlighet med detta direktiv och särdirektiven och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen om dessa bestämmelser senast före den [tidsfrist för genomförande av ändringsakten] och ska meddela den utan dröjsmål om alla senare ändringsförslag som påverkar dem.

2.   Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av tillgängliga rättsåtgärder, säkerställa att den nationella tillsynsmyndigheten har befogenhet att kräva att överträdelserna, som anges i punkt 1 upphör.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna har alla nödvändiga undersökande befogenheter och resurser, inbegripet tillgång till all information de kan behöva, för att kunna övervaka och stärka de nationella bestämmelserna antagna i enlighet med detta direktiv.

4.   För att säkerställa ett effektivt gränsöverskridande samarbete i verkställandet av nationella lagar som antagits i enlighet med detta direktiv och för att skapa harmoniserade villkor för tillhandahållandet av tjänster som medför gränsöverskridande dataflöden kan kommissionen vidta tekniska genomförandeåtgärder efter samråd med
  Enisa, Artikel 29-arbetsgruppen
  och de berörda tillsynsmyndigheterna.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 14a.2. Kommissionen kan, vid tvingande, brådskande skäl, tillämpa det skyndsamma förfarandet som anges i artikel 14a.3.”

| 12. | Artikel 18 ska ersättas med följande:



  ”Artikel 18



  Översyn



  Kommissionen ska senast den ... (27) och efter samråd med Artikel 29-arbetsgruppen och Europeiska datatillsynsmannen, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om detta direktivs tillämpning och dess inverkan på ekonomiska aktörer och konsumenter, särskilt med avseende på bestämmelserna om icke begärda kommunikationer, meddelanden om överträdelser och offentliga eller privata tredje parters användning av personuppgifter i syften som inte omfattas av detta direktiv, och då ta hänsyn till den internationella miljön. I detta syfte får kommissionen begära information från medlemsstaterna som ska tillhandahålla denna utan onödigt dröjsmål. Vid behov ska kommissionen lägga fram förslag för att ändra detta direktiv, med beaktande av denna rapport, eventuella förändringar i sektorn och Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (28), särskilt de nya behörigheterna i frågor rörande uppgiftsskydd vilka fastställs i artikel 16, samt eventuella andra förslag som den bedömer som nödvändiga för att förbättra direktivets effektivitet.




  Senast den ... (27) ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lämna in en rapport, baserad på en utförlig studie, med rekommendationer om standardanvändning av IP-adresser och om tillämpning av direktivet om integritet och dataskyddsdirektivet när det gäller insamling och behandling av uppgifter, efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen och andra intressenter, inklusive branschföreträdare. |
| --- | --- |

12.

Artikel 18 ska ersättas med följande:

”Artikel 18

Översyn

Kommissionen ska senast den ... (27) och efter samråd med Artikel 29-arbetsgruppen och Europeiska datatillsynsmannen, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om detta direktivs tillämpning och dess inverkan på ekonomiska aktörer och konsumenter, särskilt med avseende på bestämmelserna om icke begärda kommunikationer, meddelanden om överträdelser och offentliga eller privata tredje parters användning av personuppgifter i syften som inte omfattas av detta direktiv, och då ta hänsyn till den internationella miljön. I detta syfte får kommissionen begära information från medlemsstaterna som ska tillhandahålla denna utan onödigt dröjsmål. Vid behov ska kommissionen lägga fram förslag för att ändra detta direktiv, med beaktande av denna rapport, eventuella förändringar i sektorn och Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (28), särskilt de nya behörigheterna i frågor rörande uppgiftsskydd vilka fastställs i artikel 16, samt eventuella andra förslag som den bedömer som nödvändiga för att förbättra direktivets effektivitet.

Senast den ... (27) ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lämna in en rapport, baserad på en utförlig studie, med rekommendationer om standardanvändning av IP-adresser och om tillämpning av direktivet om integritet och dataskyddsdirektivet när det gäller insamling och behandling av uppgifter, efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen och andra intressenter, inklusive branschföreträdare.

” Artikel 3

Ändring av förordning (EG) nr 2006/2004

I bilagan till ║ förordning (EG) nr 2006/2004 ║ ska följande punkt läggas till:

| ”17. | Avseende konsumentskydd: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation: artikel 13 (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37
  ).” |
| --- | --- |

”17.

Avseende konsumentskydd: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation: artikel 13 (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37
  ).”

Artikel 4

Artikel 4

Genomförande

Genomförande

1.   Medlemsstaterna ska senast den [...] anta och offentliggöra de lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast skicka texten till dessa bestämmelser till
  Europaparlamentet och
  kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

Europaparlamentet och

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den [...].

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Medlemsstaterna ska fastställa hur en sådan hänvisning ska göras.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till de huvudsakliga bestämmelser i den nationella lagstiftningen som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 5

Artikel 5

Ikraftträdande

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den [ ...] dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Artikel 6

Adressater

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C
  224, 30.8.2008, s. 50.

1

224, 30.8.2008, s. 50.

(2)  
  EUT C 257, 9.10.2008, s. 51.

2

EUT C 257, 9.10.2008, s. 51.

(3)  EUT C 181, 18.7.2008, s. 1
  .

3

181, 18.7.2008, s. 1

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 september 2008.

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

7

(8)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

8

(9)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

9

(10)  

  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

10

EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

(11)  

  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

11

EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(12)  

  EGT L 249, 17.9.2002, s. 21.

12

EGT L 249, 17.9.2002, s. 21.

(13)  

  EUT L 49, 17.2.2007, s. 30.

13

EUT L 49, 17.2.2007, s. 30.

(14)  

  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

14

EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(15)  

  EGT L 115, 17.4.1998, s. 31.

15

EGT L 115, 17.4.1998, s. 31.

(16)  

  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

16

EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(17)  

  EUT L 105, 13.4.2006, s. 54.

17

EUT L 105, 13.4.2006, s. 54.

(18)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

18

(19)  
  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

19

EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(20)  

  EUT C 306, 17.12.2007, p. 1.

20

EUT C 306, 17.12.2007, p. 1.

(21)  

  EGT L 49, 17.2.2007, s. 30.
  ”

21

EGT L 49, 17.2.2007, s. 30.

(22)  

  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.;
  ”

22

EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.;

(23)  

  EGT L 115, 17.4.1998, s. 31.
  ”

23

EGT L 115, 17.4.1998, s. 31.

(24)  

  EUT L 105, 13.4.2006, s. 54.
  ”

24

EUT L 105, 13.4.2006, s. 54.

(25)  

  EGT L 77, 13.3.2004, s. 1.
  ”

25

EGT L 77, 13.3.2004, s. 1.

(26)  

  EGT L 36, 7.2.1987, s. 31

  .”

26

EGT L 36, 7.2.1987, s. 31

(27)  
  EUT: Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

27

EUT: Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(28)  

  EGT C 306, 17.12.2007, s. 1.

28

EGT C 306, 17.12.2007, s. 1.

Onsdag 24 september 2008BILAGA I

BESKRIVNING AV DE TJÄNSTER OCH FACILITETER SOM AVSES IARTIKEL10 (KONTROLL AV UTGIFTER)
  ,
  ARTIKEL29 (YTTERLIGARE FACILITETER)
  OCH ARTIKEL30 (FÖRENKLAT BYTE AV LEVERANTÖR)

Del A

De faciliteter och tjänster som avses iartikel 10 är följande:

| a) | Specificerad teleräkning.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna, med förbehåll för kraven itillämplig lagstiftning om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet, kan fastställa den grundläggande detaljeringsgraden för specificerade teleräkningar som ska tillhandahållas avgiftsfritt av utsedda företag (enligt artikel8) till
  slutanvändarna
  för att dessa ska kunna






  i) | kontrollera sina avgifter för användningen av det allmänna kommunikationsnätet ien fast anslutningspunkt och/eller därtill hörande allmänt tillgängliga telefonitjänster, och |
| --- | --- | --- |

a)

Specificerad teleräkning.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna, med förbehåll för kraven itillämplig lagstiftning om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet, kan fastställa den grundläggande detaljeringsgraden för specificerade teleräkningar som ska tillhandahållas avgiftsfritt av utsedda företag (enligt artikel8) till
  slutanvändarna
  för att dessa ska kunna

i)

kontrollera sina avgifter för användningen av det allmänna kommunikationsnätet ien fast anslutningspunkt och/eller därtill hörande allmänt tillgängliga telefonitjänster, och

| ii) | på lämpligt sätt övervaka sin användning och sina utgifter och därigenom ha rimlig kontroll över sina räkningar. |
| --- | --- |

ii)

på lämpligt sätt övervaka sin användning och sina utgifter och därigenom ha rimlig kontroll över sina räkningar.

Vid behov kan en mer detaljerad specifikation erbjudas abonnenterna till ett överkomligt pris eller utan avgift.

Samtal som är avgiftsfria för den uppringande abonnenten, inbegripet samtal till hjälplinjer, får inte anges på den uppringande abonnentens specificerade teleräkning.

| b) | Selektiva samtalsspärrar för utgående samtal, avgiftsfritt.
  Dvs. en tjänst med hjälp av vilken abonnenten, på begäran riktad till ett bestämt företag som tillhandahåller telefonitjänster, avgiftsfritt kan spärra vissa typer av utgående samtal eller
  annan slags kommunikation eller
  vissa typer av nummer. |
| --- | --- |

b)

Selektiva samtalsspärrar för utgående samtal, avgiftsfritt.

Dvs. en tjänst med hjälp av vilken abonnenten, på begäran riktad till ett bestämt företag som tillhandahåller telefonitjänster, avgiftsfritt kan spärra vissa typer av utgående samtal eller
  annan slags kommunikation eller
  vissa typer av nummer.

| c) | System för förhandsbetalning.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna får kräva att utsedda företag gör det möjligt för konsumenterna att förhandsbetala tillträde till det allmänna kommunikationsnätet och användning av allmänna telefonitjänster. |
| --- | --- |

c)

System för förhandsbetalning.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna får kräva att utsedda företag gör det möjligt för konsumenterna att förhandsbetala tillträde till det allmänna kommunikationsnätet och användning av allmänna telefonitjänster.

| d) | Betalningar av anslutningsavgifter som är fördelade över tiden.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna får kräva att utsedda företag tillåter konsumenterna att betala för anslutning till det allmänna kommunikationsnätet genom betalningar som är fördelade över tiden. |
| --- | --- |

d)

Betalningar av anslutningsavgifter som är fördelade över tiden.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna får kräva att utsedda företag tillåter konsumenterna att betala för anslutning till det allmänna kommunikationsnätet genom betalningar som är fördelade över tiden.

| e) | Utebliven betalning av räkningar.
  Medlemsstaterna ska ge tillstånd till särskilda åtgärder som ska vara proportionella, icke-diskriminerande och offentliggjorda, och som ska vidtas då operatörernas räkningar inte betalas, ienlighet med artikel8. Åtgärderna ska säkerställa att abonnenten vederbörligen varnas innan tjänsten avbryts eller stängs av.
  Förutom
  fall av bedrägeri, upprepad försenad betalning eller utebliven betalning
  , ska dessa åtgärder bidra till att
  säkerställa
  , så långt det är tekniskt genomförbart,
  att
  eventuella tjänsteavbrott endast rör den aktuella tjänsten
  . Avstängning på grund av utebliven betalning av räkningar får endast ske efter det att abonnenten ivederbörlig ordning fått en varning. Medlemsstaterna får föreskriva att fullständig avstängning endast sker efter en angiven tidsfrist, under vilken tjänster som inte ger upphov till någon avgift för abonnenten (t. ex. samtal till 112) är tillåtna.
  Tillträdet till larmtjänster via larmnumret 112 kan spärras för användare som vid upprepade tillfällen missbrukat det. |
| --- | --- |

e)

Utebliven betalning av räkningar.

Medlemsstaterna ska ge tillstånd till särskilda åtgärder som ska vara proportionella, icke-diskriminerande och offentliggjorda, och som ska vidtas då operatörernas räkningar inte betalas, ienlighet med artikel8. Åtgärderna ska säkerställa att abonnenten vederbörligen varnas innan tjänsten avbryts eller stängs av.
  Förutom
  fall av bedrägeri, upprepad försenad betalning eller utebliven betalning
  , ska dessa åtgärder bidra till att
  säkerställa
  , så långt det är tekniskt genomförbart,
  att
  eventuella tjänsteavbrott endast rör den aktuella tjänsten
  . Avstängning på grund av utebliven betalning av räkningar får endast ske efter det att abonnenten ivederbörlig ordning fått en varning. Medlemsstaterna får föreskriva att fullständig avstängning endast sker efter en angiven tidsfrist, under vilken tjänster som inte ger upphov till någon avgift för abonnenten (t. ex. samtal till 112) är tillåtna.
  Tillträdet till larmtjänster via larmnumret 112 kan spärras för användare som vid upprepade tillfällen missbrukat det.

| f) | Kostnadskontroll



  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kräver att alla företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster ska erbjuda abonnenterna möjligheter att kontrollera kostnaderna för telekommunikationstjänster, inbegripet kostnadsfria varningsmeddelanden till konsumenter om onormala konsumtionsmönster observerats. |
| --- | --- |

f)

Kostnadskontroll

| g) | Rekommendationer



  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kräver att alla företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster en gång om året ska rekommendera konsumenterna sitt mest förmånliga taxepaket, på grundval av föregående års konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

g)

Rekommendationer

Del B

Förteckning över faciliteter som anges iartikel 29.

| a) | Tonval eller DTMF (dual-tone multi-frequency operation).
  Detta innebär att det allmänna kommunikationsnätet är beskaffat på ett sådant sätt att tonvalstelefoner kan användas med hjälp av DTMF-toner som definierats iETSI ETR 207 för genomgående signalering genom nätet både inom en medlemsstat och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Tonval eller DTMF (dual-tone multi-frequency operation).

Detta innebär att det allmänna kommunikationsnätet är beskaffat på ett sådant sätt att tonvalstelefoner kan användas med hjälp av DTMF-toner som definierats iETSI ETR 207 för genomgående signalering genom nätet både inom en medlemsstat och mellan medlemsstaterna.

| b) | Nummerpresentation
  Detta innebär att den uppringandes telefonnummer visas hos den som blir uppringd innan samtalet påbörjas.
  Denna facilitet ska tillhandahållas ienlighet med tillämplig lagstiftning om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet, särskilt direktiv2002/58/EG.
  Operatörerna bör iden mån det är tekniskt möjligt tillhandahålla uppgifter och signaler som gör det lättare att erbjuda nummerpresentation och tonvalstjänster mellan olika medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Nummerpresentation

Detta innebär att den uppringandes telefonnummer visas hos den som blir uppringd innan samtalet påbörjas.

Denna facilitet ska tillhandahållas ienlighet med tillämplig lagstiftning om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet, särskilt direktiv2002/58/EG.

Operatörerna bör iden mån det är tekniskt möjligt tillhandahålla uppgifter och signaler som gör det lättare att erbjuda nummerpresentation och tonvalstjänster mellan olika medlemsstater.

| c) | Tjänster ihändelse av stöld



  Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns ett gemensamt gratisnummer för alla leverantörer av mobiltelefonitjänster dit användarna kan anmäla stöld av en terminal och omedelbart spärra de tjänster som ingår iabonnemanget. Det måste också vara möjligt för användare med funktionshinder att få tillgång till denna tjänst. Användarna måste regelbundet informeras om detta nummer, som måste vara lätt att lägga på minnet. |
| --- | --- |

c)

Tjänster ihändelse av stöld

| d) | Skyddande programvara



  Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna kan begära att operatörerna ger sina abonnenter kostnadsfri tillgång till tillförlitliga och användarvänliga och helt och fullt konfigurerbara skydds- och/eller filtreringsprogram som gör det möjligt att kontrollera barns eller utsatta personers tillgång till innehåll som är olämpligt för dem.


  Trafikövervakningsuppgifter som samlas in av denna programvara får bara användas av abonnenten. |
| --- | --- |

d)

Skyddande programvara

Del C

Genomförande av bestämmelserna om nummerportabilitet som anges iartikel 30.

Kravet att samtliga abonnenter med nummer från den nationella nummerplanen, får om de begär behålla sina nummer oberoende av det företag som tillhandahåller tjänsten ska gälla

| a) | geografiska nummer från en bestämd plats, |
| --- | --- |

a)

geografiska nummer från en bestämd plats,

| b) | icke geografiska nummer från en obestämd plats. |
| --- | --- |

b)

icke geografiska nummer från en obestämd plats.

Denna punkt gäller inte flyttning av nummer mellan nät som tillhandahåller tjänster från en fast anslutningspunkt och mobila nät.

Onsdag 24 september 2008BILAGA II

INFORMATION SOM SKA OFFENTLIGGÖRAS I ENLIGHET MED ARTIKEL 21 (INSYN OCH OFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION)

En nationell tillsynsmyndighet ansvarar för att informationen i denna bilaga offentliggörs i enlighet med artikel 21. Det är den nationella tillsynsmyndigheten som avgör vilken information som ska offentliggöras av de företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät och/eller allmänt tillgängliga telefonitjänster och vilken information som ska offentliggöras av den nationella tillsynsmyndigheten för att därigenom säkerställa att konsumenterna kan göra välgrundade val. ▐

1.   Företagets/företagens namn och adress

Det vill säga namn och adress till huvudkontoret för sådana företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät och/eller allmänt tillgängliga telefonitjänster.

2.   Beskrivning av tjänster som erbjuds

| 2.1 | De erbjudna tjänsternas omfattning |
| --- | --- |

2.1

De erbjudna tjänsternas omfattning

| 2.2 | Standardtaxor där det ▐ anges
  vilka tjänster som tillhandahålls och innehållet i varje taxa
  (t.ex. tillträdesavgifter, alla typer av användaravgifter, underhållskostnader).
  Detaljerade
  upplysningar om gällande rabatter, särskilda eller riktade taxor
  och eventuella extra avgifter samt kostnader för terminalutrustning, ska också anges
  . |
| --- | --- |

2.2

Standardtaxor där det ▐ anges
  vilka tjänster som tillhandahålls och innehållet i varje taxa
  (t.ex. tillträdesavgifter, alla typer av användaravgifter, underhållskostnader).
  Detaljerade
  upplysningar om gällande rabatter, särskilda eller riktade taxor
  och eventuella extra avgifter samt kostnader för terminalutrustning, ska också anges
  .

| 2.3 | Ersättnings-/återbetalningsregler innefattar upplysningar om eventuella ersättnings- eller återbetalningssystem. |
| --- | --- |

2.3

Ersättnings-/återbetalningsregler innefattar upplysningar om eventuella ersättnings- eller återbetalningssystem.

| 2.4 | Typer av erbjudna underhållstjänster. |
| --- | --- |

2.4

Typer av erbjudna underhållstjänster.

| 2.5 | Villkor för grundabonnemang, inklusive, om det är tillämpligt, den kortaste abonnemangsperiod som medges, uppsägning av avtalet, förfaranden och direktkostnader i samband med flyttning av nummer samt andra identifieringsuppgifter. |
| --- | --- |

2.5

Villkor för grundabonnemang, inklusive, om det är tillämpligt, den kortaste abonnemangsperiod som medges, uppsägning av avtalet, förfaranden och direktkostnader i samband med flyttning av nummer samt andra identifieringsuppgifter.

3.   Tvistlösningsförfaranden, inbegripet sådana som har utarbetats av företaget.

4.   Information om rättigheter när det gäller samhällsomfattande tjänster, inklusive, om det är tillämpligt, de tjänster och faciliteter som avses i bilaga I.

Onsdag 24 september 2008BILAGA III

PARAMETRAR FÖR TJÄNSTERNAS KVALITET

PARAMETRAR FÖR LEVERANSTID OCH TJÄNSTENS KVALITET, DEFINITIONER OCH MÄTMETODER I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 11 OCH 22

| För företag utsedda att tillhandahålla tillträde till allmänna kommunikationsnät |
| --- |
| PARAMETER (1) | DEFINITION | MÄTMETOD |
| Leveranstider för basanslutning till nätet | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| Felfrekvens per anslutning | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| Väntetid för reparation av fel | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| För företag utsedda att tillhandahålla allmänt tillgängliga telefonitjänster |
| Väntetid för koppling av samtal (2) | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| Svarstid för telefonisttjänster | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| Svarstid för nummerupplysningstjänster | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| Andel av allmänt tillgängliga telefonautomater för mynt och kort som är i funktion | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| Felfrekvens för teleräkningar | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |
| Felfrekvens vid uppkoppling av samtal (2) | ETSI EG 202 057 | ETSI EG 202 057 |

För företag utsedda att tillhandahålla tillträde till allmänna kommunikationsnät

PARAMETER (1)

DEFINITION

MÄTMETOD

Leveranstider för basanslutning till nätet

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Felfrekvens per anslutning

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Väntetid för reparation av fel

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

För företag utsedda att tillhandahålla allmänt tillgängliga telefonitjänster

Väntetid för koppling av samtal (2)

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Svarstid för telefonisttjänster

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Svarstid för nummerupplysningstjänster

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Andel av allmänt tillgängliga telefonautomater för mynt och kort som är i funktion

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Felfrekvens för teleräkningar

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Felfrekvens vid uppkoppling av samtal (2)

ETSI EG 202 057

ETSI EG 202 057

Versionsnumret för ETSI EG
  202 057
  -1 är 1.1.1 (april 2000).

---

(1)  Parametrarna ska tillåta att verkställandet kan analyseras på en regional nivå, dvs. inte mindre än nivå 2 i nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (NUTS) som fastställts av Europeiska gemenskapernas statistikkontor(Eurostat).

(2)  Medlemsstaterna kan besluta sig för att inte kräva att den aktuella information om verkställandet för dessa två parametrar ska sparas, om det finns bevis som visar att verkställandet inom dessa två områden är tillfredsställande.

---

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/393 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/393

---

Onsdag 24 september 20082006 års internationella avtal om tropiskt timmer*

P6_TA(2008)0453

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 september 2008 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS))

2010/C 8 E/48

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11964/2007),

med beaktande av förslaget till det internationella avtalet om tropiskt timmer 2006 (11964/2007),

med beaktande av artiklarna 133, 175 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0326/2007),

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 35 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A6-0313/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att försvara sina fördragsenliga befogenheter.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och internationella organisationen för tropiskt timmer (ITTO) parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och internationella organisationen för tropiskt timmer (ITTO) parlamentets ståndpunkt.

| RÅDETS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Beaktandeled |
| med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 och artikel 175, jämförda med artikel 300.2
  första stycket
  första meningen och artikel 300.3 första stycket, | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 och artikel 175, jämförda med artikel 300.2
  andra stycket
  första meningen och artikel 300.3 första stycket, |
| Ändring 2 |
| Skäl 4 |
| (4) | De mål som eftersträvas i det nya avtalet
  överensstämmer
  med både den gemensamma handelspolitiken
  och
  miljöpolitiken. |

RÅDETS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Beaktandeled

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 och artikel 175, jämförda med artikel 300.2
  första stycket
  första meningen och artikel 300.3 första stycket,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 och artikel 175, jämförda med artikel 300.2
  andra stycket
  första meningen och artikel 300.3 första stycket,

Ändring 2

Skäl 4

(4)

De mål som eftersträvas i det nya avtalet
  överensstämmer
  med både den gemensamma handelspolitiken
  och
  miljöpolitiken.

| (4) | De mål som eftersträvas i det nya avtalet
  bör överensstämma
  med både den gemensamma handelspolitiken, miljöpolitiken
  och utvecklingspolitiken
  . |
| --- | --- |

(4)

De mål som eftersträvas i det nya avtalet
  bör överensstämma
  med både den gemensamma handelspolitiken, miljöpolitiken
  och utvecklingspolitiken
  .

Ändring 3

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | Kommissionen bör lämna in en årsrapport till Europaparlamentet och rådet med en analys av genomförandet av 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer och av åtgärder för att minimera den negativa effekten av handel med tropiska skogar, inklusive bilaterala avtal som slutits till följd av Flegt-programmet (skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog). Enligt artikel 33 i 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer ska en utvärdering göras av genomförandet av avtalet fem år efter det att avtalet har trätt i kraft. Mot bakgrund av denna bestämmelse bör kommissionen i slutet av 2010 tillhandahålla parlamentet och rådet en granskning av hur 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer fungerar |
| --- | --- |

(7a)

Ändring 4

Skäl 7b (nytt)

| (7b) | Kommissionen bör vid upprättandet av utkastet till förhandlingsmandat för översyn av 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer föreslå att den nuvarande texten omarbetas så att skyddet och en hållbar förvaltning av tropiska skogar och återställande av utarmad skogsmark får en central ställning i avtalet och så att vikten av en strategi för utbildning och information i de länder som har avverkningsproblem betonas för att allmänheten i sin tur ska bli medveten om de negativa följder som oriktigt utnyttjande av timmerresurser medför. Handel med tropiskt timmer bör främjas endast i en utsträckning som är förenlig med dessa primära mål. |
| --- | --- |

(7b)

Ändring 5

Skäl 7c (nytt)

| (7c) | I synnerhet bör det i mandatet för en översyn av 2006 års internationella avtal om tropiskt timmer föreslås ett röstsystem för det Internationella rådet för tropiskt timmer som klart belönar återställande och en hållbar användning av tropiska skogar. |
| --- | --- |

(7c)

Ändring 6

Skäl 7d (nytt)

| (7d) | Kommissionen bör senast i oktober 2008 göra följande:









  a) | Lägga fram ett omfattande lagförslag som förhindrar att timmer och timmerprodukter från olagliga och destruktiva källor släpps ut på marknaden. |
| --- | --- | --- |

(7d)

a)

Lägga fram ett omfattande lagförslag som förhindrar att timmer och timmerprodukter från olagliga och destruktiva källor släpps ut på marknaden.

| b) | Lägga fram ett meddelande som fastställer EU:s engagemang och stöd för nuvarande och framtida globala finansieringssystem för att främja skogsskydd och minska utsläppen till följd av skogsavverkning inom ramen för UNFCCC (Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar)/Kyotoprotokollet. Meddelandet bör innehålla EU:s engagemang för att tillhandahålla kapital för att hjälpa utvecklingsländerna att skydda sina skogar, finansiera ett nätverk mellan skyddade områden och främja ekonomiska alternativ till skogsförstöring. I synnerhet bör det innehålla minimiprinciperna och minimikriterierna för dessa instrument, så att ett verkligt mervärde för klimatet, den biologiska mångfalden och människorna säkerställs. I meddelandet bör det även fastställas vilka prioriterade åtgärder och prioriterade områden som bör finansieras omedelbart inom ramen för dessa stimulansmekanismer. |
| --- | --- |

b)

Lägga fram ett meddelande som fastställer EU:s engagemang och stöd för nuvarande och framtida globala finansieringssystem för att främja skogsskydd och minska utsläppen till följd av skogsavverkning inom ramen för UNFCCC (Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar)/Kyotoprotokollet. Meddelandet bör innehålla EU:s engagemang för att tillhandahålla kapital för att hjälpa utvecklingsländerna att skydda sina skogar, finansiera ett nätverk mellan skyddade områden och främja ekonomiska alternativ till skogsförstöring. I synnerhet bör det innehålla minimiprinciperna och minimikriterierna för dessa instrument, så att ett verkligt mervärde för klimatet, den biologiska mångfalden och människorna säkerställs. I meddelandet bör det även fastställas vilka prioriterade åtgärder och prioriterade områden som bör finansieras omedelbart inom ramen för dessa stimulansmekanismer.

---

Torsdag 25 september 2008

| 14.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 8/396 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 8/396

---

Torsdag 25 september 2008Mervärdesskatt på behandling av försäkringstjänster och finansiella tjänster *

P6_TA(2008)0457

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 september 2008 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, i fråga om behandling av försäkringstjänster och finansiella tjänster (KOM(2007)0747 – C6-0473/2007 – 2007/0267(CNS))

2010/C 8 E/49

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0747),

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0473/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0344/2008), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om det har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om det har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv – ändringsakt


  Skäl 1 |
| (1) | Sektorn för finansiella tjänster bidrar i betydande grad till tillväxt, konkurrenskraft och nya arbetstillfällen, men för att den ska kunna fylla sin funktion på den inre marknaden krävs oundgängligen neutrala konkurrensvillkor. Det är nödvändigt att införa ramar som skapar
  rättslig förutsebarhet
  beträffande finansiella produkters behandling i fråga om mervärdesskatt samt beträffande marknadsföringen och förvaltningen av dem. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 1

(1)

Sektorn för finansiella tjänster bidrar i betydande grad till tillväxt, konkurrenskraft och nya arbetstillfällen, men för att den ska kunna fylla sin funktion på den inre marknaden krävs oundgängligen neutrala konkurrensvillkor. Det är nödvändigt att införa ramar som skapar
  rättslig förutsebarhet
  beträffande finansiella produkters behandling i fråga om mervärdesskatt samt beträffande marknadsföringen och förvaltningen av dem.

| (1) | Sektorn för finansiella tjänster bidrar i betydande grad till tillväxt, konkurrenskraft och nya arbetstillfällen, men för att den ska kunna fylla sin funktion på den inre marknaden krävs oundgängligen neutrala konkurrensvillkor. Det är nödvändigt att införa ramar som skapar
  sådana neutrala villkor
  beträffande finansiella produkters behandling i fråga om mervärdesskatt samt beträffande marknadsföringen och förvaltningen av dem. |
| --- | --- |

(1)

Sektorn för finansiella tjänster bidrar i betydande grad till tillväxt, konkurrenskraft och nya arbetstillfällen, men för att den ska kunna fylla sin funktion på den inre marknaden krävs oundgängligen neutrala konkurrensvillkor. Det är nödvändigt att införa ramar som skapar
  sådana neutrala villkor
  beträffande finansiella produkters behandling i fråga om mervärdesskatt samt beträffande marknadsföringen och förvaltningen av dem.

Ändring 2

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 2

| (2) | De nu gällande bestämmelserna om undantag från skatteplikt för finansiella tjänster och försäkringstjänster i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt är föråldrade och har tolkats och tillämpats på olika sätt. Bestämmelsernas komplexitet och skillnaderna i administrativ praxis skapar rättslig oförutsebarhet för ekonomiska aktörer och skattemyndigheter. Denna bristande förutsebarhet har i betydande grad framkallat tvister och ökat den administrativa arbetsbördan. Det är därför nödvändigt att förtydliga vilka försäkringstjänster och finansiella tjänster som är undantagna från skatteplikt och på så sätt skapa ökad rättslig förutsebarhet och minska den administrativa arbetsbördan för aktörer och myndigheter. |
| --- | --- |

(2)

De nu gällande bestämmelserna om undantag från skatteplikt för finansiella tjänster och försäkringstjänster i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt är föråldrade och har tolkats och tillämpats på olika sätt. Bestämmelsernas komplexitet och skillnaderna i administrativ praxis skapar rättslig oförutsebarhet för ekonomiska aktörer och skattemyndigheter. Denna bristande förutsebarhet har i betydande grad framkallat tvister och ökat den administrativa arbetsbördan. Det är därför nödvändigt att förtydliga vilka försäkringstjänster och finansiella tjänster som är undantagna från skatteplikt och på så sätt skapa ökad rättslig förutsebarhet och minska den administrativa arbetsbördan för aktörer och myndigheter.

| (2) | De nu gällande bestämmelserna om undantag från skatteplikt för finansiella tjänster och försäkringstjänster i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt är föråldrade och har tolkats och tillämpats på olika sätt. Bestämmelsernas komplexitet och skillnaderna i administrativ praxis skapar rättslig oförutsebarhet för ekonomiska aktörer och skattemyndigheter
  och garanterar inte lika konkurrensvillkor inom EU
  . Denna bristande förutsebarhet har i betydande grad framkallat tvister och ökat den administrativa arbetsbördan. Det är därför nödvändigt att förtydliga vilka försäkringstjänster och finansiella tjänster som är undantagna från skatteplikt och på så sätt skapa ökad rättslig förutsebarhet och
  lika konkurrensvillkor inom EU samt
  minska den administrativa arbetsbördan för aktörer och myndigheter. |
| --- | --- |

(2)

De nu gällande bestämmelserna om undantag från skatteplikt för finansiella tjänster och försäkringstjänster i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt är föråldrade och har tolkats och tillämpats på olika sätt. Bestämmelsernas komplexitet och skillnaderna i administrativ praxis skapar rättslig oförutsebarhet för ekonomiska aktörer och skattemyndigheter
  och garanterar inte lika konkurrensvillkor inom EU
  . Denna bristande förutsebarhet har i betydande grad framkallat tvister och ökat den administrativa arbetsbördan. Det är därför nödvändigt att förtydliga vilka försäkringstjänster och finansiella tjänster som är undantagna från skatteplikt och på så sätt skapa ökad rättslig förutsebarhet och
  lika konkurrensvillkor inom EU samt
  minska den administrativa arbetsbördan för aktörer och myndigheter.

Ändring 3

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 5

| (5) | Försäkringstjänster och finansiella tjänster kräver liknande förmedlingsformer. Det är därför lämpligt att förmedling behandlas på samma sätt, oavsett om den gäller försäkring eller finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(5)

Försäkringstjänster och finansiella tjänster kräver liknande förmedlingsformer. Det är därför lämpligt att förmedling behandlas på samma sätt, oavsett om den gäller försäkring eller finansiella tjänster.

| (5) | Försäkringstjänster och finansiella tjänster kräver liknande förmedlingsformer. Det är därför lämpligt att förmedling behandlas på samma sätt, oavsett om den gäller försäkring eller finansiella tjänster
  , inklusive förmedling av en förmedlare som varken har ett avtalsförhållande eller någon annan direktkontakt med någon av parterna i en försäkringstransaktion eller finansiell transaktion som aktören har bidragit till att genomföra. I sådana fall bör skattebefrielsen generellt omfatta all verksamhet som är typisk för aktörer inom försäkringstjänster eller finansiella tjänster, inklusive all förberedande och efterföljande verksamhet i fråga om avtalet
  . |
| --- | --- |

(5)

Försäkringstjänster och finansiella tjänster kräver liknande förmedlingsformer. Det är därför lämpligt att förmedling behandlas på samma sätt, oavsett om den gäller försäkring eller finansiella tjänster
  , inklusive förmedling av en förmedlare som varken har ett avtalsförhållande eller någon annan direktkontakt med någon av parterna i en försäkringstransaktion eller finansiell transaktion som aktören har bidragit till att genomföra. I sådana fall bör skattebefrielsen generellt omfatta all verksamhet som är typisk för aktörer inom försäkringstjänster eller finansiella tjänster, inklusive all förberedande och efterföljande verksamhet i fråga om avtalet
  .

Ändring 4

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Det är lämpligt att verksamhet som utgör förvaltning av investeringsfonder fortsätter att omfattas av undantaget, om den bedrivs av ekonomiska tredjepartsaktörer. |
| --- | --- |

(5a)

Ändring 5

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 7

| (7) | Tillhandahållare av försäkringstjänster och finansiella tjänster kan i ökande utsträckning koppla ingående mervärdesskatt på egna kostnader till just de belopp för vilka de debiterar utgående mervärdesskatt. Om de tjänster de tillhandahåller är arvodesbaserade kan de lätt fastställa beskattningsunderlaget för dessa. Det är därför lämpligt att utvidga sådana aktörers möjligheter att välja beskattning. |
| --- | --- |

(7)

Tillhandahållare av försäkringstjänster och finansiella tjänster kan i ökande utsträckning koppla ingående mervärdesskatt på egna kostnader till just de belopp för vilka de debiterar utgående mervärdesskatt. Om de tjänster de tillhandahåller är arvodesbaserade kan de lätt fastställa beskattningsunderlaget för dessa. Det är därför lämpligt att utvidga sådana aktörers möjligheter att välja beskattning.

| (7) | Tillhandahållare av försäkringstjänster och finansiella tjänster kan i ökande utsträckning koppla ingående mervärdesskatt på egna kostnader till just de belopp för vilka de debiterar utgående mervärdesskatt. Om de tjänster de tillhandahåller är arvodesbaserade kan de lätt fastställa beskattningsunderlaget för dessa. Det är därför lämpligt att utvidga sådana aktörers möjligheter att välja beskattning
  och förhindra problem med dubbelbeskattning som kan uppkomma genom att man samordnar denna beskattning med nationella skatter på försäkringstjänster och finansiella tjänster
  . |
| --- | --- |

(7)

Tillhandahållare av försäkringstjänster och finansiella tjänster kan i ökande utsträckning koppla ingående mervärdesskatt på egna kostnader till just de belopp för vilka de debiterar utgående mervärdesskatt. Om de tjänster de tillhandahåller är arvodesbaserade kan de lätt fastställa beskattningsunderlaget för dessa. Det är därför lämpligt att utvidga sådana aktörers möjligheter att välja beskattning
  och förhindra problem med dubbelbeskattning som kan uppkomma genom att man samordnar denna beskattning med nationella skatter på försäkringstjänster och finansiella tjänster
  .

Ändring 6

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 8a (nytt)

| (8a) | genom att anta åtgärder inom ramen för direktiv 2006/112/EG om rätten att välja beskattning, bör rådet säkerställa en enhetlig tillämpning av sådana bestämmelser på den inre marknaden. I avvaktan på att rådet antar sådana åtgärder bör medlemsstaterna kunna fastställa närmare regler för utövandet av denna valmöjlighet. Medlemsstaterna bör underrätta kommissionen om förslag till åtgärder på detta område sex månader innan de antas. Under denna period bör kommissionen bedöma förslaget till åtgärder och utfärda en rekommendation. |
| --- | --- |

(8a)

Ändring 7

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 1 – led a

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135 – punkt 1 – led a

| a) | Försäkring
  och
  återförsäkring. |
| --- | --- |

a)

Försäkring
  och
  återförsäkring.

| a) | Försäkring
  , inklusive
  återförsäkring. |
| --- | --- |

a)

Försäkring
  , inklusive
  återförsäkring.

Ändring 8

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 1 – led a

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135 – punkt 1 – led d

| d) | Valutaväxling
  och
  tillhandahållande av betalningsmedel. |
| --- | --- |

d)

Valutaväxling
  och
  tillhandahållande av betalningsmedel.

| d) | Valutaväxling, tillhandahållande av betalningsmedel
  och transaktioner med fordringar på betalningsmedel
  . |
| --- | --- |

d)

Valutaväxling, tillhandahållande av betalningsmedel
  och transaktioner med fordringar på betalningsmedel
  .

Ändring 9

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 1 – led a

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135 – punkt 1 – led e

| e) | Tillhandahållande av
  värdepapper. |
| --- | --- |

e)

Tillhandahållande av
  värdepapper.

| e) | Transaktioner avseende handel med
  värdepapper. |
| --- | --- |

e)

Transaktioner avseende handel med
  värdepapper.

Ändring 10

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 1 – led a

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135 – punkt 1 – led ga (nytt)

| ga) | alla typer av derivat, |
| --- | --- |

ga)

Ändring 11

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135 – punkt 1a

1a.   Det undantag som föreskrivs i
  punkt 1 a–e
  ska tillämpas på tillhandahållande av varje inslag i en försäkringstjänst eller finansiell tjänst som utgör ett avgränsat helt och har den specifika och väsentliga karaktären hos den berörda, från skatteplikt undantagna tjänsten.

1a.   Det undantag som föreskrivs i
  punkt 1 a–f
  ska tillämpas på tillhandahållande av varje inslag i en försäkringstjänst eller finansiell tjänst som utgör ett avgränsat helt och har den specifika och väsentliga karaktären hos den berörda, från skatteplikt undantagna tjänsten.

Ändring 12

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135a – led 1

| (1) | försäkring
  och återförsäkring
  : ett åtagande genom vilket en
  person
  till en
  annan person
  , som motprestation för betalning, är
  skyldig
  att, om en risk förverkligas, överlämna en ersättning eller förmån enligt villkoren för åtagandet. |
| --- | --- |

(1)

försäkring
  och återförsäkring
  : ett åtagande genom vilket en
  person
  till en
  annan person
  , som motprestation för betalning, är
  skyldig
  att, om en risk förverkligas, överlämna en ersättning eller förmån enligt villkoren för åtagandet.

| (1) | försäkring: ett åtagande genom vilket en
  eller flera personer
  till en
  eller flera andra personer
  , som motprestation för betalning, är
  skyldiga
  att, om en risk förverkligas, överlämna en ersättning eller förmån enligt villkoren för åtagandet. |
| --- | --- |

(1)

försäkring: ett åtagande genom vilket en
  eller flera personer
  till en
  eller flera andra personer
  , som motprestation för betalning, är
  skyldiga
  att, om en risk förverkligas, överlämna en ersättning eller förmån enligt villkoren för åtagandet.

Ändring 13

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135a – led 8 – inledningen

| (8) | tillhandahållande av
  värdepapper:
  tillhandahållande av
  andra omsättningsbara instrument än instrument som ger innehavarna rättigheter såsom ägare av varor eller sådana rättigheter som avses i artikel 15.2, varvid de instrument som tillhandahålls representerar ett finansiellt värde och ett eller flera av följande: |
| --- | --- |

(8)

tillhandahållande av
  värdepapper:
  tillhandahållande av
  andra omsättningsbara instrument än instrument som ger innehavarna rättigheter såsom ägare av varor eller sådana rättigheter som avses i artikel 15.2, varvid de instrument som tillhandahålls representerar ett finansiellt värde och ett eller flera av följande:

| (8) | transaktioner avseende handel med
  värdepapper:
  transaktioner i
  andra omsättningsbara instrument än instrument som ger innehavarna rättigheter såsom ägare av varor eller sådana rättigheter som avses i artikel 15.2, varvid de instrument som tillhandahålls representerar ett finansiellt värde och ett eller flera av följande: |
| --- | --- |

(8)

transaktioner avseende handel med
  värdepapper:
  transaktioner i
  andra omsättningsbara instrument än instrument som ger innehavarna rättigheter såsom ägare av varor eller sådana rättigheter som avses i artikel 15.2, varvid de instrument som tillhandahålls representerar ett finansiellt värde och ett eller flera av följande:

Ändring 14

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135a – led 8 – led c

| c) | Ägande av andelar i företag för kollektiva investeringar
  i sådana värdepapper som avses i a eller b, i andra finansiella instrument med undantag som avses i artikel 135.1 a–d eller
  i andra företag för kollektiva investeringar. |
| --- | --- |

c)

Ägande av andelar i företag för kollektiva investeringar
  i sådana värdepapper som avses i a eller b, i andra finansiella instrument med undantag som avses i artikel 135.1 a–d eller
  i andra företag för kollektiva investeringar.

| c) | Ägande av andelar i
  investeringsfonder, som anges i led 10, eller i
  företag för kollektiva investeringar i andra företag för kollektiva investeringar. |
| --- | --- |

c)

Ägande av andelar i
  investeringsfonder, som anges i led 10, eller i
  företag för kollektiva investeringar i andra företag för kollektiva investeringar.

Ändring 15

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135a – led 8 – led ca (nytt)

| ca) | rätt till finans-, kredit- eller råvaruderivat som avvecklas kontant och relaterade optioner, |
| --- | --- |

ca)

Ändring 16

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135a – led 9

| (9) | förmedling i samband med försäkringstransaktioner och finansiella transaktioner: tillhandahållande av tjänster
  till förmån för, och betalade av, en avtalspart
  via
  en
  förmedlare
  som är tredje part,
  när detta sker som separat förmedlingsprestation i samband med försäkringstransaktioner eller finansiella transaktioner enligt artikel 135.1 a–e. |
| --- | --- |

(9)

förmedling i samband med försäkringstransaktioner och finansiella transaktioner: tillhandahållande av tjänster
  till förmån för, och betalade av, en avtalspart
  via
  en
  förmedlare
  som är tredje part,
  när detta sker som separat förmedlingsprestation i samband med försäkringstransaktioner eller finansiella transaktioner enligt artikel 135.1 a–e.

| (9) | förmedling i samband med försäkringstransaktioner och finansiella transaktioner: tillhandahållande av tjänster via förmedlare, när detta sker som separat
  , direkt eller indirekt,
  förmedlingsprestation i samband med försäkringstransaktioner eller finansiella transaktioner enligt artikel 135.1 a–e
  under förutsättning att ingen av dessa förmedlare är en motpart vid dessa försäkringstransaktioner eller finansiella transaktioner
  . |
| --- | --- |

(9)

förmedling i samband med försäkringstransaktioner och finansiella transaktioner: tillhandahållande av tjänster via förmedlare, när detta sker som separat
  , direkt eller indirekt,
  förmedlingsprestation i samband med försäkringstransaktioner eller finansiella transaktioner enligt artikel 135.1 a–e
  under förutsättning att ingen av dessa förmedlare är en motpart vid dessa försäkringstransaktioner eller finansiella transaktioner
  .

Ändring 17

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135a – led 10

| (10) | investeringsfonder:
  företag för kollektiva investeringar i sådana finansiella instrument med undantag som avses i artikel 135.1 a–e och i fastigheter
  . |
| --- | --- |

(10)

investeringsfonder:
  företag för kollektiva investeringar i sådana finansiella instrument med undantag som avses i artikel 135.1 a–e och i fastigheter
  .

| (10) | investeringsfonder:
  särskilt inrättade investeringsverktyg, som har som enda syfte att samla tillgångar från investerare och investera dessa tillgångar i en diversifierad uppsättning tillgångar, inklusive pensionsfonder och verktyg som används för att genomföra och verkställa kollektiva pensionsplaner
  . |
| --- | --- |

(10)

investeringsfonder:
  särskilt inrättade investeringsverktyg, som har som enda syfte att samla tillgångar från investerare och investera dessa tillgångar i en diversifierad uppsättning tillgångar, inklusive pensionsfonder och verktyg som används för att genomföra och verkställa kollektiva pensionsplaner
  .

Ändring 18

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 135a – led 11

| (11) | förvaltning av investeringsfonder: verksamheter som syftar till att förverkliga investeringsmålen för investeringsfonderna i fråga. |
| --- | --- |

(11)

förvaltning av investeringsfonder: verksamheter som syftar till att förverkliga investeringsmålen för investeringsfonderna i fråga.

| (11) | förvaltning av investeringsfonder: verksamheter som syftar till att förverkliga investeringsmålen för investeringsfonderna i fråga.
  Detta innefattar åtminstone den strategiska och taktiska tillgångsförvaltningen och tillgångsallokeringen, inklusive rådgivande tjänster samt valuta- och riskhantering
  . |
| --- | --- |

(11)

förvaltning av investeringsfonder: verksamheter som syftar till att förverkliga investeringsmålen för investeringsfonderna i fråga.
  Detta innefattar åtminstone den strategiska och taktiska tillgångsförvaltningen och tillgångsallokeringen, inklusive rådgivande tjänster samt valuta- och riskhantering
  .

Ändring 19

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137 – punkt 1 – led a

| (3) | Artikel 137.1 a ska utgå. |
| --- | --- |

(3)

utgår

Ändring 20

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137a – punkt 1

1.   Från och med den 1 januari 2012 ska medlemsstaterna medge beskattningsbara personer rätt att välja beskattning för
  sådana
  tjänster som avses i artikel 135.1
  a–g
  .

1.   Från och med den 1 januari 2012 ska medlemsstaterna medge beskattningsbara personer
  i varje enskilt fall
  rätt att välja beskattning för
  en av de
  tjänster som avses i artikel 135.1
  a–ga, där denna tjänst tillhandahålls för en beskattningsbar person i samma medlemsstat eller inom gemenskapen
  .

Ändring 21

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137a – punkt 2

2.   
  Kommissionen ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om utövandet av rätten att välja enligt punkt 1 senast den ... (1). Vid behov ska kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag som gäller detaljerade regler som styr utövandet av denna rätt att välja och eventuella andra ändringar av detta direktiv i detta avseende
  .

Ändring 22

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137a – punkt 2

2.   Rådet ska anta nödvändiga åtgärder för genomförandet av punkt 1 i enlighet med förfarandet i artikel 397. I avvaktan på att rådet antar sådana åtgärder får medlemsstaterna
  fastställa närmare regler
  för utövandet av den valmöjlighet som avses i punkt 1.

2.   Rådet ska anta nödvändiga åtgärder för genomförandet av punkt 1 i enlighet med förfarandet i artikel 397. I avvaktan på att rådet antar sådana åtgärder får medlemsstaterna
  behålla de aktuella detaljerade reglerna
  för utövandet av den valmöjlighet som avses i punkt 1.

Ändring 23

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137b – led 1

| (1) | Själva gruppen
  och alla dess medlemmar
  är
  etablerade eller bosatta
  i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Själva gruppen
  och alla dess medlemmar
  är
  etablerade eller bosatta
  i gemenskapen.

| (1) | Själva gruppen är
  etablerad
  i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Själva gruppen är
  etablerad
  i gemenskapen.

Ändring 24

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137b – led 3

| (3) | Medlemmarna i gruppen tillhandahåller tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt
  artikel 135.1 a–g
  eller andra tjänster för vilka de inte är beskattningsbara. |
| --- | --- |

(3)

Medlemmarna i gruppen tillhandahåller tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt
  artikel 135.1 a–g
  eller andra tjänster för vilka de inte är beskattningsbara.

| (3) | Medlemmarna i gruppen tillhandahåller tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt
  artikel 135.1 a–ga
  eller andra tjänster för vilka de inte är beskattningsbara. |
| --- | --- |

(3)

Medlemmarna i gruppen tillhandahåller tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt
  artikel 135.1 a–ga
  eller andra tjänster för vilka de inte är beskattningsbara.

Ändring 25

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137b – led 4

| (4) | Gruppen tillhandahåller
  tjänsterna uteslutande till de egna medlemmarna
  ,
  och tjänsterna
  är nödvändiga för att medlemmarna ska kunna tillhandahålla tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt artikel 135.1
  a–g. |
| --- | --- |

(4)

Gruppen tillhandahåller
  tjänsterna uteslutande till de egna medlemmarna
  ,
  och tjänsterna
  är nödvändiga för att medlemmarna ska kunna tillhandahålla tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt artikel 135.1
  a–g.

| (4) | De tjänster som
  gruppen tillhandahåller är nödvändiga för att medlemmarna ska kunna tillhandahålla tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt artikel 135.1
  a–ga. |
| --- | --- |

(4)

De tjänster som
  gruppen tillhandahåller är nödvändiga för att medlemmarna ska kunna tillhandahålla tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt artikel 135.1
  a–ga.

Ändring 26

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 137b – led 5

| (5) | Gruppen debiterar sina medlemmar enbart den exakta summa som krävs för återbetalning av deras andelar av de gemensamma utgifterna
  , utan något
  arrangemang för att anpassa internpriserna i syfte att påverka den direkta beskattningen. |
| --- | --- |

(5)

Gruppen debiterar sina medlemmar enbart den exakta summa som krävs för återbetalning av deras andelar av de gemensamma utgifterna
  , utan något
  arrangemang för att anpassa internpriserna i syfte att påverka den direkta beskattningen.

| (5) | Gruppen debiterar sina medlemmar enbart den exakta summa som krävs för återbetalning av deras andelar av de gemensamma utgifterna. Arrangemang för att anpassa internpriserna i syfte att påverka den direkta beskattningen
  ska inte inverka negativt på gruppens befrielse från omsättningsskatt
  . |
| --- | --- |

(5)

Gruppen debiterar sina medlemmar enbart den exakta summa som krävs för återbetalning av deras andelar av de gemensamma utgifterna. Arrangemang för att anpassa internpriserna i syfte att påverka den direkta beskattningen
  ska inte inverka negativt på gruppens befrielse från omsättningsskatt
  .

Ändring 27

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – led 4 a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 169 – led c?

| (4a) | I artikel 169, ersätts led c med följande:








  c) | Transaktioner som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artikel 135.1 a–ga, om köparen är etablerad utanför gemenskapen eller om transaktionerna är direkt kopplade till varor som skall exporteras ut ur gemenskapen. |
| --- | --- | --- |

(4a)

c)

Transaktioner som är undantagna från skatteplikt i enlighet med artikel 135.1 a–ga, om köparen är etablerad utanför gemenskapen eller om transaktionerna är direkt kopplade till varor som skall exporteras ut ur gemenskapen.

Ändring 28

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 2 – punkt 1- stycke 1

1.   Medlemsstaterna
  ska senast den 31 december 2009
  sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  samtidigt som de ska se till att slutkonsumenterna får nytta av omstruktureringen av momsordningen
  . De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

---

(1)  
  Tre år efter ikraftträdandet av direktiv .../ .../EG.

---