# Az Európai Unió C 294E/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2009.294.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 294E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. december 3. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2009.294.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 294E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. december 3.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. július 8–10-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 256 E, 2008.10.9. |
| | |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. július 8., kedd |
| 2009/C 294E/01 | Az Európai Parlament előjogainak védelme a nemzeti bíróságok előttAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása az Európai Parlament előjogainak a nemzeti bíróságok előtti védelméről (2007/2205(INI)) | 1 |
| 2009/C 294E/02 | A Balti-tengerbe tervezett gázvezeték környezetre gyakorolt hatásaiAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása a tervezett balti-tengeri, Oroszországot és Németországot összekötő gázvezeték környezeti hatásáról (0614/2007. és 0952/2006. számú petíció) (2007/2118(INI)) | 3 |
| 2009/C 294E/03 | Afganisztán stabilizálása: kihívások az EU és a nemzetközi közösség részéreAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása Afganisztán stabilizálásáról: kihívások az EU és a nemzetközi közösség számára (2007/2208(INI)) | 11 |
| | 2008. július 9., szerda |
| 2009/C 294E/04 | Brazília, illetve Argentína számára a 2008-as évre vonatkozó éves cselekvési programokAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása a Brazília, illetve Argentína számára a 2008-as évre szóló éves cselekvési programokat létrehozó bizottsági határozattervezetekről | 19 |
| 2009/C 294E/05 | Az EU prioritásai az ENSZ Közgyűlés 63. ülésszaka alkalmávalAz Európai Parlament 2008. július 9-i ajánlása a Tanácshoz az EU prioritásait tekintve az ENSZ Közgyűlés 63. ülésszaka alkalmával (2008/2111(INI)) | 20 |
| 2009/C 294E/06 | A nemzeti bírák szerepe az európai igazságszolgáltatási rendszerbenAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása a nemzeti bírák európai igazságügyi rendszerben betöltött szerepéről (2007/2027(INI)) | 27 |
| 2009/C 294E/07 | AirbusAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása az Európai Unió és az Egyesült Államok között a Kereskedelmi Világszervezetben az Airbus-nak és a Boeingnek állítólagosan folyósított támogatásokról folyó vitáról | 33 |
| 2009/C 294E/08 | Európai stratégiai energiatechnológiai tervAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása az európai stratégiai energiatechnológiai tervről (2008/2005(INI)) | 35 |
| 2009/C 294E/09 | A nemzeti vagyonalapokAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása a nemzeti vagyonalapokról | 41 |
| 2009/C 294E/10 | A városi mobilitás új kultúrája feléAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása A városi mobilitás új kultúrája felé című témáról (2008/2041(INI)) | 42 |
| 2009/C 294E/11 | Az EKB 2007. évi jelentéséről szóló jelentésAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az EKB 2007. évi éves jelentéséről (2008/2107(INI)) | 49 |
| | 2008. július 10., csütörtök |
| 2009/C 294E/12 | A romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásaAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról | 54 |
| 2009/C 294E/13 | A kínai helyzet a földrengés után és az olimpiai játékok előttAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a kínai helyzetről a földrengés után és az olimpiai játékok előtt | 58 |
| 2009/C 294E/14 | A Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumaAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumáról (2007/2271(INI)) | 60 |
| 2009/C 294E/15 | A zimbabwei helyzetAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a zimbabwei helyzetről | 64 |
| 2009/C 294E/16 | Világűr és biztonságAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a világűrről és a biztonságról (2008/2030(INI)) | 69 |
| 2009/C 294E/17 | KasmírAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a feltételezett tömegsírokról Kasmír India által igazgatott részén | 75 |
| 2009/C 294E/18 | BangladesAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása Bangladesről | 77 |
| 2009/C 294E/19 | A halálbüntetésAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a halálbüntetésről, jelesül Troy Davis ügyéről | 80 |
| | |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. július 8., kedd |
| 2009/C 294E/20 | Witold Tomczak képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2008. július 8-i határozata Witold Tomczak mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2078(IMM)) | 81 |
| 2009/C 294E/21 | A Bizottság jóváhagyása (az Eljárási Szabályzat módosítása)Az Európai Parlament 2008. július 8-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a Bizottság jóváhagyására vonatkozó módosításáról (2007/2128(REG)) | 82 |
| 2009/C 294E/22 | A plenáris ülés munkája és a saját kezdeményezésű jelentések (az Eljárási Szabályzat módosítása)Az Európai Parlament 2008. július 8-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának módosításáról, parlamenti reform munkacsoportnak a plenáris ülés munkájával és a saját kezdeményezésű jelentésekkel kapcsolatos javaslatainak fényében (2007/2272(REG)) | 86 |
| | 2008. július 9., szerda |
| 2009/C 294E/23 | A képviselőcsoportok megalakítása (az Eljárási Szabályzat 29. cikkének módosítása)Az Európai Parlament 2008. július 9-i határozata az eljárási szabályzatnak a képviselőcsoportok megalakításáról szóló 29. cikke módosításáról (2006/2201(REG)) | 91 |
| | |
| | Európai Parlament |
| | 2008. július 8., kedd |
| 2009/C 294E/24 | Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozása ***IAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD)) | 92 |
| 2009/C 294E/25 | A KAP keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS)) | 93 |
| 2009/C 294E/26 | A munkaeszközök használatára vonatkozó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelmények ***IAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó módosított javaslatról (második egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (kodifikált változat) (COM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD)) | 93 |
| 2009/C 294E/27 | A vadon élő madarak védelme (az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelő kiigazítás) ***IAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD)) | 94 |
| 2009/C 294E/28 | Közös hozzáadottértékadó-rendszer *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS)) | 95 |
| 2009/C 294E/29 | Stratégiai környezeti vizsgálatra vonatkozó jegyzőkönyv az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben espoo-i ENSZ–EGB egyezményhez *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben aláírt espoo-i ENSZ–EGB egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS)) | 98 |
| 2009/C 294E/30 | Liechtenstein csatlakozása az Európai Unió, az Európai Közösség és Svájc közötti, Svájcnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS)) | 99 |
| 2009/C 294E/31 | Liechtenstein csatlakozása az Európai Közösség és Svájc közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló megállapodáshoz *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamokban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS)) | 100 |
| 2009/C 294E/32 | Az Európai Közösség és Svájc közötti, a tagállamban, Svájcban vagy Liechtensteinben benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein közötti jegyzőkönyv *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban, Svájcban vagy Liechtensteinben benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS)) | 101 |
| 2009/C 294E/33 | A vízumok számozása *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló 1683/95/EK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS)) | 102 |
| 2009/C 294E/34 | Az EK és India közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbítása *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (16681/2007 – COM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS)) | 103 |
| 2009/C 294E/35 | Az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárása ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló tanácsi közös álláspontról (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD)) | 105 |
| P6_TC2-COD(2006)0143Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 106 |
| 2009/C 294E/36 | Élelmiszer-adalékanyagok ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszer-adalékanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2006)0145Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszer adalékanyagokról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 106 |
| 2009/C 294E/37 | Ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-aromák és -összetevők ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat tekintetében (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD)) | 107 |
| P6_TC2-COD(2006)0147Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet, a 2000/13/EK irányelv és a 110/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 107 |
| 2009/C 294E/38 | Élelmiszerenzimek ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszer-ipari enzimekről és a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD)) | 108 |
| P6_TC2-COD(2006)0144Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 108 |
| 2009/C 294E/39 | A 2003/87/EK irányelv módosítása: a repülési tevékenységnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerébe történő bevétele ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD)) | 109 |
| P6_TC2-COD(2006)0304Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 109 |
| 2009/C 294E/40 | 2009. évi költségvetés: a 2009-es EKT-val kapcsolatos első gondolatok és az egyeztetésre kapott megbízatásAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása a 2009. évi költségvetésről: a 2009. évi előzetes költségvetési tervezetre vonatkozó első gondolatok és az egyeztetésre kapott megbízatás, III. szakasz – Bizottság (2008/2025(BUD)) | 110 |
| | 2008. július 9., szerda |
| 2009/C 294E/41 | A közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv módosítása ***IIAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (vasútbiztonsági irányelv) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD)) | 121 |
| P6_TC2-COD(2006)0272Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv módosításáról (Vasúti biztonsági irányelv) szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 121 |
| 2009/C 294E/42 | Az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosítása ***IIAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös tanácsi álláspontról (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD)) | 122 |
| P6_TC2-COD(2006)0274Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet (vasúti ügynökségi rendelet) módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 122 |
| 2009/C 294E/43 | A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályok (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a Közösségben a légi áratok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) elfogadása tekintetében (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD)) | 123 |
| 2009/C 294E/44 | Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programja ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0156Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 124 |
| 2009/C 294E/45 | Elemek és akkumulátorok, valamint a belőlük keletkező hulladék ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek az elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala (6. cikk (2) bekezdése) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0081Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek az elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala (6. cikk (2) bekezdése) tekintetében történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 125 |
| 2009/C 294E/46 | Egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és használatának korlátozása ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek az egyes veszélyes anyagok és készítmények, 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilén-difenil-diizocianát, ciklohexán és ammónium-nitrát forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0200Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek az egyes veszélyes anyagok és készítmények, 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilén-difenil-diizocianát, ciklohexán és ammónium-nitrát forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásai tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 126 |
| 2009/C 294E/47 | A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételei ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0199Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 127 |
| 2009/C 294E/48 | A földgáz belső piaca ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD)) | 142 |
| P6_TC1-COD(2007)0196Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 142 |
| 2009/C 294E/49 | A szociális biztonsági rendszerek koordinációja ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2006)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról és az 574/72/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 181 |
| I. MELLÉKLETA kétoldalú egyezmények hatályban tartott és új végrehajtási rendelkezései | 225 |
| II. MELLÉKLETA tisztviselőkre alkalmazandó különleges rendszerek | 225 |
| III. MELLÉKLETAz ellátások költségeit átalány alapján megtérítő tagállamok | 225 |
| IV. MELLÉKLETIlletékes hatóságok és intézmények, a lakóhely és a tartózkodási hely szerinti intézmények, hozzáférési pontok, az illetékes hatóságok által kijelölt intézmények és szervezetek. | 225 |
| 2009/C 294E/50 | A szociális biztonsági rendszerek koordinációja: XI. melléklet ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és a XI. melléklet tartalmának meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD)) | 226 |
| P6_TC1-COD(2006)0008Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és ▐ mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 226 |
| MELLÉKLET | 231 |
| 2009/C 294E/51 | A 883/2004/EK rendelet rendelkezéseinek kiterjesztése harmadik országok azon állampolgáraira, akik egyébként nem tartoznak e rendelkezések hatálya alá *Az Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2004/EK rendelet és a(z) [ ...] rendelet rendelkezéseinek harmadik országok e rendelkezések által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS)) | 259 |
| | 2008. július 10., csütörtök |
| 2009/C 294E/52 | Közös konzuli utasítások: biometrikus azonosítók és vízumkérelmek ***IAz Európai Parlament 2008. július 10-i jogalkotási állásfoglalása a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításnak a biometrikus adatok bevezetésével, valamint a vízumkérelmek fogadása és feldolgozása megszervezésének rendelkezéseivel kapcsolatos módosításáról (COM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD)) | 260 |
| P6_TC1-COD(2006)0088Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 10-én került elfogadásra a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításnak a biometrikus adatok bevezetésével, valamint a vízumkérelmek fogadása és feldolgozása megszervezésének rendelkezéseivel kapcsolatos módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 260 |
| 2009/C 294E/53 | Az EK és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés *Az Európai Parlament 2008. július 10-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2008. augusztus 1-jétől2012. július 31-ig terjedő időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS)) | 271 |
| 2009/C 294E/54 | Halászati flották átszervezése *Az Európai Parlament 2008. július 10-i jogalkotási állásfoglalása a gazdasági válság által érintett Európai Uniós halászati flották átszervezésének előmozdítását célzó ideiglenes különleges fellépés létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS)) | 273 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. július 8–10-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 256 E, 2008.10.9.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. július 8., kedd

2009/C 294E/01

Az Európai Parlament előjogainak védelme a nemzeti bíróságok előttAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása az Európai Parlament előjogainak a nemzeti bíróságok előtti védelméről (2007/2205(INI))

1

2009/C 294E/02

A Balti-tengerbe tervezett gázvezeték környezetre gyakorolt hatásaiAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása a tervezett balti-tengeri, Oroszországot és Németországot összekötő gázvezeték környezeti hatásáról (0614/2007. és 0952/2006. számú petíció) (2007/2118(INI))

3

2009/C 294E/03

Afganisztán stabilizálása: kihívások az EU és a nemzetközi közösség részéreAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása Afganisztán stabilizálásáról: kihívások az EU és a nemzetközi közösség számára (2007/2208(INI))

11

2008. július 9., szerda

2009/C 294E/04

Brazília, illetve Argentína számára a 2008-as évre vonatkozó éves cselekvési programokAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása a Brazília, illetve Argentína számára a 2008-as évre szóló éves cselekvési programokat létrehozó bizottsági határozattervezetekről

19

2009/C 294E/05

Az EU prioritásai az ENSZ Közgyűlés 63. ülésszaka alkalmávalAz Európai Parlament 2008. július 9-i ajánlása a Tanácshoz az EU prioritásait tekintve az ENSZ Közgyűlés 63. ülésszaka alkalmával (2008/2111(INI))

20

2009/C 294E/06

A nemzeti bírák szerepe az európai igazságszolgáltatási rendszerbenAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása a nemzeti bírák európai igazságügyi rendszerben betöltött szerepéről (2007/2027(INI))

27

2009/C 294E/07

AirbusAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása az Európai Unió és az Egyesült Államok között a Kereskedelmi Világszervezetben az Airbus-nak és a Boeingnek állítólagosan folyósított támogatásokról folyó vitáról

33

2009/C 294E/08

Európai stratégiai energiatechnológiai tervAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása az európai stratégiai energiatechnológiai tervről (2008/2005(INI))

35

2009/C 294E/09

A nemzeti vagyonalapokAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása a nemzeti vagyonalapokról

41

2009/C 294E/10

A városi mobilitás új kultúrája feléAz Európai Parlament 2008. július 9-i állásfoglalása A városi mobilitás új kultúrája felé című témáról (2008/2041(INI))

42

2009/C 294E/11

Az EKB 2007. évi jelentéséről szóló jelentésAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az EKB 2007. évi éves jelentéséről (2008/2107(INI))

49

2008. július 10., csütörtök

2009/C 294E/12

A romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásaAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról

54

2009/C 294E/13

A kínai helyzet a földrengés után és az olimpiai játékok előttAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a kínai helyzetről a földrengés után és az olimpiai játékok előtt

58

2009/C 294E/14

A Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumaAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumáról (2007/2271(INI))

60

2009/C 294E/15

A zimbabwei helyzetAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a zimbabwei helyzetről

64

2009/C 294E/16

Világűr és biztonságAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a világűrről és a biztonságról (2008/2030(INI))

69

2009/C 294E/17

KasmírAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a feltételezett tömegsírokról Kasmír India által igazgatott részén

75

2009/C 294E/18

BangladesAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása Bangladesről

77

2009/C 294E/19

A halálbüntetésAz Európai Parlament 2008. július 10-i állásfoglalása a halálbüntetésről, jelesül Troy Davis ügyéről

80

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2008. július 8., kedd

2009/C 294E/20

Witold Tomczak képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2008. július 8-i határozata Witold Tomczak mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2078(IMM))

81

2009/C 294E/21

A Bizottság jóváhagyása (az Eljárási Szabályzat módosítása)Az Európai Parlament 2008. július 8-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a Bizottság jóváhagyására vonatkozó módosításáról (2007/2128(REG))

82

2009/C 294E/22

A plenáris ülés munkája és a saját kezdeményezésű jelentések (az Eljárási Szabályzat módosítása)Az Európai Parlament 2008. július 8-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának módosításáról, parlamenti reform munkacsoportnak a plenáris ülés munkájával és a saját kezdeményezésű jelentésekkel kapcsolatos javaslatainak fényében (2007/2272(REG))

86

2008. július 9., szerda

2009/C 294E/23

A képviselőcsoportok megalakítása (az Eljárási Szabályzat 29. cikkének módosítása)Az Európai Parlament 2008. július 9-i határozata az eljárási szabályzatnak a képviselőcsoportok megalakításáról szóló 29. cikke módosításáról (2006/2201(REG))

91

Európai Parlament

2008. július 8., kedd

2009/C 294E/24

Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozása ***IAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0308 – C6-0200/2008 – 2008/0095(COD))

92

2009/C 294E/25

A KAP keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS))

93

2009/C 294E/26

A munkaeszközök használatára vonatkozó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelmények ***IAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó módosított javaslatról (második egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (kodifikált változat) (COM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD))

93

2009/C 294E/27

A vadon élő madarak védelme (az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelő kiigazítás) ***IAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD))

94

2009/C 294E/28

Közös hozzáadottértékadó-rendszer *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS))

95

2009/C 294E/29

Stratégiai környezeti vizsgálatra vonatkozó jegyzőkönyv az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben espoo-i ENSZ–EGB egyezményhez *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben aláírt espoo-i ENSZ–EGB egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS))

98

2009/C 294E/30

Liechtenstein csatlakozása az Európai Unió, az Európai Közösség és Svájc közötti, Svájcnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS))

99

2009/C 294E/31

Liechtenstein csatlakozása az Európai Közösség és Svájc közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló megállapodáshoz *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamokban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS))

100

2009/C 294E/32

Az Európai Közösség és Svájc közötti, a tagállamban, Svájcban vagy Liechtensteinben benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein közötti jegyzőkönyv *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban, Svájcban vagy Liechtensteinben benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS))

101

2009/C 294E/33

A vízumok számozása *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló 1683/95/EK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS))

102

2009/C 294E/34

Az EK és India közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbítása *Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (16681/2007 – COM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS))

103

2009/C 294E/35

Az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárása ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló tanácsi közös álláspontról (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD))

105

P6_TC2-COD(2006)0143Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

106

2009/C 294E/36

Élelmiszer-adalékanyagok ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszer-adalékanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD))

106

P6_TC2-COD(2006)0145Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszer adalékanyagokról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

106

2009/C 294E/37

Ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-aromák és -összetevők ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat tekintetében (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD))

107

P6_TC2-COD(2006)0147Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet, a 2000/13/EK irányelv és a 110/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

107

2009/C 294E/38

Élelmiszerenzimek ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszer-ipari enzimekről és a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD))

108

P6_TC2-COD(2006)0144Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

108

2009/C 294E/39

A 2003/87/EK irányelv módosítása: a repülési tevékenységnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerébe történő bevétele ***IIAz Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD))

109

P6_TC2-COD(2006)0304Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

109

2009/C 294E/40

2009. évi költségvetés: a 2009-es EKT-val kapcsolatos első gondolatok és az egyeztetésre kapott megbízatásAz Európai Parlament 2008. július 8-i állásfoglalása a 2009. évi költségvetésről: a 2009. évi előzetes költségvetési tervezetre vonatkozó első gondolatok és az egyeztetésre kapott megbízatás, III. szakasz – Bizottság (2008/2025(BUD))

110

2008. július 9., szerda

2009/C 294E/41

A közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv módosítása ***IIAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (vasútbiztonsági irányelv) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD))

121

P6_TC2-COD(2006)0272Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv módosításáról (Vasúti biztonsági irányelv) szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

121

2009/C 294E/42

Az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosítása ***IIAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös tanácsi álláspontról (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD))

122

P6_TC2-COD(2006)0274Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet (vasúti ügynökségi rendelet) módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

122

2009/C 294E/43

A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályok (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a Közösségben a légi áratok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) elfogadása tekintetében (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD))

123

2009/C 294E/44

Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programja ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0156Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

124

2009/C 294E/45

Elemek és akkumulátorok, valamint a belőlük keletkező hulladék ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek az elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala (6. cikk (2) bekezdése) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0081Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek az elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala (6. cikk (2) bekezdése) tekintetében történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

125

2009/C 294E/46

Egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és használatának korlátozása ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek az egyes veszélyes anyagok és készítmények, 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilén-difenil-diizocianát, ciklohexán és ammónium-nitrát forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0200Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek az egyes veszélyes anyagok és készítmények, 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilén-difenil-diizocianát, ciklohexán és ammónium-nitrát forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásai tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

126

2009/C 294E/47

A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételei ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0199Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

127

2009/C 294E/48

A földgáz belső piaca ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD))

142

P6_TC1-COD(2007)0196Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

142

2009/C 294E/49

A szociális biztonsági rendszerek koordinációja ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD))

181

P6_TC1-COD(2006)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról és az 574/72/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

181

I. MELLÉKLETA kétoldalú egyezmények hatályban tartott és új végrehajtási rendelkezései

225

II. MELLÉKLETA tisztviselőkre alkalmazandó különleges rendszerek

225

III. MELLÉKLETAz ellátások költségeit átalány alapján megtérítő tagállamok

225

IV. MELLÉKLETIlletékes hatóságok és intézmények, a lakóhely és a tartózkodási hely szerinti intézmények, hozzáférési pontok, az illetékes hatóságok által kijelölt intézmények és szervezetek.

225

2009/C 294E/50

A szociális biztonsági rendszerek koordinációja: XI. melléklet ***IAz Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és a XI. melléklet tartalmának meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD))

226

P6_TC1-COD(2006)0008Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és ▐ mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

226

MELLÉKLET

231

2009/C 294E/51

A 883/2004/EK rendelet rendelkezéseinek kiterjesztése harmadik országok azon állampolgáraira, akik egyébként nem tartoznak e rendelkezések hatálya alá *Az Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2004/EK rendelet és a(z) [ ...] rendelet rendelkezéseinek harmadik országok e rendelkezések által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS))

259

2008. július 10., csütörtök

2009/C 294E/52

Közös konzuli utasítások: biometrikus azonosítók és vízumkérelmek ***IAz Európai Parlament 2008. július 10-i jogalkotási állásfoglalása a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításnak a biometrikus adatok bevezetésével, valamint a vízumkérelmek fogadása és feldolgozása megszervezésének rendelkezéseivel kapcsolatos módosításáról (COM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD))

260

P6_TC1-COD(2006)0088Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 10-én került elfogadásra a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításnak a biometrikus adatok bevezetésével, valamint a vízumkérelmek fogadása és feldolgozása megszervezésének rendelkezéseivel kapcsolatos módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

260

2009/C 294E/53

Az EK és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés *Az Európai Parlament 2008. július 10-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2008. augusztus 1-jétől2012. július 31-ig terjedő időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS))

271

2009/C 294E/54

Halászati flották átszervezése *Az Európai Parlament 2008. július 10-i jogalkotási állásfoglalása a gazdasági válság által érintett Európai Uniós halászati flották átszervezésének előmozdítását célzó ideiglenes különleges fellépés létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS))

273

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. július 8–10-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 256 E, 2008.10.9.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. július 8., kedd

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/1

---

2008. július 8., keddAz Európai Parlament előjogainak védelme a nemzeti bíróságok előtt

P6_TA(2008)0327

Az Európai Parlament 2008. július 8–i állásfoglalása az Európai Parlament előjogainak a nemzeti bíróságok előtti védelméről (2007/2205(INI))

2009/C 294 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A6-0222/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament jogi személyiség nélküli intézmény; mivel az Európai Parlament ennek következtében gyakran nem képes megvédeni kiváltságait a nemzeti bíróságok előtt a jellegéből adódóan keletkező problémás esetekben; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament jogi személyiség nélküli intézmény; mivel az Európai Parlament ennek következtében gyakran nem képes megvédeni kiváltságait a nemzeti bíróságok előtt a jellegéből adódóan keletkező problémás esetekben;

| B. | mivel a Parlament tiszteletben tartja a Bizottság kezdeményezési jogát, azonban fenntartja az EK-Szerződés 192. cikkében foglalt, arra irányuló jogát, hogy jogalkotási javaslatok benyújtására kérje fel a Bizottságot; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament tiszteletben tartja a Bizottság kezdeményezési jogát, azonban fenntartja az EK-Szerződés 192. cikkében foglalt, arra irányuló jogát, hogy jogalkotási javaslatok benyújtására kérje fel a Bizottságot;

| C. | mivel ebben a vonatkozásban az Európai Parlamentnek számos, a Szerződésben foglalt, a kiváltságoknak más közösségi intézmények előtti fenntartását garantáló jogorvoslati lehetősége van, mint például jogsértés megállapítása (az EK-Szerződés 232. cikke) és a közösségi jogi aktusok megsemmisítése iránti eljárás (az EK-Szerződés 230. cikke); |
| --- | --- |

C.

mivel ebben a vonatkozásban az Európai Parlamentnek számos, a Szerződésben foglalt, a kiváltságoknak más közösségi intézmények előtti fenntartását garantáló jogorvoslati lehetősége van, mint például jogsértés megállapítása (az EK-Szerződés 232. cikke) és a közösségi jogi aktusok megsemmisítése iránti eljárás (az EK-Szerződés 230. cikke);

| D. | mivel az Európai Bíróság esetjoga megállapítja a tagállamok szerződésekben foglalt kötelezettségei elmulasztásakor fennálló felelősségét, függetlenül attól, hogy mely állami szerv tevékenysége vagy tevékenységének hiánya okozta a mulasztást, még az alkotmányosan független intézmények esetében is (1); |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Bíróság esetjoga megállapítja a tagállamok szerződésekben foglalt kötelezettségei elmulasztásakor fennálló felelősségét, függetlenül attól, hogy mely állami szerv tevékenysége vagy tevékenységének hiánya okozta a mulasztást, még az alkotmányosan független intézmények esetében is (1);

| E. | mivel az Európai Parlament ugyanakkor nem rendelkezik a fentiekkel egyenértékű, közvetlen eszközökkel ahhoz, hogy a nemzeti bíróságok előtt megvédje kiváltságait, különösen ami a kiváltságokat sértő nemzeti bírósági ítéleteket illeti, mely esetben sem a nemzeti jogi eljárásban nem vehet részt, sem az Európai Bírósághoz nem fordulhat közvetlenül jogorvoslatért; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament ugyanakkor nem rendelkezik a fentiekkel egyenértékű, közvetlen eszközökkel ahhoz, hogy a nemzeti bíróságok előtt megvédje kiváltságait, különösen ami a kiváltságokat sértő nemzeti bírósági ítéleteket illeti, mely esetben sem a nemzeti jogi eljárásban nem vehet részt, sem az Európai Bírósághoz nem fordulhat közvetlenül jogorvoslatért;

| F. | mivel az Európai Parlament kötelezettségsértési eljárást végső megoldásként sem indíthat tagállam ellen, mivel ez a Bizottság kizárólagos jogköre (az EK-Szerződés 226. cikke); |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlament kötelezettségsértési eljárást végső megoldásként sem indíthat tagállam ellen, mivel ez a Bizottság kizárólagos jogköre (az EK-Szerződés 226. cikke);

| G. | mivel a saját működési formáját kielégítően védeni képes eszközök hiányában az Európai Parlament – mint politikai és törvényhozó testület – hatékonyságában zavar következhet be; |
| --- | --- |

G.

mivel a saját működési formáját kielégítően védeni képes eszközök hiányában az Európai Parlament – mint politikai és törvényhozó testület – hatékonyságában zavar következhet be;

| H. | mivel az Európai Unió intézményei közötti jóhiszemű együttműködés és a helyes igazgatás elve megkívánják, hogy a közösségi szervek tevékenységüket az átláthatóság és az áttekinthetőség jegyében megfogalmazott szabályok alapján végezzék, amelyek alapján feleslegessé válik annak megkérdőjelezése, hogy egy intézmény miért tesz vagy nem tesz valamit; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió intézményei közötti jóhiszemű együttműködés és a helyes igazgatás elve megkívánják, hogy a közösségi szervek tevékenységüket az átláthatóság és az áttekinthetőség jegyében megfogalmazott szabályok alapján végezzék, amelyek alapján feleslegessé válik annak megkérdőjelezése, hogy egy intézmény miért tesz vagy nem tesz valamit;

| I. | mivel a fenti probléma megoldása érdekében a parlamenti kiváltságok védelmét szolgáló eszközöket nem az EK-Szerződés módosításán keresztül, hanem a nemzeti parlamentek ilyen irányú tapasztalatainak felhasználásával, és azoknak az Európai Parlament speciális esetére való igazításával kellene megerősíteni; |
| --- | --- |

I.

mivel a fenti probléma megoldása érdekében a parlamenti kiváltságok védelmét szolgáló eszközöket nem az EK-Szerződés módosításán keresztül, hanem a nemzeti parlamentek ilyen irányú tapasztalatainak felhasználásával, és azoknak az Európai Parlament speciális esetére való igazításával kellene megerősíteni;

| J. | mivel a több tagállam parlamentjének működését feldolgozó, erről a kérdésről készült felmérés eredményei szerint egyértelmű, hogy a nemzeti törvények túlnyomó részben nem csak a parlament egészének, hanem egyes tagjainak védelmét is garantáló jogorvoslati lehetőségeket biztosítanak parlamentjüknek; |
| --- | --- |

J.

mivel a több tagállam parlamentjének működését feldolgozó, erről a kérdésről készült felmérés eredményei szerint egyértelmű, hogy a nemzeti törvények túlnyomó részben nem csak a parlament egészének, hanem egyes tagjainak védelmét is garantáló jogorvoslati lehetőségeket biztosítanak parlamentjüknek;

| K. | mivel az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés 10. cikke értelmében a tagállamok között őszinte és jóhiszemű együttműködésnek kell létrejönnie, valamint mivel az Európai Bíróság megállapította, hogy magukra „a tagállamokra hárul a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot biztosító jogorvoslati lehetőségek és eljárások teljes rendszerének kialakítása” (2); |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés 10. cikke értelmében a tagállamok között őszinte és jóhiszemű együttműködésnek kell létrejönnie, valamint mivel az Európai Bíróság megállapította, hogy magukra „a tagállamokra hárul a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot biztosító jogorvoslati lehetőségek és eljárások teljes rendszerének kialakítása” (2);

| L. | mivel kívánatos lenne, hogy kiváltságainak jogi – az Európai Bíróság vagy a nemzeti bíróságok előtti – védelme érdekében az Európai Parlamentet ha nem is azonos, de hasonló védelmi eszközök illessék meg, mint a nemzeti parlamenteket és azok képviselőit; |
| --- | --- |

L.

mivel kívánatos lenne, hogy kiváltságainak jogi – az Európai Bíróság vagy a nemzeti bíróságok előtti – védelme érdekében az Európai Parlamentet ha nem is azonos, de hasonló védelmi eszközök illessék meg, mint a nemzeti parlamenteket és azok képviselőit;

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy számítson rá, hogy az Európai Parlament jogsértési eljárás indítását fogja kérelmezni bármely olyan tagállam esetében, amely megsérti a parlamenti kiváltságokat, és kéri, hogy az illetékes biztos nyújtson be számára átfogó indokolást abban az esetben, ha a testület úgy dönt, hogy nem indítja meg a kért eljárást; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy számítson rá, hogy az Európai Parlament jogsértési eljárás indítását fogja kérelmezni bármely olyan tagállam esetében, amely megsérti a parlamenti kiváltságokat, és kéri, hogy az illetékes biztos nyújtson be számára átfogó indokolást abban az esetben, ha a testület úgy dönt, hogy nem indítja meg a kért eljárást;

| 2. | javasolja, hogy módosítsák az Európai Bíróság statútumát abból a célból, hogy az Európai Parlamentnek joga legyen a Bírósághoz fordulni azokban az esetekben, amikor a parlamenti kiváltságokat közvetlen vagy közvetett módon megsértik, és ily módon az ügyekben eddig hivatalosan nem részes Európai Parlament részvételét ne a Bíróság határozza meg, amint azt jelenleg statútuma 24. cikke (2) bekezdése értelmében teszi; |
| --- | --- |

2.

javasolja, hogy módosítsák az Európai Bíróság statútumát abból a célból, hogy az Európai Parlamentnek joga legyen a Bírósághoz fordulni azokban az esetekben, amikor a parlamenti kiváltságokat közvetlen vagy közvetett módon megsértik, és ily módon az ügyekben eddig hivatalosan nem részes Európai Parlament részvételét ne a Bíróság határozza meg, amint azt jelenleg statútuma 24. cikke (2) bekezdése értelmében teszi;

| 3. | javasolja, hogy alaposan vizsgálják meg, hogy alkalmazható-e az EK-Szerződés 300. cikke (6) bekezdésében említett jogi mechanizmus azokban az esetekben, amikor az Európai Parlament kiváltságai súlyos megsértésének veszélye áll fenn, így lehetővé téve a Parlament számára, hogy a Bíróság véleményét kérje arról, hogy egy adott nemzeti jogszabály összeegyeztethető-e az elsődleges közösségi joggal, meghagyva a Bizottságnak azt a kizárólagos jogot, hogy a jogsértést elkövető tagállam ellen jogsértés miatt eljárást indítson; |
| --- | --- |

3.

javasolja, hogy alaposan vizsgálják meg, hogy alkalmazható-e az EK-Szerződés 300. cikke (6) bekezdésében említett jogi mechanizmus azokban az esetekben, amikor az Európai Parlament kiváltságai súlyos megsértésének veszélye áll fenn, így lehetővé téve a Parlament számára, hogy a Bíróság véleményét kérje arról, hogy egy adott nemzeti jogszabály összeegyeztethető-e az elsődleges közösségi joggal, meghagyva a Bizottságnak azt a kizárólagos jogot, hogy a jogsértést elkövető tagállam ellen jogsértés miatt eljárást indítson;

| 4. | felkéri az illetékes bizottságot, hogy készítse elő a Parlament eljárási szabályzata 121. cikkének oly módon történő módosítását, hogy az terjedjen ki bármely bíróság előtti valamennyi jogi eljárásra, illetve biztosítson egyszerűsített eljárást azokban az esetekben, amikor gyorsított vagy sürgősségi eljárásban fordulnak az Európai Bizottsághoz; |
| --- | --- |

4.

felkéri az illetékes bizottságot, hogy készítse elő a Parlament eljárási szabályzata 121. cikkének oly módon történő módosítását, hogy az terjedjen ki bármely bíróság előtti valamennyi jogi eljárásra, illetve biztosítson egyszerűsített eljárást azokban az esetekben, amikor gyorsított vagy sürgősségi eljárásban fordulnak az Európai Bizottsághoz;

| 5. | helyénvalónak tartaná, ha együttműködés alakulna ki az Európai Parlament és a nemzeti bíróságok között, és – mint ahogyan néhány tagállam már jó példával jár elöl – olyan bírósági gyakorlatot alakítanának ki, amely szerint a nemzeti bíróságon folyó, európai parlamenti kiváltságokat érintő eljárásnak a Parlament is részese lenne; |
| --- | --- |

5.

helyénvalónak tartaná, ha együttműködés alakulna ki az Európai Parlament és a nemzeti bíróságok között, és – mint ahogyan néhány tagállam már jó példával jár elöl – olyan bírósági gyakorlatot alakítanának ki, amely szerint a nemzeti bíróságon folyó, európai parlamenti kiváltságokat érintő eljárásnak a Parlament is részese lenne;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot megfelelő jogi aktusokra a Parlament kiváltságai jogi védelmének maradéktalan érvényesülése érdekében; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot megfelelő jogi aktusokra a Parlament kiváltságai jogi védelmének maradéktalan érvényesülése érdekében;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  8/70 sz. ügy, Bizottság kontra Olaszország, [1970] EBHT 961.

(2)  C-50/00P. sz. ügy, Unión de Pequeños Agricultores kontra Tanács [2002] EBHT I-6677.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/3

---

2008. július 8., keddA Balti-tengerbe tervezett gázvezeték környezetre gyakorolt hatásai

P6_TA(2008)0336

Az Európai Parlament 2008. július 8–i állásfoglalása a tervezett balti-tengeri, Oroszországot és Németországot összekötő gázvezeték környezeti hatásáról (0614/2007. és 0952/2006. petíció) (2007/2118(INI))

2009/C 294 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a 0614/2007. számú, Radvile Morkunaite által benyújtott, több mint 20 000 aláírást tartalmazó petícióra, a 0952/2006. számú, Krzysztof Mączkowski által benyújtott petícióra, valamint a jelen állásfoglalásban szereplő témával kapcsolatban benyújtott egyéb petíciókra,

tekintettel a valamennyi tagállam által 2007. december 13–án aláírt Lisszaboni Szerződésre,

tekintettel a „Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében” c. bizottsági közleményre (COM(2005)0504),

tekintettel az Európai Közösség hatodik környezetvédelmi cselekvési programjára (1),

tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 85/337/EGK irányelv módosításáról szóló 1997. március 3–i 97/11/EK tanácsi irányelvre (2) és a NATURA 2000 jogszabálycsomagot alkotó 92/43/EGK (3) és 79/409/EGK (4) irányelvre,

tekintettel a tengeri környezet védelméről és megőrzéséről szóló tematikus stratégiáról szóló, 2006. november 14–i állásfoglalására (5),

tekintettel az északi dimenzió keretébe foglalt balti-tengeri regionális stratégiáról szóló, 2006. november 16–i állásfoglalására (6),

tekintettel a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezményre (Helsinki Egyezmény),

tekintettel a Helsinki Bizottság (Helsinki Commission – HELCOM) javaslataira, és különösen az elvégzendő környezeti hatásvizsgálat, valamint a javasolt projekt káros hatásait esetlegesen elszenvedő államokkal folytatandó konzultáció követelményeit ismertető 1996. március 12–i 17/3-as javaslatra,

tekintettel az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991. február 25–i egyezményre (Espoo Egyezmény),

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25–i egyezményre (Aarhusi Egyezmény),

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezményére (UNCLOS),

tekintettel az elővigyázatosság elvére, amelyet az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata a közösségi vívmányok általános elvei közé sorol, és ami az EU joga és a nemzetközi jog alapján a fenntartható fejlődés egyik aspektusát alkotja,

tekintettel a felelősségteljes kormányzás elvére, amely az EU-jog általános elveinek egyike,

tekintettel az Európai Parlament közös balti munkacsoportjának tevékenységeire,

tekintettel a 2008. január 29–i nyilvános meghallgatás javaslataira,

tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló 2006. szeptember 6–i 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (7), amely az Északi Áramlatot európai érdekű projektként ismeri el,

tekintettel a balti államok környezetvédelmi minisztereinek 2007. november 15–i krakkói találkozóján elfogadott balti-tengeri cselekvési tervre,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 10. cikkére, amely a Közösséghez való lojalitás kötelezettségét rója a tagállamokra,

tekintettel az Eljárási Szabályzat 192. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0225/2008),

| A. | mivel a Balti-tenger medencéje nyolc európai uniós tagállammal határos, partjának pedig 80 %-a az Európai Unió területéhez tartozik; mivel az OAO Gazprom az Északi Áramlat többségi tulajdonosa; |
| --- | --- |

A.

mivel a Balti-tenger medencéje nyolc európai uniós tagállammal határos, partjának pedig 80 %-a az Európai Unió területéhez tartozik; mivel az OAO Gazprom az Északi Áramlat többségi tulajdonosa;

| B. | mivel a balti-tengeri környezettel való törődés az Unió északi dimenziója alapvető céljainak egyike, amint azt a bizottsági közlemények és a parlamenti állásfoglalások ismétlődően megerősítették; |
| --- | --- |

B.

mivel a balti-tengeri környezettel való törődés az Unió északi dimenziója alapvető céljainak egyike, amint azt a bizottsági közlemények és a parlamenti állásfoglalások ismétlődően megerősítették;

| C. | mivel a Balti-tenger legnagyobb szennyezői a vele határos tagállamok, valamint Oroszország mezőgazdasági és ipari ágazatai, és ezek okozzák a legnagyobb problémákat ökológiai egyensúlyára nézve; |
| --- | --- |

C.

mivel a Balti-tenger legnagyobb szennyezői a vele határos tagállamok, valamint Oroszország mezőgazdasági és ipari ágazatai, és ezek okozzák a legnagyobb problémákat ökológiai egyensúlyára nézve;

| D. | mivel az Unió különösen elkötelezett a környezetvédelem iránt, ideértve a tengeri környezet védelmét is; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió különösen elkötelezett a környezetvédelem iránt, ideértve a tengeri környezet védelmét is;

| E. | mivel az Európai Bíróság eljárásaiban a Bizottság ismételten megerősítette, hogy a környezetvédelem a Közösség kulcsfontosságú céljainak egyike, a Bíróság pedig elismerte a Közösség hatáskörét a tengeri környezet védelmére és megőrzésére; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Bíróság eljárásaiban a Bizottság ismételten megerősítette, hogy a környezetvédelem a Közösség kulcsfontosságú céljainak egyike, a Bíróság pedig elismerte a Közösség hatáskörét a tengeri környezet védelmére és megőrzésére;

| F. | mivel jelenleg a Balti-tengeren számos infrastrukturális projekt megépítésére léteznek tervek (Északi Áramlat, szélfarmok, Scanled balti vezeték, gázvezeték Finnország és Észtország között, elektromos vezetékek Svédország és Litvánia között, cseppfolyós földgázterminálok Świnoujścje-ban, stb.); |
| --- | --- |

F.

mivel jelenleg a Balti-tengeren számos infrastrukturális projekt megépítésére léteznek tervek (Északi Áramlat, szélfarmok, Scanled balti vezeték, gázvezeték Finnország és Észtország között, elektromos vezetékek Svédország és Litvánia között, cseppfolyós földgázterminálok Świnoujścje-ban, stb.);

| G. | mivel Európának választ kell találnia az energiaellátás biztonságának életbevágó problémájára; |
| --- | --- |

G.

mivel Európának választ kell találnia az energiaellátás biztonságának életbevágó problémájára;

| H. | mivel Európában a földgáz energiamérleghez való növekvő hozzájárulása – különösen 1990 óta – a szén-dioxid-kibocsátás (CO2) csökkentésének egyetlen fő forrásává vált; |
| --- | --- |

H.

mivel Európában a földgáz energiamérleghez való növekvő hozzájárulása – különösen 1990 óta – a szén-dioxid-kibocsátás (CO2) csökkentésének egyetlen fő forrásává vált;

| I. | mivel az EK-Szerződés 174. cikkének (2) bekezdésében foglalt elővigyázatosság elve előírja, hogy valamennyi érdekelt fél tegye meg a szükséges erőfeszítéseket az új döntések, vagy a munkálatok megkezdésének esetleges környezeti hatásai felmérése céljából, és hozzon megfelelő megelőző intézkedést olyan esetekben, amikor a környezeti veszélyek ésszerűen valószínűsíthetőek; |
| --- | --- |

I.

mivel az EK-Szerződés 174. cikkének (2) bekezdésében foglalt elővigyázatosság elve előírja, hogy valamennyi érdekelt fél tegye meg a szükséges erőfeszítéseket az új döntések, vagy a munkálatok megkezdésének esetleges környezeti hatásai felmérése céljából, és hozzon megfelelő megelőző intézkedést olyan esetekben, amikor a környezeti veszélyek ésszerűen valószínűsíthetőek;

| J. | mivel azzal az alapelvvel összhangban, amely szerint a környezetvédelmi követelményeket be kell vonni az ágazatspecifikus politikákba, megfelelő mértékben figyelembe kell venni e követelményeket valamennyi közösségi tevékenység végzése, valamint valamennyi közösségi cél elérésére való törekvés során, |
| --- | --- |

J.

mivel azzal az alapelvvel összhangban, amely szerint a környezetvédelmi követelményeket be kell vonni az ágazatspecifikus politikákba, megfelelő mértékben figyelembe kell venni e követelményeket valamennyi közösségi tevékenység végzése, valamint valamennyi közösségi cél elérésére való törekvés során,

| K. | mivel az Európai Unió működéséről szóló jövőbeli szerződés Lisszaboni Szerződés által beillesztett 194. cikke egyértelműen kijelenti, hogy az EU energiapolitikáját a tagállamok közötti szolidaritás szellemében, valamint a környezet megóvásának és javításának szükségességére való tekintettel kell folytatni; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió működéséről szóló jövőbeli szerződés Lisszaboni Szerződés által beillesztett 194. cikke egyértelműen kijelenti, hogy az EU energiapolitikáját a tagállamok közötti szolidaritás szellemében, valamint a környezet megóvásának és javításának szükségességére való tekintettel kell folytatni;

| L. | mivel a Balti-tenger környezeti veszélyek iránti különös fogékonyságát a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet is megerősítette, amikor azt „rendkívül érzékeny területnek” ismerte el; |
| --- | --- |

L.

mivel a Balti-tenger környezeti veszélyek iránti különös fogékonyságát a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet is megerősítette, amikor azt „rendkívül érzékeny területnek” ismerte el;

| M. | mivel a Balti-tenger ma a világ legszennyezettebb tengeri területeinek egyike, és különösen mivel a vizeiben és élő szervezeteiben a veszélyes anyagok koncentrációja továbbra is természetellenesen magas; |
| --- | --- |

M.

mivel a Balti-tenger ma a világ legszennyezettebb tengeri területeinek egyike, és különösen mivel a vizeiben és élő szervezeteiben a veszélyes anyagok koncentrációja továbbra is természetellenesen magas;

| N. | mivel a Balti-tenger jellemzően beltenger, továbbá sekély vizű tengeri terület és – a Fekete-tengerrel együtt – a világóceánnal folytatott vízcseréjének ciklusa a világon a leghosszabb, körülbelül 30 év; |
| --- | --- |

N.

mivel a Balti-tenger jellemzően beltenger, továbbá sekély vizű tengeri terület és – a Fekete-tengerrel együtt – a világóceánnal folytatott vízcseréjének ciklusa a világon a leghosszabb, körülbelül 30 év;

| O. | mivel a földgázszállító csővezeték becsült élettartama 50 év, és a vezetékrendszer leszerelésével járó munka nagysága hasonló lesz a tervezett üzembe helyezéséhez; mivel a projekt környezeti és gazdasági hatásainak mérlegelésekor ezt a szempontot össze kell vetni a növény- és állatvilág eredeti állapotának teljes visszaállításához szükséges idővel, |
| --- | --- |

O.

mivel a földgázszállító csővezeték becsült élettartama 50 év, és a vezetékrendszer leszerelésével járó munka nagysága hasonló lesz a tervezett üzembe helyezéséhez; mivel a projekt környezeti és gazdasági hatásainak mérlegelésekor ezt a szempontot össze kell vetni a növény- és állatvilág eredeti állapotának teljes visszaállításához szükséges idővel,

| P. | mivel a nehézfémeknek, szennyezőanyagoknak és egyéb káros anyagoknak való kitettség kivizsgálandó egészségügyi kockázatokat és a táplálékláncot érintő kérdéseket von maga után; |
| --- | --- |

P.

mivel a nehézfémeknek, szennyezőanyagoknak és egyéb káros anyagoknak való kitettség kivizsgálandó egészségügyi kockázatokat és a táplálékláncot érintő kérdéseket von maga után;

| Q. | mivel számos tényező – köztük a hosszú vízmegtartási idő, a rétegződött vízoszlop, a kiterjedt, iparosított vízgyűjtő terület valamint a mezőgazdaság rendkívüli megerősödése a Balti-tenger térségében – környezetileg különösen sérülékennyé teszi a Balti-tengert; |
| --- | --- |

Q.

mivel számos tényező – köztük a hosszú vízmegtartási idő, a rétegződött vízoszlop, a kiterjedt, iparosított vízgyűjtő terület valamint a mezőgazdaság rendkívüli megerősödése a Balti-tenger térségében – környezetileg különösen sérülékennyé teszi a Balti-tengert;

| R. | mivel a Balti-tengerre jellemző sajátságos körülmények között végzett munkálatok végrehajtása az alga populáció hirtelen növekedését eredményezheti, amely különös veszélyt jelenthet Finnország, Svédország és Németország és a Balti államok számára, |
| --- | --- |

R.

mivel a Balti-tengerre jellemző sajátságos körülmények között végzett munkálatok végrehajtása az alga populáció hirtelen növekedését eredményezheti, amely különös veszélyt jelenthet Finnország, Svédország és Németország és a Balti államok számára,

| S. | mivel további jelentős környezeti kockázati tényezőt jelent az a körülbelül 80 000 tonna, olyan mérgező anyagokat tartalmazó lőszer, mint a mustárgáz, kénmustár, mustárnitrogén, Lewisit, Clark I, Clark II és Adamsit, amit a II. világháborút követően süllyesztettek le a Balti-tenger fenekére, és ami veszélyt jelent mind a balti-tengeri környezetre, mind pedig az emberi életre és egészségre nézve; |
| --- | --- |

S.

mivel további jelentős környezeti kockázati tényezőt jelent az a körülbelül 80 000 tonna, olyan mérgező anyagokat tartalmazó lőszer, mint a mustárgáz, kénmustár, mustárnitrogén, Lewisit, Clark I, Clark II és Adamsit, amit a II. világháborút követően süllyesztettek le a Balti-tenger fenekére, és ami veszélyt jelent mind a balti-tengeri környezetre, mind pedig az emberi életre és egészségre nézve;

| T. | mivel számos állam 1945-től a hatvanas évek végéig folytatta a lőszerkonténerek lerakását; |
| --- | --- |

T.

mivel számos állam 1945-től a hatvanas évek végéig folytatta a lőszerkonténerek lerakását;

| U. | mivel – ráadásul – a lőszerkonténerek kritikus állapotban vannak, a becslések szerint korróziójuk 80 %-os, és mivel pontos helyük pedig nem minden esetben meghatározható; |
| --- | --- |

U.

mivel – ráadásul – a lőszerkonténerek kritikus állapotban vannak, a becslések szerint korróziójuk 80 %-os, és mivel pontos helyük pedig nem minden esetben meghatározható;

| V. | mivel ugyanakkor a 2007. november 15–én Krakkóban elfogadott balti-tengeri cselekvési terv előírja a Balti-tengeri határral rendelkező országoknak, hogy biztosítsák a vegyi anyagok és a veszélyes anyagokat tartalmazó berendezések régi készleteinek biztonságos tárolását, |
| --- | --- |

V.

mivel ugyanakkor a 2007. november 15–én Krakkóban elfogadott balti-tengeri cselekvési terv előírja a Balti-tengeri határral rendelkező országoknak, hogy biztosítsák a vegyi anyagok és a veszélyes anyagokat tartalmazó berendezések régi készleteinek biztonságos tárolását,

| W. | figyelembe véve a gázvezeték balti-tengeri környezetre és a Balti-tengeren határral rendelkező országokra gyakorolt esetleges hatására, |
| --- | --- |

W.

figyelembe véve a gázvezeték balti-tengeri környezetre és a Balti-tengeren határral rendelkező országokra gyakorolt esetleges hatására,

| X. | tekintettel a tengerjáró hajóknak és tartályhajóknak betudható megnövekedett balti-tengeri forgalomra, az esetleges tűzveszélyre és a hajók úszóképességének a gázvezeték építése, üzembe helyezése és működése folyamán történő meghibásodásából eredő elvesztésének és a hajók elsüllyedésének kockázatára, valamint annak emberiségre, gazdaságra és környezetre gyakorolt hatásaira; |
| --- | --- |

X.

tekintettel a tengerjáró hajóknak és tartályhajóknak betudható megnövekedett balti-tengeri forgalomra, az esetleges tűzveszélyre és a hajók úszóképességének a gázvezeték építése, üzembe helyezése és működése folyamán történő meghibásodásából eredő elvesztésének és a hajók elsüllyedésének kockázatára, valamint annak emberiségre, gazdaságra és környezetre gyakorolt hatásaira;

| Y. | mivel a Nord Stream 1 200 km hosszú és körülbelül 2 km széles tenger alatti sáv építését tervezi, ami ilyen módon a világ legnagyobb tenger alatti építkezésévé válik; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Nord Stream 1 200 km hosszú és körülbelül 2 km széles tenger alatti sáv építését tervezi, ami ilyen módon a világ legnagyobb tenger alatti építkezésévé válik;

| Z. | mivel a halászatot, a turizmust és a hajózást kedvezőtlenül érinthetik a projekt építési, üzembe helyezési és üzemeltetési munkálatai, amelyek valószínűleg negatív hatással lesznek a part menti régiók gazdaságaira; |
| --- | --- |

Z.

mivel a halászatot, a turizmust és a hajózást kedvezőtlenül érinthetik a projekt építési, üzembe helyezési és üzemeltetési munkálatai, amelyek valószínűleg negatív hatással lesznek a part menti régiók gazdaságaira;

| AA. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete Tengerjogi Egyezményének – amely a közösségi vívmányok elválaszthatatlan részét képezi – 123. cikke előírja a félig zárt tengerekkel szomszédos országoknak, hogy működjenek együtt jogaik gyakorlásában és kötelességeik teljesítésében, továbbá hogy jogaik és kötelezettségeik végrehajtását a tengeri környezet védelmének és megőrzésének figyelembevételével hangolják össze; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete Tengerjogi Egyezményének – amely a közösségi vívmányok elválaszthatatlan részét képezi – 123. cikke előírja a félig zárt tengerekkel szomszédos országoknak, hogy működjenek együtt jogaik gyakorlásában és kötelességeik teljesítésében, továbbá hogy jogaik és kötelezettségeik végrehajtását a tengeri környezet védelmének és megőrzésének figyelembevételével hangolják össze;

| AB. | mivel az Espoo Egyezmény 1. cikkének (2) bekezdése előírja a feleknek, hogy – akár önmagukban, akár pedig közösen – tegyenek meg minden megfelelő és hatékony intézkedést a tervezett tevékenységekből eredő, országhatárokon átnyúló ártalmas környezeti hatások megelőzése, csökkentése és ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

AB.

mivel az Espoo Egyezmény 1. cikkének (2) bekezdése előírja a feleknek, hogy – akár önmagukban, akár pedig közösen – tegyenek meg minden megfelelő és hatékony intézkedést a tervezett tevékenységekből eredő, országhatárokon átnyúló ártalmas környezeti hatások megelőzése, csökkentése és ellenőrzése érdekében;

| AC. | mivel az Espoo Egyezmény 5a. cikke értelmében az országhatárokon átnyúló projektek káros hatásainak kitett felekkel történő konzultáció magában rejtheti a javasolt projekt lehetséges alternatíváit, beleértve annak abbahagyását is; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Espoo Egyezmény 5a. cikke értelmében az országhatárokon átnyúló projektek káros hatásainak kitett felekkel történő konzultáció magában rejtheti a javasolt projekt lehetséges alternatíváit, beleértve annak abbahagyását is;

| AD. | mivel a Helsinki Egyezmény 12. cikke előírja a szerződő feleknek, hogy tegyenek meg minden intézkedést annak érdekében, hogy megakadályozzák a Balti-tenger térsége tengeri környezetének a tengerfenék kutatása és kitermelése, vagy a kapcsolódó tevékenységek eredményeként kialakuló környezetszennyezését; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Helsinki Egyezmény 12. cikke előírja a szerződő feleknek, hogy tegyenek meg minden intézkedést annak érdekében, hogy megakadályozzák a Balti-tenger térsége tengeri környezetének a tengerfenék kutatása és kitermelése, vagy a kapcsolódó tevékenységek eredményeként kialakuló környezetszennyezését;

| AE. | mivel az észak-európai gázvezeték tervezett nyomvonala áthalad olyan területeken, amelyek szerepelnek a NATURA 2000 programban, és amelyeket a 92/43/EGK tanácsi irányelv különleges természet-megőrzési területnek minősít; |
| --- | --- |

AE.

mivel az észak-európai gázvezeték tervezett nyomvonala áthalad olyan területeken, amelyek szerepelnek a NATURA 2000 programban, és amelyeket a 92/43/EGK tanácsi irányelv különleges természet-megőrzési területnek minősít;

| AF. | mivel a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése előírja a tagállamoknak, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a különleges természet-megőrzési területeken található természetes élőhely típusok és fajok élőhelyei károsodásának megakadályozására; |
| --- | --- |

AF.

mivel a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése előírja a tagállamoknak, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a különleges természet-megőrzési területeken található természetes élőhely típusok és fajok élőhelyei károsodásának megakadályozására;

| AG. | mivel a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdése előírja a tagállamoknak, hogy – figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket – folytassanak megfelelő vizsgálatot minden olyan terv vagy program hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természetvédelmi terület kezeléséhez, de valószínűleg jelentős hatással lesz arra; |
| --- | --- |

AG.

mivel a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdése előírja a tagállamoknak, hogy – figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket – folytassanak megfelelő vizsgálatot minden olyan terv vagy program hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természetvédelmi terület kezeléséhez, de valószínűleg jelentős hatással lesz arra;

| AH. | mivel a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdése alapján a korábban említett vizsgálatok eredményét figyelembe véve az illetékes nemzeti hatóságok csak azután hagyják jóvá az érintett tervet vagy programot, ha megbizonyosodtak arról, hogy az nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett természeti terület épségét, és miután – adott esetben – kikérték a lakosság véleményét is; |
| --- | --- |

AH.

mivel a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdése alapján a korábban említett vizsgálatok eredményét figyelembe véve az illetékes nemzeti hatóságok csak azután hagyják jóvá az érintett tervet vagy programot, ha megbizonyosodtak arról, hogy az nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett természeti terület épségét, és miután – adott esetben – kikérték a lakosság véleményét is;

| AI. | mivel a tervezett gázvezeték a világ leghosszabb, valamint legkisebb mélységben elhelyezkedő tenger alatti gázvezetéke lenne, ami azt különösen sérülékennyé tenné az esetleges sérülésekkel szemben; |
| --- | --- |

AI.

mivel a tervezett gázvezeték a világ leghosszabb, valamint legkisebb mélységben elhelyezkedő tenger alatti gázvezetéke lenne, ami azt különösen sérülékennyé tenné az esetleges sérülésekkel szemben;

| AJ. | mivel az 1364/2006/EK határozat az észak-európai gázvezetéket az európai érdekű, prioritást élvező projektek közé sorolja; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az 1364/2006/EK határozat az észak-európai gázvezetéket az európai érdekű, prioritást élvező projektek közé sorolja;

| AK. | mivel a kapcsolódó kockázatok miatt a tenger vizében emelt minden nagy léptékű építményt különösen alapos és átfogó vizsgálat és környezeti hatásvizsgálat alá kell vetni az Espoo-i Egyezmény, a HELCOM Egyezmény, valamint valamennyi vonatkozó európai és nemzeti jogszabály előírásainak megfelelően; |
| --- | --- |

AK.

mivel a kapcsolódó kockázatok miatt a tenger vizében emelt minden nagy léptékű építményt különösen alapos és átfogó vizsgálat és környezeti hatásvizsgálat alá kell vetni az Espoo-i Egyezmény, a HELCOM Egyezmény, valamint valamennyi vonatkozó európai és nemzeti jogszabály előírásainak megfelelően;

| AL. | mivel az Espoo-i Egyezmény alapján minden ilyen jellegű projektet meg kell előznie a projekt alternatívái elemzésének – különösen a végrehajtási költségekre és a környezet biztonságára vonatkozóan – ebben az esetben pedig a gázvezeték szárazföldi nyomvonala elemzésének; |
| --- | --- |

AL.

mivel az Espoo-i Egyezmény alapján minden ilyen jellegű projektet meg kell előznie a projekt alternatívái elemzésének – különösen a végrehajtási költségekre és a környezet biztonságára vonatkozóan – ebben az esetben pedig a gázvezeték szárazföldi nyomvonala elemzésének;

| AM. | mivel a tervezett csővezeték egyes részeit már elszállították a finnországi Kotka városába kezelés céljából; |
| --- | --- |

AM.

mivel a tervezett csővezeték egyes részeit már elszállították a finnországi Kotka városába kezelés céljából;

| AN. | mivel az Aarhusi Egyezmény 1. cikke mindegyik fél számára előírja, hogy garantálnia kell a nyilvánosság számára a jogot az információkhoz való hozzáféréshez, a döntéshozatalban való részvételhez és az igazságszolgáltatás igénybevételéhez a környezetvédelmi ügyekben; |
| --- | --- |

AN.

mivel az Aarhusi Egyezmény 1. cikke mindegyik fél számára előírja, hogy garantálnia kell a nyilvánosság számára a jogot az információkhoz való hozzáféréshez, a döntéshozatalban való részvételhez és az igazságszolgáltatás igénybevételéhez a környezetvédelmi ügyekben;

| AO. | mivel a pontos környezeti hatásvizsgálat készítéséhez kapcsolódó jogi követelményeknek figyelembe kell venniük valamennyi korábban említett veszélyt; |
| --- | --- |

AO.

mivel a pontos környezeti hatásvizsgálat készítéséhez kapcsolódó jogi követelményeknek figyelembe kell venniük valamennyi korábban említett veszélyt;

| AP. | mivel a továbbiakban meg kell vizsgálni a terrorfenyegetés és a hatékony válaszlépésre való képesség lehetőségét; |
| --- | --- |

AP.

mivel a továbbiakban meg kell vizsgálni a terrorfenyegetés és a hatékony válaszlépésre való képesség lehetőségét;

| 1. | véleménye szerint az Északi Áramlat az EU és Oroszország számára egyaránt széles körű politikai és stratégiai dimenzióval bíró infrastrukturális projekt; megérti a vezeték megépítésével és üzemeltetésével kapcsolatban az EU tagállamai által kifejezésre juttatott aggályokat; hangsúlyozza, hogy a part menti kis országok azon képességét, hogy biztonsági szolgáltatóként lépjenek fel a balti-tengeri régióban nem lehet függetleníteni az EU azon képességétől, hogy egységesen és egyhangúlag lépjen fel az energiával összefüggő kérdésekben, és emlékeztet a közös európai energiaügyi külpolitikáról szóló, 2007. szeptember 26–i állásfoglalására (8); hangsúlyozza, hogy a 1364/2006/EK irányelv (amely magába foglalja a TEN-E iránymutatásokat is) elismeri, hogy az Északi Áramlat európai érdekű projekt, amely hozzájárulna a későbbiekben az EU jövőbeli energiaszükségletének kielégítéséhez, hangsúlyozza, hogy ezt a projektet a más kiegészítő vezetékrendszerekkel együtt, mint a Yamal II és az Amber, a közös európai energiaügyi külpolitika szellemében kell tervezni, és teljes mértékben figyelembe kell venni a környezetre és az európai uniós tagállamok biztonságára gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint az Északi Áramlat az EU és Oroszország számára egyaránt széles körű politikai és stratégiai dimenzióval bíró infrastrukturális projekt; megérti a vezeték megépítésével és üzemeltetésével kapcsolatban az EU tagállamai által kifejezésre juttatott aggályokat; hangsúlyozza, hogy a part menti kis országok azon képességét, hogy biztonsági szolgáltatóként lépjenek fel a balti-tengeri régióban nem lehet függetleníteni az EU azon képességétől, hogy egységesen és egyhangúlag lépjen fel az energiával összefüggő kérdésekben, és emlékeztet a közös európai energiaügyi külpolitikáról szóló, 2007. szeptember 26–i állásfoglalására (8); hangsúlyozza, hogy a 1364/2006/EK irányelv (amely magába foglalja a TEN-E iránymutatásokat is) elismeri, hogy az Északi Áramlat európai érdekű projekt, amely hozzájárulna a későbbiekben az EU jövőbeli energiaszükségletének kielégítéséhez, hangsúlyozza, hogy ezt a projektet a más kiegészítő vezetékrendszerekkel együtt, mint a Yamal II és az Amber, a közös európai energiaügyi külpolitika szellemében kell tervezni, és teljes mértékben figyelembe kell venni a környezetre és az európai uniós tagállamok biztonságára gyakorolt hatásukat;

| 2. | ismételten hangsúlyozza azon véleményét, hogy figyelembe véve Európa korlátozott számú energiaforrástól, szállítótól és szállítási útvonaltól való egyre nagyobb függőségét, elengedhetetlen azon kezdeményezések támogatása, amelyek ezek diverzifikálását célozzák, mind földrajzi értelemben, mind pedig fenntartható alternatívák kifejlesztésével; különösen felhívja a figyelmet az üzemanyag-kezelésre használt kikötői infrastruktúra fejlesztése támogatásának szükségességére emlékeztet, hogy az Északi Áramlat csak egyike a nagyszámú gáz infrastrukturális projekteknek, csővezetékeknek és LNG-létesítményeknek, amelyek alapvetően szükségesek a Közösség földgázfogyasztás-szükségletének kielégítéséhez, ami számos tanulmány szerint az elkövetkezendő években növekedni fog, és ugyanakkor lehetővé teszi, hogy helyettesítsék a kevésbé környezetbarát fosszilis üzemanyagokat; úgy véli, hogy szükség van az új gázinfrastruktúrák hosszú távú környezeti hatásainak értékelésére, tekintettel a stabil gázellátás biztosításának jelentőségére; |
| --- | --- |

2.

ismételten hangsúlyozza azon véleményét, hogy figyelembe véve Európa korlátozott számú energiaforrástól, szállítótól és szállítási útvonaltól való egyre nagyobb függőségét, elengedhetetlen azon kezdeményezések támogatása, amelyek ezek diverzifikálását célozzák, mind földrajzi értelemben, mind pedig fenntartható alternatívák kifejlesztésével; különösen felhívja a figyelmet az üzemanyag-kezelésre használt kikötői infrastruktúra fejlesztése támogatásának szükségességére emlékeztet, hogy az Északi Áramlat csak egyike a nagyszámú gáz infrastrukturális projekteknek, csővezetékeknek és LNG-létesítményeknek, amelyek alapvetően szükségesek a Közösség földgázfogyasztás-szükségletének kielégítéséhez, ami számos tanulmány szerint az elkövetkezendő években növekedni fog, és ugyanakkor lehetővé teszi, hogy helyettesítsék a kevésbé környezetbarát fosszilis üzemanyagokat; úgy véli, hogy szükség van az új gázinfrastruktúrák hosszú távú környezeti hatásainak értékelésére, tekintettel a stabil gázellátás biztosításának jelentőségére;

| 3. | támogatja az Európai Parlament 2006. november 14–i állásfoglalásában szereplő, fent említett javaslatot, amely szerint az EU jövőbeni tengeri stratégiájának kötelező érvényű, nemzetek feletti kötelezettségeket kell eredményeznie, amelyek harmadik országbeli közös kötelezettségvállalásokat is magukban foglalhatnak; |
| --- | --- |

3.

támogatja az Európai Parlament 2006. november 14–i állásfoglalásában szereplő, fent említett javaslatot, amely szerint az EU jövőbeni tengeri stratégiájának kötelező érvényű, nemzetek feletti kötelezettségeket kell eredményeznie, amelyek harmadik országbeli közös kötelezettségvállalásokat is magukban foglalhatnak;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az energiabiztonságot az Európai Unió általános biztonsága alapvető elemének kell tekinteni, ezáltal az energiabiztonság meghatározása nem korlátozódhat csupán az uniós termelés hiányára, hanem annak figyelembe kell vennie az importtól való függés geopolitikai szempontjait is, és az abban rejlő politikai indíttatású zavarok lehetőségét; úgy véli, hogy a harmadik energiacsomag csökkenteni fogja valamennyi tagállam energiafüggőségét, mivel egy teljesen liberalizált és integrált energiapiacon egy állam sem választható el egy harmadik országból származó ellátótól; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az energiabiztonságot az Európai Unió általános biztonsága alapvető elemének kell tekinteni, ezáltal az energiabiztonság meghatározása nem korlátozódhat csupán az uniós termelés hiányára, hanem annak figyelembe kell vennie az importtól való függés geopolitikai szempontjait is, és az abban rejlő politikai indíttatású zavarok lehetőségét; úgy véli, hogy a harmadik energiacsomag csökkenteni fogja valamennyi tagállam energiafüggőségét, mivel egy teljesen liberalizált és integrált energiapiacon egy állam sem választható el egy harmadik országból származó ellátótól;

| 5. | úgy véli, hogy az a kihívás, amit az energiaellátásnak a környezetvédelem és fenntartható fejlődés iránti elkötelezettség tiszteletben tartása mellett történő biztosítása jelent, szükségessé teszi egy olyan, a földgázellátásról szóló következetes és összehangolt európai politika megvalósítását, amely az alternatív megoldások környezeti szempontjainak európai szintű gondos kiértékelésén és a tagállamok kölcsönös szolidaritásán alapul; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az a kihívás, amit az energiaellátásnak a környezetvédelem és fenntartható fejlődés iránti elkötelezettség tiszteletben tartása mellett történő biztosítása jelent, szükségessé teszi egy olyan, a földgázellátásról szóló következetes és összehangolt európai politika megvalósítását, amely az alternatív megoldások környezeti szempontjainak európai szintű gondos kiértékelésén és a tagállamok kölcsönös szolidaritásán alapul;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU, és különösképp a Bizottság, elhanyagolható szerepet játszik ebben a projektben; rámutat arra, hogy az EU fokozottabb részvételével csökkenne az a bizonytalanság, amelyet számos tagállam érez az Északi Áramlat projekttel kapcsolatban; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU, és különösképp a Bizottság, elhanyagolható szerepet játszik ebben a projektben; rámutat arra, hogy az EU fokozottabb részvételével csökkenne az a bizonytalanság, amelyet számos tagállam érez az Északi Áramlat projekttel kapcsolatban;

| 7. | tudomásul veszi a bizonyos tagállamok által kifejezett ellenkezést – a vele szomszédos államok közös erőforrását képező – Balti-tenger térségébe tervezett nagy léptékű, országhatárokon átnyúló, nem az országok közötti kétoldalú kapcsolatok tárgyát képező projekttel kapcsolatban; ezért úgy véli, hogy a projektet a Balti-tenger körüli valamennyi állam közreműködésével kell megvalósítani az Espoo Egyezménynek, a Helsinki Egyezménynek valamint egyéb vonatkozó jogi eszközöknek megfelelően; hangsúlyozva annak fontosságát, hogy Oroszország ratifikálja az Espoo-i Egyezményt; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi a bizonyos tagállamok által kifejezett ellenkezést – a vele szomszédos államok közös erőforrását képező – Balti-tenger térségébe tervezett nagy léptékű, országhatárokon átnyúló, nem az országok közötti kétoldalú kapcsolatok tárgyát képező projekttel kapcsolatban; ezért úgy véli, hogy a projektet a Balti-tenger körüli valamennyi állam közreműködésével kell megvalósítani az Espoo Egyezménynek, a Helsinki Egyezménynek valamint egyéb vonatkozó jogi eszközöknek megfelelően; hangsúlyozva annak fontosságát, hogy Oroszország ratifikálja az Espoo-i Egyezményt;

| 8. | ellenkezését fejezi ki ezzel kapcsolatban a projekt javasolt mértékű, előzetes pozitív környezeti hatásvizsgálat nélkül történő megvalósítását illetően; |
| --- | --- |

8.

ellenkezését fejezi ki ezzel kapcsolatban a projekt javasolt mértékű, előzetes pozitív környezeti hatásvizsgálat nélkül történő megvalósítását illetően;

| 9. | meggyőződését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az EU tagállamait és harmadik országokat érintő energiaprojekteknek az Európai Unió egészére és annak polgáraira nézve közérdekűnek és közös érdekűnek kell lenniük; |
| --- | --- |

9.

meggyőződését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az EU tagállamait és harmadik országokat érintő energiaprojekteknek az Európai Unió egészére és annak polgáraira nézve közérdekűnek és közös érdekűnek kell lenniük;

| 10. | tudomásul veszi, hogy az Espoo-i Egyezményben meghatározottak szerint a „kibocsátó felek” (Oroszország, Finnország, Svédország, Dánia és Németország) számára azok jóváhagyására benyújtandó folyamatban lévő környezetvédelmi hatástanulmányt a Nord Stream vállalat végzi; ezért szorgalmazza, hogy a vállalat a tanulmányok eredményeit és a környezeti vizsgálatok során gyűjtött, a projekt helyszínének ökológiai helyzetére vonatkozó kutatási adatok teljes készletét ne csak azon államok, hanem a HELCOM és a part menti államok számára is tegye hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy az Espoo-i Egyezményben meghatározottak szerint a „kibocsátó felek” (Oroszország, Finnország, Svédország, Dánia és Németország) számára azok jóváhagyására benyújtandó folyamatban lévő környezetvédelmi hatástanulmányt a Nord Stream vállalat végzi; ezért szorgalmazza, hogy a vállalat a tanulmányok eredményeit és a környezeti vizsgálatok során gyűjtött, a projekt helyszínének ökológiai helyzetére vonatkozó kutatási adatok teljes készletét ne csak azon államok, hanem a HELCOM és a part menti államok számára is tegye hozzáférhetővé;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a hosszú távú fenntartható megoldás teljes átláthatóságot igényel valamennyi fél számára mind az építési, mind pedig a működtetési időszak során; és amennyiben a Balti-tengert határoló országok ellenőrizni tudják a munkálatokat, nőni fog a bizalom e nagyszabású projekt iránt; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a hosszú távú fenntartható megoldás teljes átláthatóságot igényel valamennyi fél számára mind az építési, mind pedig a működtetési időszak során; és amennyiben a Balti-tengert határoló országok ellenőrizni tudják a munkálatokat, nőni fog a bizalom e nagyszabású projekt iránt;

| 12. | felhívja ezért a Bizottságot és a Tanácsot, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat az észak-európai gázvezeték építése környezeti hatásának vizsgálata iránt, különösen a Bizottság véleményét igénylő megfontolásokkal járó helyzetekben, amint az a 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében szerepel; |
| --- | --- |

12.

felhívja ezért a Bizottságot és a Tanácsot, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat az észak-európai gázvezeték építése környezeti hatásának vizsgálata iránt, különösen a Bizottság véleményét igénylő megfontolásokkal járó helyzetekben, amint az a 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében szerepel;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a befektetéseket illetően teljes mértékben tiszteletben kell tartani a viszonosság elvét, amennyiben az a cél, hogy az EU és Oroszország közötti kölcsönös függőség helyébe partneri viszony lépjen; megállapítja, hogy a harmadik országoknak nagymértékben hasznára válik az európai szabadpiac, de azt is, hogy az európai befektetők Oroszországban nem részesülnek hasonló előnyökben; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a befektetéseket illetően teljes mértékben tiszteletben kell tartani a viszonosság elvét, amennyiben az a cél, hogy az EU és Oroszország közötti kölcsönös függőség helyébe partneri viszony lépjen; megállapítja, hogy a harmadik országoknak nagymértékben hasznára válik az európai szabadpiac, de azt is, hogy az európai befektetők Oroszországban nem részesülnek hasonló előnyökben;

| 14. | sajnálkozik amiatt, hogy a Bizottság nem fogadta el a Bizottság által javasolt projektek objektív környezeti hatásvizsgálatának készítéséről szóló, 2006. november 16–i említett parlamenti állásfoglalásban szereplő javaslatot, ugyanakkor ismételten megerősítette az ilyen vizsgálatok egy olyan független szerv általi elkészítésére vonatkozó felhívását, amely kijelölése valamennyi part menti állam véleményének figyelembe vételével történik; |
| --- | --- |

14.

sajnálkozik amiatt, hogy a Bizottság nem fogadta el a Bizottság által javasolt projektek objektív környezeti hatásvizsgálatának készítéséről szóló, 2006. november 16–i említett parlamenti állásfoglalásban szereplő javaslatot, ugyanakkor ismételten megerősítette az ilyen vizsgálatok egy olyan független szerv általi elkészítésére vonatkozó felhívását, amely kijelölése valamennyi part menti állam véleményének figyelembe vételével történik;

| 15. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy végezzenek egy alapos vizsgálatot arra vonatkozóan, hogy a projekt megvalósítása összhangban van-e a közösségi és nemzetközi joggal; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy végezzenek egy alapos vizsgálatot arra vonatkozóan, hogy a projekt megvalósítása összhangban van-e a közösségi és nemzetközi joggal;

| 16. | aggodalmának ad hangot a projektnek a Nord Stream vállalat által elfogadott ütemezésével kapcsolatban, amelynek végrehajtása megakadályozza a környezeti hatásvizsgálat eredményeinek az érintett államok, a nem kormányzati szervek és a HELCOM szakértői által végzett alapos elemzését; rámutat, hogy környezeti hatásvizsgálat eredményeinek alapos elemzéséhez megfelelő ütemtervre van szükség; |
| --- | --- |

16.

aggodalmának ad hangot a projektnek a Nord Stream vállalat által elfogadott ütemezésével kapcsolatban, amelynek végrehajtása megakadályozza a környezeti hatásvizsgálat eredményeinek az érintett államok, a nem kormányzati szervek és a HELCOM szakértői által végzett alapos elemzését; rámutat, hogy környezeti hatásvizsgálat eredményeinek alapos elemzéséhez megfelelő ütemtervre van szükség;

| 17. | rámutat arra, hogy a Balti-tengeren akár 2 400 km2 nagyságú területen folytatott, nagyszámú hajó és egyéb felszerelés használatát igénylő munka komoly fenyegetést jelenthet a régió biodiverzitására, számos élőhelyére valamint a hajózás biztonságára és zavartalan működésére nézve; |
| --- | --- |

17.

rámutat arra, hogy a Balti-tengeren akár 2 400 km2 nagyságú területen folytatott, nagyszámú hajó és egyéb felszerelés használatát igénylő munka komoly fenyegetést jelenthet a régió biodiverzitására, számos élőhelyére valamint a hajózás biztonságára és zavartalan működésére nézve;

| 18. | arra számít, hogy a csővezetéknek az építési munkálatok során a tengerfenékre gyakorolt lehetséges zavaró hatása a környezeti hatásvizsgálat részét képezi majd; |
| --- | --- |

18.

arra számít, hogy a csővezetéknek az építési munkálatok során a tengerfenékre gyakorolt lehetséges zavaró hatása a környezeti hatásvizsgálat részét képezi majd;

| 19. | felhívja a fejlesztőt, hogy a környezeti hatásvizsgálatról szóló jelentéstervezetbe foglalja bele a feltételek átfogó meghatározását, a helyszín jelenlegi környezeti feltételeinek világos leírásával és a helyszín geomorfológiai adatainak háromdimenziós bemutatásával; |
| --- | --- |

19.

felhívja a fejlesztőt, hogy a környezeti hatásvizsgálatról szóló jelentéstervezetbe foglalja bele a feltételek átfogó meghatározását, a helyszín jelenlegi környezeti feltételeinek világos leírásával és a helyszín geomorfológiai adatainak háromdimenziós bemutatásával;

| 20. | súlyos aggodalmának ad hangot az olyan értesülések miatt, amelyek szerint a beruházó a gázvezeték üzembe helyezését megelőzően egy rendkívül mérgező vegyület, az úgynevezett glutáraldehid alkalmazására készül; felszólítja a beruházót, hogy tartózkodjon e vegyület használatától; |
| --- | --- |

20.

súlyos aggodalmának ad hangot az olyan értesülések miatt, amelyek szerint a beruházó a gázvezeték üzembe helyezését megelőzően egy rendkívül mérgező vegyület, az úgynevezett glutáraldehid alkalmazására készül; felszólítja a beruházót, hogy tartózkodjon e vegyület használatától;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen a Balti-tengert szennyező mezőgazdasági és ipari kibocsátásokról megbízható és független környezeti tanulmányt, valamint, hogy értékelje a helyzetet a Balti-tengert jelenleg átszelő csővezetékek által okozott esetleges környezeti fenyegetésekkel való összehasonlítás alapján; továbbá felhívja a Bizottságot az Északi Áramlat projekt Balti-tengerre gyakorolt további hatásainak értékelésére; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen a Balti-tengert szennyező mezőgazdasági és ipari kibocsátásokról megbízható és független környezeti tanulmányt, valamint, hogy értékelje a helyzetet a Balti-tengert jelenleg átszelő csővezetékek által okozott esetleges környezeti fenyegetésekkel való összehasonlítás alapján; továbbá felhívja a Bizottságot az Északi Áramlat projekt Balti-tengerre gyakorolt további hatásainak értékelésére;

| 22. | felszólítja a fejlesztőt annak biztosítására, hogy a gázvezeték megépítése és üzemeltetése nem veszélyeztet sok hal- és madárfajt, valamint a kizárólag az ebben a földrajzi régióban előforduló, csupán 600 egyedből álló barnadelfin-populáció fennmaradását; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a fejlesztőt annak biztosítására, hogy a gázvezeték megépítése és üzemeltetése nem veszélyeztet sok hal- és madárfajt, valamint a kizárólag az ebben a földrajzi régióban előforduló, csupán 600 egyedből álló barnadelfin-populáció fennmaradását;

| 23. | úgy ítéli meg, hogy a Balti-tenger tengeri környezetének védelme az EU északi dimenziójának egyik eleme, és adott esetben figyelembe kell venni a balti-tengeri stratégia keretén belül; |
| --- | --- |

23.

úgy ítéli meg, hogy a Balti-tenger tengeri környezetének védelme az EU északi dimenziójának egyik eleme, és adott esetben figyelembe kell venni a balti-tengeri stratégia keretén belül;

| 24. | megállapítja, hogy a part menti régiók boldogulása, és gazdaságaik versenyképessége nagymértékben ki van szolgáltatva a szennyezett part menti területeknek és a tengeri környezet romlásának, valamint nagymértékben veszélyeztetett általuk; rámutat arra, hogy a tengeri tevékenységek és politikák part menti régiókra gyakorolt hatásának mértéke miatt gazdasági, társadalmi, és környezeti fejlődésük védelmének előfeltétele a hosszú távú környezeti fenntarthatóság; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a part menti régiók boldogulása, és gazdaságaik versenyképessége nagymértékben ki van szolgáltatva a szennyezett part menti területeknek és a tengeri környezet romlásának, valamint nagymértékben veszélyeztetett általuk; rámutat arra, hogy a tengeri tevékenységek és politikák part menti régiókra gyakorolt hatásának mértéke miatt gazdasági, társadalmi, és környezeti fejlődésük védelmének előfeltétele a hosszú távú környezeti fenntarthatóság;

| 25. | rámutat a strukturális kudarccal és a csővezeték biztonságát érő külső fenyegetésekkel kapcsolatos stratégia hiányára; hangsúlyozza a biztonsággal és a szükséghelyzeti intézkedésekkel összefüggő valamennyi szempont egyértelmű meghatározásának szükségességét, beleértve a pénzügyi forrásokat, szereplőket, szerepeket és folyamatokat; |
| --- | --- |

25.

rámutat a strukturális kudarccal és a csővezeték biztonságát érő külső fenyegetésekkel kapcsolatos stratégia hiányára; hangsúlyozza a biztonsággal és a szükséghelyzeti intézkedésekkel összefüggő valamennyi szempont egyértelmű meghatározásának szükségességét, beleértve a pénzügyi forrásokat, szereplőket, szerepeket és folyamatokat;

| 26. | hangsúlyozza, hogy tekintettel az Európai Unió gáz iránti igényének növekedésére, a gázvezeték alternatív nyomvonalait kell megvizsgálni és ösztönözni, figyelembe véve mind a környezeti, mind a gazdasági szempontokat, beleértve ezen nyomvonalak ütemezését is; megjegyzi, hogy az Északi Áramlat megépítéséhez a környezeti hatásvizsgálatban a megjelölt nyomvonal alternatíváira vonatkozó értékelést kell benyújtani; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy tekintettel az Európai Unió gáz iránti igényének növekedésére, a gázvezeték alternatív nyomvonalait kell megvizsgálni és ösztönözni, figyelembe véve mind a környezeti, mind a gazdasági szempontokat, beleértve ezen nyomvonalak ütemezését is; megjegyzi, hogy az Északi Áramlat megépítéséhez a környezeti hatásvizsgálatban a megjelölt nyomvonal alternatíváira vonatkozó értékelést kell benyújtani;

| 27. | felhívja a Bizottságot arra, hogy az ilyen elemzést az érintett part menti államokkal, a beruházóval, a HELCOM-mal párbeszédben, valamint az illetékes nem kormányzati szervezetek véleményének figyelembevételével végezze el; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot arra, hogy az ilyen elemzést az érintett part menti államokkal, a beruházóval, a HELCOM-mal párbeszédben, valamint az illetékes nem kormányzati szervezetek véleményének figyelembevételével végezze el;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a mulasztásokért vagy károkért járó gazdasági kompenzáció kérdését teljes mértékben tisztázni kell a munkálatok megkezdése előtt; rámutat, hogy a csővezetékkel kapcsolatos jelentős mulasztás bonyodalmat eredményezhet a Balti-tengert határoló államok számára, és megsemmisítő lenne a tengeri környezet számára; úgy véli, hogy a kompenzációért a Nord Stream vállalatnak kell teljes felelősséget vállalnia; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a mulasztásokért vagy károkért járó gazdasági kompenzáció kérdését teljes mértékben tisztázni kell a munkálatok megkezdése előtt; rámutat, hogy a csővezetékkel kapcsolatos jelentős mulasztás bonyodalmat eredményezhet a Balti-tengert határoló államok számára, és megsemmisítő lenne a tengeri környezet számára; úgy véli, hogy a kompenzációért a Nord Stream vállalatnak kell teljes felelősséget vállalnia;

| 29. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzenek egy, az Északi Áramlat projekt, valamint az érintett cégek gazdasági, költségvetési és átláthatósági kérdéseit érintő alapos felmérést; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzenek egy, az Északi Áramlat projekt, valamint az érintett cégek gazdasági, költségvetési és átláthatósági kérdéseit érintő alapos felmérést;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy az északi dimenzió partnerség keretén belül tanulmányozza egy „fejlesztési értéktöbblettel” megegyező eszköz igénylésének lehetőségét a Nord Stream-től az esetleges helyreállító projektekkel kapcsolatosan a finn-orosz határterületen, ahol a csővezeték javasolt kiindulópontja található, vagy a balti-tengeri stratégia keretén belül; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy az északi dimenzió partnerség keretén belül tanulmányozza egy „fejlesztési értéktöbblettel” megegyező eszköz igénylésének lehetőségét a Nord Stream-től az esetleges helyreállító projektekkel kapcsolatosan a finn-orosz határterületen, ahol a csővezeték javasolt kiindulópontja található, vagy a balti-tengeri stratégia keretén belül;

| 31. | tudomásul veszi a tagállamok által hozott következő döntéseket:






  — | a svéd kormány 2008. február 12–i határozata, amely a jelentős eljárási és anyagi hiányosságok, és különösen egy kielégítő környezeti hatásvizsgálat hiánya miatt elutasította a Nord Stream vállalatnak a gázvezeték megépítésére irányuló kérelmét; |
| --- | --- | --- |

31.

tudomásul veszi a tagállamok által hozott következő döntéseket:

—

a svéd kormány 2008. február 12–i határozata, amely a jelentős eljárási és anyagi hiányosságok, és különösen egy kielégítő környezeti hatásvizsgálat hiánya miatt elutasította a Nord Stream vállalatnak a gázvezeték megépítésére irányuló kérelmét;

| — | a litván parlament 2007. március 27–i álláspontja, amely annak szükségességére mutat rá, hogy fel kell függeszteni a nagy léptékű infrastrukturális projekteket a Balti-tengerben mindaddig, amíg a független és átfogó környezeti hatásvizsgálattal együtt el nem végezték az alternatív megoldások tüzetes elemzését; |
| --- | --- |

—

a litván parlament 2007. március 27–i álláspontja, amely annak szükségességére mutat rá, hogy fel kell függeszteni a nagy léptékű infrastrukturális projekteket a Balti-tengerben mindaddig, amíg a független és átfogó környezeti hatásvizsgálattal együtt el nem végezték az alternatív megoldások tüzetes elemzését;

| — | az észt kormány 2007. szeptember 21–i határozata, amely nem engedélyezi Észtország kizárólagos gazdasági övezetében víz alatti tanulmányok folytatását, a tanulmányok körével és mértékével kapcsolatos kétségei miatt; |
| --- | --- |

—

az észt kormány 2007. szeptember 21–i határozata, amely nem engedélyezi Észtország kizárólagos gazdasági övezetében víz alatti tanulmányok folytatását, a tanulmányok körével és mértékével kapcsolatos kétségei miatt;

| 32. | sajnálja, hogy „Az Európai Unió tengerpolitikája felé” című zöld könyv nem fordít figyelmet a nagy léptékű projektek, például a tenger alatti csővezetékek problémájára; sajnálja, hogy az általa kezdeményezett jogi eszközökben és a tengeri stratégiákra vonatkozó közleményeiben a Bizottság rendszerint átsiklik a tenger alatti csővezetékek problémája felett, ami pedig alapvető fontosságú mind a környezetvédelem, mind pedig az EU energiabiztonsága szempontjából; |
| --- | --- |

32.

sajnálja, hogy „Az Európai Unió tengerpolitikája felé” című zöld könyv nem fordít figyelmet a nagy léptékű projektek, például a tenger alatti csővezetékek problémájára; sajnálja, hogy az általa kezdeményezett jogi eszközökben és a tengeri stratégiákra vonatkozó közleményeiben a Bizottság rendszerint átsiklik a tenger alatti csővezetékek problémája felett, ami pedig alapvető fontosságú mind a környezetvédelem, mind pedig az EU energiabiztonsága szempontjából;

| 33. | felhív egy független környezeti hatásvizsgálatnak az illetékes hatóságok és a part menti államok nyilvánossága számára részletes konzultáció céljából történő hozzáférhetővé tételére; |
| --- | --- |

33.

felhív egy független környezeti hatásvizsgálatnak az illetékes hatóságok és a part menti államok nyilvánossága számára részletes konzultáció céljából történő hozzáférhetővé tételére;

| 34. | rámutat a környezeti hatástanulmány eredményeivel kapcsolatos lépésekre vonatkozó átlátható kommunikációs stratégia folytatásának, valamint ezen eredmények valamennyi EU tagállam, kiváltképp a part menti balti államok felé történő aktív kommunikációjának szükségességére; |
| --- | --- |

34.

rámutat a környezeti hatástanulmány eredményeivel kapcsolatos lépésekre vonatkozó átlátható kommunikációs stratégia folytatásának, valamint ezen eredmények valamennyi EU tagállam, kiváltképp a part menti balti államok felé történő aktív kommunikációjának szükségességére;

| 35. | megerősíti ezért a tagállamok közötti kötelező tárgyalási mechanizmusra vonatkozó javaslatról szóló, 2006. november 14–i említett állásfoglalásában szereplő felhívását és annak hangoztatását, hogy a Tanács nemzetközi szinten tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy kötelező környezeti hatásvizsgálatokat folytassanak az EU és a harmadik országok közötti kapcsolatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

35.

megerősíti ezért a tagállamok közötti kötelező tárgyalási mechanizmusra vonatkozó javaslatról szóló, 2006. november 14–i említett állásfoglalásában szereplő felhívását és annak hangoztatását, hogy a Tanács nemzetközi szinten tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy kötelező környezeti hatásvizsgálatokat folytassanak az EU és a harmadik országok közötti kapcsolatok vonatkozásában;

| 36. | megállapítja, hogy az észak-európai gázvezeték átvezetésének meg kell felelnie az 1364/2006/EK irányelvben megállapított stratégiai és gazdasági céloknak, ugyanakkor elkerülhetővé kell tennie bármilyen környezeti kárt; |
| --- | --- |

36.

megállapítja, hogy az észak-európai gázvezeték átvezetésének meg kell felelnie az 1364/2006/EK irányelvben megállapított stratégiai és gazdasági céloknak, ugyanakkor elkerülhetővé kell tennie bármilyen környezeti kárt;

| 37. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az Északi Áramlat gázvezeték teljes mértékben megfeleljen a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos uniós törvényeknek és valamennyi nemzetközi egyezménynek; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az Északi Áramlat gázvezeték teljes mértékben megfeleljen a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos uniós törvényeknek és valamennyi nemzetközi egyezménynek;

| 38. | felhívja különösen a Bizottságot, hogy biztosítsa a korábban említett dokumentumok, azaz a tengerjogi egyezmény, a Helsinki Egyezmény, az Espoo Egyezmény, az Aarhusi Egyezmény, a 85/337/EGK, a 97/11/EK, a 92/43/EGK és a 79/409/EGK irányelv, valamint az EK-Szerződés 10. cikke rendelkezéseinek, továbbá az elővigyázatosság elvének és a fenntartható fejlődés elvének való megfelelést, és hogy az említett kötelezettségek betartásának elmulasztása esetén indítson eljárást az EK-Szerződés 226. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

38.

felhívja különösen a Bizottságot, hogy biztosítsa a korábban említett dokumentumok, azaz a tengerjogi egyezmény, a Helsinki Egyezmény, az Espoo Egyezmény, az Aarhusi Egyezmény, a 85/337/EGK, a 97/11/EK, a 92/43/EGK és a 79/409/EGK irányelv, valamint az EK-Szerződés 10. cikke rendelkezéseinek, továbbá az elővigyázatosság elvének és a fenntartható fejlődés elvének való megfelelést, és hogy az említett kötelezettségek betartásának elmulasztása esetén indítson eljárást az EK-Szerződés 226. cikkével összhangban;

| 39. | tekintettel Oroszország jelenlegi politikai helyzetére és geopolitikai ambícióira úgy véli, hogy igen fontos Oroszország számára, hogy jóakaratot tanúsítson az európai energiapolitikai együttműködés tekintetében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Oroszország ratifikálja az Energia Charta Egyezményt és az ahhoz csatolt, a tranzitról szóló jegyzőkönyvet, mivel az ilyen ratifikálással csökken az Északi Áramlathoz hasonló projektekkel kapcsolatos konfliktus lehetősége; |
| --- | --- |

39.

tekintettel Oroszország jelenlegi politikai helyzetére és geopolitikai ambícióira úgy véli, hogy igen fontos Oroszország számára, hogy jóakaratot tanúsítson az európai energiapolitikai együttműködés tekintetében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Oroszország ratifikálja az Energia Charta Egyezményt és az ahhoz csatolt, a tranzitról szóló jegyzőkönyvet, mivel az ilyen ratifikálással csökken az Északi Áramlathoz hasonló projektekkel kapcsolatos konfliktus lehetősége;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy hatáskörén belül értékelje az Északi Áramlat csővezeték esetleges befejezése által okozandó piaci versenyhelyzetet, és amennyiben szükséges, hozzon intézkedéseket annak megelőzése érdekében, hogy a Gazprom domináns szerephez jusson az EU gázpiacán anélkül, hogy az uniós cégek számára kölcsönös jogokat biztosítana Oroszország energiapiacára történő belépéshez; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy hatáskörén belül értékelje az Északi Áramlat csővezeték esetleges befejezése által okozandó piaci versenyhelyzetet, és amennyiben szükséges, hozzon intézkedéseket annak megelőzése érdekében, hogy a Gazprom domináns szerephez jusson az EU gázpiacán anélkül, hogy az uniós cégek számára kölcsönös jogokat biztosítana Oroszország energiapiacára történő belépéshez;

| 41. | javasolja a csővezeték közös felügyeleti rendszerének kialakítását a Balti-tenger térségében elhelyezkedő valamennyi állam bevonásával; továbbá javasolja, hogy kizárólag a Nord Stream vállalatot terhelje a környezeti károkozás miatti kártérítési kötelezettség; |
| --- | --- |

41.

javasolja a csővezeték közös felügyeleti rendszerének kialakítását a Balti-tenger térségében elhelyezkedő valamennyi állam bevonásával; továbbá javasolja, hogy kizárólag a Nord Stream vállalatot terhelje a környezeti károkozás miatti kártérítési kötelezettség;

| 42. | megállapítja az ezzel a projekttel kapcsolatos környezeti és geopolitikai biztonsági kérdések megfelelő megválaszolására képes intézményrendszerek hiányát; ezért javasolja, hogy a Bizottság hozzon létre egy megfelelő pozíciót a jelenlegi és a későbbi projektekre vonatkozóan, amely a kül- és biztonságpolitikai uniós főképviselő a Bizottság alelnökekének fennhatósága alatt működne; |
| --- | --- |

42.

megállapítja az ezzel a projekttel kapcsolatos környezeti és geopolitikai biztonsági kérdések megfelelő megválaszolására képes intézményrendszerek hiányát; ezért javasolja, hogy a Bizottság hozzon létre egy megfelelő pozíciót a jelenlegi és a későbbi projektekre vonatkozóan, amely a kül- és biztonságpolitikai uniós főképviselő a Bizottság alelnökekének fennhatósága alatt működne;

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Az Európai Parlament és A Tanács 1600/2002/EK határozata (2002. július 22.) a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról. (HL L 242., 2002.9.10., 1. o.).

(2)  HL L 73., 1997.3.14., 5. o.

(3)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(4)  HL L 103., 1979.4.25., 1. o.

(5)  HL C 314. E, 2006.12.21., 131. o.

(6)  HL C 314. E, 2006.12.21., 330. o.

(7)  HL L 262., 2006.9.22., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0413.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/11

---

2008. július 8., keddAfganisztán stabilizálása: kihívások az EU és a nemzetközi közösség részére

P6_TA(2008)0337

Az Európai Parlament 2008. július 8–i állásfoglalása Afganisztán stabilizálásáról: kihívások az EU és a nemzetközi közösség számára (2007/2208(INI))

2009/C 294 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel az Afganisztánnal foglalkozó számos korábbi állásfoglalására, és legutóbb a 2006. január 18–i állásfoglalására (1),

tekintettel a 2006. február 1–jei londoni konferencián elért Afganisztánnal való együttműködési megállapodásra (Afghanistan Compact, Compact megállapodás), valamint az afgán kormány és a nemzetközi közösség felismerésére, miszerint a Compact megállapodás sikeréhez erőteljes politikai, biztonsági és pénzügyi kötelezettségvállalás szükséges annak érdekében, hogy a fontos referenciaértékek a megállapodás szerinti határidőn belül elérhetők legyenek, valamint hogy a Compact megállapodás sikere az eredményes koordinációs és nyomon követési mechanizmustól függ,

tekintettel a Nemzetközi Biztonsági Támogató Erőkkel (ISAF) Afganisztánban együttműködő nemzetek állam- és kormányfőinek nyilatkozatára, amelyet a 2008. április 3–i bukaresti NATO-csúcson tettek közzé,

tekintettel az ENSZ főtitkárának 2007.szeptember 21-én és 2008. március 6–án„Az afganisztáni helyzet és ennek a nemzetközi békével és biztonsággal kapcsolatos vonatkozásai” címen benyújtott jelentéseire,

tekintettel a 2008. június 12–én Párizsban tartott, Afganisztán megsegítésére irányuló nemzetközi konferencia eredményeire,

tekintettel az afgán kormánynak a fent említett londoni konferencián elindított nemzeti kábítószer-ellenőrzési stratégiájára,

tekintettel a Tanácshoz benyújtott 2007. október 25–i, az ópium orvosi célokra történő afganisztáni terjesztéséről szóló ajánlására (2),

tekintettel az összes vonatkozó tanácsi következtetésekre, különösen a 2008. március 10-én, 2008. április 29–én, valamint 2008. május 26–27-én meghozott GAERC következtetésekre,

tekintettel a 2007. május 30–i, az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) felállításáról szóló 2007/369/KKBP tanácsi együttes fellépésre (3), valamint az azt módosító 2007.november 13–i 2007/733/KKBP tanácsi együttes fellépésre (4),

tekintettel az Európai Unió 2008. évi költségvetésének (5) elfogadására,

tekintettel a Bizottság nemzeti indikatív programjára, amelyben 600 millió eurót különítettek el Afganisztán Iszlám Köztársaság javára a 2007 és 2010 közötti költségvetési időszakra,

tekintettel az afgán parlament alsó háza (Wolesi Jirga) küldöttségének 2007. november 26–30-án az Európai Parlamentben tett látogatására,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0269/2008),

| A. | mivel Afganisztán válaszút előtt áll, amit a terrorcselekmények, az erőszakos felkelések, a komoly mértékben romló biztonsági helyzet, a fokozottabb ópiumtermelés, valamint a korrupció és a kormány hiányosságai miatti általános és egyre növekvő elégedetlenség is bizonyít; mivel a nemzetközi közösség erőfeszítései és a polgári újjáépítés részleges sikerei ellenére az afgán népesség jelentős hányadának életkörülményei még mindig nem javultak; mivel az Afganisztánt jelenleg fenyegető veszélyek miatt rövid távú fellépésre van szükség, ugyanakkor a hosszú távú megoldások csak a kormányzás átfogó fejlesztése, valamint egy erősebb állam kialakulása által érhetőek el; |
| --- | --- |

A.

mivel Afganisztán válaszút előtt áll, amit a terrorcselekmények, az erőszakos felkelések, a komoly mértékben romló biztonsági helyzet, a fokozottabb ópiumtermelés, valamint a korrupció és a kormány hiányosságai miatti általános és egyre növekvő elégedetlenség is bizonyít; mivel a nemzetközi közösség erőfeszítései és a polgári újjáépítés részleges sikerei ellenére az afgán népesség jelentős hányadának életkörülményei még mindig nem javultak; mivel az Afganisztánt jelenleg fenyegető veszélyek miatt rövid távú fellépésre van szükség, ugyanakkor a hosszú távú megoldások csak a kormányzás átfogó fejlesztése, valamint egy erősebb állam kialakulása által érhetőek el;

| B. | mivel az Egyesült Államok – az Egyesült Királyság támogatásával – 2001. október 7–én megkezdte a Tartós Szabadság Műveletet; mivel négy további EU-tagállam – Csehország, Franciaország, Lengyelország és Románia – tagja a hadműveletben részt vevő szövetséges erőknek; mivel Ciprus és Málta kivételével valamennyi EU-tagállam küld csapatokat a NATO által vezetett ISAF küldetésbe, amely összesen több mint 21 500 katonát jelent; mivel az első tartományi újjáépítési csapatok (PRT-k) működése 2001 végén kezdődött, és jelenleg kb. 25 PRT működik az ország egész területén; |
| --- | --- |

B.

mivel az Egyesült Államok – az Egyesült Királyság támogatásával – 2001. október 7–én megkezdte a Tartós Szabadság Műveletet; mivel négy további EU-tagállam – Csehország, Franciaország, Lengyelország és Románia – tagja a hadműveletben részt vevő szövetséges erőknek; mivel Ciprus és Málta kivételével valamennyi EU-tagállam küld csapatokat a NATO által vezetett ISAF küldetésbe, amely összesen több mint 21 500 katonát jelent; mivel az első tartományi újjáépítési csapatok (PRT-k) működése 2001 végén kezdődött, és jelenleg kb. 25 PRT működik az ország egész területén;

| C. | mivel jelentős eltérés van a nemzetközi közösség által egyrészt a katonai műveletekre, másrészt pedig a polgári újjáépítésre és a humanitárius segítségnyújtásra fordított pénzösszegek mérete között; |
| --- | --- |

C.

mivel jelentős eltérés van a nemzetközi közösség által egyrészt a katonai műveletekre, másrészt pedig a polgári újjáépítésre és a humanitárius segítségnyújtásra fordított pénzösszegek mérete között;

| D. | mivel az afganisztáni lakosok több mint fele a szegénységi küszöb alatt él, és az ország gazdasága az egyik leggyengébb a világon, 40 %-ot elérő munkanélküliséggel, |
| --- | --- |

D.

mivel az afganisztáni lakosok több mint fele a szegénységi küszöb alatt él, és az ország gazdasága az egyik leggyengébb a világon, 40 %-ot elérő munkanélküliséggel,

| E. | mivel Afganisztán egészségügyi ágazata már meghozta első ígéretes eredményeit, mint például a gyermekhalandóságnak a Talibán bukása óta bekövetkezett 24 %-os csökkenése, az egyéves kort túlélő gyermekek magasabb száma, és azon afgánok nagyobb százaléka, akik számára közvetlenül elérhető az egészségügyi alapellátás; |
| --- | --- |

E.

mivel Afganisztán egészségügyi ágazata már meghozta első ígéretes eredményeit, mint például a gyermekhalandóságnak a Talibán bukása óta bekövetkezett 24 %-os csökkenése, az egyéves kort túlélő gyermekek magasabb száma, és azon afgánok nagyobb százaléka, akik számára közvetlenül elérhető az egészségügyi alapellátás;

| F. | mivel Afganisztán oktatási rendszere már az első kedvező fejlemények jeleit mutatja, ideértve azt, hogy egyre több gyermek és különösen lány, diák és tanár tér vissza az iskolákba, valamint hogy folyamatban van az általános iskolák rehabilitálása és a tanárok képzése; |
| --- | --- |

F.

mivel Afganisztán oktatási rendszere már az első kedvező fejlemények jeleit mutatja, ideértve azt, hogy egyre több gyermek és különösen lány, diák és tanár tér vissza az iskolákba, valamint hogy folyamatban van az általános iskolák rehabilitálása és a tanárok képzése;

| G. | mivel annak ellenére, hogy nincsenek hivatalos mutatók az afganisztáni halálos polgári áldozatok számát illetően, az ENSZ főtitkárának 2008. március 6–i éves jelentése az afganisztáni helyzetről rámutat arra, hogy „2007-ben a felkelések és a terrorcselekmények aránya jelentősen növekedett az előző évhez képest. Az előző év 425-ös havi átlagával összehasonlítva, 2007-ben havonta átlagosan 566 incidensről szereztek tudomást. A 2007-ben bekövetkezett 8 000 fölötti konfliktussal kapcsolatos halálesetből több mint 1 500 érintette a lakosságot”, amely a legmagasabb haláleset-mutató a Talibán 2001-es bukása óta. |
| --- | --- |

G.

mivel annak ellenére, hogy nincsenek hivatalos mutatók az afganisztáni halálos polgári áldozatok számát illetően, az ENSZ főtitkárának 2008. március 6–i éves jelentése az afganisztáni helyzetről rámutat arra, hogy „2007-ben a felkelések és a terrorcselekmények aránya jelentősen növekedett az előző évhez képest. Az előző év 425-ös havi átlagával összehasonlítva, 2007-ben havonta átlagosan 566 incidensről szereztek tudomást. A 2007-ben bekövetkezett 8 000 fölötti konfliktussal kapcsolatos halálesetből több mint 1 500 érintette a lakosságot”, amely a legmagasabb haláleset-mutató a Talibán 2001-es bukása óta.

| H. | mivel az afgán alkotmány nem garantálja a teljes vallásszabadságot, mivel az iszlám elhagyása továbbra is büntetendő cselekménynek minősül; |
| --- | --- |

H.

mivel az afgán alkotmány nem garantálja a teljes vallásszabadságot, mivel az iszlám elhagyása továbbra is büntetendő cselekménynek minősül;

| I. | mivel az Afganisztáni Közös Koordináló és Felügyelő Testület a 2008. február 5–6-i, Tokióban tartott ülésen elkezdte egy nemzetközi konferencia előkészítését a fent említett londoni konferencián elfogadott Afghanistan Compact végrehajtásában történő előrehaladás felülvizsgálata; |
| --- | --- |

I.

mivel az Afganisztáni Közös Koordináló és Felügyelő Testület a 2008. február 5–6-i, Tokióban tartott ülésen elkezdte egy nemzetközi konferencia előkészítését a fent említett londoni konferencián elfogadott Afghanistan Compact végrehajtásában történő előrehaladás felülvizsgálata;

| J. | mivel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) által készített 2008-as afganisztáni téli ópium-gyorsértékelési felmérés megerősíti a 2007-es felmérésben megállapított tendenciát, amely szerint az ópiummentes tartományok száma északon és a központban emelkedhet, de a termelés szintje délen és nyugaton valószínűleg növekedni fog; mivel a 2007-es jelentés egyrészt megismétli azt a téves értelmezést, amely szerint „ópiummentesek” azok a tartományok, ahol nincs vagy csekély mértékű a máktermelés, másrészt azonban hangsúlyozza a biztonság hiánya és a kábítószer termesztés közötti kapcsolatot; mivel a kábítószer ellenes politika kulcseszközei az egy időben alkalmazott termény megsemmisítés, a tilalmazás (amely jóval összetettebb, mint a kereskedők letartóztatása) és a fejlesztés (alternatív megélhetés); |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) által készített 2008-as afganisztáni téli ópium-gyorsértékelési felmérés megerősíti a 2007-es felmérésben megállapított tendenciát, amely szerint az ópiummentes tartományok száma északon és a központban emelkedhet, de a termelés szintje délen és nyugaton valószínűleg növekedni fog; mivel a 2007-es jelentés egyrészt megismétli azt a téves értelmezést, amely szerint „ópiummentesek” azok a tartományok, ahol nincs vagy csekély mértékű a máktermelés, másrészt azonban hangsúlyozza a biztonság hiánya és a kábítószer termesztés közötti kapcsolatot; mivel a kábítószer ellenes politika kulcseszközei az egy időben alkalmazott termény megsemmisítés, a tilalmazás (amely jóval összetettebb, mint a kereskedők letartóztatása) és a fejlesztés (alternatív megélhetés);

| K. | mivel az Egyesült Államok titkos fogva tartási programja keretében a nemzetközi humanitárius és emberi jog megsértésével afgán rabok százai maradtak fogva tartva különféle börtön létesítményekben, mint például a bagrami katonai támaszponton és Guantanamóban; mivel az afganisztáni őrizetben lévő rabok továbbra is olyan büntetés-végrehajtási rendszerrel szembesülnek, amelyből hiányoznak a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának minimumfeltételei; |
| --- | --- |

K.

mivel az Egyesült Államok titkos fogva tartási programja keretében a nemzetközi humanitárius és emberi jog megsértésével afgán rabok százai maradtak fogva tartva különféle börtön létesítményekben, mint például a bagrami katonai támaszponton és Guantanamóban; mivel az afganisztáni őrizetben lévő rabok továbbra is olyan büntetés-végrehajtási rendszerrel szembesülnek, amelyből hiányoznak a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának minimumfeltételei;

| 1. | úgy véli, hogy Afganisztán történelmének elmúlt 30 évét a szovjet megszállás, a különböző mudzsahid csoportok közötti harcok és a talibán uralom jellemezte, az ország társadalmának jelentős és bonyolult újjáépítését kezdte meg, továbbra is intézményeinek megszilárdításán kell fáradoznia, valamint állampolgárainak alapvető szükségleteinek kielégítésén kell javítania az oktatás, a lakhatás, az egészségügy és az élelmezés terén; üdvözli az afgán nép által a jogállamiság és a demokrácia építésének, valamint a stabilitás keresésének révén 2002 óta megtett erőfeszítéseket és előrehaladást; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy Afganisztán történelmének elmúlt 30 évét a szovjet megszállás, a különböző mudzsahid csoportok közötti harcok és a talibán uralom jellemezte, az ország társadalmának jelentős és bonyolult újjáépítését kezdte meg, továbbra is intézményeinek megszilárdításán kell fáradoznia, valamint állampolgárainak alapvető szükségleteinek kielégítésén kell javítania az oktatás, a lakhatás, az egészségügy és az élelmezés terén; üdvözli az afgán nép által a jogállamiság és a demokrácia építésének, valamint a stabilitás keresésének révén 2002 óta megtett erőfeszítéseket és előrehaladást;

| 2. | meggyőződése, hogy az ország a nemzetközi fejlesztési támogatás, valamint a két- és többoldalú együttműködés példájává vált; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzetközi közösség folytassa a munkát az afgán kormánnyal és Afganisztán népével annak érdekében, hogy bebizonyítsa, képes az erőszak és a szegénység ördögi körének véget vetni, és az ország számára a fenntartható béke és fejlődés lehetőségét biztosítani; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a különböző afganisztáni újjáépítési törekvések összehangolása érdekében kezdeményezze egy olyan nemzetközi tanács létrehozását, amely összefogja a fő adományozókat és az ENSZ szervezeteket, amelyet lehetőleg az ENSZ Afganisztáni Segély Missziója vezet, és amely az ENSZ Békeépítő Bizottságának koncepcióján alapul; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy az ország a nemzetközi fejlesztési támogatás, valamint a két- és többoldalú együttműködés példájává vált; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzetközi közösség folytassa a munkát az afgán kormánnyal és Afganisztán népével annak érdekében, hogy bebizonyítsa, képes az erőszak és a szegénység ördögi körének véget vetni, és az ország számára a fenntartható béke és fejlődés lehetőségét biztosítani; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a különböző afganisztáni újjáépítési törekvések összehangolása érdekében kezdeményezze egy olyan nemzetközi tanács létrehozását, amely összefogja a fő adományozókat és az ENSZ szervezeteket, amelyet lehetőleg az ENSZ Afganisztáni Segély Missziója vezet, és amely az ENSZ Békeépítő Bizottságának koncepcióján alapul;

| 3. | emlékeztet az országban dúlt háborúk tartós következményeire, az áldozatok, a fogyatékkal élők, a menekültek és elvándoroltak millióira, és a csaknem valamennyi fontosabb infrastruktúra lerombolásából eredő anyagi károkra; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet az országban dúlt háborúk tartós következményeire, az áldozatok, a fogyatékkal élők, a menekültek és elvándoroltak millióira, és a csaknem valamennyi fontosabb infrastruktúra lerombolásából eredő anyagi károkra;

| 4. | határozottan elítéli a kabuli indiai nagykövetséget ért 2008. július 7–i terrortámadást, amelynek több mint 40 halálos áldozata volt, többek között a nagykövetség személyzetének négy tagja; őszinte részvétét fejezi ki a családtagok, a sebesültek, valamint az afgán és indiai kormány felé; |
| --- | --- |

4.

határozottan elítéli a kabuli indiai nagykövetséget ért 2008. július 7–i terrortámadást, amelynek több mint 40 halálos áldozata volt, többek között a nagykövetség személyzetének négy tagja; őszinte részvétét fejezi ki a családtagok, a sebesültek, valamint az afgán és indiai kormány felé;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy az Afganisztán és Pakisztán közötti kapcsolat nagymértékben hozzájárult a régió instabilitásához, ezért arra következtetésre jutott, hogy a régió stabilizációja olyan átfogó politikát igényel, amely e kapcsolatra irányul; reméli, hogy az új pakisztáni kormánnyal a kétoldalú kapcsolatok javítása friss lendületet kap; azonban úgy véli, hogy a nemzetközi közösség aktív elköteleződése és segítségnyújtása nélkül a két ország nem lesz képes kiszabadítani magát nehéz kétoldalú kapcsolatából; elismeri, hogy Afganisztán biztonsága nagyon nagymértékben függ Pakisztán demokratizálódásától; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy kezdeményezzen és támogasson az Afganisztán és Pakisztán közötti feszültségeket enyhítő intézkedéseket, ideértve a határmenti régió stabilizálására és fejlesztésére irányuló hosszú távú programot, bevonva mindkét oldal szereplőit; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy az Afganisztán és Pakisztán közötti kapcsolat nagymértékben hozzájárult a régió instabilitásához, ezért arra következtetésre jutott, hogy a régió stabilizációja olyan átfogó politikát igényel, amely e kapcsolatra irányul; reméli, hogy az új pakisztáni kormánnyal a kétoldalú kapcsolatok javítása friss lendületet kap; azonban úgy véli, hogy a nemzetközi közösség aktív elköteleződése és segítségnyújtása nélkül a két ország nem lesz képes kiszabadítani magát nehéz kétoldalú kapcsolatából; elismeri, hogy Afganisztán biztonsága nagyon nagymértékben függ Pakisztán demokratizálódásától; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy kezdeményezzen és támogasson az Afganisztán és Pakisztán közötti feszültségeket enyhítő intézkedéseket, ideértve a határmenti régió stabilizálására és fejlesztésére irányuló hosszú távú programot, bevonva mindkét oldal szereplőit;

| 6. | üdvözli az afgán nép és az ország intézményei által a jogállamiság és a demokrácia építésének, valamint a stabilitás keresésének révén 2002 óta megtett erőfeszítéseket és előrehaladást; ezeket rendkívül fontos vívmányoknak tekinti a törvényesség és az emberi méltóság hiányából fakadó azon szerkezeti problémák szempontjából, amelyek Afganisztánt a szovjet és a talibán uralom alatt jellemezték; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az afgán nép és az ország intézményei által a jogállamiság és a demokrácia építésének, valamint a stabilitás keresésének révén 2002 óta megtett erőfeszítéseket és előrehaladást; ezeket rendkívül fontos vívmányoknak tekinti a törvényesség és az emberi méltóság hiányából fakadó azon szerkezeti problémák szempontjából, amelyek Afganisztánt a szovjet és a talibán uralom alatt jellemezték;

| 7. | úgy véli különösen, hogy a lakosság jelentős részvétele az országban lezajlott különböző választások során igazolja az afganisztáni nők és férfiak vágyát egy aktív részvételi demokrácia kialakítása iránt; hangsúlyozza, hogy ezen választások példaértékűvé váltak regionális összefüggésben és a súlyos fegyveres konfliktusok által sújtott, fejlődő országokban; |
| --- | --- |

7.

úgy véli különösen, hogy a lakosság jelentős részvétele az országban lezajlott különböző választások során igazolja az afganisztáni nők és férfiak vágyát egy aktív részvételi demokrácia kialakítása iránt; hangsúlyozza, hogy ezen választások példaértékűvé váltak regionális összefüggésben és a súlyos fegyveres konfliktusok által sújtott, fejlődő országokban;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az afgán intézményeknek küzdeniük kell a korrupció minden formája ellen és hatékony szakpolitikákat kell kialakítaniuk a lakosság szociális körülményeinek javítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az afgán intézményeknek küzdeniük kell a korrupció minden formája ellen és hatékony szakpolitikákat kell kialakítaniuk a lakosság szociális körülményeinek javítása érdekében;

| 9. | megállapítja, hogy Afganisztánban az EU-t elsősorban humanitárius szervezetnek tekintik, ugyanakkor úgy véli, arra is szükség van, hogy az EU erős politikai befolyású szereplőnek tűnjön, ezért felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan stratégiákra, amelyek révén az EU – szem előtt tartva az afgán nép természetes szuverenitását – a polgári, a politikai és az igazgatási apparátus cselekvőképessé tétele során erősítheti láthatóságát, mindaddig, amíg a kormányzati infrastruktúra a nagyobb stabilitás és állandóság időszakába lép; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy Afganisztánban az EU-t elsősorban humanitárius szervezetnek tekintik, ugyanakkor úgy véli, arra is szükség van, hogy az EU erős politikai befolyású szereplőnek tűnjön, ezért felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan stratégiákra, amelyek révén az EU – szem előtt tartva az afgán nép természetes szuverenitását – a polgári, a politikai és az igazgatási apparátus cselekvőképessé tétele során erősítheti láthatóságát, mindaddig, amíg a kormányzati infrastruktúra a nagyobb stabilitás és állandóság időszakába lép;

| 10. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzetközi közösség jobban koordinálja erőfeszítéseit a hatékony és fenntartható polgári segítségnyújtás érdekében; ezért kiegyensúlyozott költségvetésre hív fel, amely elegendő forrást nyújt a polgári újjáépítéshez és a humanitárius segítségnyújtáshoz, mivel a biztonság megteremtése és a jogállamiság tiszteletben tartása kulcsfontosságú ügyek; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzetközi közösség jobban koordinálja erőfeszítéseit a hatékony és fenntartható polgári segítségnyújtás érdekében; ezért kiegyensúlyozott költségvetésre hív fel, amely elegendő forrást nyújt a polgári újjáépítéshez és a humanitárius segítségnyújtáshoz, mivel a biztonság megteremtése és a jogállamiság tiszteletben tartása kulcsfontosságú ügyek;

| 11. | üdvözli a tényt, hogy az említett 2008. június 12–i nemzetközi konferencia nem csupán újabb 21 milliárd USD összegű segélyt ajánlott fel, hanem felülvizsgálta az ahhoz szükséges eljárásokat, hogy a nemzetközi segélyeket eredményesebben és pontosabban irányítsák a kulcsfontosságú területekre és kiküszöböljék a korrupciót; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a tényt, hogy az említett 2008. június 12–i nemzetközi konferencia nem csupán újabb 21 milliárd USD összegű segélyt ajánlott fel, hanem felülvizsgálta az ahhoz szükséges eljárásokat, hogy a nemzetközi segélyeket eredményesebben és pontosabban irányítsák a kulcsfontosságú területekre és kiküszöböljék a korrupciót;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a politikai akarat és kötelezettségvállalás jelentős megerősítése szükséges, és ennek nemcsak a nemzeti figyelmeztetések ellenére újabb harcoló csapatoknak a legproblémásabb területekre történő küldése révén kell megvalósulnia, hanem sürgős és fokozottabb polgári újjáépítési erőfeszítések révén is, a vívmányok hosszú távú és fenntartható alapon történő megszilárdítása és az afgán lakosság bizalmának helyreállítása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a „tartós szabadság” elnevezésű hadművelet ellentétes eredményt vált ki, ha a felkelőkre gyakorolt katonai nyomás nem párosul olyan megerősített politikai folyamattal, amely révén az afgán hatóságok eljutnak a lakosság minden olyan szegmenséhez, amely elismeri az alkotmányt, és leteszi a fegyvert; e tekintetben megállapítja továbbá, hogy a humanitárius közösségnek (beleértve az ENSZ-et és a nem kormányzati szervezeteket) javítania kell a koordinációt, kerülnie kell az eseti kezdeményezéseket, valamint készültségi és készenléti tervet kell kidolgoznia; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a politikai akarat és kötelezettségvállalás jelentős megerősítése szükséges, és ennek nemcsak a nemzeti figyelmeztetések ellenére újabb harcoló csapatoknak a legproblémásabb területekre történő küldése révén kell megvalósulnia, hanem sürgős és fokozottabb polgári újjáépítési erőfeszítések révén is, a vívmányok hosszú távú és fenntartható alapon történő megszilárdítása és az afgán lakosság bizalmának helyreállítása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a „tartós szabadság” elnevezésű hadművelet ellentétes eredményt vált ki, ha a felkelőkre gyakorolt katonai nyomás nem párosul olyan megerősített politikai folyamattal, amely révén az afgán hatóságok eljutnak a lakosság minden olyan szegmenséhez, amely elismeri az alkotmányt, és leteszi a fegyvert; e tekintetben megállapítja továbbá, hogy a humanitárius közösségnek (beleértve az ENSZ-et és a nem kormányzati szervezeteket) javítania kell a koordinációt, kerülnie kell az eseti kezdeményezéseket, valamint készültségi és készenléti tervet kell kidolgoznia;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fel kell használnia misszióinak és az afgán felségterületen már katonai vagy polgári jelenléttel bíró tagállamainak tapasztalatát és szakértelmét az afganisztáni stabilizációs és újjáépítési folyamatban; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fel kell használnia misszióinak és az afgán felségterületen már katonai vagy polgári jelenléttel bíró tagállamainak tapasztalatát és szakértelmét az afganisztáni stabilizációs és újjáépítési folyamatban;

| 14. | támogatja a NATO-nak az ország biztonságának javítása és a helyi, valamint a nemzetközi terrorizmus elleni harc érdekében tett erőfeszítéseit, és ezen erők jelenlétét elengedhetetlennek tartja az ország jövőjének biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

14.

támogatja a NATO-nak az ország biztonságának javítása és a helyi, valamint a nemzetközi terrorizmus elleni harc érdekében tett erőfeszítéseit, és ezen erők jelenlétét elengedhetetlennek tartja az ország jövőjének biztosítása szempontjából;

| 15. | sürgeti, hogy az EU és tagállamai támogassák a terrorizmus, a vallási és etnikai szélsőségek, az etnikai szeparatizmus és minden olyan cselekmény elleni küzdelmet, amelynek célja Afganisztán területi integritásának, államegységének és nemzeti szuverenitásának felforgatása; |
| --- | --- |

15.

sürgeti, hogy az EU és tagállamai támogassák a terrorizmus, a vallási és etnikai szélsőségek, az etnikai szeparatizmus és minden olyan cselekmény elleni küzdelmet, amelynek célja Afganisztán területi integritásának, államegységének és nemzeti szuverenitásának felforgatása;

| 16. | felhívja a figyelmet arra az elképzelésre, hogy az EU-nak és tagállamainak Afganisztánt saját, erősebb demokratikus intézményekkel bíró állama felépítésében kell támogatnia, amely képes biztosítani a nemzeti szuverenitást, az állam egységét, a területi integritást, a fenntartható gazdasági fejlődést, valamint Afganisztán népének fejlődését és gyarapodását, és amelyek tiszteletben tartják minden Afganisztánban található etnikai és vallási közösség történelmi, vallási, szellemi és kulturális hagyományait; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet arra az elképzelésre, hogy az EU-nak és tagállamainak Afganisztánt saját, erősebb demokratikus intézményekkel bíró állama felépítésében kell támogatnia, amely képes biztosítani a nemzeti szuverenitást, az állam egységét, a területi integritást, a fenntartható gazdasági fejlődést, valamint Afganisztán népének fejlődését és gyarapodását, és amelyek tiszteletben tartják minden Afganisztánban található etnikai és vallási közösség történelmi, vallási, szellemi és kulturális hagyományait;

| 17. | megállapítja, hogy a rendezésre irányuló igények egész Afganisztánban fontosak, de a segélyek elosztásával és a biztonsággal kapcsolatos probléma egyedülálló a pastunok által uralt területeken, ezért felhív az újjáépítési tevékenység dél-afganisztáni felgyorsítására; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a rendezésre irányuló igények egész Afganisztánban fontosak, de a segélyek elosztásával és a biztonsággal kapcsolatos probléma egyedülálló a pastunok által uralt területeken, ezért felhív az újjáépítési tevékenység dél-afganisztáni felgyorsítására;

| 18. | felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak bátorítania és segítenie kell az európai befektetőket, hogy azok kapcsolódjanak be Afganisztán újjáépítésébe, legyenek jelen és hozzanak létre vállalkozásokat a helyszínen; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-nak bátorítania és segítenie kell az európai befektetőket, hogy azok kapcsolódjanak be Afganisztán újjáépítésébe, legyenek jelen és hozzanak létre vállalkozásokat a helyszínen;

| 19. | rámutat arra, hogy az ország legfőbb problémája a biztonság helyreállítása és egy működőképes állam létrehozása; megállapítja, hogy Afganisztán biztonsági problémái összetettebbek a terrorizmus elleni harcnál, ezért a katonai megoldásnál többre van szükség; rámutat, hogy a biztonság és a jogállamiság egymás függvényei, amelyek elősegítik az emberi fejlődést, valamint hogy a jogállamiság megerősítése fontos eszköze annak, hogy előmozdítsák az emberek számára az értelmes és egészséges életet lehetővé tevő, szabad gazdasági és társadalmi döntések gyakorlását, ha azokat az állam működésének helyreállítását célzó intézkedések egészítik ki a jogállamiság védelme, az alapvető közszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, és az esélyegyenlőség biztosítása érdekében az ország népe számára; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy az ország legfőbb problémája a biztonság helyreállítása és egy működőképes állam létrehozása; megállapítja, hogy Afganisztán biztonsági problémái összetettebbek a terrorizmus elleni harcnál, ezért a katonai megoldásnál többre van szükség; rámutat, hogy a biztonság és a jogállamiság egymás függvényei, amelyek elősegítik az emberi fejlődést, valamint hogy a jogállamiság megerősítése fontos eszköze annak, hogy előmozdítsák az emberek számára az értelmes és egészséges életet lehetővé tevő, szabad gazdasági és társadalmi döntések gyakorlását, ha azokat az állam működésének helyreállítását célzó intézkedések egészítik ki a jogállamiság védelme, az alapvető közszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, és az esélyegyenlőség biztosítása érdekében az ország népe számára;

| 20. | üdvözli a Compact megállapodásban foglalt kötelezettségvállalást, miszerint „stabil és virágzó Afganisztánt kívánnak létrehozni, biztosítva a megfelelő kormányzást és az emberi jogok védelmét a jogállamiság keretében”; nézete szerint egyértelmű prioritások vagy sorrendiség hiányában a Compact megállapodásnak iránymutatásokat kellett volna meghatároznia arról, hogyan érhetők el ezek a nagyra törő célok, és következésképpen hangsúlyozza, hogy az adományozóknak biztosítaniuk kell, hogy programjaikat a központi és tartományi szinten meghatározott prioritásokkal kiigazítsák, valamint hogy a kiosztott erőforrások megfelelőek és eredményes módon kerüljenek elosztásra; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Compact megállapodásban foglalt kötelezettségvállalást, miszerint „stabil és virágzó Afganisztánt kívánnak létrehozni, biztosítva a megfelelő kormányzást és az emberi jogok védelmét a jogállamiság keretében”; nézete szerint egyértelmű prioritások vagy sorrendiség hiányában a Compact megállapodásnak iránymutatásokat kellett volna meghatároznia arról, hogyan érhetők el ezek a nagyra törő célok, és következésképpen hangsúlyozza, hogy az adományozóknak biztosítaniuk kell, hogy programjaikat a központi és tartományi szinten meghatározott prioritásokkal kiigazítsák, valamint hogy a kiosztott erőforrások megfelelőek és eredményes módon kerüljenek elosztásra;

| 21. | hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van a biztonsági ágazat reformját illetően kiegyensúlyozott és fenntartható megközelítés kialakítására, amely rendelkezik a hivatásos nemzeti hadseregről és rendőrségről; hangsúlyozza, hogy az afgán igazságszolgáltatási rendszer nagyon komoly befektetéseket igényel, és hogy sürgetően szükséges kapacitásának fokozására összpontosítani; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van a biztonsági ágazat reformját illetően kiegyensúlyozott és fenntartható megközelítés kialakítására, amely rendelkezik a hivatásos nemzeti hadseregről és rendőrségről; hangsúlyozza, hogy az afgán igazságszolgáltatási rendszer nagyon komoly befektetéseket igényel, és hogy sürgetően szükséges kapacitásának fokozására összpontosítani;

| 22. | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a mostanáig elért eredmények ellenére az elmúlt öt évben a rendőrségi reform terén tett erőfeszítések általános eredménye csalódást keltő, és ez jól ábrázolja a nemzetközi közösség előtt tornyosuló súlyos nehézségeket az intézményépítés terén; különösen sürgeti a nemzetközi közösséget általában és különösen az EU rendőrségi misszióját, hogy folytassák erőfeszítéseiket egy olyan afganisztáni rendőrségi erő kialakítása érdekében, amelyet az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása jellemez; |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a mostanáig elért eredmények ellenére az elmúlt öt évben a rendőrségi reform terén tett erőfeszítések általános eredménye csalódást keltő, és ez jól ábrázolja a nemzetközi közösség előtt tornyosuló súlyos nehézségeket az intézményépítés terén; különösen sürgeti a nemzetközi közösséget általában és különösen az EU rendőrségi misszióját, hogy folytassák erőfeszítéseiket egy olyan afganisztáni rendőrségi erő kialakítása érdekében, amelyet az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása jellemez;

| 23. | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az EUPOL mandátuma kiterjed arra, hogy „erősítse a rendőrség és a tágabb értelemben vett jogállamiság közötti kapcsolatot”, ezért felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan hangolják össze tevékenységeiket annak biztosítása érdekében, hogy az EU politikái egységesebbé és hatékonyabbá váljanak; ugyanilyen fontosnak ítéli azt is, hogy az EU jelentős mértékben növelje az EUPOL számára biztosított forrásokat, a személyzet és az anyagi források tekintetében egyaránt; rámutat arra, hogy az afgán Belügyminisztérium átfogó reformja (amely mindenekelőtt politikai feladat, mintsem technikai probléma) elkerülhetetlen, mivel e nélkül a rendőrség reformja sem fog sikerülni, ezért nagy fontosságot tulajdonít az EUPOL másik célkitűzésének, amely nem más, mint „felügyelet, iránymutatás, tanácsadás és képzés az afgán Belügyminisztérium, a régiók és a tartományok szintjén”; kifejezi támogatását a Stabilitási Eszköz (6) keretében támogatott 2,5 millió eurós programmal kapcsolatban, amely a bírák és az ügyészek kijelölésére irányuló intézkedések megreformálására vonatkozik, és várakozása szerint ez a kísérleti rendszer hozzájárul egy lényeges hosszú távú igazságszolgáltatási reformhoz 2009-ben; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az EUPOL mandátuma kiterjed arra, hogy „erősítse a rendőrség és a tágabb értelemben vett jogállamiság közötti kapcsolatot”, ezért felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan hangolják össze tevékenységeiket annak biztosítása érdekében, hogy az EU politikái egységesebbé és hatékonyabbá váljanak; ugyanilyen fontosnak ítéli azt is, hogy az EU jelentős mértékben növelje az EUPOL számára biztosított forrásokat, a személyzet és az anyagi források tekintetében egyaránt; rámutat arra, hogy az afgán Belügyminisztérium átfogó reformja (amely mindenekelőtt politikai feladat, mintsem technikai probléma) elkerülhetetlen, mivel e nélkül a rendőrség reformja sem fog sikerülni, ezért nagy fontosságot tulajdonít az EUPOL másik célkitűzésének, amely nem más, mint „felügyelet, iránymutatás, tanácsadás és képzés az afgán Belügyminisztérium, a régiók és a tartományok szintjén”; kifejezi támogatását a Stabilitási Eszköz (6) keretében támogatott 2,5 millió eurós programmal kapcsolatban, amely a bírák és az ügyészek kijelölésére irányuló intézkedések megreformálására vonatkozik, és várakozása szerint ez a kísérleti rendszer hozzájárul egy lényeges hosszú távú igazságszolgáltatási reformhoz 2009-ben;

| 24. | felhívja a figyelmet arra, hogy az EUPOL missziónak több egy évvel a 2007. június 15-i elindítását követően még el kell érnie a teljes teljesítőképességet, és megjegyzi, hogy a misszió még a teljes kihasználtságakor is mindössze 195 fős személyzettel fog bírni, amely Kabulban és a tartományi központokban végzi a magas szintű döntések felülvizsgálatát; tudomásul veszi az afgán külügyminiszter legutóbbi nyilatkozatát, amely szerint legalább 700 további kiképzőre van szükség az országban, és hogy ez a hiány hozzájárult ahhoz, hogy a hadsereghez képest a rendőrségnél jóval magasabb a halálozási arány; rámutat arra, hogy a német kormány felajánlotta, hogy 60-ról 120–ra emeli a kiképzőkhöz való hozzájárulását, ha a többi uniós ország is hasonló kötelezettségvállalást tesz; kéri, hogy jobban hangolják össze az afgán polgári rendőrség kiképzése terén tett uniós és amerikai erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

24.

felhívja a figyelmet arra, hogy az EUPOL missziónak több egy évvel a 2007. június 15-i elindítását követően még el kell érnie a teljes teljesítőképességet, és megjegyzi, hogy a misszió még a teljes kihasználtságakor is mindössze 195 fős személyzettel fog bírni, amely Kabulban és a tartományi központokban végzi a magas szintű döntések felülvizsgálatát; tudomásul veszi az afgán külügyminiszter legutóbbi nyilatkozatát, amely szerint legalább 700 további kiképzőre van szükség az országban, és hogy ez a hiány hozzájárult ahhoz, hogy a hadsereghez képest a rendőrségnél jóval magasabb a halálozási arány; rámutat arra, hogy a német kormány felajánlotta, hogy 60-ról 120–ra emeli a kiképzőkhöz való hozzájárulását, ha a többi uniós ország is hasonló kötelezettségvállalást tesz; kéri, hogy jobban hangolják össze az afgán polgári rendőrség kiképzése terén tett uniós és amerikai erőfeszítéseket;

| 25. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az afganisztáni segítségnyújtási program keretében vállaljanak kötelezettséget a jogrendszer megreformálására az afgán igazságszolgáltatás főbb intézményeken keresztül történő hivatásszerűvé tétele érdekében, a Legfelsőbb Bíróságra, a Legfőbb Ügyészségre, és az Igazságügyi Minisztériumra összpontosítva, a vádlottak jogainak megóvása, a sérülékeny csoportoknak nyújtott szükséges jogi segítségnyújtás biztosítása és a védelem jogainak garantálása érdekében; kéri hogy az ENSZ halálbüntetés alkalmazásával kapcsolatos moratóriumról szóló 2007. december 18–i 62/149. számú közgyűlési határozatának való megfelelés legyen az afgán bírósági rendszer megreformálására irányuló európai erőfeszítések egyik fő prioritása; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az afganisztáni segítségnyújtási program keretében vállaljanak kötelezettséget a jogrendszer megreformálására az afgán igazságszolgáltatás főbb intézményeken keresztül történő hivatásszerűvé tétele érdekében, a Legfelsőbb Bíróságra, a Legfőbb Ügyészségre, és az Igazságügyi Minisztériumra összpontosítva, a vádlottak jogainak megóvása, a sérülékeny csoportoknak nyújtott szükséges jogi segítségnyújtás biztosítása és a védelem jogainak garantálása érdekében; kéri hogy az ENSZ halálbüntetés alkalmazásával kapcsolatos moratóriumról szóló 2007. december 18–i 62/149. számú közgyűlési határozatának való megfelelés legyen az afgán bírósági rendszer megreformálására irányuló európai erőfeszítések egyik fő prioritása;

| 26. | határozottan úgy véli, hogy a tartományi újjáépítési csapatoknak egyedi célkitűzésekre kell összpontosítaniuk a biztonság, a képzés és az afgán rendőrséggel és katonasággal való együttműködés terén, valamint annak elősegítésére, hogy a központi kormányzat a nem biztonságos térségeket is befolyása alá vonhassa; kiemeli, hogy a tartományi újjáépítési csapatok szerepét újra meg kell határozni, különösen, ami a koordinációt és a legjobb gyakorlatok kicserélését illeti; meggyőződése, hogy bár Afganisztánban egymástól függ a biztonság és a fejlődés, világos válaszvonal húzódik a fenntartandó katonai és humanitárius fellépés között, ezért a biztonsági és fejlesztési szakembereknek ki kell használni erősségeiket és szakmai tudásukat; úgy véli, hogy a PRT-kben dolgozó afgánok számát jelentősen növelni kell, és amennyire lehetséges, fokozni kell a helyi szerepvállalást; |
| --- | --- |

26.

határozottan úgy véli, hogy a tartományi újjáépítési csapatoknak egyedi célkitűzésekre kell összpontosítaniuk a biztonság, a képzés és az afgán rendőrséggel és katonasággal való együttműködés terén, valamint annak elősegítésére, hogy a központi kormányzat a nem biztonságos térségeket is befolyása alá vonhassa; kiemeli, hogy a tartományi újjáépítési csapatok szerepét újra meg kell határozni, különösen, ami a koordinációt és a legjobb gyakorlatok kicserélését illeti; meggyőződése, hogy bár Afganisztánban egymástól függ a biztonság és a fejlődés, világos válaszvonal húzódik a fenntartandó katonai és humanitárius fellépés között, ezért a biztonsági és fejlesztési szakembereknek ki kell használni erősségeiket és szakmai tudásukat; úgy véli, hogy a PRT-kben dolgozó afgánok számát jelentősen növelni kell, és amennyire lehetséges, fokozni kell a helyi szerepvállalást;

| 27. | határozottan támogatja azt az elképzelést, miszerint sürgősen fejleszteni kell és meg kell erősíteni a születőben lévő civil társadalmat Afganisztánban, és úgy véli, hogy sok időt és erőfeszítést fog igényelni az, hogy fokozatosan tudatosítsák az emberi jogok, a demokrácia, az alapvető szabadságjogok, valamint különösen a nemek közötti egyenlőség, az oktatás és a kisebbségek védelme fontosságát; hangsúlyozza, hogy egy erős civil társadalom csak olyan politikai környezetben fejlődhet ki, amelyet stabil és hatékony intézmények és jól szervezett politikai pártok jellemeznek; úgy véli, hogy az afgán társadalmat jellemző „erőszak kultúrájának” leküzdése érdekében a nemzetközi adományozói közösségnek pénzügyi és technikai támogatást kell nyújtania a megbékélésre irányuló helyi projektek számára; úgy véli, hogy az Európai Uniónak egyre fontosabb szerepet kell játszania az afgán civil társadalom támogatásában; kiemeli annak szükségességét, hogy az afgán parlamentet és a civil társadalmat teljes mértékben bevonják az EU fejlesztési együttműködésének megtervezésébe, különösen az országstratégiai dokumentumok és az éves cselekvési tervek elkészítésébe; |
| --- | --- |

27.

határozottan támogatja azt az elképzelést, miszerint sürgősen fejleszteni kell és meg kell erősíteni a születőben lévő civil társadalmat Afganisztánban, és úgy véli, hogy sok időt és erőfeszítést fog igényelni az, hogy fokozatosan tudatosítsák az emberi jogok, a demokrácia, az alapvető szabadságjogok, valamint különösen a nemek közötti egyenlőség, az oktatás és a kisebbségek védelme fontosságát; hangsúlyozza, hogy egy erős civil társadalom csak olyan politikai környezetben fejlődhet ki, amelyet stabil és hatékony intézmények és jól szervezett politikai pártok jellemeznek; úgy véli, hogy az afgán társadalmat jellemző „erőszak kultúrájának” leküzdése érdekében a nemzetközi adományozói közösségnek pénzügyi és technikai támogatást kell nyújtania a megbékélésre irányuló helyi projektek számára; úgy véli, hogy az Európai Uniónak egyre fontosabb szerepet kell játszania az afgán civil társadalom támogatásában; kiemeli annak szükségességét, hogy az afgán parlamentet és a civil társadalmat teljes mértékben bevonják az EU fejlesztési együttműködésének megtervezésébe, különösen az országstratégiai dokumentumok és az éves cselekvési tervek elkészítésébe;

| 28. | úgy véli, hogy az afgán civil társadalom megerősítése csak akkor lesz sikeres, ha minden etnikai és vallási csoport képviselteti magát és meghallgatást nyer, ami magában foglalja a hagyományos törzsi vezetőkkel való együttműködést is (ahogy azt már gyakorolták az úgynevezett „törzsi összekötő irodákban”); |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az afgán civil társadalom megerősítése csak akkor lesz sikeres, ha minden etnikai és vallási csoport képviselteti magát és meghallgatást nyer, ami magában foglalja a hagyományos törzsi vezetőkkel való együttműködést is (ahogy azt már gyakorolták az úgynevezett „törzsi összekötő irodákban”);

| 29. | hangsúlyozza, hogy a média szabadsága nélkülözhetetlen a demokratikus társadalom megteremtése szempontjából; nagyon aggódik az újságírók elleni támadások növekvő száma miatt, és kéri az afgán hatóságokat, hogy komolyan vizsgálják ki ezeket az erőszakos cselekedeteket; üdvözli a független médiumok tevékenységét Afganisztánban, amelyek a véleménynyilvánítás szabadságának évtizedekig tartó hiányát követően helyreállították a tájékoztatás pluralizmusának egyik alapelemét az országban; úgy véli, hogy a sajtó és a véleménynyilvánítás szabadsága elengedhetetlen feltétele az ország társadalmi fejlődésének, valamint az Afganisztán és az Európai Unió közötti kapcsolatoknak; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Karzai elnök 2007. december 15–én megtagadta a médiatörvény tervezetének aláírását, miután azt a parlament két háza jóváhagyta; felhívja az elnököt, hogy tisztázza a médiatörvény tervezetének státuszát, és emlékeztet arra, hogy a kormány a Compact megállapodásban kötelezettséget vállalt a „független és pluralista” média megteremtésére; aggodalmának ad hangot a véleménynyilvánítás szabadságának jelenlegi állapota miatt, amelyre bénítólag hat független újságírók és bloggerek elítélése, és felhívja az afgán kormányt arra, hogy tegyen lépéseket polgárai valódi szólásszabadságának biztosítása érdekében, elsőként az internet szabadságát megvédve; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a média szabadsága nélkülözhetetlen a demokratikus társadalom megteremtése szempontjából; nagyon aggódik az újságírók elleni támadások növekvő száma miatt, és kéri az afgán hatóságokat, hogy komolyan vizsgálják ki ezeket az erőszakos cselekedeteket; üdvözli a független médiumok tevékenységét Afganisztánban, amelyek a véleménynyilvánítás szabadságának évtizedekig tartó hiányát követően helyreállították a tájékoztatás pluralizmusának egyik alapelemét az országban; úgy véli, hogy a sajtó és a véleménynyilvánítás szabadsága elengedhetetlen feltétele az ország társadalmi fejlődésének, valamint az Afganisztán és az Európai Unió közötti kapcsolatoknak; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Karzai elnök 2007. december 15–én megtagadta a médiatörvény tervezetének aláírását, miután azt a parlament két háza jóváhagyta; felhívja az elnököt, hogy tisztázza a médiatörvény tervezetének státuszát, és emlékeztet arra, hogy a kormány a Compact megállapodásban kötelezettséget vállalt a „független és pluralista” média megteremtésére; aggodalmának ad hangot a véleménynyilvánítás szabadságának jelenlegi állapota miatt, amelyre bénítólag hat független újságírók és bloggerek elítélése, és felhívja az afgán kormányt arra, hogy tegyen lépéseket polgárai valódi szólásszabadságának biztosítása érdekében, elsőként az internet szabadságát megvédve;

| 30. | kiemeli egy előretekintő tömegtájékoztatási törvény fontosságát egy olyan befogadóbb, toleránsabb és demokratikusabb társadalom fejlődésében, amely szem előtt tartja az ország vallási és kulturális értékeit, anélkül, hogy a nemzetbiztonság, a vallás vagy a kultúra ürügyén a média tevékenységének függetlenségét csorbítaná; |
| --- | --- |

30.

kiemeli egy előretekintő tömegtájékoztatási törvény fontosságát egy olyan befogadóbb, toleránsabb és demokratikusabb társadalom fejlődésében, amely szem előtt tartja az ország vallási és kulturális értékeit, anélkül, hogy a nemzetbiztonság, a vallás vagy a kultúra ürügyén a média tevékenységének függetlenségét csorbítaná;

| 31. | kifejezi aggodalmát Malalai Joya asszonynak, a Wolesi Jirga képviselőjének testi épsége iránt, és kéri az afgán hatóságokat, hogy gondoskodjanak védelméről; felszólítja az afgán hatóságokat, hogy engedjék szabadon a házi őrizetből Latif Pedramot, az afganisztáni Nemzeti Kongresszus Párt alapítóját, ejtsék az ellene felhozott vádakat, és garantálják biztonságát; |
| --- | --- |

31.

kifejezi aggodalmát Malalai Joya asszonynak, a Wolesi Jirga képviselőjének testi épsége iránt, és kéri az afgán hatóságokat, hogy gondoskodjanak védelméről; felszólítja az afgán hatóságokat, hogy engedjék szabadon a házi őrizetből Latif Pedramot, az afganisztáni Nemzeti Kongresszus Párt alapítóját, ejtsék az ellene felhozott vádakat, és garantálják biztonságát;

| 32. | ismételten felszólítja az afgán hatóságokat, hogy vezessenek be moratóriumot a halálbüntetés tekintetében; mély aggodalmát fejezi ki Perwiz Kambahs és tucatnyi más személy élete iránt, akik egy olyan bírósági rendszerben néznek szembe halálbüntetéssel, amely még nem képes a tisztességes eljárás biztosítására, és kéri Karzai elnököt, hogy változtassa meg ítéletüket; |
| --- | --- |

32.

ismételten felszólítja az afgán hatóságokat, hogy vezessenek be moratóriumot a halálbüntetés tekintetében; mély aggodalmát fejezi ki Perwiz Kambahs és tucatnyi más személy élete iránt, akik egy olyan bírósági rendszerben néznek szembe halálbüntetéssel, amely még nem képes a tisztességes eljárás biztosítására, és kéri Karzai elnököt, hogy változtassa meg ítéletüket;

| 33. | üdvözli az Afganisztánban a nők politikai képviselete terén elért fejlődést; kifejezi szolidaritását minden olyan nő iránt, aki az országban jogai védelméért és érvényesítéséért küzd; továbbra is aggódik a férfiak és a nők jövedelmének jelentős eltérése, az írni-olvasni tudó nők igen alacsony aránya, a nőket és lányokat ért – kulturális szokásokból eredő – igazságtalanságok miatt, így például amiatt, hogy a családtagok és közösségek megtagadják a nők alapvető szolgáltatásokhoz, pl. az egészségügyi és oktatási szolgáltatásokhoz való hozzáférését, továbbá a foglalkoztatási lehetőségek hiánya, valamint a családon belüli erőszak és megkülönböztetés gyakorisága miatt; hangsúlyozza, hogy a jogi és politikai reformba sürgősen bele kell foglalni a nők jogainak védelmét célzó intézkedéseket; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tevékenyen támogassák az ilyen jellegű kezdeményezéseket, és különítsenek el alapokat például az olyan intézkedésekre, amelyek aktívan hozzájárulnak a lányok beiskolázásának és női tanárok felvételének megerősítéséhez, ami elősegíti az ország nők, a lányok és a gyerekek jogainak védelmére irányuló képességének kialakulását; mivel a gyerekek is áldozatai az otthoni erőszaknak, a kulturális gyakorlatokból származó szexuális kihasználásnak, valamint a kizsákmányoló munkának és az emberkereskedelemnek; felhív ezenkívül konkrét intézkedések meghozatalára az afgán nők egészségügyhöz és oktatáshoz kapcsolódó problémáinak kezelésére; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az Afganisztánban a nők politikai képviselete terén elért fejlődést; kifejezi szolidaritását minden olyan nő iránt, aki az országban jogai védelméért és érvényesítéséért küzd; továbbra is aggódik a férfiak és a nők jövedelmének jelentős eltérése, az írni-olvasni tudó nők igen alacsony aránya, a nőket és lányokat ért – kulturális szokásokból eredő – igazságtalanságok miatt, így például amiatt, hogy a családtagok és közösségek megtagadják a nők alapvető szolgáltatásokhoz, pl. az egészségügyi és oktatási szolgáltatásokhoz való hozzáférését, továbbá a foglalkoztatási lehetőségek hiánya, valamint a családon belüli erőszak és megkülönböztetés gyakorisága miatt; hangsúlyozza, hogy a jogi és politikai reformba sürgősen bele kell foglalni a nők jogainak védelmét célzó intézkedéseket; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tevékenyen támogassák az ilyen jellegű kezdeményezéseket, és különítsenek el alapokat például az olyan intézkedésekre, amelyek aktívan hozzájárulnak a lányok beiskolázásának és női tanárok felvételének megerősítéséhez, ami elősegíti az ország nők, a lányok és a gyerekek jogainak védelmére irányuló képességének kialakulását; mivel a gyerekek is áldozatai az otthoni erőszaknak, a kulturális gyakorlatokból származó szexuális kihasználásnak, valamint a kizsákmányoló munkának és az emberkereskedelemnek; felhív ezenkívül konkrét intézkedések meghozatalára az afgán nők egészségügyhöz és oktatáshoz kapcsolódó problémáinak kezelésére;

| 34. | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága 3,69 millió afgán menekültet segített visszatérni Afganisztánba 2002 márciusa óta, ami történetében a legnagyobb, segítségnyújtás mellett történő visszatérési művelet volt, azonban arra is, hogy a visszatérések ellenére kb. 3,5 millió nyilvántartott és nyilvántartásba nem vett afgán maradt Pakisztán és Irán területén; aggasztja, hogy csökken az afgán menekültek finanszírozása, és hangsúlyozza, hogy a sikeres hazatelepítési program fenntartása várhatóan egyre költségesebbnek ígérkezik, mivel a Pakisztánban és Iránban maradó menekültek kevesebb erőforrással és afganisztáni kötődéssel rendelkeznek, mint a korábban visszatérők; hangsúlyozza, hogy az afgán menekültek és lakóhelyüket elvesztett személyek biztonságos és önkéntes visszatérésének továbbra is kiemelt kérdésnek kell maradnia Afganisztán és a nemzetközi közösség számára; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a menekültek újbóli beilleszkedésére fordított pénzeszközöket; |
| --- | --- |

34.

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága 3,69 millió afgán menekültet segített visszatérni Afganisztánba 2002 márciusa óta, ami történetében a legnagyobb, segítségnyújtás mellett történő visszatérési művelet volt, azonban arra is, hogy a visszatérések ellenére kb. 3,5 millió nyilvántartott és nyilvántartásba nem vett afgán maradt Pakisztán és Irán területén; aggasztja, hogy csökken az afgán menekültek finanszírozása, és hangsúlyozza, hogy a sikeres hazatelepítési program fenntartása várhatóan egyre költségesebbnek ígérkezik, mivel a Pakisztánban és Iránban maradó menekültek kevesebb erőforrással és afganisztáni kötődéssel rendelkeznek, mint a korábban visszatérők; hangsúlyozza, hogy az afgán menekültek és lakóhelyüket elvesztett személyek biztonságos és önkéntes visszatérésének továbbra is kiemelt kérdésnek kell maradnia Afganisztán és a nemzetközi közösség számára; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a menekültek újbóli beilleszkedésére fordított pénzeszközöket;

| 35. | mély aggodalmának ad hangot a folyamatosan bővülő ópiumtermesztés és -kereskedelem miatt, mivel az súlyos politikai és nemzetbiztonsági következményekkel jár Afganisztánban és a szomszédos országokban; hangsúlyozza, hogy az ópiumgazdaság a korrupció forrásává vált, és szétzilálja a közintézményeket, különösen a biztonsági és az igazságügyi szektorban; mivel nincs egyértelmű gyors megoldás, és mivel a növények kiirtására irányuló megtorló intézkedések önmagukban nem hozhatják meg a kívánt eredményeket, felhívja a nemzetközi közösséget és az afgán kormányt egy hosszú távú stratégia kidolgozására, amelynek elsődleges célja az átfogó vidékfejlesztés, ideértve a szükséges infrastruktúra és a működő közigazgatási intézmények létrehozását is; üdvözli, hogy erősödő párbeszéd zajlik Afganisztán, Irán és a nemzetközi közösség között az ópiumtermesztés és -export csökkentésének módjairól; |
| --- | --- |

35.

mély aggodalmának ad hangot a folyamatosan bővülő ópiumtermesztés és -kereskedelem miatt, mivel az súlyos politikai és nemzetbiztonsági következményekkel jár Afganisztánban és a szomszédos országokban; hangsúlyozza, hogy az ópiumgazdaság a korrupció forrásává vált, és szétzilálja a közintézményeket, különösen a biztonsági és az igazságügyi szektorban; mivel nincs egyértelmű gyors megoldás, és mivel a növények kiirtására irányuló megtorló intézkedések önmagukban nem hozhatják meg a kívánt eredményeket, felhívja a nemzetközi közösséget és az afgán kormányt egy hosszú távú stratégia kidolgozására, amelynek elsődleges célja az átfogó vidékfejlesztés, ideértve a szükséges infrastruktúra és a működő közigazgatási intézmények létrehozását is; üdvözli, hogy erősödő párbeszéd zajlik Afganisztán, Irán és a nemzetközi közösség között az ópiumtermesztés és -export csökkentésének módjairól;

| 36. | felhívja az Egyesült Államok kormányát, hogy hagyjon fel növényirtási politikájával, és különösen a komoly környezeti és egészségi kockázatokkal járó „Roundup” szer használatával a légi permetezések során, mivel a máktermesztők célba vétele csak táplálja a nemzetközi csapatok jelenlétével szembeni neheztelést; |
| --- | --- |

36.

felhívja az Egyesült Államok kormányát, hogy hagyjon fel növényirtási politikájával, és különösen a komoly környezeti és egészségi kockázatokkal járó „Roundup” szer használatával a légi permetezések során, mivel a máktermesztők célba vétele csak táplálja a nemzetközi csapatok jelenlétével szembeni neheztelést;

| 37. | aggódik általában a kábítószer-függőség által okozott jelentős társadalmi és egészségügyi problémák, és különösen a kábítószerfüggő afgán nőket érintő társadalmi és gazdasági következmények miatt; hivatkozik az UNODC által végzett 2005-ös felmérésre, amely szerint a kábítószerrel élők száma Afganisztánban 920 000 volt, amelyből 120 000 nő; kiemeli a felmérés azon állítását, amely szerint ahelyett, hogy az afgán társadalom a kábítószer függőséget társadalmi problémának tekintené, egyéni problémának tartja, és sok nő gyógyászati céllal használ kábítószert fizikai és pszichológiai problémák orvoslására vagy enyhítésére; megállapítja, hogy bár szigorú büntetés jár a kábítószer termesztéséért, csempészetéért és használatáért, az afgán kormány jelenleg képtelen kikényszeríteni e tekintetben a jogszabályokat; sürgeti az afgán kormányt és a nemzetközi közösséget, hogy dolgozzon ki, finanszírozzon és hajtson végre olyan megfelelő programokat, tevékenységeket és ismeretterjesztő kampányokat, amelyek a kábítószerfüggő nőket és családjaikat célozzák; |
| --- | --- |

37.

aggódik általában a kábítószer-függőség által okozott jelentős társadalmi és egészségügyi problémák, és különösen a kábítószerfüggő afgán nőket érintő társadalmi és gazdasági következmények miatt; hivatkozik az UNODC által végzett 2005-ös felmérésre, amely szerint a kábítószerrel élők száma Afganisztánban 920 000 volt, amelyből 120 000 nő; kiemeli a felmérés azon állítását, amely szerint ahelyett, hogy az afgán társadalom a kábítószer függőséget társadalmi problémának tekintené, egyéni problémának tartja, és sok nő gyógyászati céllal használ kábítószert fizikai és pszichológiai problémák orvoslására vagy enyhítésére; megállapítja, hogy bár szigorú büntetés jár a kábítószer termesztéséért, csempészetéért és használatáért, az afgán kormány jelenleg képtelen kikényszeríteni e tekintetben a jogszabályokat; sürgeti az afgán kormányt és a nemzetközi közösséget, hogy dolgozzon ki, finanszírozzon és hajtson végre olyan megfelelő programokat, tevékenységeket és ismeretterjesztő kampányokat, amelyek a kábítószerfüggő nőket és családjaikat célozzák;

| 38. | támogatja a Bizottságnak az Afganisztán részére történő segítségnyújtáshoz való hozzájárulás érdekében tett erőfeszítéseit, és kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje az Európai Unió által nyújtott pénzügyi támogatás hatékonyságát, különösen a Bizottság hozzájárulását a vagyonkezelő alapokhoz, a fokozottabb átláthatóság érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelően tájékoztassa az Európai Parlamentet az ilyen ellenőrzések eredményeiről; |
| --- | --- |

38.

támogatja a Bizottságnak az Afganisztán részére történő segítségnyújtáshoz való hozzájárulás érdekében tett erőfeszítéseit, és kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje az Európai Unió által nyújtott pénzügyi támogatás hatékonyságát, különösen a Bizottság hozzájárulását a vagyonkezelő alapokhoz, a fokozottabb átláthatóság érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelően tájékoztassa az Európai Parlamentet az ilyen ellenőrzések eredményeiről;

| 39. | emlékeztet az Európai Parlament 2008-as költségvetésében szereplő kezdeményezésére, amely a demokrácia építésének támogatását célozza a harmadik országok parlamentjeivel, és elhatározza, hogy kapacitásépítés és technikai segítségnyújtás érdekében fogja azt igénybe venni azzal a céllal, hogy javítsa az afgán parlament jogalkotási és a végrehajtó hatalom ellenőrzésére vonatkozó képességét, különösen a jogállamiság fenntartása, az emberi jogok és különösen nők jogainak tiszteletben tartása által; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet az Európai Parlament 2008-as költségvetésében szereplő kezdeményezésére, amely a demokrácia építésének támogatását célozza a harmadik országok parlamentjeivel, és elhatározza, hogy kapacitásépítés és technikai segítségnyújtás érdekében fogja azt igénybe venni azzal a céllal, hogy javítsa az afgán parlament jogalkotási és a végrehajtó hatalom ellenőrzésére vonatkozó képességét, különösen a jogállamiság fenntartása, az emberi jogok és különösen nők jogainak tiszteletben tartása által;

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, valamint a tagállamok és Afganisztán Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, valamint a tagállamok és Afganisztán Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 287 E., 2006.11.24., 176. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0485.

(3)  HL L 139., 2007.5.31., 33. o.

(4)  HL L 295., 2007.11.14., 31. o.

(5)  HL L 71., 2008.3.14.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. november 15–i 1717/2006/EK rendelete a Stabilitási Eszköz létrehozásáról (HL L 327., 2006.11.24., 1. o.).

---

2008. július 9., szerda

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/19

---

2008. július 9., szerdaBrazília, illetve Argentína számára a 2008-as évre vonatkozó éves cselekvési programok

P6_TA(2008)0338

Az Európai Parlament 2008.július 9-i állásfoglalása a Brazília, illetve Argentína számára a 2008–as évre szóló éves cselekvési programokat létrehozó bizottsági határozattervezetekről

2009/C 294 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 2006.december 18–i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a Brazília és Argentína számára a 2008-as évre szóló éves cselekvési programokat létrehozó bizottsági határozattervezetekre (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01),

tekintettel az 1905/2006/EK rendelet 35. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság (a továbbiakban: „a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) irányítóbizottsága”) 2008.június 10–i véleményére,

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999.június 28–i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 8. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásairól szóló 2008.június 3–i megállapodásra (3),

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére,

| A. | mivel 2008.június 10-én a fejlesztési együttműködési eszköz irányítóbizottsága szavazással elfogadta a Brazília, illetve Argentína számára kidolgozott, a 2008–as évre szóló éves cselekvési programok tervezeteit (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01); |
| --- | --- |

A.

mivel 2008.június 10-én a fejlesztési együttműködési eszköz irányítóbizottsága szavazással elfogadta a Brazília, illetve Argentína számára kidolgozott, a 2008–as évre szóló éves cselekvési programok tervezeteit (CMTD-2008-0263 – D000422-01, CMTD-2008-0263 – D000421-01);

| B. | mivel az 1999/468/EK határozat 7.cikkének (3) bekezdése, valamint a fent említett 2008. június 3–i megállapodás 1. cikke értelmében megküldték az Európai Parlament részére a DCI irányítóbizottsághoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezetet és a szavazás eredményeit; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1999/468/EK határozat 7.cikkének (3) bekezdése, valamint a fent említett 2008. június 3–i megállapodás 1. cikke értelmében megküldték az Európai Parlament részére a DCI irányítóbizottsághoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezetet és a szavazás eredményeit;

| C. | mivel az 1905/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „az e rendelet szerint folytatott együttműködés elsődleges és átfogó célja, hogy a partnerországokban és -régiókban a fenntartható fejlődés összefüggésében [...] felszámolja a szegénységet”; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1905/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „az e rendelet szerint folytatott együttműködés elsődleges és átfogó célja, hogy a partnerországokban és -régiókban a fenntartható fejlődés összefüggésében [...] felszámolja a szegénységet”;

| D. | mivel az 1905/2006/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése megállapítja, hogy „az 1. cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket (4) úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek az OECD/DAC által létrehozott hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kritériumainak”; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1905/2006/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése megállapítja, hogy „az 1. cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket (4) úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek az OECD/DAC által létrehozott hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kritériumainak”;

| E. | mivel a hitelezői jelentéstételi rendszereknek szóló jelentéskészítési iránymutatásaiban (DCD/DAC (2002)21) az OECD/DAC az ODA-t olyan, a támogatási kedvezményezettek DAC-listáján szereplő országokba irányuló pénzügyi mozgásként határozza meg, amelynél „minden tranzakció elsődleges célja a fejlődő országok gazdasági fejlődésének és jólétének előmozdítása”; |
| --- | --- |

E.

mivel a hitelezői jelentéstételi rendszereknek szóló jelentéskészítési iránymutatásaiban (DCD/DAC (2002)21) az OECD/DAC az ODA-t olyan, a támogatási kedvezményezettek DAC-listáján szereplő országokba irányuló pénzügyi mozgásként határozza meg, amelynél „minden tranzakció elsődleges célja a fejlődő országok gazdasági fejlődésének és jólétének előmozdítása”;

Brazília

| 1. | megjegyzi, hogy a Brazília számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program tervezetének egyetlen eleme a felsőoktatási mobilitási program (Erasmus Mundus külső együttműködési eszköz Brazília számára), és hogy ez a program Brazília országstratégiai dokumentumának „Kétoldalú kapcsolatok javítása, 2. cselekvés: Felsőoktatási program Brazília számára” című I. prioritási szektora alá tartozik, valamint hogy az EU-ból érkező hallgatók és oktatók mobilitásának pénzügyi támogatása (a hallgatók és oktatók egyéni mobilitását biztosító teljes finanszírozás akár 30 %-a) a Brazília számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program fontos részét képezi; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a Brazília számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program tervezetének egyetlen eleme a felsőoktatási mobilitási program (Erasmus Mundus külső együttműködési eszköz Brazília számára), és hogy ez a program Brazília országstratégiai dokumentumának „Kétoldalú kapcsolatok javítása, 2. cselekvés: Felsőoktatási program Brazília számára” című I. prioritási szektora alá tartozik, valamint hogy az EU-ból érkező hallgatók és oktatók mobilitásának pénzügyi támogatása (a hallgatók és oktatók egyéni mobilitását biztosító teljes finanszírozás akár 30 %-a) a Brazília számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program fontos részét képezi;

Argentína

| 2. | megjegyzi, hogy az Argentína számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program tervezetének egyetlen eleme az Erasmus Mundus külső együttműködési eszköz Argentína számára, és hogy ez a program Argentína országstratégiai dokumentumának „A kétoldalú kapcsolatok és a kölcsönös megértés javítása az EK és Argentína között” című központi szektora alá tartozik, valamint hogy az EU-ból érkező hallgatók és oktatók mobilitásának pénzügyi támogatása (a hallgatók és oktatók egyéni mobilitását biztosító finanszírozás akár 30 %-a) az Argentína számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program fontos részét képezi; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az Argentína számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program tervezetének egyetlen eleme az Erasmus Mundus külső együttműködési eszköz Argentína számára, és hogy ez a program Argentína országstratégiai dokumentumának „A kétoldalú kapcsolatok és a kölcsönös megértés javítása az EK és Argentína között” című központi szektora alá tartozik, valamint hogy az EU-ból érkező hallgatók és oktatók mobilitásának pénzügyi támogatása (a hallgatók és oktatók egyéni mobilitását biztosító finanszírozás akár 30 %-a) az Argentína számára kidolgozott 2008. évi cselekvési program fontos részét képezi;

*

* *

| 3. | úgy véli, hogy a Bizottság a Brazília, illetve Argentína számára kidolgozott 2008. évi cselekvési programokkal túllépi az alapjogszabályban biztosított végrehajtási hatáskörét, mivel a fent említett elemek nincsenek összhangban az 1905/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) és (4) bekezdésével, mivel ezen elemek elsődleges célja nem a szegénység felszámolása, és mivel ezek az elemek nem felelnek meg az OECD/DAC által létrehozott hivatalos fejlesztési támogatás kritériumainak (5); |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a Bizottság a Brazília, illetve Argentína számára kidolgozott 2008. évi cselekvési programokkal túllépi az alapjogszabályban biztosított végrehajtási hatáskörét, mivel a fent említett elemek nincsenek összhangban az 1905/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) és (4) bekezdésével, mivel ezen elemek elsődleges célja nem a szegénység felszámolása, és mivel ezek az elemek nem felelnek meg az OECD/DAC által létrehozott hivatalos fejlesztési támogatás kritériumainak (5);

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza a Brazília, illetve Argentína számára a 2008-as évre szóló éves cselekvési programokat létrehozó határozattervezeteit, és olyan új határozattervezeteket nyújtson be a DCI irányítóbizottságnak, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják az 1905/2006/EK rendelet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza a Brazília, illetve Argentína számára a 2008-as évre szóló éves cselekvési programokat létrehozó határozattervezeteit, és olyan új határozattervezeteket nyújtson be a DCI irányítóbizottságnak, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják az 1905/2006/EK rendelet rendelkezéseit;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(3)  HL C 143, 2008.6.10., 1. o.

(4)  1. cikk (1) bekezdés: A Közösség finanszírozza a [...] fejlődő országokkal, területekkel és régiókkal [...] folytatott együttműködés támogatását célzó intézkedéseket..

(5)  Nevezetesen, hogy „minden tranzakció fő célja a fejlődő országok gazdasági fejlődésének és jólétének előmozdítása” (OECD/DAC-ismertető 2006. október – „Hivatalos fejlesztési támogatás?”, 1. o.).

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/20

---

2008. július 9., szerdaAz EU prioritásai az ENSZ Közgyűlés 63. ülésszaka alkalmával

P6_TA(2008)0339

Az Európai Parlament 2008. július 9-i ajánlása a Tanácshoz az EU prioritásait tekintve az ENSZ Közgyűlés 63. ülésszaka alkalmával (2008/2111(INI))

2009/C 294 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel az Alexander Lambsdorff és Annemie Neyts-Uyttebroeck által az ALDE képviselőcsoport nevében – az ENSZ Közgyűlés 63. ülésszaka alkalmával a Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló – tett javaslatra (B6-0176/2008),

tekintettel az ENSZ főtitkár „Nagyobb szabadság” című 2005.évi jelentésére, az ENSZ Közgyűlésnek a 2005–ös ENSZ-csúcstalálkozó eredményeiről szóló 60/1 sz. határozatára és az ENSZ főtitkár „Az ENSZ-be történő befektetés: egy világszinten erősebb szervezet létrehozása” című 2006.március 7–i jelentésére,

tekintettel az EU prioritásaira az ENSZ Közgyűlés 62. ülésszakának alkalmából,

tekintettel a 2004.január 29–i (1), az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek közötti kapcsolatokról szóló, valamint a 2005.június 9–i (2) ENSZ-reformról szóló, illetve a 2005.szeptember 29–i (3), az Egyesült Nemzetek 2005.szeptember 14–16-i csúcstalálkozójának kimeneteléről szóló határozatára,

tekintettel a Közgyűlés 63.rendes ülésszakának 2008. február 11–i napirendjére felveendő pontok előzetes listájára, különös tekintettel az alábbi pontokra: A nemzetközi béke és biztonság fenntartása, Afrika fejlődése, Az emberi jogok előmozdítása, irányítási reform,

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény felei konferenciájának 2008.május 19–30. között, Bonnban tartott kilencedik ülésén (COP 9) született eredményekre,

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának 2009. évi felülvizsgálati konferenciájára,

tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére és 90. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0265/2008),

| A. | mivel az EU külpolitikája az ENSZ Alapokmányában foglaltaknak megfelelően a hatékony multilateralizmus erőteljes és egyértelmű támogatásán alapul; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU külpolitikája az ENSZ Alapokmányában foglaltaknak megfelelően a hatékony multilateralizmus erőteljes és egyértelmű támogatásán alapul;

| B. | mivel az EU az ENSZ kulcsfontosságú politikai és pénzügyi partnere a szegénység elleni harcban, a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdításában, a kollektív biztonság biztosításában, beleértve a veszélyeztetett populációk megélhetésének védelmét, valamint az emberi jogok támogatásában az egész világon; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU az ENSZ kulcsfontosságú politikai és pénzügyi partnere a szegénység elleni harcban, a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdításában, a kollektív biztonság biztosításában, beleértve a veszélyeztetett populációk megélhetésének védelmét, valamint az emberi jogok támogatásában az egész világon;

| C. | tekintettel arra, hogy az ENSZ reformprogramja – amely új testületek létrehozását, a régebbiek radikális felülvizsgálatát, a gazdálkodás alapvető műveleteinek reformját, a támogatás újraszervezését és a Titkárság mélyreható reformját tartalmazza – nagyon ambiciózus, valamint folyamatos politikai támogatást igényel, különösen miután az új politikai keret meghatározása után elkezdődik a végrehajtási fázis; |
| --- | --- |

C.

tekintettel arra, hogy az ENSZ reformprogramja – amely új testületek létrehozását, a régebbiek radikális felülvizsgálatát, a gazdálkodás alapvető műveleteinek reformját, a támogatás újraszervezését és a Titkárság mélyreható reformját tartalmazza – nagyon ambiciózus, valamint folyamatos politikai támogatást igényel, különösen miután az új politikai keret meghatározása után elkezdődik a végrehajtási fázis;

| D. | tekintettel arra, hogy két új testület, az Emberi Jogi Tanács és a Béketeremtő Bizottság (PBC) kritikus szakaszba léptek, amelyben be kell bizonyítaniuk, hogy képesek megvalósítani az ENSZ tagállamai által számukra kitűzött célokat; |
| --- | --- |

D.

tekintettel arra, hogy két új testület, az Emberi Jogi Tanács és a Béketeremtő Bizottság (PBC) kritikus szakaszba léptek, amelyben be kell bizonyítaniuk, hogy képesek megvalósítani az ENSZ tagállamai által számukra kitűzött célokat;

| E. | tekintettel arra, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának régóta esedékes reformja még megvalósításra vár, valamint figyelembe véve egyrészt a nagyobb elszámoltathatóság és a megnövekedett geopolitikai egyensúly közötti kényes és feszült viszonyt, másrészt pedig az adott testület hatékonysága és eredményessége biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

E.

tekintettel arra, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának régóta esedékes reformja még megvalósításra vár, valamint figyelembe véve egyrészt a nagyobb elszámoltathatóság és a megnövekedett geopolitikai egyensúly közötti kényes és feszült viszonyt, másrészt pedig az adott testület hatékonysága és eredményessége biztosításának szükségességét;

| F. | mivel 2008 kulcsfontosságú év a szegénység felszámolásának és a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) elérésének 2015-ig, világszinten történő megvalósítására irányuló erőfeszítések tekintetében, és mivel az EU tagállamainak globális vezető szerepet kell betölteniük az idei év második felében megtartani kívánt, erre vonatkozó kulcsfontosságú találkozók előtt; |
| --- | --- |

F.

mivel 2008 kulcsfontosságú év a szegénység felszámolásának és a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) elérésének 2015-ig, világszinten történő megvalósítására irányuló erőfeszítések tekintetében, és mivel az EU tagállamainak globális vezető szerepet kell betölteniük az idei év második felében megtartani kívánt, erre vonatkozó kulcsfontosságú találkozók előtt;

| G. | mivel a millenniumi fejlesztési célok elérése tekintetében az EU erőfeszítései fontos katalizátorként és példaként szolgálnak más adományozók számára, ennek ellenére 75 milliárd eurós összeggel fognak elmaradni az EU fejlesztési segélyekkel kapcsolatban 2010-ig tett hivatalos kötelezettségvállalásaitól, ha a jelenlegi tendenciák nem fordulnak meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a millenniumi fejlesztési célok elérése tekintetében az EU erőfeszítései fontos katalizátorként és példaként szolgálnak más adományozók számára, ennek ellenére 75 milliárd eurós összeggel fognak elmaradni az EU fejlesztési segélyekkel kapcsolatban 2010-ig tett hivatalos kötelezettségvállalásaitól, ha a jelenlegi tendenciák nem fordulnak meg;

| H. | mivel Afrika Szaharától délre fekvő részén sok ország nem halad egyik MFC elérése felé sem, és mivel számos, közepes jövedelmű országban is vannak olyan régiók és több millió fős etnikai csoportok, amelyeknek az e célok teljesítése felé tett előrehaladása nem kielégítő; |
| --- | --- |

H.

mivel Afrika Szaharától délre fekvő részén sok ország nem halad egyik MFC elérése felé sem, és mivel számos, közepes jövedelmű országban is vannak olyan régiók és több millió fős etnikai csoportok, amelyeknek az e célok teljesítése felé tett előrehaladása nem kielégítő;

| I. | mivel az élelmiszerárak emelkedése és a lassuló globális növekedés azzal fenyeget, hogy a becslések szerint hét évvel visszaveti az MFC-kkel kapcsolatos előrehaladást, hacsak a fejlődő országokban nem történnek további beruházások a mezőgazdasági, illetve a mezőgazdasági élelmiszeripari ágazatban; |
| --- | --- |

I.

mivel az élelmiszerárak emelkedése és a lassuló globális növekedés azzal fenyeget, hogy a becslések szerint hét évvel visszaveti az MFC-kkel kapcsolatos előrehaladást, hacsak a fejlődő országokban nem történnek további beruházások a mezőgazdasági, illetve a mezőgazdasági élelmiszeripari ágazatban;

| J. | mivel az ENSZ Közgyűlés úgy döntött, hogy 2007.október 4–5-én magas szintű párbeszédet folytat a vallás vagy meggyőződés szabadsága és a kulturális sokféleség kérdésével kapcsolatos tolerancia, megértés és egyetemes tisztelet előmozdítását szolgáló, vallások és kultúrák közötti együttműködésről, az e területen tett egyéb hasonló intézkedésekkel koordinálva; |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ Közgyűlés úgy döntött, hogy 2007.október 4–5-én magas szintű párbeszédet folytat a vallás vagy meggyőződés szabadsága és a kulturális sokféleség kérdésével kapcsolatos tolerancia, megértés és egyetemes tisztelet előmozdítását szolgáló, vallások és kultúrák közötti együttműködésről, az e területen tett egyéb hasonló intézkedésekkel koordinálva;

| K. | mivel 2008. a kultúrák közötti párbeszéd európai éve; |
| --- | --- |

K.

mivel 2008. a kultúrák közötti párbeszéd európai éve;

| L. | tekintettel arra, hogy az ENSZ Közgyűlésének napirendje nincs megfelelően összpontosítva és leegyszerűsítve, amire azonban szükség volna a testület következetesebb működéséhez és ahhoz, hogy állásfoglalásait jobban nyomon lehessen követni; |
| --- | --- |

L.

tekintettel arra, hogy az ENSZ Közgyűlésének napirendje nincs megfelelően összpontosítva és leegyszerűsítve, amire azonban szükség volna a testület következetesebb működéséhez és ahhoz, hogy állásfoglalásait jobban nyomon lehessen követni;

| M. | tekintettel arra, hogy az ENSZ békefenntartó műveletekért felelős szervezeti egysége jelenleg 20 terepmunkát irányít, amelyben 100 000-nél is több katona vesz részt, és ezek fele Afrikában tartózkodik; |
| --- | --- |

M.

tekintettel arra, hogy az ENSZ békefenntartó műveletekért felelős szervezeti egysége jelenleg 20 terepmunkát irányít, amelyben 100 000-nél is több katona vesz részt, és ezek fele Afrikában tartózkodik;

| N. | mivel az uniós tagállamok álláspontjainak ENSZ-en belüli koordinálása terén szervezetenként és politikákként különbségek mutatkoznak; |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós tagállamok álláspontjainak ENSZ-en belüli koordinálása terén szervezetenként és politikákként különbségek mutatkoznak;

| O. | tekintettel arra, hogy ez a koordináció nem válhat kárára a más geopolitikai tömbökből származó országokkal folytatott tárgyalásoknak, amelyek lényegi előfeltételei az ENSZ-en belül szükséges szövetségek kialakításának; |
| --- | --- |

O.

tekintettel arra, hogy ez a koordináció nem válhat kárára a más geopolitikai tömbökből származó országokkal folytatott tárgyalásoknak, amelyek lényegi előfeltételei az ENSZ-en belül szükséges szövetségek kialakításának;

| P. | mivel a koordinációhoz szorosabb együttműködés kialakítására van szükség a Tanács brüsszeli központú illetékes munkacsoportjai, valamint a New York-ban és Genfben működő uniós irodák és uniós tagállami állandó képviseletek között; |
| --- | --- |

P.

mivel a koordinációhoz szorosabb együttműködés kialakítására van szükség a Tanács brüsszeli központú illetékes munkacsoportjai, valamint a New York-ban és Genfben működő uniós irodák és uniós tagállami állandó képviseletek között;

| Q. | mivel a Lisszaboni Szerződés jogi személyiséggel ruházza fel az EU-t, ami jelentős hatással van az EU ENSZ-en belüli képviseletére; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Lisszaboni Szerződés jogi személyiséggel ruházza fel az EU-t, ami jelentős hatással van az EU ENSZ-en belüli képviseletére;

| 1. | a következő ajánlásokat címezi a Tanácshoz:


  Az EU az ENSZ-ben és a Lisszaboni Szerződés ratifikálása








  a) | kéri, hogy az Unió következő ENSZ Közgyűlésen képviselt politikai prioritásait tegyék az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között folytatott mélyreható és sokrétű vita tárgyává; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat címezi a Tanácshoz:

Az EU az ENSZ-ben és a Lisszaboni Szerződés ratifikálása

a)

kéri, hogy az Unió következő ENSZ Közgyűlésen képviselt politikai prioritásait tegyék az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között folytatott mélyreható és sokrétű vita tárgyává;

| b) | úgy gondolja, hogy a Tanács az ENSZ Közgyűléssel kapcsolatos hivatalos álláspontját az uniós tagállamok New York-i állandó képviseleteinek kötelező politikai programnak kellene tekinteniük, amely alapul szolgál más országokkal folytatott tárgyalásokhoz; |
| --- | --- |

b)

úgy gondolja, hogy a Tanács az ENSZ Közgyűléssel kapcsolatos hivatalos álláspontját az uniós tagállamok New York-i állandó képviseleteinek kötelező politikai programnak kellene tekinteniük, amely alapul szolgál más országokkal folytatott tárgyalásokhoz;

| c) | úgy gondolja, hogy az EU tagállamok álláspontjainak az ENSZ keretén belüli koordinációjának általában véve a Tanács illetékes munkacsoportjaiban kell megindulniuk, megkönnyítve ezáltal a New York-i diplomaták számára az ENSZ szervezetein belüli, speciális kérdésekkel kapcsolatos közös álláspont elérését, és több időt hagyva a konzultációra és más regionális csoportosulásokkal vagy az ilyen csoportosulásokhoz tartozó országokkal való tárgyalásokra, |
| --- | --- |

c)

úgy gondolja, hogy az EU tagállamok álláspontjainak az ENSZ keretén belüli koordinációjának általában véve a Tanács illetékes munkacsoportjaiban kell megindulniuk, megkönnyítve ezáltal a New York-i diplomaták számára az ENSZ szervezetein belüli, speciális kérdésekkel kapcsolatos közös álláspont elérését, és több időt hagyva a konzultációra és más regionális csoportosulásokkal vagy az ilyen csoportosulásokhoz tartozó országokkal való tárgyalásokra,

| d) | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fontolják meg a New York-i és brüsszeli irodáik átszervezését és kibővítését, figyelembe véve a kibővült hatásköröket és feladatokat, amelyeket az EU képviselőinek a Lisszaboni Szerződés megerősítése után várhatóan viselniük kell majd, optimális koordinációt és együttműködést biztosítva a közösségi politikák és alapok, valamint az EU Közös Kül- és Biztonságpolitikájában foglalt eszközök és küldetések között, |
| --- | --- |

d)

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fontolják meg a New York-i és brüsszeli irodáik átszervezését és kibővítését, figyelembe véve a kibővült hatásköröket és feladatokat, amelyeket az EU képviselőinek a Lisszaboni Szerződés megerősítése után várhatóan viselniük kell majd, optimális koordinációt és együttműködést biztosítva a közösségi politikák és alapok, valamint az EU Közös Kül- és Biztonságpolitikájában foglalt eszközök és küldetések között,

| e) | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy részletesen tanulmányozza a Lisszaboni Szerződésnek az EU ENSZ-en belüli jövőbeni képviseletére gyakorolt hatásait, és felszólítja az uniós tagállamokat, hogy egyértelműen kötelezzék el magukat annak biztosítására, hogy az EU megfelelő láthatósággal és tekintéllyel rendelkezzen az ENSZ-szervezeteken és -fórumokon belül; |
| --- | --- |

e)

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy részletesen tanulmányozza a Lisszaboni Szerződésnek az EU ENSZ-en belüli jövőbeni képviseletére gyakorolt hatásait, és felszólítja az uniós tagállamokat, hogy egyértelműen kötelezzék el magukat annak biztosítására, hogy az EU megfelelő láthatósággal és tekintéllyel rendelkezzen az ENSZ-szervezeteken és -fórumokon belül;

| f) | ösztönzi a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb tárgyalja és határozza meg az EU Egyesült Nemzetekhez küldött „megfigyelőinek” működési státuszát, |
| --- | --- |

f)

ösztönzi a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb tárgyalja és határozza meg az EU Egyesült Nemzetekhez küldött „megfigyelőinek” működési státuszát,

| g) | egyúttal felkéri az uniós tagállamokat, hogy próbálják felülvizsgálni az ENSZ-en belüli regionális csoportosulások jelenlegi struktúráját annak biztosítása céljából, hogy ez tükrözze az EU tagságát, figyelemmel a legutóbbi bővítésre, |
| --- | --- |

g)

egyúttal felkéri az uniós tagállamokat, hogy próbálják felülvizsgálni az ENSZ-en belüli regionális csoportosulások jelenlegi struktúráját annak biztosítása céljából, hogy ez tükrözze az EU tagságát, figyelemmel a legutóbbi bővítésre,

| h) | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a változásokról, beleértve a költségvetésieket is, továbbá minden olyan lehetséges lépésről, amely az EU-nak az ENSZ különféle szervezeteiben való jelenlétének átszervezésére vonatkozik, ideértve a Titkárságot, valamint az alapokat és a programokat is. |
| --- | --- |

h)

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a változásokról, beleértve a költségvetésieket is, továbbá minden olyan lehetséges lépésről, amely az EU-nak az ENSZ különféle szervezeteiben való jelenlétének átszervezésére vonatkozik, ideértve a Titkárságot, valamint az alapokat és a programokat is.

Az EU hozzájárulása az ENSZ reformjaihoz

| i) | üdvözli az ENSZ Közgyűlésének felélénkítésével megbízott munkacsoport tevékenységeinek újrakezdését, amelynek feladata olyan utak keresése, amelyek segítségével erősíteni lehet a Közgyűlés szerepét, autoritását, hatáskörét és hatékonyságát, és felkéri az uniós tagállamokat arra, hogy ebben a tekintetben mozdítsák elő a közgyűlési elnök szerepének megerősítését a megfelelő pénzügyi, humán és infrastrukturális erőforrások biztosításával, valamint a Közgyűlés, a főtitkár és az ENSZ Biztonsági Tanácsa közötti rendszeresebb együttműködés támogatásával annak érdekében, hogy növeljék az utóbbi elszámoltathatóságát és legitimitását, |
| --- | --- |

i)

üdvözli az ENSZ Közgyűlésének felélénkítésével megbízott munkacsoport tevékenységeinek újrakezdését, amelynek feladata olyan utak keresése, amelyek segítségével erősíteni lehet a Közgyűlés szerepét, autoritását, hatáskörét és hatékonyságát, és felkéri az uniós tagállamokat arra, hogy ebben a tekintetben mozdítsák elő a közgyűlési elnök szerepének megerősítését a megfelelő pénzügyi, humán és infrastrukturális erőforrások biztosításával, valamint a Közgyűlés, a főtitkár és az ENSZ Biztonsági Tanácsa közötti rendszeresebb együttműködés támogatásával annak érdekében, hogy növeljék az utóbbi elszámoltathatóságát és legitimitását,

| j) | arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy továbbra is kérjék a mandátumok régóta esedékes felülvizsgálatát az ENSZ munkaprogramjának erősítése és frissítése érdekében, hogy ez megfeleljen az uniós tagállamok jelenlegi elvárásainak, az olyan öt évnél régebbi mandátumok felülvizsgálatával, amelyek a Közgyűlés vagy egyéb szervek állásfoglalásain alapulnak, |
| --- | --- |

j)

arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy továbbra is kérjék a mandátumok régóta esedékes felülvizsgálatát az ENSZ munkaprogramjának erősítése és frissítése érdekében, hogy ez megfeleljen az uniós tagállamok jelenlegi elvárásainak, az olyan öt évnél régebbi mandátumok felülvizsgálatával, amelyek a Közgyűlés vagy egyéb szervek állásfoglalásain alapulnak,

| k) | emlékezteti az uniós tagállamokat a 2005-ös csúcstalálkozón tett felajánlásokra, amelyek az ENSZ irányítási és titkársági reformját erősítenék meg; felkéri a Tanácsot a reformok támogatására az elszámoltathatóság és áttekinthetőség növelése, az irányítás javítása és az átláthatóság előmozdítása, valamint az etikai, hatékonysági és szervezési képességek erősítése érdekében, illetve arra, hogy elsősorban a Titkárság szerkezeti reformjára összpontosítson, |
| --- | --- |

k)

emlékezteti az uniós tagállamokat a 2005-ös csúcstalálkozón tett felajánlásokra, amelyek az ENSZ irányítási és titkársági reformját erősítenék meg; felkéri a Tanácsot a reformok támogatására az elszámoltathatóság és áttekinthetőség növelése, az irányítás javítása és az átláthatóság előmozdítása, valamint az etikai, hatékonysági és szervezési képességek erősítése érdekében, illetve arra, hogy elsősorban a Titkárság szerkezeti reformjára összpontosítson,

| l) | sürgeti a Tanácsot annak biztosítására, hogy az ENSZ békefenntartó műveletekért, illetve a politikai ügyekért felelős szervezeti egységének személyzete arányos legyen az előírt feladatokkal és felelősségekkel, valamint hogy támogassa e tekintetben a Főtitkár erőfeszítéseit, |
| --- | --- |

l)

sürgeti a Tanácsot annak biztosítására, hogy az ENSZ békefenntartó műveletekért, illetve a politikai ügyekért felelős szervezeti egységének személyzete arányos legyen az előírt feladatokkal és felelősségekkel, valamint hogy támogassa e tekintetben a Főtitkár erőfeszítéseit,

| m) | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy támogassák az ENSZ főtitkárának erőfeszítéseit, amelyeket a 2005. évi világ-csúcstalálkozó által jóváhagyott „védelmi felelősség” fogalma végrehajtásának folyamatában tesz; felhívja az uniós tagállamokat, hogy vegyenek részt tevékenyen ebben a folyamatban, |
| --- | --- |

m)

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy támogassák az ENSZ főtitkárának erőfeszítéseit, amelyeket a 2005. évi világ-csúcstalálkozó által jóváhagyott „védelmi felelősség” fogalma végrehajtásának folyamatában tesz; felhívja az uniós tagállamokat, hogy vegyenek részt tevékenyen ebben a folyamatban,

| n) | felkéri a Tanácsot az ENSZ szervezeti koherenciájával foglalkozó magas szintű munkacsoport ajánlásainak végrehajtására vonatkozó tárgyalások újrakezdésének teljes körű támogatására, és azt ajánlja az EU tagállamainak, hogy tevékenyen működjenek együtt azon fejlődő országokkal, amelyek európai vagy nemzeti szintű segítséget kapnak, valamint használják fel az EU közös befolyását és az egyes uniós tagállamok egyéni befolyását annak érdekében, hogy biztosítsák ezen országok támogatását az ENSZ-támogatások felülvizsgálata esetére, valamint az alapszintű ENSZ politikák közötti nagyobb koherencia előmozdítására, |
| --- | --- |

n)

felkéri a Tanácsot az ENSZ szervezeti koherenciájával foglalkozó magas szintű munkacsoport ajánlásainak végrehajtására vonatkozó tárgyalások újrakezdésének teljes körű támogatására, és azt ajánlja az EU tagállamainak, hogy tevékenyen működjenek együtt azon fejlődő országokkal, amelyek európai vagy nemzeti szintű segítséget kapnak, valamint használják fel az EU közös befolyását és az egyes uniós tagállamok egyéni befolyását annak érdekében, hogy biztosítsák ezen országok támogatását az ENSZ-támogatások felülvizsgálata esetére, valamint az alapszintű ENSZ politikák közötti nagyobb koherencia előmozdítására,

| o) | felkéri az uniós tagállamokat arra, hogy egyöntetűbb álláspontot képviseljenek az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformja tekintetében, amely – a végső célkitűzést szem elől nem tévesztve – egyfelől állandó helyet biztosít az EU-nak a megújított ENSZ keretein belül, ugyanakkor növeli az EU súlyát oly módon, hogy az arányos legyen az EU-nak az ENSZ békefenntartói műveleteihez és fejlesztési támogatásához való hozzájárulásával, |
| --- | --- |

o)

felkéri az uniós tagállamokat arra, hogy egyöntetűbb álláspontot képviseljenek az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformja tekintetében, amely – a végső célkitűzést szem elől nem tévesztve – egyfelől állandó helyet biztosít az EU-nak a megújított ENSZ keretein belül, ugyanakkor növeli az EU súlyát oly módon, hogy az arányos legyen az EU-nak az ENSZ békefenntartói műveleteihez és fejlesztési támogatásához való hozzájárulásával,

| p) | emlékezteti az uniós tagállamokat e tekintetben arra, hogy a legfontosabb annak biztosítása, hogy ENSZ BT tag EU tagállamok ragaszkodjanak az EU hivatalos álláspontjához, megfelelően tájékoztassák a többi uniós tagállamot azokról a párbeszédekről, amelyekre a BT-ben kerül sor, és aktívan egyeztessék álláspontjaikat az EU Miniszterek Tanácsának illetékes munkacsoportjaival, |
| --- | --- |

p)

emlékezteti az uniós tagállamokat e tekintetben arra, hogy a legfontosabb annak biztosítása, hogy ENSZ BT tag EU tagállamok ragaszkodjanak az EU hivatalos álláspontjához, megfelelően tájékoztassák a többi uniós tagállamot azokról a párbeszédekről, amelyekre a BT-ben kerül sor, és aktívan egyeztessék álláspontjaikat az EU Miniszterek Tanácsának illetékes munkacsoportjaival,

| q) | felkéri az uniós tagállamokat arra, hogy támogassák az ENSZ-Közgyűlés elnökének, Srgjan Kerimnek a BT-reformmal foglalkozó munkacsoportját; üdvözli e tekintetben a Biztonsági Tanács lendületes reformját, amely az ún. „Átívelő folyamat” nevű kezdeményezés következményeképpen jött létre; ösztönzi a Tanácsot, hogy e tekintetben a tényleges folyamatok elérése érdekében támogassa az összehangolást elősegítő vitákat, |
| --- | --- |

q)

felkéri az uniós tagállamokat arra, hogy támogassák az ENSZ-Közgyűlés elnökének, Srgjan Kerimnek a BT-reformmal foglalkozó munkacsoportját; üdvözli e tekintetben a Biztonsági Tanács lendületes reformját, amely az ún. „Átívelő folyamat” nevű kezdeményezés következményeképpen jött létre; ösztönzi a Tanácsot, hogy e tekintetben a tényleges folyamatok elérése érdekében támogassa az összehangolást elősegítő vitákat,

Az EU és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa

| r) | sürgeti az EU tagállamait, különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának újonnan megválasztott tagjait, Franciaországot és Szlovákiát, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket az Emberi Jogi Tanács sikeres működésének biztosítása érdekében az egyetemes jogok egyidejű védelmével és támogatásával; e tekintetben nagyobb felelősségvállalásra szólít fel a különleges eljárások létrehozását és megújítását, valamint a megbízottak kinevezését célzó folyamatra vonatkozóan, amelynek az átláthatóság és a valós verseny elvein kell alapulnia, |
| --- | --- |

r)

sürgeti az EU tagállamait, különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának újonnan megválasztott tagjait, Franciaországot és Szlovákiát, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket az Emberi Jogi Tanács sikeres működésének biztosítása érdekében az egyetemes jogok egyidejű védelmével és támogatásával; e tekintetben nagyobb felelősségvállalásra szólít fel a különleges eljárások létrehozását és megújítását, valamint a megbízottak kinevezését célzó folyamatra vonatkozóan, amelynek az átláthatóság és a valós verseny elvein kell alapulnia,

| s) | hangsúlyozza a civil társadalom részvételének fontosságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában, és sürgeti az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában részt vevő uniós tagállamokat, hogy vezessenek be hatékony módokat és eszközöket, amelyek lehetővé teszik a civil társadalom részvételét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, a világban az emberi jogok jobb védelme, valamint az intézmény átláthatóságához való építő hozzájárulás érdekében, |
| --- | --- |

s)

hangsúlyozza a civil társadalom részvételének fontosságát az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában, és sürgeti az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában részt vevő uniós tagállamokat, hogy vezessenek be hatékony módokat és eszközöket, amelyek lehetővé teszik a civil társadalom részvételét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, a világban az emberi jogok jobb védelme, valamint az intézmény átláthatóságához való építő hozzájárulás érdekében,

| t) | felhívja a Tanácsot, hogy az egyetemes időszakonkénti értékelés hatékonyságának növelése révén tartsa fenn azokat az erőfeszítéseket, amelyek az emberi jogok terén az ENSZ tagállamai elszámoltathatóságának növelését célozzák, nevezetesen a szándékos akadályozás vagy az elterelő taktikák elkerülését szolgáló eljárások szigorításával, |
| --- | --- |

t)

felhívja a Tanácsot, hogy az egyetemes időszakonkénti értékelés hatékonyságának növelése révén tartsa fenn azokat az erőfeszítéseket, amelyek az emberi jogok terén az ENSZ tagállamai elszámoltathatóságának növelését célozzák, nevezetesen a szándékos akadályozás vagy az elterelő taktikák elkerülését szolgáló eljárások szigorításával,

| u) | aggodalmát fejezi ki az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosa Hivatalának munkájáról nemrégiben tett megjegyzések miatt; felhívja az uniós tagállamokat, hogy támogassák a Hivatalt, különösen a Közgyűlés Ötödik Bizottságában annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal függetlenségével semmi ne kerüljön összeütközésbe, és a Hivatalnak minden szükséges pénzügyi forrást megadjanak ahhoz, hogy teljesen független módon teljesíteni tudja megbízatását; felkéri az EU tagállamait, hogy szorosan felügyeljék az új Főbiztos kinevezésének jelenlegi eljárását, tekintve, hogy az előző biztos, Louise Arbor mandátuma 2008 júniusában lejárt, |
| --- | --- |

u)

aggodalmát fejezi ki az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosa Hivatalának munkájáról nemrégiben tett megjegyzések miatt; felhívja az uniós tagállamokat, hogy támogassák a Hivatalt, különösen a Közgyűlés Ötödik Bizottságában annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal függetlenségével semmi ne kerüljön összeütközésbe, és a Hivatalnak minden szükséges pénzügyi forrást megadjanak ahhoz, hogy teljesen független módon teljesíteni tudja megbízatását; felkéri az EU tagállamait, hogy szorosan felügyeljék az új Főbiztos kinevezésének jelenlegi eljárását, tekintve, hogy az előző biztos, Louise Arbor mandátuma 2008 júniusában lejárt,

| v) | felkéri az EU tagállamait, hogy továbbra is vállaljanak részt a 2009-ben megtartandó durbani felülvizsgálati konferencia előkészületeiben, továbbá, hogy biztosítsák, hogy a konferencia minden érdekelt fél számára lehetővé tegye, hogy újból megerősíthessék azon elhatározásukat és elkötelezettségüket, hogy küzdenek a rasszizmus, a faji és kaszton belüli megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ehhez kapcsolódó intolerancia ellen, valamint konkrét referenciapontokat fogadnak el a rasszizmus eltörlése érdekében, a durbani nyilatkozat és cselekvési program alapján, és azokat teljes mértékben tiszteletben tartva, |
| --- | --- |

v)

felkéri az EU tagállamait, hogy továbbra is vállaljanak részt a 2009-ben megtartandó durbani felülvizsgálati konferencia előkészületeiben, továbbá, hogy biztosítsák, hogy a konferencia minden érdekelt fél számára lehetővé tegye, hogy újból megerősíthessék azon elhatározásukat és elkötelezettségüket, hogy küzdenek a rasszizmus, a faji és kaszton belüli megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ehhez kapcsolódó intolerancia ellen, valamint konkrét referenciapontokat fogadnak el a rasszizmus eltörlése érdekében, a durbani nyilatkozat és cselekvési program alapján, és azokat teljes mértékben tiszteletben tartva,

| w) | felkéri a Tanácsot annak biztosítására, hogy az első durbani konferenciához kapcsolódó negatív események ne fordulhassanak elő; felhívja az EU összes tagállamát annak biztosítására, hogy a civil társadalom részt vegyen a Genfben megrendezett, 2009-es durbani felülvizsgálati konferencián, az ENSZ Alapokmányával és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának 1996.július 25–i, 1996/31 határozatával összhangban, |
| --- | --- |

w)

felkéri a Tanácsot annak biztosítására, hogy az első durbani konferenciához kapcsolódó negatív események ne fordulhassanak elő; felhívja az EU összes tagállamát annak biztosítására, hogy a civil társadalom részt vegyen a Genfben megrendezett, 2009-es durbani felülvizsgálati konferencián, az ENSZ Alapokmányával és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának 1996.július 25–i, 1996/31 határozatával összhangban,

| x) | felhívja az EU összes tagállamát, hogy támogassák és védjék a gyermekek jogait, segítve a gyermekek jogainak általános érvényesítését az ENSZ rendszerének illetékes szervein és mechanizmusain belül folyó összes tevékenységben, |
| --- | --- |

x)

felhívja az EU összes tagállamát, hogy támogassák és védjék a gyermekek jogait, segítve a gyermekek jogainak általános érvényesítését az ENSZ rendszerének illetékes szervein és mechanizmusain belül folyó összes tevékenységben,

Az EU és a PBC

| y) | úgy véli, hogy az EU tagállamainak közösen kellene támogatniuk a Béketeremtő Bizottság szerepének megerősödését az ENSZ rendszerével kapcsolatban, biztosítaniuk, hogy a Béketeremtő Bizottság javaslatait megfelelő módon figyelembe vegyék az ENSZ illetékes szervei, és támogatniuk a Béketeremtő Bizottság és az ENSZ ügynökségei, alapjai és programjai közötti fokozott együttműködést; hangsúlyozza, hogy fontos a szorosabb együttműködés a Béketeremtő Bizottság és a nemzetközi pénzügyi intézetek között, amelyek olyan országokban folytatnak tevékenységeket, amelyek nemrég kerültek ki egy konfliktusból; |
| --- | --- |

y)

úgy véli, hogy az EU tagállamainak közösen kellene támogatniuk a Béketeremtő Bizottság szerepének megerősödését az ENSZ rendszerével kapcsolatban, biztosítaniuk, hogy a Béketeremtő Bizottság javaslatait megfelelő módon figyelembe vegyék az ENSZ illetékes szervei, és támogatniuk a Béketeremtő Bizottság és az ENSZ ügynökségei, alapjai és programjai közötti fokozott együttműködést; hangsúlyozza, hogy fontos a szorosabb együttműködés a Béketeremtő Bizottság és a nemzetközi pénzügyi intézetek között, amelyek olyan országokban folytatnak tevékenységeket, amelyek nemrég kerültek ki egy konfliktusból;

| z) | felkéri a Tanácsot és az uniós tagállamokat, hogy ösztönözzék a hozzájárulásokat az ENSZ Béketeremtő Alapjához, annak biztosítása érdekében, hogy annak elegendő forrás álljon rendelkezésére, |
| --- | --- |

z)

felkéri a Tanácsot és az uniós tagállamokat, hogy ösztönözzék a hozzájárulásokat az ENSZ Béketeremtő Alapjához, annak biztosítása érdekében, hogy annak elegendő forrás álljon rendelkezésére,

| aa) | sürgeti a Biztonsági Tanácson belül az EU-tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a PBC-vel történő konzultációt az új országok Béketeremtő Bizottságba való előterjesztését és az integrált béketeremtő műveletek mandátumát illetően, különösen annak érdekében, hogy kellő időben biztosítsák a zökkenőmentes átállást a békefenntartásról a béketeremtésre; üdvözli e tekintetben, hogy a Béketeremtő Támogató Hivatal részt vesz az integrált missziótervező folyamatban, |
| --- | --- |

aa)

sürgeti a Biztonsági Tanácson belül az EU-tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a PBC-vel történő konzultációt az új országok Béketeremtő Bizottságba való előterjesztését és az integrált béketeremtő műveletek mandátumát illetően, különösen annak érdekében, hogy kellő időben biztosítsák a zökkenőmentes átállást a békefenntartásról a béketeremtésre; üdvözli e tekintetben, hogy a Béketeremtő Támogató Hivatal részt vesz az integrált missziótervező folyamatban,

| ab) | lényegesnek tartja azt, hogy a szereplők közötti koordináció fejlesztése, az előrelátható finanszírozás biztosítása, valamint a nemzetközi figyelemnek a konfliktus utáni országokra történő kiterjesztése mellett a Béketeremtő Bizottságnak – az illetékes ENSZ szervezeti egységekkel együtt – arra kell törekednie, hogy javítsa a szervezet tanulási képességeit a béketeremtés terén, |
| --- | --- |

ab)

lényegesnek tartja azt, hogy a szereplők közötti koordináció fejlesztése, az előrelátható finanszírozás biztosítása, valamint a nemzetközi figyelemnek a konfliktus utáni országokra történő kiterjesztése mellett a Béketeremtő Bizottságnak – az illetékes ENSZ szervezeti egységekkel együtt – arra kell törekednie, hogy javítsa a szervezet tanulási képességeit a béketeremtés terén,

| ac) | a fentiek tükrében hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Béketeremtő Bizottság számára elérhető humán és pénzügyi források elosztása arányos legyen a feladatokkal és az ENSZ-szervek, valamint a kedvezményezett országok elvárásaival, és felkéri az EU tagállamait, hogy az ENSZ Közgyűlésének illetékes bizottságában tűzzék napirendre a kérdést, |
| --- | --- |

ac)

a fentiek tükrében hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Béketeremtő Bizottság számára elérhető humán és pénzügyi források elosztása arányos legyen a feladatokkal és az ENSZ-szervek, valamint a kedvezményezett országok elvárásaival, és felkéri az EU tagállamait, hogy az ENSZ Közgyűlésének illetékes bizottságában tűzzék napirendre a kérdést,

Az Európai Unió és Millenniumi Fejlesztési Célkitűzések

| ad) | sürgeti a Tanácsot, hogy támogassa Manuel Barroso elnök és Louis Michel biztos uniós tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy dolgozzanak ki egyértelmű, kötelező nemzeti ütemezést és költségvetést a valós segély növelésére, hogy 2010-ben elérjék a bruttó nemzeti jövedelem 0,56 %-ában, illetve 2015-ben annak 0,7 %-ában megállapított, ígéret tárgyát képező, kollektív célt, |
| --- | --- |

ad)

sürgeti a Tanácsot, hogy támogassa Manuel Barroso elnök és Louis Michel biztos uniós tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy dolgozzanak ki egyértelmű, kötelező nemzeti ütemezést és költségvetést a valós segély növelésére, hogy 2010-ben elérjék a bruttó nemzeti jövedelem 0,56 %-ában, illetve 2015-ben annak 0,7 %-ában megállapított, ígéret tárgyát képező, kollektív célt,

| ae) | emlékezteti az uniós tagállamokat, hogy jelenleg nincs szükség új ígéretekre vagy új eljárásokra az MFC-k eléréséhez, és a hangsúlyt a már megtett ígéretek és fogadalmak teljesítésére, valamint a meglévő eljárások felgyorsítására kell helyezni, |
| --- | --- |

ae)

emlékezteti az uniós tagállamokat, hogy jelenleg nincs szükség új ígéretekre vagy új eljárásokra az MFC-k eléréséhez, és a hangsúlyt a már megtett ígéretek és fogadalmak teljesítésére, valamint a meglévő eljárások felgyorsítására kell helyezni,

| af) | megállapítja, hogy továbbra is szükség van az egészségügyi szolgáltatások közfinanszírozási válságának folyamatos kezelésére, ha vissza kívánunk térni az egészséggel kapcsolatos három MFC felé vezető útra, az emberi erőforrások, a gyógyszerek elérhetősége, valamint a decentralizált és részvételen alapuló irányítás megfelelő és kiszámítható, folyamatos finanszírozása révén, és felhívja az EU tagállamait, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az egyetemes, integrált és a helyi igényekhez igazodó egészségügyi rendszerek megerősítéséért, és fokozatosan térjenek ki a meghatározott betegségekre vonatkozó programok integrálására (6.MFC), |
| --- | --- |

af)

megállapítja, hogy továbbra is szükség van az egészségügyi szolgáltatások közfinanszírozási válságának folyamatos kezelésére, ha vissza kívánunk térni az egészséggel kapcsolatos három MFC felé vezető útra, az emberi erőforrások, a gyógyszerek elérhetősége, valamint a decentralizált és részvételen alapuló irányítás megfelelő és kiszámítható, folyamatos finanszírozása révén, és felhívja az EU tagállamait, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az egyetemes, integrált és a helyi igényekhez igazodó egészségügyi rendszerek megerősítéséért, és fokozatosan térjenek ki a meghatározott betegségekre vonatkozó programok integrálására (6.MFC),

| ag) | úgy véli, hogy a nemek egyenlősége (3.MFC) az MFC-k megvalósítására irányuló erőfeszítések alapvető eleme, és azt ajánlja, hogy az EU tagállamai sürgősen foglalkozzanak a 3.MFC elérésével kapcsolatos, globális finanszírozási hiánnyal; megállapítja, hogy az oktatás mellett a nők felelősséggel való felruházása jelentősen hozzájárul a gyermekhalandóságra vonatkozó, 4., illetve az anyák egészségére vonatkozó, 5. MFC teljesítéséhez, |
| --- | --- |

ag)

úgy véli, hogy a nemek egyenlősége (3.MFC) az MFC-k megvalósítására irányuló erőfeszítések alapvető eleme, és azt ajánlja, hogy az EU tagállamai sürgősen foglalkozzanak a 3.MFC elérésével kapcsolatos, globális finanszírozási hiánnyal; megállapítja, hogy az oktatás mellett a nők felelősséggel való felruházása jelentősen hozzájárul a gyermekhalandóságra vonatkozó, 4., illetve az anyák egészségére vonatkozó, 5. MFC teljesítéséhez,

| ah) | megállapítja, hogy az elmúlt években az egyetemes alapfokú oktatás felé tett jelentős előrehaladás ellenére 2006-ban körülbelül 93 millió, általános iskolás korú gyermek nem járt még iskolába, akiknek nagy része leány; felhívja az EU tagállamait, hogy foglalkozzanak az oktatás támogatásával kapcsolatos megnövekedett finanszírozási szükségletekkel, többek között a konfliktusok által érintett, sérülékeny államokban is, |
| --- | --- |

ah)

megállapítja, hogy az elmúlt években az egyetemes alapfokú oktatás felé tett jelentős előrehaladás ellenére 2006-ban körülbelül 93 millió, általános iskolás korú gyermek nem járt még iskolába, akiknek nagy része leány; felhívja az EU tagállamait, hogy foglalkozzanak az oktatás támogatásával kapcsolatos megnövekedett finanszírozási szükségletekkel, többek között a konfliktusok által érintett, sérülékeny államokban is,

| ai) | emlékeztetve a fejlesztés politikai következetességének előmozdítására irányuló uniós kötelezettségvállalásokra, azt ajánlja, hogy a Tanács és az EU tagállamai ösztönözzék az ENSZ-szintű egyeztetéseket arról, hogyan biztosítható, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos erőfeszítések és célok megerősítsék az MFC-k megvalósítását; megállapítja, hogy az alkalmazkodási alapokhoz jóval nagyobb hozzájárulásra van szükség annak érdekében, hogy a legszegényebb országokban az éghajlatváltozás szempontjából biztonságos fejlődés valósuljon meg, |
| --- | --- |

ai)

emlékeztetve a fejlesztés politikai következetességének előmozdítására irányuló uniós kötelezettségvállalásokra, azt ajánlja, hogy a Tanács és az EU tagállamai ösztönözzék az ENSZ-szintű egyeztetéseket arról, hogyan biztosítható, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos erőfeszítések és célok megerősítsék az MFC-k megvalósítását; megállapítja, hogy az alkalmazkodási alapokhoz jóval nagyobb hozzájárulásra van szükség annak érdekében, hogy a legszegényebb országokban az éghajlatváltozás szempontjából biztonságos fejlődés valósuljon meg,

| aj) | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy vegyenek részt tevékenyen az Afrika fejlesztésére irányuló új partnerség (NEPAD) végrehajtásáról szóló, 2008. szeptember 22-én megtartandó, magas szintű találkozón, valamint az Egyesült Nemzetek MFC-kkel foglalkozó, 2008. szeptember 25-én, New York-ban tartandó magas szintű találkozóján, |
| --- | --- |

aj)

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy vegyenek részt tevékenyen az Afrika fejlesztésére irányuló új partnerség (NEPAD) végrehajtásáról szóló, 2008. szeptember 22-én megtartandó, magas szintű találkozón, valamint az Egyesült Nemzetek MFC-kkel foglalkozó, 2008. szeptember 25-én, New York-ban tartandó magas szintű találkozóján,

| ak) | javasolja, hogy a Tanács és az EU tagállamai újítsák meg az adósságcsökkentésről az ENSZ szintjén folytatott egyeztetéseket, az adósságenyhítésre vonatkozó kritériumok oly módon történő átfogalmazása céljából, hogy az adósság visszatérítése helyett inkább a fejlesztési célok előrehaladását mozdítsa elő, |
| --- | --- |

ak)

javasolja, hogy a Tanács és az EU tagállamai újítsák meg az adósságcsökkentésről az ENSZ szintjén folytatott egyeztetéseket, az adósságenyhítésre vonatkozó kritériumok oly módon történő átfogalmazása céljából, hogy az adósság visszatérítése helyett inkább a fejlesztési célok előrehaladását mozdítsa elő,

| al) | úgy véli, hogy az anyák halandósági rátája sok fejlődő országban továbbra is elfogadhatatlanul magas, mivel évente több mint 500 000 nő veszíti életét a terhességhez és gyermekszüléshez kapcsolódó, kezelhető és megelőzhető szövődmények miatt; ezért sürgeti az EU tagállamait, hogy drasztikusan fokozzák az erőfeszítéseket és a finanszírozást a nemi és reproduktív egészséggel kapcsolatos információk és szolgáltatások egyetemes hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, amelyek elengedhetetlenek az egészséggel kapcsolatos MFC-k, a nemek közötti egyenlőség és a szegénység elleni küzdelem megvalósításához, |
| --- | --- |

al)

úgy véli, hogy az anyák halandósági rátája sok fejlődő országban továbbra is elfogadhatatlanul magas, mivel évente több mint 500 000 nő veszíti életét a terhességhez és gyermekszüléshez kapcsolódó, kezelhető és megelőzhető szövődmények miatt; ezért sürgeti az EU tagállamait, hogy drasztikusan fokozzák az erőfeszítéseket és a finanszírozást a nemi és reproduktív egészséggel kapcsolatos információk és szolgáltatások egyetemes hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, amelyek elengedhetetlenek az egészséggel kapcsolatos MFC-k, a nemek közötti egyenlőség és a szegénység elleni küzdelem megvalósításához,

| am) | a jelenlegi élelmiszerválságot figyelembe véve sürgeti a Tanácsot és az EU tagállamait, hogy tegyenek lépéseket a kereskedelem torzulásának csökkentése érdekében, |
| --- | --- |

am)

a jelenlegi élelmiszerválságot figyelembe véve sürgeti a Tanácsot és az EU tagállamait, hogy tegyenek lépéseket a kereskedelem torzulásának csökkentése érdekében,

Az EU–ENSZ gyakorlati együttműködésének javítása

| an) | sürgeti az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy mind politikai, mind pénzügyi szempontból támogassák az ENSZ Demokrácia Alapját, |
| --- | --- |

an)

sürgeti az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy mind politikai, mind pénzügyi szempontból támogassák az ENSZ Demokrácia Alapját,

| ao) | felhívja a Tanácsot, és különösen az Európai Unió azon tagállamait, amelyek állandó vagy nem állandó tagjai az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának, hogy támogassák az ENSZ szankciórendszerének (terroristák feketelistái) felülvizsgálatát, annak érdekében, hogy azt összhangba hozzák az ENSZ polgári és politikai jogokról szóló egyezségokmányában szereplő kötelezettségekkel, különösen megfelelő értesítési és fellebbezési eljárások létrehozása révén, e tekintetben a megfelelő irányba tett első lépésként üdvözli, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadta a 1730(2006)-os határozatot, amely meghatározza a listáról való törlési eljárást és az erre irányuló kérelmekre az ENSZ Főtitkárságán központot hoz erre létre, |
| --- | --- |

ao)

felhívja a Tanácsot, és különösen az Európai Unió azon tagállamait, amelyek állandó vagy nem állandó tagjai az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának, hogy támogassák az ENSZ szankciórendszerének (terroristák feketelistái) felülvizsgálatát, annak érdekében, hogy azt összhangba hozzák az ENSZ polgári és politikai jogokról szóló egyezségokmányában szereplő kötelezettségekkel, különösen megfelelő értesítési és fellebbezési eljárások létrehozása révén, e tekintetben a megfelelő irányba tett első lépésként üdvözli, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadta a 1730(2006)-os határozatot, amely meghatározza a listáról való törlési eljárást és az erre irányuló kérelmekre az ENSZ Főtitkárságán központot hoz erre létre,

| ap) | felhívja az európai uniós tagállamokat, hogy kezdeményezzenek vitát az ENSZ-en belül a fent említett felülvizsgálati konferenciát megelőzően a Nemzetközi Büntetőbíróság előtt álló változások kapcsán, amelyek alááshatják a bíróság hatékonyságát, hogy megállapodásra jussanak az agresszió bűntettének eddig még nem rendezett fogalommeghatározásáról, valamint azokról a feltételekről, amelyek szerint a Bíróság a Római Statútum 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott joghatóságát gyakorolhatja, |
| --- | --- |

ap)

felhívja az európai uniós tagállamokat, hogy kezdeményezzenek vitát az ENSZ-en belül a fent említett felülvizsgálati konferenciát megelőzően a Nemzetközi Büntetőbíróság előtt álló változások kapcsán, amelyek alááshatják a bíróság hatékonyságát, hogy megállapodásra jussanak az agresszió bűntettének eddig még nem rendezett fogalommeghatározásáról, valamint azokról a feltételekről, amelyek szerint a Bíróság a Római Statútum 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott joghatóságát gyakorolhatja,

| aq) | úgy véli, hogy tekintettel a több millió ember megélhetését befolyásoló éghajlatváltozás egyértelmű hatásaira az Európai Uniónak aktívan támogatni kell az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye részes feleit, hogy folytassanak tárgyalásokat egy nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás 2009 végéig történő megkötése érdekében, valamint felhívja az uniós tagállamokat, hogy vállaljanak vezető szerepet az ilyen átfogó globális tárgyalásokban; továbbá sürgeti az uniós tagállamokat, hogy támogassák e tekintetben a megújuló és szén-dioxid-semleges energiaforrások használatát; végezetül úgy véli, hogy az uniós tagállamoknak javasolniuk kellene egy ENSZ szintű, katasztrófákkal foglalkozó tanácsadó egység létrehozását, amely rendszeres tanácsadást biztosítana a kormányok számára a katasztrófákkal kapcsolatos hatékony felkészültségről, |
| --- | --- |

aq)

úgy véli, hogy tekintettel a több millió ember megélhetését befolyásoló éghajlatváltozás egyértelmű hatásaira az Európai Uniónak aktívan támogatni kell az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye részes feleit, hogy folytassanak tárgyalásokat egy nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás 2009 végéig történő megkötése érdekében, valamint felhívja az uniós tagállamokat, hogy vállaljanak vezető szerepet az ilyen átfogó globális tárgyalásokban; továbbá sürgeti az uniós tagállamokat, hogy támogassák e tekintetben a megújuló és szén-dioxid-semleges energiaforrások használatát; végezetül úgy véli, hogy az uniós tagállamoknak javasolniuk kellene egy ENSZ szintű, katasztrófákkal foglalkozó tanácsadó egység létrehozását, amely rendszeres tanácsadást biztosítana a kormányok számára a katasztrófákkal kapcsolatos hatékony felkészültségről,

| ar) | felkéri az EU és az ENSZ illetékeseit, hogy fontolják meg az EU és az Afrikai Unió közötti együttműködést az afrikai kontinens békéjének és biztonságának megteremtése érdekében, különös figyelmet fordítva azokra a lehetőségekre, amelyek segítségével az ENSZ javíthatja küldetéseinek minőségét úgy, hogy igénybe veszi az EU kiegészítő hatáskörét; javasolja, hogy a lehetőségek összeolvasztását alapos megfontolás tárgyává kell tenni, hogy ily módon ne csak a technológiai és katonai felszerelések tekintetében jöjjön létre az együttműködés, hanem a legitimitás és az elfogadás, valamint a mandátum költséghatékonyságának és alkalmasságának tekintetében is, |
| --- | --- |

ar)

felkéri az EU és az ENSZ illetékeseit, hogy fontolják meg az EU és az Afrikai Unió közötti együttműködést az afrikai kontinens békéjének és biztonságának megteremtése érdekében, különös figyelmet fordítva azokra a lehetőségekre, amelyek segítségével az ENSZ javíthatja küldetéseinek minőségét úgy, hogy igénybe veszi az EU kiegészítő hatáskörét; javasolja, hogy a lehetőségek összeolvasztását alapos megfontolás tárgyává kell tenni, hogy ily módon ne csak a technológiai és katonai felszerelések tekintetében jöjjön létre az együttműködés, hanem a legitimitás és az elfogadás, valamint a mandátum költséghatékonyságának és alkalmasságának tekintetében is,

| as) | felhívja a Tanácsot, hogy továbbra is kezelje kiemelt prioritásként az eredményes régióközi partnerségek kiépítését, különösen a világ összes régiójában található partnerekkel együttműködve, az ENSZ Közgyűlés 62/149 határozata hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, amely a halálbüntetés eltörlése céljából a kivégzések világszintű tilalmára szólít fel, |
| --- | --- |

as)

felhívja a Tanácsot, hogy továbbra is kezelje kiemelt prioritásként az eredményes régióközi partnerségek kiépítését, különösen a világ összes régiójában található partnerekkel együttműködve, az ENSZ Közgyűlés 62/149 határozata hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, amely a halálbüntetés eltörlése céljából a kivégzések világszintű tilalmára szólít fel,

| at) | tudomásul veszi a tényt, hogy az ENSZ Főtitkára úgy határozott, hogy átalakítja a koszovói ENSZ-missziót, lehetővé téve az Európai Unió számára, hogy fokozott műveleti szerepet töltsön be a jogállamiság terén, és felhívja az európai uniós tagállamokat, amelyek egyhangúlag támogatták a jogállamiság-misszió (EULEX KOSOVO) megindítását, hogy szorosan kövessék nyomon e határozat gyakorlati végrehajtását, |
| --- | --- |

at)

tudomásul veszi a tényt, hogy az ENSZ Főtitkára úgy határozott, hogy átalakítja a koszovói ENSZ-missziót, lehetővé téve az Európai Unió számára, hogy fokozott műveleti szerepet töltsön be a jogállamiság terén, és felhívja az európai uniós tagállamokat, amelyek egyhangúlag támogatták a jogállamiság-misszió (EULEX KOSOVO) megindítását, hogy szorosan kövessék nyomon e határozat gyakorlati végrehajtását,

| au) | aggodalmát fejezi ki a leszereléssel kapcsolatos tárgyalások során olyan kérdésekben kialakult patthelyzet miatt, mint a hasadóanyagok tilalmáról szóló szerződés és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény ellenőrzési jegyzőkönyve, valamint az átfogó atomcsend-szerződés megerősítésével kapcsolatos tétlenség; mindazonáltal elismeri, hogy az ENSZ 63. ülésszaka kiváló lehetőséget nyújt az EU számára, hogy vezető szerepet játsszon a kazettás bombák tilalmáról a közelmúltban elfogadott szerződés megerősítésének és egyetemessé tételének előmozdításában, valamint a nemzetközi fegyverkereskedelmi egyezmény és a szegényített uránt tartalmazó fegyverek globális tilalmát előíró nemzetközi szerződés megkötését célzó tárgyalások megnyitásában; felhívja az EU-t és az ENSZ-et, hogy folytassák az ENSZ kézi- és könnyűfegyverek illegális kereskedelmével foglalkozó cselekvési programjának megerősítésére, valamint a gyalogsági aknák betiltásáról szóló ottawai szerződés hatályának bővítésére irányuló erőfeszítéseiket, |
| --- | --- |

au)

aggodalmát fejezi ki a leszereléssel kapcsolatos tárgyalások során olyan kérdésekben kialakult patthelyzet miatt, mint a hasadóanyagok tilalmáról szóló szerződés és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény ellenőrzési jegyzőkönyve, valamint az átfogó atomcsend-szerződés megerősítésével kapcsolatos tétlenség; mindazonáltal elismeri, hogy az ENSZ 63. ülésszaka kiváló lehetőséget nyújt az EU számára, hogy vezető szerepet játsszon a kazettás bombák tilalmáról a közelmúltban elfogadott szerződés megerősítésének és egyetemessé tételének előmozdításában, valamint a nemzetközi fegyverkereskedelmi egyezmény és a szegényített uránt tartalmazó fegyverek globális tilalmát előíró nemzetközi szerződés megkötését célzó tárgyalások megnyitásában; felhívja az EU-t és az ENSZ-et, hogy folytassák az ENSZ kézi- és könnyűfegyverek illegális kereskedelmével foglalkozó cselekvési programjának megerősítésére, valamint a gyalogsági aknák betiltásáról szóló ottawai szerződés hatályának bővítésére irányuló erőfeszítéseiket,

| av) | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket a nemzetközi konszenzus biztosításához, amely lehetővé fogja tenni a nemzetközi terrorizmusról szóló átfogó egyezményről folytatott tárgyalások lezárását, |
| --- | --- |

av)

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket a nemzetközi konszenzus biztosításához, amely lehetővé fogja tenni a nemzetközi terrorizmusról szóló átfogó egyezményről folytatott tárgyalások lezárását,

| aw) | felhívja a Tanácsot, hogy ösztönözzön minden tevékenységet és megfelelő finanszírozást, amelynek célja a nemi kérdések általános érvényesítése az ENSZ tevékenységeinek valamennyi vonatkozásában, |
| --- | --- |

aw)

felhívja a Tanácsot, hogy ösztönözzön minden tevékenységet és megfelelő finanszírozást, amelynek célja a nemi kérdések általános érvényesítése az ENSZ tevékenységeinek valamennyi vonatkozásában,

| ax) | sürgeti a Tanácsot, hogy támogassa a fajok kihalása elleni küzdelmet és a környezet védelmét, valamint a szükséges pénzügyi források mobilizálását szolgáló valamennyi tevékenységet; |
| --- | --- |

ax)

sürgeti a Tanácsot, hogy támogassa a fajok kihalása elleni küzdelmet és a környezet védelmét, valamint a szükséges pénzügyi források mobilizálását szolgáló valamennyi tevékenységet;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatásul a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatásul a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 96. E, 2004.4.21., 79. o.

(2)  HL C 124. E, 2006.5.25., 549. o.

(3)  HL C 227. E, 2006.9.21., 582. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/27

---

2008. július 9., szerdaA nemzeti bírák szerepe az európai igazságszolgáltatási rendszerben

P6_TA(2008)0352

Az Európai Parlament 2008. július 9–i állásfoglalása a nemzeti bírák európai igazságügyi rendszerben betöltött szerepéről (2007/2027(INI))

2009/C 294 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 61. cikkére, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozásáról rendelkezik, ideértve a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén tett intézkedéseket is,

tekintettel az Európai Unión belül a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének megerősítésére vonatkozó, a brüsszeli Európai Tanács által 2004. november 5–én elfogadott hágai programra (1), illetve „A Hágai Program: tíz prioritás a következő öt évre” című, 2005. május 10–i bizottsági közleményre (COM(2005)0184),

tekintettel az Európai Tanács 2001. december 14–15-i laekeni ülésén az igazságügyi együttműködésben érintettek közötti bizalom fejlesztéséhez való hozzájárulásra tekintettel a bírák képzésének gyors létrehozását ösztönző európai hálózat létrehozása érdekében tett felhívásra,

tekintettel az Európai Közösség Európai Jogi Akadémiájának létrehozásáról szóló, 1991. szeptember 10–i állásfoglalására (2) és az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatról (EJTN) szóló, 2002. szeptember 24–i állásfoglalására (3),

tekintettel az Európai Unióban az igazságügyi képzésről szóló, 2006. június 29–i (COM(2006)0356), „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i (COM(2007)0502), továbbá az EU igazságszolgáltatási politikáinak és gyakorlatának megvitatására szolgáló fórum létrehozásáról szóló, 2008. február 4–i (COM(2008)0038) bizottsági közleményekre,

tekintettel a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról szóló, 2007. december 20–i 2008/79/EK, Euratom tanácsi határozatra (4), továbbá az Európai Bíróság eljárási szabályzatának ezt követően egy sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás bevezetésére tekintettel történő módosításaira,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló jövőbeli szerződésnek a Lisszaboni Szerződés által beillesztett 81. cikke (2) bekezdésének h) pontjára és 82. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, amely jogalapot teremtene az igazságügyi és a bírósági alkalmazottak képzésének támogatásához,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0224/2008),

| A. | mivel a 2007 második felében ezen állásfoglalás céljából elvégzett felmérés az alábbiakat emelte ki:






  — | a nemzeti bírák közösségi jogi ismeretei (5) szerte az Európai Unióban komoly eltéréseket mutatnak, és ennek sokszor csak kevéssé vannak tudatában, |
| --- | --- | --- |

A.

mivel a 2007 második felében ezen állásfoglalás céljából elvégzett felmérés az alábbiakat emelte ki:

—

a nemzeti bírák közösségi jogi ismeretei (5) szerte az Európai Unióban komoly eltéréseket mutatnak, és ennek sokszor csak kevéssé vannak tudatában,

| — | a nemzeti bírák általános, idegen nyelvi ismereteit sürgősen bővíteni kell, |
| --- | --- |

—

a nemzeti bírák általános, idegen nyelvi ismereteit sürgősen bővíteni kell,

| — | a nemzeti bírák nehézségeket tapasztalnak a közösségi joggal kapcsolatos konkrét, naprakész információkhoz való hozzáférésben, |
| --- | --- |

—

a nemzeti bírák nehézségeket tapasztalnak a közösségi joggal kapcsolatos konkrét, naprakész információkhoz való hozzáférésben,

| — | a nemzeti bírák közösségi joggal kapcsolatos alap- és élethosszig tartó képzését jobbá és intenzívebbé kell tenni, |
| --- | --- |

—

a nemzeti bírák közösségi joggal kapcsolatos alap- és élethosszig tartó képzését jobbá és intenzívebbé kell tenni,

| — | a bírák viszonylag kevéssé ismerik az előzetes döntéshozatali eljárást, és meg kell erősíteni a nemzeti bírák és az Európai Bíróság közötti párbeszédet, |
| --- | --- |

—

a bírák viszonylag kevéssé ismerik az előzetes döntéshozatali eljárást, és meg kell erősíteni a nemzeti bírák és az Európai Bíróság közötti párbeszédet,

| — | a közösségi jogot számos bíró túl bonyolultnak és átláthatatlannak tartja, |
| --- | --- |

—

a közösségi jogot számos bíró túl bonyolultnak és átláthatatlannak tartja,

| — | biztosítani kell, hogy a közösségi jog önmagában megfelelőbben alkalmazható legyen a nemzeti bírák számára, |
| --- | --- |

—

biztosítani kell, hogy a közösségi jog önmagában megfelelőbben alkalmazható legyen a nemzeti bírák számára,

| B. | mivel a bírósági képzéssel kapcsolatosan – annak európai dimenzióját is ideértve – az elsődleges felelősség a tagállamokat terheli; mivel a fent nevezett hágai program tartalmazza az Európai Tanács nyilatkozatát, amely szerint „az igazságügyi hatóságok képzésébe rendszeresen be kell illeszteni egy uniós összetevőt” (6), és mivel az egyes tagállamokban a bírósági képzés mindenképpen az EU-intézmények és minden tagállam közös érdeke; |
| --- | --- |

B.

mivel a bírósági képzéssel kapcsolatosan – annak európai dimenzióját is ideértve – az elsődleges felelősség a tagállamokat terheli; mivel a fent nevezett hágai program tartalmazza az Európai Tanács nyilatkozatát, amely szerint „az igazságügyi hatóságok képzésébe rendszeresen be kell illeszteni egy uniós összetevőt” (6), és mivel az egyes tagállamokban a bírósági képzés mindenképpen az EU-intézmények és minden tagállam közös érdeke;

| C. | mivel a közösségi jogot nem szabad elit szakértők számára fenntartott területnek tekinteni, és mivel e területen a képzési lehetőségeket nem szabad a magasabb szintű bíróságok bírái számára fenntartani, hanem inkább egyenlő mértékben ki kell terjeszteni az igazságügyi rendszer valamennyi szintjén tevékenykedő bírákra is; |
| --- | --- |

C.

mivel a közösségi jogot nem szabad elit szakértők számára fenntartott területnek tekinteni, és mivel e területen a képzési lehetőségeket nem szabad a magasabb szintű bíróságok bírái számára fenntartani, hanem inkább egyenlő mértékben ki kell terjeszteni az igazságügyi rendszer valamennyi szintjén tevékenykedő bírákra is;

| D. | mivel egyes közösségi pénzügyi támogatásban részesített szervek egyre sikeresebbek, és máris nagy számban képeznek bírákat és államügyészeket; |
| --- | --- |

D.

mivel egyes közösségi pénzügyi támogatásban részesített szervek egyre sikeresebbek, és máris nagy számban képeznek bírákat és államügyészeket;

| E. | mivel az idegennyelv-ismeret létfontosságú a megfelelő igazságügyi együttműködés szempontjából – különösen polgári és kereskedelmi ügyekben, olyan területeken, ahol rendelkeznek a bírók közötti közvetlen kapcsolattartásról –, valamint a bírói csereprogramokban való részvétel lehetőségének biztosítás szempontjából; |
| --- | --- |

E.

mivel az idegennyelv-ismeret létfontosságú a megfelelő igazságügyi együttműködés szempontjából – különösen polgári és kereskedelmi ügyekben, olyan területeken, ahol rendelkeznek a bírók közötti közvetlen kapcsolattartásról –, valamint a bírói csereprogramokban való részvétel lehetőségének biztosítás szempontjából;

| F. | mivel az előzetes döntéshozatali eljárás jelenlegi átlagos időtartama az Európai Bíróság kitartó erőfeszítései ellenére még mindig túl hosszú, és ez jelentősen csökkenti a nemzeti bírák szemében ezen eljárás vonzerejét; |
| --- | --- |

F.

mivel az előzetes döntéshozatali eljárás jelenlegi átlagos időtartama az Európai Bíróság kitartó erőfeszítései ellenére még mindig túl hosszú, és ez jelentősen csökkenti a nemzeti bírák szemében ezen eljárás vonzerejét;

| G. | mivel az Európai Bíróság szerint a tagállamok feladata olyan jogorvoslati és eljárási rendszer létrehozása, amely biztosítja a közösségi jogból eredő jogok hatékony bírósági védelméhez való jog tiszteletben tartását (7); |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Bíróság szerint a tagállamok feladata olyan jogorvoslati és eljárási rendszer létrehozása, amely biztosítja a közösségi jogból eredő jogok hatékony bírósági védelméhez való jog tiszteletben tartását (7);

| H. | mivel ezen állásfoglalás egyetlen eleme sem értelmezhető úgy, hogy az a bírói függetlenséget és a nemzeti jogrendszereket kívánná befolyásolni, összhangban az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának R(94)12. számú ajánlásával és a bírák alapokmányáról szóló 1998. évi európai chartával; |
| --- | --- |

H.

mivel ezen állásfoglalás egyetlen eleme sem értelmezhető úgy, hogy az a bírói függetlenséget és a nemzeti jogrendszereket kívánná befolyásolni, összhangban az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának R(94)12. számú ajánlásával és a bírák alapokmányáról szóló 1998. évi európai chartával;

A nemzeti bíró mint a közösségi jog első bírája

| 1. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament jogállamiságon nyugvó közösség (8); megállapítja, hogy a közösségi jog továbbra is csak papíron létezik, ha azt a tagállamokban nem alkalmazzák megfelelően, ideértve a nemzeti bírákat is, akik ilyen módon az Európai Unió igazságügyi rendszerének alapvető fontosságú elemei, és akiknek alapvető és nélkülözhetetlen szerepük van az egységes európai jogrend megteremtése során – nem utolsósorban a legutóbbi közösségi jogszabályok (9) szempontjából is – abban, hogy a nemzeti bírákat fokozottabban bevonják, és számukra a közösségi jog végrehajtásánál nagyobb felelősséget biztosítsanak; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az Európai Parlament jogállamiságon nyugvó közösség (8); megállapítja, hogy a közösségi jog továbbra is csak papíron létezik, ha azt a tagállamokban nem alkalmazzák megfelelően, ideértve a nemzeti bírákat is, akik ilyen módon az Európai Unió igazságügyi rendszerének alapvető fontosságú elemei, és akiknek alapvető és nélkülözhetetlen szerepük van az egységes európai jogrend megteremtése során – nem utolsósorban a legutóbbi közösségi jogszabályok (9) szempontjából is – abban, hogy a nemzeti bírákat fokozottabban bevonják, és számukra a közösségi jog végrehajtásánál nagyobb felelősséget biztosítsanak;

| 2. | üdvözli, hogy a Bizottság elismerte, hogy a nemzeti bírák létfontosságú szerepet játszanak a közösségi jog tiszteletben tartásának biztosításában, például a közösségi jog elsőbbségére, a közösségi jog közvetlen hatályára, egységes értelmezésére és a megsértésével kapcsolatosan fennálló állami felelősségre vonatkozó elvek útján; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ilyen irányú erőfeszítéseket a már meglévő ágazati kezdeményezések kiegészítéseként; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy késedelem nélkül tegyen közzé tájékoztatást a közösségi jog nemzeti hatóságok által történt megsértése miatti kártérítési eljárásokról; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a Bizottság elismerte, hogy a nemzeti bírák létfontosságú szerepet játszanak a közösségi jog tiszteletben tartásának biztosításában, például a közösségi jog elsőbbségére, a közösségi jog közvetlen hatályára, egységes értelmezésére és a megsértésével kapcsolatosan fennálló állami felelősségre vonatkozó elvek útján; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ilyen irányú erőfeszítéseket a már meglévő ágazati kezdeményezések kiegészítéseként; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy késedelem nélkül tegyen közzé tájékoztatást a közösségi jog nemzeti hatóságok által történt megsértése miatti kártérítési eljárásokról;

Nyelvi kérdések

| 3. | úgy véli, hogy a nyelv az igazságügyi szakma gyakorlóinak fő munkaeszköze; úgy véli, hogy a nemzeti bírák idegennyelv-képzésének jelenlegi szintje a közösségi jog ismeretének jelenlegi szintjével együtt nem csupán az egyes jogi eszközökkel kapcsolatos igazságügyi együttműködés lehetőségeit korlátozza, hanem a kölcsönös bizalom fejlődését, az acte clair doktrína megfelelő alkalmazását és a csereprogramokban való részvételt is; felhívja az igazságügyi képzésben érintett valamennyi szereplőt, hogy fordítson különös figyelmet a bírák idegen nyelvű képzésére; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a nyelv az igazságügyi szakma gyakorlóinak fő munkaeszköze; úgy véli, hogy a nemzeti bírák idegennyelv-képzésének jelenlegi szintje a közösségi jog ismeretének jelenlegi szintjével együtt nem csupán az egyes jogi eszközökkel kapcsolatos igazságügyi együttműködés lehetőségeit korlátozza, hanem a kölcsönös bizalom fejlődését, az acte clair doktrína megfelelő alkalmazását és a csereprogramokban való részvételt is; felhívja az igazságügyi képzésben érintett valamennyi szereplőt, hogy fordítson különös figyelmet a bírák idegen nyelvű képzésére;

| 4. | megállapítja, hogy a közösségi jog nemzeti bírák általi alkalmazása összetett kihívást jelent a nemzeti bírák számára különösen azon tagállamokban, amelyek 2004. májusában vagy azt követően csatlakoztak az Európai Unióhoz, valamint hogy ennek megfelelően ezekben a tagállamokban fokozni kell a bírói képzés támogatását célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a közösségi jog nemzeti bírák általi alkalmazása összetett kihívást jelent a nemzeti bírák számára különösen azon tagállamokban, amelyek 2004. májusában vagy azt követően csatlakoztak az Európai Unióhoz, valamint hogy ennek megfelelően ezekben a tagállamokban fokozni kell a bírói képzés támogatását célzó intézkedéseket;

| 5. | emellett az a véleménye, hogy a kollíziós szabályokat tartalmazó rendeletek elfogadásával a közösségi jogalkotás olyan politikai döntést hozott, amely kiterjed a külföldi jog nemzeti bírák által történő alkalmazására, ami esetlegesen egy összehasonlító megközelítés alkalmazását is maga után vonja; úgy véli, hogy ezek a tényezők összességében még inkább az idegen nyelvi képzés mellett szólnak; |
| --- | --- |

5.

emellett az a véleménye, hogy a kollíziós szabályokat tartalmazó rendeletek elfogadásával a közösségi jogalkotás olyan politikai döntést hozott, amely kiterjed a külföldi jog nemzeti bírák által történő alkalmazására, ami esetlegesen egy összehasonlító megközelítés alkalmazását is maga után vonja; úgy véli, hogy ezek a tényezők összességében még inkább az idegen nyelvi képzés mellett szólnak;

| 6. | úgy véli, hogy a tagállami bírósági szervek nyelvi készségeinek fejlesztése közérdek; felhívja ezért a tagállamokat annak biztosítására, hogy ez a képzés ingyenes és könnyen hozzáférhető legyen, és éljen az adott idegen nyelvet beszélő tagállamban a bírák idegen nyelvi képzésének lehetőségével, például egy bírák közötti csereprogramban való részvétellel összekötve; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a tagállami bírósági szervek nyelvi készségeinek fejlesztése közérdek; felhívja ezért a tagállamokat annak biztosítására, hogy ez a képzés ingyenes és könnyen hozzáférhető legyen, és éljen az adott idegen nyelvet beszélő tagállamban a bírák idegen nyelvi képzésének lehetőségével, például egy bírák közötti csereprogramban való részvétellel összekötve;

| 7. | úgy véli, hogy a tudományos szakirodalomhoz a bírák anyanyelvén történő hozzáférés fontos a közösségi jog jobb megértése szempontjából, és megállapítja, hogy láthatólag kevés szakirodalom érhető el a közösségi jogról az EU egyes hivatalos nyelvein, például a nemzetközi magánjogi kérdésekről, továbbá hogy mindez potenciálisan súlyosan hathat egy sokféle jogi hagyományt tükröző, közös jogrend kialakítására; felhívja ezért a Bizottságot, hogy támogassa egy ilyen szakirodalom megteremtését, különösen a kevésbé beszélt hivatalos nyelveken; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a tudományos szakirodalomhoz a bírák anyanyelvén történő hozzáférés fontos a közösségi jog jobb megértése szempontjából, és megállapítja, hogy láthatólag kevés szakirodalom érhető el a közösségi jogról az EU egyes hivatalos nyelvein, például a nemzetközi magánjogi kérdésekről, továbbá hogy mindez potenciálisan súlyosan hathat egy sokféle jogi hagyományt tükröző, közös jogrend kialakítására; felhívja ezért a Bizottságot, hogy támogassa egy ilyen szakirodalom megteremtését, különösen a kevésbé beszélt hivatalos nyelveken;

A vonatkozó jogforrásokhoz való hozzáférés

| 8. | megállapítja, hogy a közösségi joggal kapcsolatos teljes, naprakész információk nem állnak szisztematikusan és megfelelő módon számos nemzeti bíró rendelkezésére, és hogy a közösségi jog időnként igen kevés fórumot kap a nemzeti közlönyökben, kommentárokban, folyóiratokban és tankönyvekben, és egyenlőtlen minőségű fordításokon alapul; felhívja a tagállamokat, hogy e területeken újítsák meg erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a közösségi joggal kapcsolatos teljes, naprakész információk nem állnak szisztematikusan és megfelelő módon számos nemzeti bíró rendelkezésére, és hogy a közösségi jog időnként igen kevés fórumot kap a nemzeti közlönyökben, kommentárokban, folyóiratokban és tankönyvekben, és egyenlőtlen minőségű fordításokon alapul; felhívja a tagállamokat, hogy e területeken újítsák meg erőfeszítéseiket;

| 9. | véleménye szerint egy olyan valódi európai igazságügyi térség, amelyben megvalósulhat a hatékony igazságügyi együttműködés, nem csupán az európai jog ismeretét követeli meg, hanem más tagállamok jogrendszereinek kölcsönös általános ismeretét is; felhívja a figyelmet a külföldi jog kezelésében szerte az Európai Unióban mutatkozó következetlenségekre, és úgy véli, hogy ezzel a fontos kérdéssel a jövőben foglalkozni kell; tudomásul veszi e tekintetben a Bizottságnak a külföldi jog polgári és kereskedelmi ügyekben történő alkalmazásáról szóló, készülőben lévő horizontális tanulmányát, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia keretében folyó vizsgálatokat; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint egy olyan valódi európai igazságügyi térség, amelyben megvalósulhat a hatékony igazságügyi együttműködés, nem csupán az európai jog ismeretét követeli meg, hanem más tagállamok jogrendszereinek kölcsönös általános ismeretét is; felhívja a figyelmet a külföldi jog kezelésében szerte az Európai Unióban mutatkozó következetlenségekre, és úgy véli, hogy ezzel a fontos kérdéssel a jövőben foglalkozni kell; tudomásul veszi e tekintetben a Bizottságnak a külföldi jog polgári és kereskedelmi ügyekben történő alkalmazásáról szóló, készülőben lévő horizontális tanulmányát, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia keretében folyó vizsgálatokat;

| 10. | üdvözli a Bizottság szándékát, miszerint az támogatni kívánja a közösségi joggal kapcsolatos nemzeti bírósági határozatok nemzeti adatbázisainak jobb elérhetőségét; úgy véli, hogy az ilyen adatbázisoknak a lehető legteljesebbeknek és leginkább felhasználóbarátnak kell lenniük; úgy véli emellett, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és az ítéletek végrehajtásáról szóló egyezmények és rendeletek európai adatbázist tesznek szükségessé, mivel ezeket a nemzeti bírák gyakorta alkalmazzák; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság szándékát, miszerint az támogatni kívánja a közösségi joggal kapcsolatos nemzeti bírósági határozatok nemzeti adatbázisainak jobb elérhetőségét; úgy véli, hogy az ilyen adatbázisoknak a lehető legteljesebbeknek és leginkább felhasználóbarátnak kell lenniük; úgy véli emellett, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és az ítéletek végrehajtásáról szóló egyezmények és rendeletek európai adatbázist tesznek szükségessé, mivel ezeket a nemzeti bírák gyakorta alkalmazzák;

| 11. | véleménye szerint valamennyi nemzeti bírónak hozzáféréssel kell rendelkeznie az olyan adatbázisokhoz, amelyekben szerepelnek a valamennyi tagállam által kezdeményezett folyamatban lévő előzetes döntéshozatali eljárások; ugyanilyen hasznosnak tartja, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet előterjesztő bíróságok ítéleteit is közzétegyék, amint azt az Európai Bíróságnak a nemzeti bíróságok előzetes döntéshozatal iránti kérelmeiről szóló tájékoztatója (10) is tartalmazza; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint valamennyi nemzeti bírónak hozzáféréssel kell rendelkeznie az olyan adatbázisokhoz, amelyekben szerepelnek a valamennyi tagállam által kezdeményezett folyamatban lévő előzetes döntéshozatali eljárások; ugyanilyen hasznosnak tartja, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet előterjesztő bíróságok ítéleteit is közzétegyék, amint azt az Európai Bíróságnak a nemzeti bíróságok előzetes döntéshozatal iránti kérelmeiről szóló tájékoztatója (10) is tartalmazza;

| 12. | úgy véli, hogy mivel az interneten bőségesen rendelkezésre állnak a közösségi joggal kapcsolatos információk, a bírákat nem csupán érdemi jogi kérdéseket illetően kell képezni, hanem azzal kapcsolatosan is, hogy hogyan lehet hatékonyan hozzáférni a naprakész jogforrásokhoz; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy mivel az interneten bőségesen rendelkezésre állnak a közösségi joggal kapcsolatos információk, a bírákat nem csupán érdemi jogi kérdéseket illetően kell képezni, hanem azzal kapcsolatosan is, hogy hogyan lehet hatékonyan hozzáférni a naprakész jogforrásokhoz;

| 13. | üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, miszerint az a polgárok számára összefoglalókat tesz közzé a közösségi jogi aktusokról, és úgy véli, hogy egy-egy ilyen nem jogi célzatú összefoglaló azt is elősegítené, hogy a gyakorló jogászok gyorsabban hozzáférjenek a releváns információkhoz; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, miszerint az a polgárok számára összefoglalókat tesz közzé a közösségi jogi aktusokról, és úgy véli, hogy egy-egy ilyen nem jogi célzatú összefoglaló azt is elősegítené, hogy a gyakorló jogászok gyorsabban hozzáférjenek a releváns információkhoz;

| 14. | ösztönzi az elektronikus tanulás terén online eszközök és kezdeményezések kialakítását, mivel ezeket – habár a képzés problémáját teljesen nem oldhatják meg – a bírók és a képzők közötti személyes kapcsolattartás kiegészítésének lehet tekinteni; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi az elektronikus tanulás terén online eszközök és kezdeményezések kialakítását, mivel ezeket – habár a képzés problémáját teljesen nem oldhatják meg – a bírók és a képzők közötti személyes kapcsolattartás kiegészítésének lehet tekinteni;

Az Európai Unión belüli igazságügyi képzés strukturáltabb kerete felé

| 15. | felhív az uniós elem bevezetésére az igazságügyi szakma minden tagjának nemzeti szintű képzésébe az alábbiak szerint:






  — | rendszeres beillesztése a képzésbe és a bírói szakma megkezdéséhez szükséges vizsgákba, |
| --- | --- | --- |

15.

felhív az uniós elem bevezetésére az igazságügyi szakma minden tagjának nemzeti szintű képzésébe az alábbiak szerint:

—

rendszeres beillesztése a képzésbe és a bírói szakma megkezdéséhez szükséges vizsgákba,

| — | további erősítése a lehető legkorábbi szakasztól kezdve, egyre erőteljesebben összpontosítva a gyakorlati kérdésekre, |
| --- | --- |

—

további erősítése a lehető legkorábbi szakasztól kezdve, egyre erőteljesebben összpontosítva a gyakorlati kérdésekre,

| — | lefedve a nemzeti jogrendben adott esetben ismeretlen, ám a közösségi jogban fontos értelmezési módszereket és jogelveket; |
| --- | --- |

—

lefedve a nemzeti jogrendben adott esetben ismeretlen, ám a közösségi jogban fontos értelmezési módszereket és jogelveket;

| 16. | megállapítja az igazságügyi szervek tagjaira vonatkozó csereprogramok növekvő sikerét; ösztönzi, hogy az EJTN legyen hozzáférhető a lehető legtöbb bíró számára, továbbá hogy biztosítsák, hogy a polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekkel foglalkozó bírák ehhez megfelelően hozzáférjenek; üdvözli az EJTN által a nyelvi képzés terén végzett tevékenységeket és a csereprogramoknak az Európai Bíróságra, az Eurojustra és az Emberi Jogok Európai Bíróságára történő kiterjesztését; |
| --- | --- |

16.

megállapítja az igazságügyi szervek tagjaira vonatkozó csereprogramok növekvő sikerét; ösztönzi, hogy az EJTN legyen hozzáférhető a lehető legtöbb bíró számára, továbbá hogy biztosítsák, hogy a polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekkel foglalkozó bírák ehhez megfelelően hozzáférjenek; üdvözli az EJTN által a nyelvi képzés terén végzett tevékenységeket és a csereprogramoknak az Európai Bíróságra, az Eurojustra és az Emberi Jogok Európai Bíróságára történő kiterjesztését;

| 17. | úgy véli, hogy a nemzeti bírák alap- és továbbképzésben való részvételének lehetősége a tagállamok számára fontos logisztikai és pénzügyi kérdés; úgy véli, hogy a bírók elviekben nem viselhetik saját közösségi jogi képzésük költségeit; kéri a Bizottságot, bocsássa a Parlament rendelkezésére a csereprogramokban részt vevő bírák ideiglenes helyettesítésével kapcsolatosan az egyes tagállamok számára felmerülő költségekre vonatkozó becsléseket; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a nemzeti bírák alap- és továbbképzésben való részvételének lehetősége a tagállamok számára fontos logisztikai és pénzügyi kérdés; úgy véli, hogy a bírók elviekben nem viselhetik saját közösségi jogi képzésük költségeit; kéri a Bizottságot, bocsássa a Parlament rendelkezésére a csereprogramokban részt vevő bírák ideiglenes helyettesítésével kapcsolatosan az egyes tagállamok számára felmerülő költségekre vonatkozó becsléseket;

| 18. | figyelembe véve a Bizottságnak azt az észrevételét, hogy az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat de facto monopóliumot élvez a bírói csereprogramok szervezésében, felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy amikor az EIKH a csereprogram finanszírozásáért folyamodik, ez a monopolhelyzet a kérvényezési folyamat során tükröződjön; külön felszólít arra, hogy a folyamat azt is biztosítsa, hogy EIKH-nak időben folyósítsák a finanszírozást, és így az hatékony módon tudja megszervezni és lebonyolítani a résztvevő nemzeti oktatási intézmények, nemzetközi szervezetek, bírák és ügyészek elvárásainak és a nekik tett ígéreteknek megfelelő programokat; úgy véli, hogy ha ez nem így történik, a csereprogram hitelessége megkérdőjelezhetővé válik, amelynek a részt venni kívánó bírák és ügyészek, valamint az európai igazságszolgáltatásban dolgozók közötti kölcsönös bizalom fejlesztése látja kárát; |
| --- | --- |

18.

figyelembe véve a Bizottságnak azt az észrevételét, hogy az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat de facto monopóliumot élvez a bírói csereprogramok szervezésében, felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy amikor az EIKH a csereprogram finanszírozásáért folyamodik, ez a monopolhelyzet a kérvényezési folyamat során tükröződjön; külön felszólít arra, hogy a folyamat azt is biztosítsa, hogy EIKH-nak időben folyósítsák a finanszírozást, és így az hatékony módon tudja megszervezni és lebonyolítani a résztvevő nemzeti oktatási intézmények, nemzetközi szervezetek, bírák és ügyészek elvárásainak és a nekik tett ígéreteknek megfelelő programokat; úgy véli, hogy ha ez nem így történik, a csereprogram hitelessége megkérdőjelezhetővé válik, amelynek a részt venni kívánó bírák és ügyészek, valamint az európai igazságszolgáltatásban dolgozók közötti kölcsönös bizalom fejlesztése látja kárát;

| 19. | tudomásul veszi a Bizottság értékelését, miszerint az európai igazságügyi térségen belül a képzés előmozdításának legmegfelelőbb módja jelenleg a 2007–2013-ra vonatkozó alapjogi és igazságügyi keretprogram révén a különféle szerveknek juttatott pénzügyi támogatás, valamint hogy az európai igazságügyi képzési struktúrák átalakításának kérdése a program végeztével ismét felvethető; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi a Bizottság értékelését, miszerint az európai igazságügyi térségen belül a képzés előmozdításának legmegfelelőbb módja jelenleg a 2007–2013-ra vonatkozó alapjogi és igazságügyi keretprogram révén a különféle szerveknek juttatott pénzügyi támogatás, valamint hogy az európai igazságügyi képzési struktúrák átalakításának kérdése a program végeztével ismét felvethető;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy ezen állásfoglalás figyelembevételével behatóan értékelje e keretprogram eredményeit, valamint dolgozzon ki új javaslatokat a bírói képzések támogatását célzó intézkedések kialakítására és változatássá tételére vonatkozóan; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy ezen állásfoglalás figyelembevételével behatóan értékelje e keretprogram eredményeit, valamint dolgozzon ki új javaslatokat a bírói képzések támogatását célzó intézkedések kialakítására és változatássá tételére vonatkozóan;

| 21. | úgy véli azonban, hogy megérett az idő az uniós szintű igazságügyi képzés olyan pragmatikus intézményes megoldására, amely teljes mértékben kihasználja a meglévő struktúrákat, ugyanakkor pedig elkerüli a programok és struktúrák szükségtelen megkettőződését; felhív ezért egy Európai Igazságügyi Akadémia létrehozására, amely az EJTN-ből és az Európai Jogi Akadémiából tevődik össze; felhív arra, hogy ez az intézményi megoldás vegye figyelembe az Európai Rendőrakadémia működtetése során szerzett megfelelő tapasztalatokat; |
| --- | --- |

21.

úgy véli azonban, hogy megérett az idő az uniós szintű igazságügyi képzés olyan pragmatikus intézményes megoldására, amely teljes mértékben kihasználja a meglévő struktúrákat, ugyanakkor pedig elkerüli a programok és struktúrák szükségtelen megkettőződését; felhív ezért egy Európai Igazságügyi Akadémia létrehozására, amely az EJTN-ből és az Európai Jogi Akadémiából tevődik össze; felhív arra, hogy ez az intézményi megoldás vegye figyelembe az Európai Rendőrakadémia működtetése során szerzett megfelelő tapasztalatokat;

| 22. | úgy véli, hogy a nemzeti bírák nem tanúsíthatnak passzív hozzáállást a közösségi jogot illetően, amint ezt az Európai Bíróságnak a nemzeti bíróságok által saját kezdeményezés keretében felvetett közösségi jogi kérdésekkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlata (11) is egyértelművé teszi; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a nemzeti bírák nem tanúsíthatnak passzív hozzáállást a közösségi jogot illetően, amint ezt az Európai Bíróságnak a nemzeti bíróságok által saját kezdeményezés keretében felvetett közösségi jogi kérdésekkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlata (11) is egyértelművé teszi;

| 23. | felszólít a bírói kinevezés előtt álló jelöltek képzésének a lehető legkorábbi szakasztól kezdődő megerősítésére a nemzeti bírákra vonatkozó fenti javaslatokhoz és ajánlásokhoz hasonlóan; |
| --- | --- |

23.

felszólít a bírói kinevezés előtt álló jelöltek képzésének a lehető legkorábbi szakasztól kezdődő megerősítésére a nemzeti bírákra vonatkozó fenti javaslatokhoz és ajánlásokhoz hasonlóan;

A nemzeti bírák és az Európai Bíróság közötti megerősített párbeszéd

| 24. | úgy véli, hogy az előzetes döntéshozatali eljárás létfontosságú garanciája a közösségi jogrend koherenciájának és a közösségi jog egységes alkalmazásának; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az előzetes döntéshozatali eljárás létfontosságú garanciája a közösségi jogrend koherenciájának és a közösségi jog egységes alkalmazásának;

| 25. | felhívja az Európai Bíróságot és minden érdekelt felet, hogy csökkentsék még jobban az előzetes döntéshozatali eljárás átlagos hosszát, és ezáltal tegyék vonzóbbá ezt a párbeszédre irányuló létfontosságú lehetőséget a nemzeti bírák számára; |
| --- | --- |

25.

felhívja az Európai Bíróságot és minden érdekelt felet, hogy csökkentsék még jobban az előzetes döntéshozatali eljárás átlagos hosszát, és ezáltal tegyék vonzóbbá ezt a párbeszédre irányuló létfontosságú lehetőséget a nemzeti bírák számára;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja ki, hogy a nemzeti eljárási szabályok ténylegesen vagy potenciálisan akadályozzák-e azt, hogy a tagállami bíróságok az EK-Szerződés 234. cikke második bekezdésének értelmében előzetes döntéshozatali eljárásra terjesszenek ügyeket, és hogy szigorúan indítson eljárást azon jogsértések ellen, amelyeket az említett akadályok jelentenek; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja ki, hogy a nemzeti eljárási szabályok ténylegesen vagy potenciálisan akadályozzák-e azt, hogy a tagállami bíróságok az EK-Szerződés 234. cikke második bekezdésének értelmében előzetes döntéshozatali eljárásra terjesszenek ügyeket, és hogy szigorúan indítson eljárást azon jogsértések ellen, amelyeket az említett akadályok jelentenek;

| 27. | úgy véli, hogy az Európai Bíróság joghatóságának korlátozása – különös tekintettel az EK-Szerződés IV. cikke tekintetében – szükségtelenül sérti a közösségi jog egységes alkalmazását az említett területeken, ugyanakkor pedig kedvezőtlen üzenetet hordoz az említett ügyekkel foglalkozó bírák túlnyomó többsége számára, és ezáltal ellehetetleníti, hogy ezek közvetlen kapcsolatot létesítsenek az Európai Bírósággal, továbbá szükségtelen késedelmet okoz; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az Európai Bíróság joghatóságának korlátozása – különös tekintettel az EK-Szerződés IV. cikke tekintetében – szükségtelenül sérti a közösségi jog egységes alkalmazását az említett területeken, ugyanakkor pedig kedvezőtlen üzenetet hordoz az említett ügyekkel foglalkozó bírák túlnyomó többsége számára, és ezáltal ellehetetleníti, hogy ezek közvetlen kapcsolatot létesítsenek az Európai Bírósággal, továbbá szükségtelen késedelmet okoz;

| 28. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Lisszaboni Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv átmeneti rendelkezésekről szóló 10. cikke értelmében a rendőrségi együttműködéssel és büntetőügyi igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos, az említett Szerződés hatálybalépését megelőzően elfogadott jogi aktusok esetében az Európai Bíróság illetékessége egy ötéves átmeneti időtartamban továbbra is ugyanaz marad, mint amit a jelenleg hatályos EU-Szerződésben állapítottak meg; üdvözli mindazonáltal a kormányközi konferenciának a jegyzőkönyv e cikkére vonatkozó nyilatkozatát, és ezért nyomatékosan felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlamenttel közösen újból fogadja el azokat a rendőrségi együttműködéssel és büntetőügyi igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos jogi aktusokat, amelyeket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt fogadtak el; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Lisszaboni Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv átmeneti rendelkezésekről szóló 10. cikke értelmében a rendőrségi együttműködéssel és büntetőügyi igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos, az említett Szerződés hatálybalépését megelőzően elfogadott jogi aktusok esetében az Európai Bíróság illetékessége egy ötéves átmeneti időtartamban továbbra is ugyanaz marad, mint amit a jelenleg hatályos EU-Szerződésben állapítottak meg; üdvözli mindazonáltal a kormányközi konferenciának a jegyzőkönyv e cikkére vonatkozó nyilatkozatát, és ezért nyomatékosan felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlamenttel közösen újból fogadja el azokat a rendőrségi együttműködéssel és büntetőügyi igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos jogi aktusokat, amelyeket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt fogadtak el;

| 29. | figyelemmel egy sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás bevezetésére, egyetért a Tanáccsal abban, hogy rendkívül fontos, hogy a Bíróság iránymutatással szolgáljon a nemzeti bírák számára, amelyre azok a sürgősségi eljárás iránti kérelmet illetően hagyatkozhatnak; |
| --- | --- |

29.

figyelemmel egy sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás bevezetésére, egyetért a Tanáccsal abban, hogy rendkívül fontos, hogy a Bíróság iránymutatással szolgáljon a nemzeti bírák számára, amelyre azok a sürgősségi eljárás iránti kérelmet illetően hagyatkozhatnak;

| 30. | felhívja az Európai Bíróságot, hogy vizsgálja meg az előzetes döntéshozatali eljárás minden olyan lehetséges fejlesztését, amellyel az előzetes döntéshozatalt kezdeményező nemzeti bíró szorosabban részt vehet eljárásában, ideértve az előzetes döntéshozatalra való előterjesztés világossá tételének és a szóbeli eljárásban való részvételnek a szélesebb körű lehetőségeit is; |
| --- | --- |

30.

felhívja az Európai Bíróságot, hogy vizsgálja meg az előzetes döntéshozatali eljárás minden olyan lehetséges fejlesztését, amellyel az előzetes döntéshozatalt kezdeményező nemzeti bíró szorosabban részt vehet eljárásában, ideértve az előzetes döntéshozatalra való előterjesztés világossá tételének és a szóbeli eljárásban való részvételnek a szélesebb körű lehetőségeit is;

| 31. | úgy véli, hogy egy decentralizált és érett közösségi jogrendben a nemzeti bírók nem szorulhatnak a peremre, hanem több felelősséget kell kapniuk, és fokozottabban kell őket ösztönözni a közösségi jog első bíróiként betöltött szerepükben; sürgeti ezért egy „zöld lámpa” rendszer megvizsgálását, amelynek révén a nemzeti bírók a Bíróság elé terjesztett kérdésekben feltüntethetnék az általuk javasolt válaszokat is, és a Bíróság ezt követően adott időtartamon belül eldönthetné, hogy elfogadja-e a javasolt ítéletet vagy hogy maga határoz fellebbviteli bíróságként; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy egy decentralizált és érett közösségi jogrendben a nemzeti bírók nem szorulhatnak a peremre, hanem több felelősséget kell kapniuk, és fokozottabban kell őket ösztönözni a közösségi jog első bíróiként betöltött szerepükben; sürgeti ezért egy „zöld lámpa” rendszer megvizsgálását, amelynek révén a nemzeti bírók a Bíróság elé terjesztett kérdésekben feltüntethetnék az általuk javasolt válaszokat is, és a Bíróság ezt követően adott időtartamon belül eldönthetné, hogy elfogadja-e a javasolt ítéletet vagy hogy maga határoz fellebbviteli bíróságként;

A nemzeti bírák általi alkalmazáshoz jobban igazított jogszabályok

| 32. | tudomásul veszi az uniós igazságügyi politikák és gyakorlat megvitatására szolgáló fórum létrehozását, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fórum tanácskozásaira átlátható módon kerüljön sor; megállapítja, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt a Parlament és a Tanács felé a rendszeres jelentéstételre; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi az uniós igazságügyi politikák és gyakorlat megvitatására szolgáló fórum létrehozását, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fórum tanácskozásaira átlátható módon kerüljön sor; megállapítja, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt a Parlament és a Tanács felé a rendszeres jelentéstételre;

| 33. | kitart amellett, hogy a közösségi jogszabályok nyelvezetét világosabbá kell tenni, és a jogi aktusok között fokozottabb terminológiai összhangnak kell megvalósulnia; különösen támogatja az európai szerződési jog tervezett közös referenciakeretének alkalmazását a jobb jogalkotás eszközeként; |
| --- | --- |

33.

kitart amellett, hogy a közösségi jogszabályok nyelvezetét világosabbá kell tenni, és a jogi aktusok között fokozottabb terminológiai összhangnak kell megvalósulnia; különösen támogatja az európai szerződési jog tervezett közös referenciakeretének alkalmazását a jobb jogalkotás eszközeként;

| 34. | erőteljesen támogatja a Bizottság azon határozott kérését, hogy a tagállamok szisztematikusan készítsenek megfelelési táblázatokat, amelyben ismertetik, hogy a közösségi irányelveket hogyan ültetik át a nemzeti szabályozásba; egyetért azzal, hogy az ilyen táblázatok minimális költség és teher mellett értékes információkkal szolgálnak; úgy véli emellett, hogy a megfelelési táblázatokkal nő a közösségi jog végrehajtásának átláthatósága, és a nemzeti bírók és felek reális lehetőséget kapnak annak megítélésére, hogy egy adott nemzeti szabály mögött valóban a közösségi jog áll-e, valamint hogy maguk ellenőrizhessék, hogy megtörtént-e a megfelelő átültetés, és ha igen, hogyan; |
| --- | --- |

34.

erőteljesen támogatja a Bizottság azon határozott kérését, hogy a tagállamok szisztematikusan készítsenek megfelelési táblázatokat, amelyben ismertetik, hogy a közösségi irányelveket hogyan ültetik át a nemzeti szabályozásba; egyetért azzal, hogy az ilyen táblázatok minimális költség és teher mellett értékes információkkal szolgálnak; úgy véli emellett, hogy a megfelelési táblázatokkal nő a közösségi jog végrehajtásának átláthatósága, és a nemzeti bírók és felek reális lehetőséget kapnak annak megítélésére, hogy egy adott nemzeti szabály mögött valóban a közösségi jog áll-e, valamint hogy maguk ellenőrizhessék, hogy megtörtént-e a megfelelő átültetés, és ha igen, hogyan;

*

* *

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, illetve az illetékes bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak és az európai ombudsmannak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, illetve az illetékes bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak és az európai ombudsmannak.

---

(1)  HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

(2)  HL C 267., 1991.10.14., 33. o.

(3)  HL C 273. E, 2003.11.14., 99. o.

(4)  HL L 24, 2008.1.29., 42. o.

(5)  Ezen állásfoglalás alkalmazásában a közösségi jogra való hivatkozások az uniós jogra való hivatkozásokként is értelmezendők.

(6)  HL C 53., 2005.3.3., 1. o. (12. o.).

(7)  A C-50/00 P. sz. UPA-ügy, EBHT 2002, I-6677., 41. bekezdés.

(8)  C-294/83, „Les Verts” kontra Európai Parlament ügy (EBHT 1986., 1339. o, 23. bekezdés).

(9)  Lásd például a Szerződés 81.és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16–i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(10)  HL C 143., 2005.06.11., 1. o., (31) bekezdés.

(11)  A C-312/93. sz. Peterbroeck-ügy, EBHT 1995, I-4599. o., a C-473/00. sz. Cofidis-ügy, EBHT 2002, I-10875. o. és a C-168/05. sz. Mostaza Claro ügy, EBHT 2006, I-10421. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/33

---

2008. július 9., szerdaAirbus

P6_TA(2008)0353

Az Európai Parlament 2008. július 9–i állásfoglalása az Európai Unió és az Egyesült Államok között a Kereskedelmi Világszervezetben az Airbus-nak és a Boeingnek állítólagosan folyósított támogatásokról folyó vitáról

2009/C 294 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió (EU) és az Egyesült Államok (USA) között az Airbus-nak és a Boeingnek állítólagosan folyósított támogatásokról a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) folyó vitájára,

tekintettel a transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló, 2006. június 1–i állásfoglalásra (1),

tekintettel az USA szenátusának 2006. december 8–i, 632. számú állásfoglalására, amelyben sürgeti az USA-t és az EU-t, hogy működjenek együtt a transzatlanti piac megerősítése érdekében,

tekintettel a 2007. április 30–án megrendezett EU–USA-csúcstalálkozóra,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel elismeréssel nyilatkozik az EU és az USA közötti transzatlanti kapcsolatokról, és támogatja a tisztességes és kiegyensúlyozott kereskedelempolitikát általában; |
| --- | --- |

A.

mivel elismeréssel nyilatkozik az EU és az USA közötti transzatlanti kapcsolatokról, és támogatja a tisztességes és kiegyensúlyozott kereskedelempolitikát általában;

| B. | mivel az elmúlt évtizedben a transzatlanti gazdasági kapcsolatok integrációja mindezidáig nem tapasztalt módon elmélyült, ahol az európai beruházások a 2006-os amerikai külső befektetések 75 %-át tették ki, és az Európába irányuló amerikai befektetések rekordszintű 128 milliárd dollárt értek el, amely utóbbi a 2006-os összes amerikai közvetlen külföldi befektetés 59 %-ának felelt meg; |
| --- | --- |

B.

mivel az elmúlt évtizedben a transzatlanti gazdasági kapcsolatok integrációja mindezidáig nem tapasztalt módon elmélyült, ahol az európai beruházások a 2006-os amerikai külső befektetések 75 %-át tették ki, és az Európába irányuló amerikai befektetések rekordszintű 128 milliárd dollárt értek el, amely utóbbi a 2006-os összes amerikai közvetlen külföldi befektetés 59 %-ának felelt meg;

| C. | mivel a repülőgépgyártó iparnak igen nagy a jelentősége a foglalkoztatás és a munkahelyteremtés terén – különösen a magasan képzett munkavállalókat illetően –, valamint számos már iparágra is hatást gyakorol a regionális fejlesztés és a fejlett technikákat érintő nemzetközi ipari együttműködés révén; |
| --- | --- |

C.

mivel a repülőgépgyártó iparnak igen nagy a jelentősége a foglalkoztatás és a munkahelyteremtés terén – különösen a magasan képzett munkavállalókat illetően –, valamint számos már iparágra is hatást gyakorol a regionális fejlesztés és a fejlett technikákat érintő nemzetközi ipari együttműködés révén;

| D. | mivel a polgári repülőgépgyártást illetően mind az Airbus, mind a Boeing rendelkezik kapacitással a nagy kereskedelmi repülőgépek tervezésére és integrálására, valamint a légitársaságok és ügyfeleik érdekében áll, hogy az egészséges verseny tovább fokozódjon; |
| --- | --- |

D.

mivel a polgári repülőgépgyártást illetően mind az Airbus, mind a Boeing rendelkezik kapacitással a nagy kereskedelmi repülőgépek tervezésére és integrálására, valamint a légitársaságok és ügyfeleik érdekében áll, hogy az egészséges verseny tovább fokozódjon;

| E. | mivel 1992-ben az EU és az USA kétoldalú kereskedelmi megállapodást írt alá a nagyméretű polgári repülőgépek kereskedelméről (az 1992-es megállapodás), ami kiegyensúlyozott, a kormányzati szubvencióknak határt szabó versenyhelyzetet teremtett; |
| --- | --- |

E.

mivel 1992-ben az EU és az USA kétoldalú kereskedelmi megállapodást írt alá a nagyméretű polgári repülőgépek kereskedelméről (az 1992-es megállapodás), ami kiegyensúlyozott, a kormányzati szubvencióknak határt szabó versenyhelyzetet teremtett;

| F. | mivel az EU következetesen megfelelt az 1992-es megállapodás szellemének és betűjének, és ezt rendszeresen dokumentálta, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU következetesen megfelelt az 1992-es megállapodás szellemének és betűjének, és ezt rendszeresen dokumentálta,

| G. | mivel az USA többé-kevésbe figyelmen kívül hagyta az 1992-es megállapodás szerinti kötelezettségeit, és nem számolt be a Boeingnek folyósított állami támogatásokról, amelyek túlmentek a megállapodott határokon és nem engedélyezett formákat öltöttek; |
| --- | --- |

G.

mivel az USA többé-kevésbe figyelmen kívül hagyta az 1992-es megállapodás szerinti kötelezettségeit, és nem számolt be a Boeingnek folyósított állami támogatásokról, amelyek túlmentek a megállapodott határokon és nem engedélyezett formákat öltöttek;

| H. | mivel az 1992-es megállapodás egyensúlyban tartotta az ágazatot 2004-ig, amikor is az USA egyoldalúan visszalépett a megállapodástól és beperelte az EU-t a WTO-nál – az 1992-es megállapodásnak amúgy teljesen megfelelő, és a Boeingnek a 787-es nagyobb alkatrészeinek Japánban és más kockázatmegosztó országokban történő terveztetése és legyártása céljából adott támogatáshoz igen hasonló – uniós visszafizetendő támogatások miatt; |
| --- | --- |

H.

mivel az 1992-es megállapodás egyensúlyban tartotta az ágazatot 2004-ig, amikor is az USA egyoldalúan visszalépett a megállapodástól és beperelte az EU-t a WTO-nál – az 1992-es megállapodásnak amúgy teljesen megfelelő, és a Boeingnek a 787-es nagyobb alkatrészeinek Japánban és más kockázatmegosztó országokban történő terveztetése és legyártása céljából adott támogatáshoz igen hasonló – uniós visszafizetendő támogatások miatt;

| I. | mivel az EU ismételt jóhiszemű erőfeszítései ellenére eddig még nem sikerült méltányos és kiegyensúlyozott alapot teremtetni a tárgyalásos megegyezéshez; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU ismételt jóhiszemű erőfeszítései ellenére eddig még nem sikerült méltányos és kiegyensúlyozott alapot teremtetni a tárgyalásos megegyezéshez;

| J. | mivel megerősíti támogatását a Bizottság felé, amely mindig is nyitott volt a kiegyensúlyozott, előfeltételek nélküli tárgyalásos megegyezés iránt; |
| --- | --- |

J.

mivel megerősíti támogatását a Bizottság felé, amely mindig is nyitott volt a kiegyensúlyozott, előfeltételek nélküli tárgyalásos megegyezés iránt;

| K. | mivel az aeronautikai ipar kiegyensúlyozott és tisztességes állami támogatása az Atlanti-óceán mindkét partján lendületes kutatást és innovációt, fokozott biztonságot, jobb környezetvédelmi teljesítményt és nagyobb hatékonyságot eredményezett a légi közlekedésben, |
| --- | --- |

K.

mivel az aeronautikai ipar kiegyensúlyozott és tisztességes állami támogatása az Atlanti-óceán mindkét partján lendületes kutatást és innovációt, fokozott biztonságot, jobb környezetvédelmi teljesítményt és nagyobb hatékonyságot eredményezett a légi közlekedésben,

| L. | mivel az Airbus tagállami finanszírozása szoros keretek közé van szorítva, és mivel ez kamatosan visszatérítendő támogatás formáját ölti, és így semmiképpen sem rontja a Boeing versenyképességét, és mivel az Airbus az 1992 óta kapott tagállami kormányszubvenciók összegénél 40 %-kal többet (több mint 7 milliárd eurót) fizetett vissza mindezidáig, |
| --- | --- |

L.

mivel az Airbus tagállami finanszírozása szoros keretek közé van szorítva, és mivel ez kamatosan visszatérítendő támogatás formáját ölti, és így semmiképpen sem rontja a Boeing versenyképességét, és mivel az Airbus az 1992 óta kapott tagállami kormányszubvenciók összegénél 40 %-kal többet (több mint 7 milliárd eurót) fizetett vissza mindezidáig,

| M. | mivel az EU több tiltott és szerződésszegő amerikai szövetségi, állami és helyi, összesen 23,7 milliárd dollárt kitevő vissza nem térítendő állami támogatást kifogásol, amelyet a Boeingnek az elmúlt két évtizedben és 2024-ig folyósítottak és folyósítanak; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU több tiltott és szerződésszegő amerikai szövetségi, állami és helyi, összesen 23,7 milliárd dollárt kitevő vissza nem térítendő állami támogatást kifogásol, amelyet a Boeingnek az elmúlt két évtizedben és 2024-ig folyósítottak és folyósítanak;

| N. | mivel igen fontosnak tartja a közbeszerzések nyíltságát és megkérdőjelezhetetlenségét, és kedvező véleménnyel van a Northrop Grumman Corporation European Aeronautic Defence and Space (EADS) csoportjának ítélt, az amerikai légi tankoló egységekre vonatkozó szerződésről, mivel semleges szempontok alapján az amerikai légierőnek a legjobb és legmegfelelőbb eszközöket szállítani képes pályázó került kiválasztásra; |
| --- | --- |

N.

mivel igen fontosnak tartja a közbeszerzések nyíltságát és megkérdőjelezhetetlenségét, és kedvező véleménnyel van a Northrop Grumman Corporation European Aeronautic Defence and Space (EADS) csoportjának ítélt, az amerikai légi tankoló egységekre vonatkozó szerződésről, mivel semleges szempontok alapján az amerikai légierőnek a legjobb és legmegfelelőbb eszközöket szállítani képes pályázó került kiválasztásra;

| O. | mivel ugyanakkor mélységesen aggódik amiatt, hogy a Boeing és az amerikai Kongresszus rosszindulatúan támadja az EADS-t és néhány tagállamot, és azokat megbízhatatlan üzletfeleknek és az amerikai katonai készültségre jelentett veszélyként állítja be, ez az üzenet nem kerülte el Európa figyelmét; |
| --- | --- |

O.

mivel ugyanakkor mélységesen aggódik amiatt, hogy a Boeing és az amerikai Kongresszus rosszindulatúan támadja az EADS-t és néhány tagállamot, és azokat megbízhatatlan üzletfeleknek és az amerikai katonai készültségre jelentett veszélyként állítja be, ez az üzenet nem kerülte el Európa figyelmét;

| P. | a kormányelszámoltatási hivatal jelentését, mely szerint fenntartja a szerződés odaítélésére vonatkozó jogorvoslati kérelmét (bid protest) kizárólag a kiválasztási eljárás nem pedig a repülőgép minősége értékelésének tekinti; a Parlament fenntartja azon álláspontját, hogy az Egyesült Államok Védelmi Minisztériuma közbeszerzési eljárásának integritása minden versenytárs számára fennmarad; |
| --- | --- |

P.

a kormányelszámoltatási hivatal jelentését, mely szerint fenntartja a szerződés odaítélésére vonatkozó jogorvoslati kérelmét (bid protest) kizárólag a kiválasztási eljárás nem pedig a repülőgép minősége értékelésének tekinti; a Parlament fenntartja azon álláspontját, hogy az Egyesült Államok Védelmi Minisztériuma közbeszerzési eljárásának integritása minden versenytárs számára fennmarad;

| 1. | az Unió képviseletében és a tagállamok, valamint az uniós repülőgépgyártás érdekeinek védelmében az alábbi megjegyzéseket intézi a Bizottsághoz:






  a) | a Parlament felhívja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy bármilyen, az uniós társaságok polgári vagy katonai tenderekben való részvételét jogellenesen korlátozó, versenyellenes jogalkotási vagy végrehajtó hatalmi kísérletre a Közösség és tagállamai reagáljanak megfelelőképpen, |
| --- | --- | --- |

1.

az Unió képviseletében és a tagállamok, valamint az uniós repülőgépgyártás érdekeinek védelmében az alábbi megjegyzéseket intézi a Bizottsághoz:

a)

a Parlament felhívja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy bármilyen, az uniós társaságok polgári vagy katonai tenderekben való részvételét jogellenesen korlátozó, versenyellenes jogalkotási vagy végrehajtó hatalmi kísérletre a Közösség és tagállamai reagáljanak megfelelőképpen,

| b) | a Parlament teljes mértékben támogatja az uniós érdekek védelmét a folyamatban lévő WTO-s vitarendezési ügyben, és sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit ez ügyben; kétli azonban, hogy a WTO-ítélet – egy esetleges tárgyalásos megegyezéssel szemben – önmagában választ tud-e adni hosszú távon a piac azon igényére, hogy békésebb és tisztességesebb legyen a verseny ebben az ágazatban; |
| --- | --- |

b)

a Parlament teljes mértékben támogatja az uniós érdekek védelmét a folyamatban lévő WTO-s vitarendezési ügyben, és sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit ez ügyben; kétli azonban, hogy a WTO-ítélet – egy esetleges tárgyalásos megegyezéssel szemben – önmagában választ tud-e adni hosszú távon a piac azon igényére, hogy békésebb és tisztességesebb legyen a verseny ebben az ágazatban;

| c) | a Parlament úgy véli, hogy a tárgyalások kiindulópontjának mindkét fél őszinte, az uniós polgári támogatás és az amerikai katonai-ipari program közötti pragmatikus egyensúlyhelyzet megteremtésére irányuló szándékát mutató, előfeltételek nélküli megbeszéléseknek kell lenniük, amelyek rendelkeznek az egyenlő versenyfeltételeket valóban csorbító kormányzati beavatkozások tekintetében. |
| --- | --- |

c)

a Parlament úgy véli, hogy a tárgyalások kiindulópontjának mindkét fél őszinte, az uniós polgári támogatás és az amerikai katonai-ipari program közötti pragmatikus egyensúlyhelyzet megteremtésére irányuló szándékát mutató, előfeltételek nélküli megbeszéléseknek kell lenniük, amelyek rendelkeznek az egyenlő versenyfeltételeket valóban csorbító kormányzati beavatkozások tekintetében.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Amerikai Egyesült Államok Elnökének és Kongresszusának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Amerikai Egyesült Államok Elnökének és Kongresszusának.

---

(1)  HL C 298. E, 2006.12.8., 235. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/35

---

2008. július 9., szerdaEurópai stratégiai energiatechnológiai terv

P6_TA(2008)0354

Az Európai Parlament 2008. július 9–i állásfoglalása az európai stratégiai energiatechnológiai tervről (2008/2005(INI))

2009/C 294 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság „Európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv): Egy kis szén-dioxid-kibocsátású jövő felé” című közleményére (COM(2007)0723) (SET-terv közlemény),

tekintettel a SET-terv közleményt kísérő teljes hatásvizsgálatra (SEC(2007)1508), a „Technológiai térképre” (SEC(2007)1510) és „Kapacitástérképre” (SEC(2007)1511),

tekintettel a Bizottság „2020-ra 20–20 % – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című közleményére (COM(2008)0030),

tekintettel az EU éghajlatváltozásra és megújuló energiára vonatkozó 2020-as célkitűzéseihez kapcsolódó végrehajtási intézkedések csomagjának hatásvizsgálatára (SEC(2008)0085),

tekintettel a Bizottság „A fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatása” című közleményére (COM(2008)0013),

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatása” című munkadokumentumára (SEC(2008)0057),

tekintettel a Bizottság „Európai energiapolitika” című közleményére (COM(2007)0001),

tekintettel a Bizottság „Gazdasági reformok és versenyképesség: a 2006-os európai versenyképességi jelentés kulcsfontosságú üzenetei” című közleményére (COM(2006)0697),

tekintettel a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0019),

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0016),

tekintettel a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0018),

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18–i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló, 2006. december 19–i 2006/976/Euratom tanácsi határozatra (2),

tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24–i 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2007)0571),

tekintettel a megújuló energiáról szóló európai útitervről szóló 2007. szeptember 25–i állásfoglalására (4),

tekintettel az „Az energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című 2008. január 31–i állásfoglalására (5),

tekintettel a globális energiahatékonysági és megújuló energia alapról szóló 2008. március 13–i állásfoglalására (6),

tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről szóló 2008. március 11–i álláspontjára (7),

tekintettel a 2007. március 8–9-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

tekintettel a 2008. február 28–i Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanács európai stratégiai energiatechnológiai tervre vonatkozó következtetéseire,

tekintettel a 2008. március 13–14-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0255/2008),

| A. | mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság egymást követő bejelentéseikben hangsúlyozták, hogy az európai energia- és éghajlat-stratégia célkitűzése az éghajlatváltozás kezelése, az energiabiztonság javítása és az európai gazdaság versenyképességének javítása; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság egymást követő bejelentéseikben hangsúlyozták, hogy az európai energia- és éghajlat-stratégia célkitűzése az éghajlatváltozás kezelése, az energiabiztonság javítása és az európai gazdaság versenyképességének javítása;

| B. | mivel az éghajlatváltozás miatti fenyegetés tovább fokozódik, és a poznani 14. éghajlat-változási konferencia (COP14) és a koppenhágai 15. éghajlat-változási konferencia (COP15) kritikus jelentőségű lesz az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodás elérése szempontjából, amely a Kiotói Jegyzőkönyv rendszerének helyébe léphet; |
| --- | --- |

B.

mivel az éghajlatváltozás miatti fenyegetés tovább fokozódik, és a poznani 14. éghajlat-változási konferencia (COP14) és a koppenhágai 15. éghajlat-változási konferencia (COP15) kritikus jelentőségű lesz az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodás elérése szempontjából, amely a Kiotói Jegyzőkönyv rendszerének helyébe léphet;

| C. | mivel az éghajlatváltozás közgazdasági vonatkozásait feltáró Stern-jelentés elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése terén a cselekvés elmulasztásának költsége messze meghaladja a cselekvés költségét; |
| --- | --- |

C.

mivel az éghajlatváltozás közgazdasági vonatkozásait feltáró Stern-jelentés elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése terén a cselekvés elmulasztásának költsége messze meghaladja a cselekvés költségét;

| D. | mivel az Európai Unió fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függősége 2030-ra a teljes fogyasztás 65 %-ára emelkedhet; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függősége 2030-ra a teljes fogyasztás 65 %-ára emelkedhet;

| E. | mivel a Bizottság becslése szerint az EU-nak 2020-ra évi 70 milliárd euróba fog kerülni, hogy elérje az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseit; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság becslése szerint az EU-nak 2020-ra évi 70 milliárd euróba fog kerülni, hogy elérje az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseit;

| F. | mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését illetően az energiahatékonyság javítása az egyik olyan intézkedés, amely a legjobb költség/haszon arányt mutatja; |
| --- | --- |

F.

mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését illetően az energiahatékonyság javítása az egyik olyan intézkedés, amely a legjobb költség/haszon arányt mutatja;

| G. | mivel az európai energiapolitika célkitűzései megvalósításának kulcsa a kutatás és a technológiai fejlesztés; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai energiapolitika célkitűzései megvalósításának kulcsa a kutatás és a technológiai fejlesztés;

| H. | mivel a jövőbeni európai energiatechnológiai kutatás terén a jobb szinergia kialakulása csak ösztönözheti a fenntartható gazdasági növekedést, hozzájárulhat az európai gazdaság komparatív előnyeihez, javíthatja a foglalkoztatást, és ezáltal segíthet a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

H.

mivel a jövőbeni európai energiatechnológiai kutatás terén a jobb szinergia kialakulása csak ösztönözheti a fenntartható gazdasági növekedést, hozzájárulhat az európai gazdaság komparatív előnyeihez, javíthatja a foglalkoztatást, és ezáltal segíthet a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben;

| I. | mivel a hetedik keretprogram (FP7) a hétéves időszakra elosztva mindössze 2,3 milliárd eurót utal ki az energiakutatás számára; |
| --- | --- |

I.

mivel a hetedik keretprogram (FP7) a hétéves időszakra elosztva mindössze 2,3 milliárd eurót utal ki az energiakutatás számára;

| J. | mivel az Európai Unióban a magánszektor energiatechnológiai kutatásokkal kapcsolatos befektetései igen korlátozottak a harmadik országbeli versenytársak és az egyéb uniós ágazatok erőfeszítéseihez képest; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unióban a magánszektor energiatechnológiai kutatásokkal kapcsolatos befektetései igen korlátozottak a harmadik országbeli versenytársak és az egyéb uniós ágazatok erőfeszítéseihez képest;

| K. | mivel az 1980-as évek óta az Európai Unióban jelentősen csökkentek az állami és magán energiakutatási költségvetések, és mivel az Európai Unió gyengén teljesít, amikor a technológiai kutatásra fordított kiadások szintjén alapuló innovációs mutatókat nemzetközi szinten összehasonlítják; |
| --- | --- |

K.

mivel az 1980-as évek óta az Európai Unióban jelentősen csökkentek az állami és magán energiakutatási költségvetések, és mivel az Európai Unió gyengén teljesít, amikor a technológiai kutatásra fordított kiadások szintjén alapuló innovációs mutatókat nemzetközi szinten összehasonlítják;

| L. | mivel szükséges és indokolt az új, kevésbé szennyező energiatechnológiákat támogató állami beavatkozás, mivel ezek kezdetben költségesebbek mint azok, amelyeket felváltanak, és a piacra lépés kezdeti szakaszában ezért előfordulhat, hogy sem rövid távú kereskedelmi haszonnal, sem pedig jobb árakkal nem járnak a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

L.

mivel szükséges és indokolt az új, kevésbé szennyező energiatechnológiákat támogató állami beavatkozás, mivel ezek kezdetben költségesebbek mint azok, amelyeket felváltanak, és a piacra lépés kezdeti szakaszában ezért előfordulhat, hogy sem rövid távú kereskedelmi haszonnal, sem pedig jobb árakkal nem járnak a fogyasztók számára;

A stratégiai energiatechnológiai terv szükségessége

| 1. | üdvözli az európai stratégiai energiatechnológiai tervet (SET-terv); úgy véli, hogy az európai energiatechnológiai politika megfelelő pénzügyi támogatással alapvető az Európai Unió energiára és éghajlatváltozásra vonatkozó 2020-as célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az európai stratégiai energiatechnológiai tervet (SET-terv); úgy véli, hogy az európai energiatechnológiai politika megfelelő pénzügyi támogatással alapvető az Európai Unió energiára és éghajlatváltozásra vonatkozó 2020-as célkitűzéseinek eléréséhez;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak úgy kell 2020-ig elérnie az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére, az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó céljait, hogy közben megőrzi gazdasága versenyképességét és fenntarthatóságát; úgy véli, hogy a kibocsátások visszaszorításával járó költségek csökkentéséhez, az EU ipara számára az új piacok megteremtéséhez és az éghajlatváltozás kezelésével kapcsolatos globális kötelezettségvállalás biztosításához elengedhetetlen az innovatív, alacsony költségű, kis szén-dioxid-kibocsátású energiatechnológiák, energiahatékonyság és megújuló energia kifejlesztése és rendszerbe állítása; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak úgy kell 2020-ig elérnie az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére, az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó céljait, hogy közben megőrzi gazdasága versenyképességét és fenntarthatóságát; úgy véli, hogy a kibocsátások visszaszorításával járó költségek csökkentéséhez, az EU ipara számára az új piacok megteremtéséhez és az éghajlatváltozás kezelésével kapcsolatos globális kötelezettségvállalás biztosításához elengedhetetlen az innovatív, alacsony költségű, kis szén-dioxid-kibocsátású energiatechnológiák, energiahatékonyság és megújuló energia kifejlesztése és rendszerbe állítása;

| 3. | úgy véli, hogy e célok eléréséhez elengedhetetlen a zöld energia költségeinek csökkentése és az energiaszektorban innovációjának ösztönzése; úgy véli, hogy emiatt szükségessé válik a technológiaátadás folyamatának javítása a kutatóközpontokból a vállalkozások felé, a piaci bevezetéshez szükséges idő csökkentése, a jelenlegi technológiai és szabályozási tehetetlenség megszüntetése és a hálózatok összekapcsolhatóságának javítása; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy e célok eléréséhez elengedhetetlen a zöld energia költségeinek csökkentése és az energiaszektorban innovációjának ösztönzése; úgy véli, hogy emiatt szükségessé válik a technológiaátadás folyamatának javítása a kutatóközpontokból a vállalkozások felé, a piaci bevezetéshez szükséges idő csökkentése, a jelenlegi technológiai és szabályozási tehetetlenség megszüntetése és a hálózatok összekapcsolhatóságának javítása;

| 4. | úgy véli, hogy új technológiákra, különösen a megújuló energiákon alapuló technológiákra és energiahatékonysági technológiákra is szükség van az energiaforrások diverzifikálásának megkönnyítéséhez, az energiakereslet csökkentéséhez és a belső erőforrások felhasználására szolgáló kevésbé szennyező és biztonságosabb módszerek biztosításához, az energiaellátás biztonságának elősegítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az Európai Unió energiaforrásainak felmérését; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy új technológiákra, különösen a megújuló energiákon alapuló technológiákra és energiahatékonysági technológiákra is szükség van az energiaforrások diverzifikálásának megkönnyítéséhez, az energiakereslet csökkentéséhez és a belső erőforrások felhasználására szolgáló kevésbé szennyező és biztonságosabb módszerek biztosításához, az energiaellátás biztonságának elősegítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az Európai Unió energiaforrásainak felmérését;

| 5. | úgy véli, hogy a SET-tervnek többféle, a különböző újfajta energiatechnológiák előnyeiről szóló nyilvános vitát ösztönző tevékenységet kellene támogatnia, nevezetesen a fogyasztói kultúra javítása és információs kampányok révén; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a SET-tervnek többféle, a különböző újfajta energiatechnológiák előnyeiről szóló nyilvános vitát ösztönző tevékenységet kellene támogatnia, nevezetesen a fogyasztói kultúra javítása és információs kampányok révén;

| 6. | úgy véli, hogy az olcsóbb, hatékonyabb, kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák hozzájárulhatnak az éghajlatváltozásra vonatkozó új nemzetközi megállapodás eléréséhez, amely a Kiotói Jegyzőkönyv rendszerének helyébe léphet; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az olcsóbb, hatékonyabb, kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák hozzájárulhatnak az éghajlatváltozásra vonatkozó új nemzetközi megállapodás eléréséhez, amely a Kiotói Jegyzőkönyv rendszerének helyébe léphet;

Összehangolás és stratégiai tervezés

| 7. | hangsúlyozza, hogy a különféle szinteken és a különböző partnerek körében a stratégiai energiatechnológiák összehangolására van szükség; hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy az összehangolás javításakor – például a javasolt, a stratégiai energiatechnológiák európai közösségi irányító csoportján és a javasolt európai energiakutatási szövetségen keresztül, amelynek nyitva kell állnia valamennyi európai kutatóközpont előtt azok méretétől és forrásaitól függetlenül – elkerüljék a túlzott bürokráciát, biztosítsák az egyszerűséget és világosságot és garantálják valamennyi potenciális partner széles körű részvételét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a különféle szinteken és a különböző partnerek körében a stratégiai energiatechnológiák összehangolására van szükség; hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy az összehangolás javításakor – például a javasolt, a stratégiai energiatechnológiák európai közösségi irányító csoportján és a javasolt európai energiakutatási szövetségen keresztül, amelynek nyitva kell állnia valamennyi európai kutatóközpont előtt azok méretétől és forrásaitól függetlenül – elkerüljék a túlzott bürokráciát, biztosítsák az egyszerűséget és világosságot és garantálják valamennyi potenciális partner széles körű részvételét;

| 8. | támogatja egy energiatechnológiával foglalkozó magas szintű irányítócsoport, valamint egy átlátható és könnyen hozzáférhető információs rendszer létrehozását, különösen a kis- és középvállalkozások számára, és arra kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet e csoport létrehozásáról és munkájáról, valamint az információs stratégiáról; |
| --- | --- |

8.

támogatja egy energiatechnológiával foglalkozó magas szintű irányítócsoport, valamint egy átlátható és könnyen hozzáférhető információs rendszer létrehozását, különösen a kis- és középvállalkozások számára, és arra kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet e csoport létrehozásáról és munkájáról, valamint az információs stratégiáról;

| 9. | megjegyzi, hogy a keretprogramok keretében kidolgozott eszközök (ERA-NET-ek, kiválósági hálózatok, európai technológiai platformok) felhasználhatók lennének a jövőbeli európai energiatechnológiai információs rendszer támogatására; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a keretprogramok keretében kidolgozott eszközök (ERA-NET-ek, kiválósági hálózatok, európai technológiai platformok) felhasználhatók lennének a jövőbeli európai energiatechnológiai információs rendszer támogatására;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal folytatott összehangolt együttműködés létfontosságú a kitűzött célok eléréséhez, az előnyök maximalizálásához és a költségek csökkentéséhez; úgy véli, hogy a tagállami szinten közösségi eszközökből, például a strukturális alapokból támogathatók a kutatási, fejlesztési és innovációs kapacitások ezeken a területeken; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal folytatott összehangolt együttműködés létfontosságú a kitűzött célok eléréséhez, az előnyök maximalizálásához és a költségek csökkentéséhez; úgy véli, hogy a tagállami szinten közösségi eszközökből, például a strukturális alapokból támogathatók a kutatási, fejlesztési és innovációs kapacitások ezeken a területeken;

| 11. | hangsúlyozza annak elengedhetetlen fontosságát, hogy a harmadik országokkal folytatott koordinációt javítsák, és erősítsék a nemzetközi együttműködést a következetes és differenciált stratégia végrehajtása érdekében a fejlett, fejlődő és felemelkedőben lévő gazdaságokkal rendelkező országok viszonylatában; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak elengedhetetlen fontosságát, hogy a harmadik országokkal folytatott koordinációt javítsák, és erősítsék a nemzetközi együttműködést a következetes és differenciált stratégia végrehajtása érdekében a fejlett, fejlődő és felemelkedőben lévő gazdaságokkal rendelkező országok viszonylatában;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kutatási alapjának kapacitásait bővíteni kell, és a további oktatás és képzés elengedhetetlen az ahhoz szükséges humánerőforrás mennyiségének és minőségének biztosításához, hogy teljes mértékben kiaknázzák az új technológiai lehetőségek megnyílásából adódó előnyöket; úgy véli, ebből a szempontból előnyös lehetne egy integrált megközelítés, amely a hetedik keretprogram összes egyedi programját felöleli; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kutatási alapjának kapacitásait bővíteni kell, és a további oktatás és képzés elengedhetetlen az ahhoz szükséges humánerőforrás mennyiségének és minőségének biztosításához, hogy teljes mértékben kiaknázzák az új technológiai lehetőségek megnyílásából adódó előnyöket; úgy véli, ebből a szempontból előnyös lehetne egy integrált megközelítés, amely a hetedik keretprogram összes egyedi programját felöleli;

| 13. | felhívja a figyelmet az új kezdeményezések párhuzamosságának és sokszorozódásának esetleges kockázatára; felhívja a Bizottságot annak mérlegelésére, hogy az új európai ipari kezdeményezések (EII) hogyan fognak illeszkedni a meglévő programokhoz, beleértve az FP7-et, illetve konkrétabban az európai technológiai platformokat és az FP7 keretében meghatározott közös technológiai kezdeményezéseket, a versenyképességi és innovációs keretprogramot (CIP), különösen az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel és annak az éghajlatváltozással és energiával foglalkozó tudás- és információs közösségével; felhívja a Bizottságot annak kifejtésére, hogy az európai ipari kezdeményezések hogyan fogják a közösségi és nemzeti szintek közötti összhangot biztosítani; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet az új kezdeményezések párhuzamosságának és sokszorozódásának esetleges kockázatára; felhívja a Bizottságot annak mérlegelésére, hogy az új európai ipari kezdeményezések (EII) hogyan fognak illeszkedni a meglévő programokhoz, beleértve az FP7-et, illetve konkrétabban az európai technológiai platformokat és az FP7 keretében meghatározott közös technológiai kezdeményezéseket, a versenyképességi és innovációs keretprogramot (CIP), különösen az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel és annak az éghajlatváltozással és energiával foglalkozó tudás- és információs közösségével; felhívja a Bizottságot annak kifejtésére, hogy az európai ipari kezdeményezések hogyan fogják a közösségi és nemzeti szintek közötti összhangot biztosítani;

| 14. | megismétli, hogy a SET-tervnek uniós szinten kell kiépíteni az energiakutatási és innovációs kapacitást; egyetért a Bizottsággal, hogy a páneurópai kutatási infrastruktúra a megoldás részét képezi; felkéri ezért a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumát, hogy azonosítsa az európai kutatási infrastruktúrák iránti igényt az olyan innovatív energiatechnológiák terén, mint amilyenek a megújuló energiákon alapuló technológiák; |
| --- | --- |

14.

megismétli, hogy a SET-tervnek uniós szinten kell kiépíteni az energiakutatási és innovációs kapacitást; egyetért a Bizottsággal, hogy a páneurópai kutatási infrastruktúra a megoldás részét képezi; felkéri ezért a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumát, hogy azonosítsa az európai kutatási infrastruktúrák iránti igényt az olyan innovatív energiatechnológiák terén, mint amilyenek a megújuló energiákon alapuló technológiák;

| 15. | úgy véli, hogy a transzeurópai energiahálózatok és ezen ágazat egyszerűsített engedélyezési eljárásai alapvető szerepet játszanak az Európai Unió stratégiai energiapolitikájában; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a transzeurópai energiahálózatok és ezen ágazat egyszerűsített engedélyezési eljárásai alapvető szerepet játszanak az Európai Unió stratégiai energiapolitikájában;

Kutatás és technológiaátadás

| 16. | hangsúlyozza, hogy a szükséges koordinációnak ki kell terjednie a különböző tudományos és technológiai területekre, amelyek multidiszciplináris jellegük révén szerepet játszanak az energiatechnológiai kutatásban és fejlesztésben; hangsúlyozza ebben az összefüggésben a kutatás ösztönzésének szükségességét az alaptudományokban, mint amilyen a biológia, az információtechnológia, az anyagtudományok és a makrotechnológiák; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a szükséges koordinációnak ki kell terjednie a különböző tudományos és technológiai területekre, amelyek multidiszciplináris jellegük révén szerepet játszanak az energiatechnológiai kutatásban és fejlesztésben; hangsúlyozza ebben az összefüggésben a kutatás ösztönzésének szükségességét az alaptudományokban, mint amilyen a biológia, az információtechnológia, az anyagtudományok és a makrotechnológiák;

| 17. | arra kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az energiatechnológiák foglalkoztatással kapcsolatos potenciálját a közelmúltban csatlakozott tagállamokban, és vezessen be az EU politikáin alapuló támogató mechanizmusokat; |
| --- | --- |

17.

arra kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az energiatechnológiák foglalkoztatással kapcsolatos potenciálját a közelmúltban csatlakozott tagállamokban, és vezessen be az EU politikáin alapuló támogató mechanizmusokat;

| 18. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a kutatóközpontok technológiaátadását a vállalkozások felé; sürgeti, hogy az új Európai Innovációs és Technológiai Intézet játsszon szerepet ezen a területen; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a kutatóközpontok technológiaátadását a vállalkozások felé; sürgeti, hogy az új Európai Innovációs és Technológiai Intézet játsszon szerepet ezen a területen;

| 19. | sürgeti, hogy a magánszektor fektessen be többet a kutatásba, és vállaljon nagyobb kockázatot, mivel ezek az előfeltételei annak, hogy az Európai Unió éllovassá váljon e területen; |
| --- | --- |

19.

sürgeti, hogy a magánszektor fektessen be többet a kutatásba, és vállaljon nagyobb kockázatot, mivel ezek az előfeltételei annak, hogy az Európai Unió éllovassá váljon e területen;

Európai ipari kezdeményezések

| 20. | erőteljes meggyőződése, hogy növelt támogatásra van szükség a szemléltetési és kereskedelmi forgalomba hozatal szakaszában járó új decentralizált megújuló technológiák számára; ezért üdvözli a javasolt európai ipari kezdeményezéseket; hangsúlyozza azonban annak szükségességét, hogy a hosszabb távon szükségessé váló technológiákra irányuló K+F támogatását is növeljék, külön hangsúlyt helyezve a stratégiailag fontos technológiákra, mint amilyenek a napenergiával kapcsolatos technológiák, amelyek hosszú távon az Európai Unió energiától való függetlenségéhez vezethetnek; |
| --- | --- |

20.

erőteljes meggyőződése, hogy növelt támogatásra van szükség a szemléltetési és kereskedelmi forgalomba hozatal szakaszában járó új decentralizált megújuló technológiák számára; ezért üdvözli a javasolt európai ipari kezdeményezéseket; hangsúlyozza azonban annak szükségességét, hogy a hosszabb távon szükségessé váló technológiákra irányuló K+F támogatását is növeljék, külön hangsúlyt helyezve a stratégiailag fontos technológiákra, mint amilyenek a napenergiával kapcsolatos technológiák, amelyek hosszú távon az Európai Unió energiától való függetlenségéhez vezethetnek;

| 21. | úgy véli, hogy az európai ipari kezdeményezéseknek azokra a területekre kell összpontosulniuk, amelyek az EU éghajlatváltozásra, energiahatékonyságra és megújuló energiára vonatkozó célkitűzései fenntartható elérésének segítése és hosszú távon a költségcsökkentés és az elterjesztés szempontjából a legnagyobb lehetőséget rejtik; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az európai ipari kezdeményezéseknek azokra a területekre kell összpontosulniuk, amelyek az EU éghajlatváltozásra, energiahatékonyságra és megújuló energiára vonatkozó célkitűzései fenntartható elérésének segítése és hosszú távon a költségcsökkentés és az elterjesztés szempontjából a legnagyobb lehetőséget rejtik;

| 22. | kéri, hogy az európai ipari kezdeményezések közti prioritások meghatározásakor vegyék tekintetbe az egyes technológiák életciklusát és környezeti hatásait a termelési folyamatok minden szakaszában; kéri, hogy az ezekkel az országokkal fennálló technológiai különbségek csökkentése érdekében fontolják meg e technológiáknak a fejlődő gazdaságok részére történő átadását; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy az európai ipari kezdeményezések közti prioritások meghatározásakor vegyék tekintetbe az egyes technológiák életciklusát és környezeti hatásait a termelési folyamatok minden szakaszában; kéri, hogy az ezekkel az országokkal fennálló technológiai különbségek csökkentése érdekében fontolják meg e technológiáknak a fejlődő gazdaságok részére történő átadását;

| 23. | felszólít a fejlett országokkal való fokozottabb technológiaátadásra és tudományos együttműködés létesítésére új energiatechnológiák fejlesztése céljából; |
| --- | --- |

23.

felszólít a fejlett országokkal való fokozottabb technológiaátadásra és tudományos együttműködés létesítésére új energiatechnológiák fejlesztése céljából;

| 24. | támogatja azt a bizottsági javaslatot, hogy az európai ipari kezdeményezéseket a meghatározott technológiák igényeitől függően különféle módon kell kialakítani; úgy vélekedik, hogy ez az alkalmazkodó-képesség lehetővé tenné stratégiai szövetségek kialakítását a tagállamok, helyi és regionális kormányok, kutatóközpontok és a magánszektor között konkrét technológiák kifejlesztése céljából; felszólítja e szerveket, hogy együttműködve dolgozzanak ki sürgősségi kérdésként európai ipari kezdeményezésekre irányuló részletes javaslatokat; |
| --- | --- |

24.

támogatja azt a bizottsági javaslatot, hogy az európai ipari kezdeményezéseket a meghatározott technológiák igényeitől függően különféle módon kell kialakítani; úgy vélekedik, hogy ez az alkalmazkodó-képesség lehetővé tenné stratégiai szövetségek kialakítását a tagállamok, helyi és regionális kormányok, kutatóközpontok és a magánszektor között konkrét technológiák kifejlesztése céljából; felszólítja e szerveket, hogy együttműködve dolgozzanak ki sürgősségi kérdésként európai ipari kezdeményezésekre irányuló részletes javaslatokat;

| 25. | erőteljesen támogatja a szél-, a nap- és a bioenergiára, a CO2-befogásra, -szállításra és -tárolásra, a villamosenergia-rendszerre és atommaghasadásra vonatkozóan javasolt európai ipari kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

25.

erőteljesen támogatja a szél-, a nap- és a bioenergiára, a CO2-befogásra, -szállításra és -tárolásra, a villamosenergia-rendszerre és atommaghasadásra vonatkozóan javasolt európai ipari kezdeményezéseket;

| 26. | felszólít különösen a bioüzemanyagokkal kapcsolatos kutatások elmélyítésére annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen üzemanyagok előállításának általános környezeti hatása minden kétséget kizáróan előnyös legyen; |
| --- | --- |

26.

felszólít különösen a bioüzemanyagokkal kapcsolatos kutatások elmélyítésére annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen üzemanyagok előállításának általános környezeti hatása minden kétséget kizáróan előnyös legyen;

| 27. | megállapítja annak fontosságát, hogy a gázzá való átalakítás céljából nagy léptékben fejlesszék a biomasszát, hogy hidrogént és folyékony szintetikus üzemanyagot állítsanak elő a fenntartható szállítási technológiák számára; |
| --- | --- |

27.

megállapítja annak fontosságát, hogy a gázzá való átalakítás céljából nagy léptékben fejlesszék a biomasszát, hogy hidrogént és folyékony szintetikus üzemanyagot állítsanak elő a fenntartható szállítási technológiák számára;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az atommaghasadással kapcsolatos európai ipari kezdeményezésnek lehetővé kell tennie a folytonosságot, és magában kell foglalnia a 3. és 4. generációs technológiákkal kapcsolatos K+F tevékenységet is; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az atommaghasadással kapcsolatos európai ipari kezdeményezésnek lehetővé kell tennie a folytonosságot, és magában kell foglalnia a 3. és 4. generációs technológiákkal kapcsolatos K+F tevékenységet is;

| 29. | sajnálja, hogy a SET-terv a kínálatot középpontba állító intézkedéseket helyezi előtérbe, és nem foglalkozik az olyan, például az energiatakarékosságra és az energiahatékonyságra irányuló intézkedésekkel, amelyek segítségével csökkenteni lehetne az energia keresletet; |
| --- | --- |

29.

sajnálja, hogy a SET-terv a kínálatot középpontba állító intézkedéseket helyezi előtérbe, és nem foglalkozik az olyan, például az energiatakarékosságra és az energiahatékonyságra irányuló intézkedésekkel, amelyek segítségével csökkenteni lehetne az energia keresletet;

| 30. | nyomatékosan kijelenti, hogy az energiahatékonyságnak kiemeltebben kellene szerepelnie a SET-tervben, mivel ez a terület kínálja középtávon a legnagyobb lehetőséget a költséghatékony kibocsátáscsökkentésre, különösen az építőipari ágazatban, amely a teljes energiafogyasztás 40 %-át teszi ki; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az európai ipari kezdeményezések által felölelt területeket bővítse az energiahatékonysági technológiákkal, beleértve a kapcsolt energiatermelést és a poligenerációt; támogatja, hogy az energiahatékonyságot felvegyék az EII-k prioritásai közé; |
| --- | --- |

30.

nyomatékosan kijelenti, hogy az energiahatékonyságnak kiemeltebben kellene szerepelnie a SET-tervben, mivel ez a terület kínálja középtávon a legnagyobb lehetőséget a költséghatékony kibocsátáscsökkentésre, különösen az építőipari ágazatban, amely a teljes energiafogyasztás 40 %-át teszi ki; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az európai ipari kezdeményezések által felölelt területeket bővítse az energiahatékonysági technológiákkal, beleértve a kapcsolt energiatermelést és a poligenerációt; támogatja, hogy az energiahatékonyságot felvegyék az EII-k prioritásai közé;

| 31. | arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a javasolt európai ipari kezdeményezések más, jelentős kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkező szektorokra való kiterjesztésének lehetőségét, mint amilyen például a kapcsolt energiatermelés, a hidrogén, az építőipar és a lakásszektor, a fűtési és hűtési rendszerek, a jobb energiatároló és -elosztó infrastruktúrák és a hálózatok egymással való összekapcsolása; |
| --- | --- |

31.

arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a javasolt európai ipari kezdeményezések más, jelentős kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkező szektorokra való kiterjesztésének lehetőségét, mint amilyen például a kapcsolt energiatermelés, a hidrogén, az építőipar és a lakásszektor, a fűtési és hűtési rendszerek, a jobb energiatároló és -elosztó infrastruktúrák és a hálózatok egymással való összekapcsolása;

| 32. | úgy véli, hogy a CO2-elkülönítési és tárolási (CET) technológia fejlesztése hosszú távon fontos szerepet játszhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésében, amennyiben garantálják annak hatékonyságát és biztonságát; felhívja a Bizottságot, hogy az európai ipari kezdeményezések keretében tegye lehetővé legfeljebb 12 teljes szemléltető CET-projekt megvalósítását; megjegyzi, hogy az olyan tiszta szén technológiák támogatása, mint a szénné gázzá alakítása, egyszerűbbé és olcsóbbá teszi a CET rendszerbe állítását, amelyet a jövőben kötelezővé lehet tenni; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a CO2-elkülönítési és tárolási (CET) technológia fejlesztése hosszú távon fontos szerepet játszhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésében, amennyiben garantálják annak hatékonyságát és biztonságát; felhívja a Bizottságot, hogy az európai ipari kezdeményezések keretében tegye lehetővé legfeljebb 12 teljes szemléltető CET-projekt megvalósítását; megjegyzi, hogy az olyan tiszta szén technológiák támogatása, mint a szénné gázzá alakítása, egyszerűbbé és olcsóbbá teszi a CET rendszerbe állítását, amelyet a jövőben kötelezővé lehet tenni;

Finanszírozás

| 33. | várja a Bizottság új, kis szén-dioxid-kibocsátású és CET-technológiák finanszírozásáról szóló javasolt közleményét; sajnálja, hogy ezt a közleményt nem a SET-tervvel együtt tették közzé; |
| --- | --- |

33.

várja a Bizottság új, kis szén-dioxid-kibocsátású és CET-technológiák finanszírozásáról szóló javasolt közleményét; sajnálja, hogy ezt a közleményt nem a SET-tervvel együtt tették közzé;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a SET-tervet nem az FP7 vagy a CIP keretében az energia tekintetében rendelkezésre bocsátott források átcsoportosításával kellene finanszírozni; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a SET-tervet nem az FP7 vagy a CIP keretében az energia tekintetében rendelkezésre bocsátott források átcsoportosításával kellene finanszírozni;

| 35. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás és az energia kérdésének tulajdonított prioritásra tekintettel jelentős további EU-s forrásokra van szükség az energiahatékony és megújuló energiára épülő technológiák számára, és ezeket alkalmazni kell ahhoz, hogy hozzá tudjanak járulni az EU 2020-as céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozás és az energia kérdésének tulajdonított prioritásra tekintettel jelentős további EU-s forrásokra van szükség az energiahatékony és megújuló energiára épülő technológiák számára, és ezeket alkalmazni kell ahhoz, hogy hozzá tudjanak járulni az EU 2020-as céljainak eléréséhez;

| 36. | arra biztatja a Bizottságot, hogy sürgősen biztosítson megfelelő finanszírozást és támogatást az új, kis és zéró szén-dioxid-kibocsátású technológiák K+F-jének, demonstrációjának és kereskedelmi forgalomba hozatalának, hogy 2009-től kezdődően az EU költségvetéséből legalább 2 milliárd EUR-t fordítsanak az ilyen technológiák támogatására az FP7-től és a CIP-től függetlenül; továbbá felszólítja a Bizottságot arra is, hogy a 2007–2013-as pénzügyi keret félidős értékelése során terjesszen elő javaslatokat további forrásokra; |
| --- | --- |

36.

arra biztatja a Bizottságot, hogy sürgősen biztosítson megfelelő finanszírozást és támogatást az új, kis és zéró szén-dioxid-kibocsátású technológiák K+F-jének, demonstrációjának és kereskedelmi forgalomba hozatalának, hogy 2009-től kezdődően az EU költségvetéséből legalább 2 milliárd EUR-t fordítsanak az ilyen technológiák támogatására az FP7-től és a CIP-től függetlenül; továbbá felszólítja a Bizottságot arra is, hogy a 2007–2013-as pénzügyi keret félidős értékelése során terjesszen elő javaslatokat további forrásokra;

| 37. | úgy véli, hogy jobban és nagyobb mértékben kell kihasználni az emberi és pénzügyi erőforrásokat a jövő tiszta technológiáinak gyorsabb kifejlesztése és alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy jobban és nagyobb mértékben kell kihasználni az emberi és pénzügyi erőforrásokat a jövő tiszta technológiáinak gyorsabb kifejlesztése és alkalmazása érdekében;

| 38. | hangsúlyozza az EU kutatási kapacitása növelésének szükségességét; ezért több finanszírozást szorgalmaz az energiatechnológiai szektorban az emberi erőforrások és a képzés számára; felszólít továbbá a képzés és a kutatás támogatására szolgáló közösségi és nemzeti pénzügyi eszközök, különösen az FP7 közötti nagyobb fokú összehangolásra; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az EU kutatási kapacitása növelésének szükségességét; ezért több finanszírozást szorgalmaz az energiatechnológiai szektorban az emberi erőforrások és a képzés számára; felszólít továbbá a képzés és a kutatás támogatására szolgáló közösségi és nemzeti pénzügyi eszközök, különösen az FP7 közötti nagyobb fokú összehangolásra;

| 39. | annak fényében, hogy nagyobb kiegészítő jellegre van szükség az EU pénzeszközei között, támogatja a „Versenyképes európai régiók: Kutatás és innováció” című bizottsági közleményben (COM(2007)0474) foglalt javaslatokat; üdvözli ebben az összefüggésben a Bizottság gyakorlati útmutatóját a regionális, nemzeti, uniós és az Európai Befektetési Bank (EBB) forrásaiból származó finanszírozás koordinációjáról a K+F és az innováció terén; egyetért a Bizottsággal abban, hogy jobban kell tájékoztatni az érdekelt feleket az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (8) 54. cikke (5) bekezdésének rendelkezéséről, amely két különböző közösségi forrásból származó finanszírozás ugyanazon támogatható költségek céljából való felhasználására vonatkozik; |
| --- | --- |

39.

annak fényében, hogy nagyobb kiegészítő jellegre van szükség az EU pénzeszközei között, támogatja a „Versenyképes európai régiók: Kutatás és innováció” című bizottsági közleményben (COM(2007)0474) foglalt javaslatokat; üdvözli ebben az összefüggésben a Bizottság gyakorlati útmutatóját a regionális, nemzeti, uniós és az Európai Befektetési Bank (EBB) forrásaiból származó finanszírozás koordinációjáról a K+F és az innováció terén; egyetért a Bizottsággal abban, hogy jobban kell tájékoztatni az érdekelt feleket az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (8) 54. cikke (5) bekezdésének rendelkezéséről, amely két különböző közösségi forrásból származó finanszírozás ugyanazon támogatható költségek céljából való felhasználására vonatkozik;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy a pénzügyi terv előterjesztésekor fejtse ki, hogy a közös uniós fellépés hol teremt hozzáadott értéket a különböző technológiai ágazatokban, és tegye közzé a különböző technológiai fejlesztések fenntarthatóságával kapcsolatos megállapításait; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy a pénzügyi terv előterjesztésekor fejtse ki, hogy a közös uniós fellépés hol teremt hozzáadott értéket a különböző technológiai ágazatokban, és tegye közzé a különböző technológiai fejlesztések fenntarthatóságával kapcsolatos megállapításait;

| 41. | megállapítja, hogy az erőforrásokat az iparral partnerségben kell felhasználni annak érdekében, hogy az új, kis szén-dioxid-kibocsátású technológiákba irányuló magánszektorbeli befektetéseket még előnyösebbé tegyék; hangsúlyozza a világos hosszú távú jövőkép és pénzügyi keret szükségességét, amelyet olyan pénzügyi intézmények támogatnak, mint az EBB, hogy kellő biztonságot nyújtsanak a magánszektorbeli partnereknek a befektetéshez; hangsúlyozza a kkv-k bevonásának szükségességét, különösen a szétszórt energiaellátó rendszerek technológiái esetében; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy az erőforrásokat az iparral partnerségben kell felhasználni annak érdekében, hogy az új, kis szén-dioxid-kibocsátású technológiákba irányuló magánszektorbeli befektetéseket még előnyösebbé tegyék; hangsúlyozza a világos hosszú távú jövőkép és pénzügyi keret szükségességét, amelyet olyan pénzügyi intézmények támogatnak, mint az EBB, hogy kellő biztonságot nyújtsanak a magánszektorbeli partnereknek a befektetéshez; hangsúlyozza a kkv-k bevonásának szükségességét, különösen a szétszórt energiaellátó rendszerek technológiái esetében;

| 42. | megjegyzi, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének javasolt felülvizsgálata keretében az árverési bevételek jelentős finanszírozási forrást biztosíthatnak az Európai Unió energiaellátási biztonságának növelésére, miközben megvalósíthatók lesznek éghajlati, energiahatékonysági és megújuló energiákkal kapcsolatos célkitűzései; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének javasolt felülvizsgálata keretében az árverési bevételek jelentős finanszírozási forrást biztosíthatnak az Európai Unió energiaellátási biztonságának növelésére, miközben megvalósíthatók lesznek éghajlati, energiahatékonysági és megújuló energiákkal kapcsolatos célkitűzései;

*

* *

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 400., 2006.12.30., 405. o.

(3)  HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0406.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0033.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0096.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0081.

(8)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o., Az 1989/2006/EK rendelettel (HL L 411., 2006.12.30., 6. o.) módosított rendelet.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/41

---

2008. július 9., szerdaA nemzeti vagyonalapok

P6_TA(2008)0355

Az Európai Parlament 2008. július 9–i állásfoglalása a nemzeti vagyonalapokról

2009/C 294 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság „A nemzeti vagyonalapokra vonatkozó közös európai megközelítés” című közleményére (COM(2008)0115),

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) jelenleg folyó munkájára, különös tekintettel a nemzeti vagyonalapokkal foglalkozó nemzetközi munkacsoportéra,

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) befektetési bizottságának 2008. április 4–én elfogadott jelentésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 64. és 65. cikkére (az EK-Szerződés 57. és 58. cikke),

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a nemzeti vagyonalapok több mint 50 éve jelen vannak a nemzetközi pénzügyi piacokon; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemzeti vagyonalapok több mint 50 éve jelen vannak a nemzetközi pénzügyi piacokon;

| B. | mivel a nemzeti vagyonalapok működéséhez nem köthető a pénzügyi piacok zavara, |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzeti vagyonalapok működéséhez nem köthető a pénzügyi piacok zavara,

| C. | mivel ezek az alapok tulajdonosi struktúrájuk miatt nem tartoznak az uniós pénzügyi piaci szabályozás hatókörébe; |
| --- | --- |

C.

mivel ezek az alapok tulajdonosi struktúrájuk miatt nem tartoznak az uniós pénzügyi piaci szabályozás hatókörébe;

| D. | mivel a nemzeti vagyonalapok befektetési stratégiája azt mutatja, hogy a hosszú távú, stabil befektetéseket részesítik előnyben; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzeti vagyonalapok befektetési stratégiája azt mutatja, hogy a hosszú távú, stabil befektetéseket részesítik előnyben;

| E. | mivel néhány nemzeti vagyonalap esetében kétség merült fel azok pénzügyi eszközeire, befektetési stratégiájára, nyereségére és irányítási struktúrájára vonatkozó átláthatóság tekintetében, |
| --- | --- |

E.

mivel néhány nemzeti vagyonalap esetében kétség merült fel azok pénzügyi eszközeire, befektetési stratégiájára, nyereségére és irányítási struktúrájára vonatkozó átláthatóság tekintetében,

| F. | tekintettel a nemzeti vagyonalapok szerepére néhány jelentős pénzintézet csődtől való megmentésében a közelmúltbeli pénzügyi válság során; |
| --- | --- |

F.

tekintettel a nemzeti vagyonalapok szerepére néhány jelentős pénzintézet csődtől való megmentésében a közelmúltbeli pénzügyi válság során;

| G. | tekintettel a nemzeti vagyonalapok növekedési potenciáljára; |
| --- | --- |

G.

tekintettel a nemzeti vagyonalapok növekedési potenciáljára;

| H. | mivel az Európai Uniónak továbbra is szilárdan ki kell állnia a befektetések iránti nyitottság és a tőke szabad mozgása mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Uniónak továbbra is szilárdan ki kell állnia a befektetések iránti nyitottság és a tőke szabad mozgása mellett;

| 1. | úgy véli, hogy a nemzeti vagyonalapok miatt eddig nem keletkezett zavar a tőkepiacokon, de szerkezetük, méretük és gyors növekedésük indokolttá teszi, hogy szerepük és hatásuk gondos vizsgálat tárgyát képezze; elismeri, hogy az alapok által alkalmazott, átláthatósággal és irányítással kapcsolatos megközelítések különbözőek; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a nemzeti vagyonalapok miatt eddig nem keletkezett zavar a tőkepiacokon, de szerkezetük, méretük és gyors növekedésük indokolttá teszi, hogy szerepük és hatásuk gondos vizsgálat tárgyát képezze; elismeri, hogy az alapok által alkalmazott, átláthatósággal és irányítással kapcsolatos megközelítések különbözőek;

| 2. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes nemzeti vagyonalapok átláthatóságának hiánya megakadályozhatja, hogy szerkezetük és motivációjuk megfelelően megismerhető legyen; kéri a Bizottságot, hogy ismerje el, hogy az átláthatóság és a nyilvános tájékoztatás alapvető elvei a valóban azonos versenyfeltételek biztosításának és a piacok zökkenőmentes működésének általában; |
| --- | --- |

2.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes nemzeti vagyonalapok átláthatóságának hiánya megakadályozhatja, hogy szerkezetük és motivációjuk megfelelően megismerhető legyen; kéri a Bizottságot, hogy ismerje el, hogy az átláthatóság és a nyilvános tájékoztatás alapvető elvei a valóban azonos versenyfeltételek biztosításának és a piacok zökkenőmentes működésének általában;

| 3. | üdvözli a Bizottság közleményét, amely megerősíti a nyitott piacok fontosságát és a Bizottság átfogó megoldás megtalálására irányuló elkötelezettségét; tudomásul veszi az átláthatóság fokozására és az irányítás fejlesztésére irányuló, nemzeti szinten és nemzetközi fórumokon megjelenő különböző kezdeményezéseket, és kéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az IMF-fel és az OECD-vel a globális magatartási kódex kidolgozásában; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Bizottság közleményét, amely megerősíti a nyitott piacok fontosságát és a Bizottság átfogó megoldás megtalálására irányuló elkötelezettségét; tudomásul veszi az átláthatóság fokozására és az irányítás fejlesztésére irányuló, nemzeti szinten és nemzetközi fórumokon megjelenő különböző kezdeményezéseket, és kéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az IMF-fel és az OECD-vel a globális magatartási kódex kidolgozásában;

| 4. | mindazonáltal úgy véli, hogy a bizottsági közlemény csupán első lépésnek tekintendő, ezért kéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze a nemzeti vagyonalapokat és tegyen eleget koordinátori szerepének annak biztosítására, hogy a nemzeti kezdeményezések ne kerüljenek ellentmondásba a befektetések iránti nyitottsággal, vagy ne veszélyeztessék az Európai Unió globális piacokon elfoglalt helyzetét; |
| --- | --- |

4.

mindazonáltal úgy véli, hogy a bizottsági közlemény csupán első lépésnek tekintendő, ezért kéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze a nemzeti vagyonalapokat és tegyen eleget koordinátori szerepének annak biztosítására, hogy a nemzeti kezdeményezések ne kerüljenek ellentmondásba a befektetések iránti nyitottsággal, vagy ne veszélyeztessék az Európai Unió globális piacokon elfoglalt helyzetét;

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy végezzen elemzést az Európai Unió rendelkezésére álló, az EK-szerződés rendelkezései és meglévő jogszabályok által biztosított eszközökről – mint az átláthatósági követelmények, szavazati jogok, részvényesek jogai és aranyrészvények –, melyek lehetővé teszik a reagálást a nemzeti vagyonalapokból történő támogatás miatt felmerülő tulajdonosi problémák esetén; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot, hogy végezzen elemzést az Európai Unió rendelkezésére álló, az EK-szerződés rendelkezései és meglévő jogszabályok által biztosított eszközökről – mint az átláthatósági követelmények, szavazati jogok, részvényesek jogai és aranyrészvények –, melyek lehetővé teszik a reagálást a nemzeti vagyonalapokból történő támogatás miatt felmerülő tulajdonosi problémák esetén;

| 6. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy értékelje, mennyi mozgásteret enged az EUMSz. 64. és 65. cikke az uniós intézményeknek, annak érdekében, hogy megbizonyosodjon az EU-szintű összehangolt fellépés lehetőségeiről, amely alapvető fontossággal bír az EU érdekeinek és a belső piac zökkenőmentes működésének szempontjából; kéri a Bizottságot, hogy készítsen listát azokról az ágazatokról, amelyek a közrendről szóló 65. cikk rendelkezéseinek hatálya alá eshetnek; |
| --- | --- |

6.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy értékelje, mennyi mozgásteret enged az EUMSz. 64. és 65. cikke az uniós intézményeknek, annak érdekében, hogy megbizonyosodjon az EU-szintű összehangolt fellépés lehetőségeiről, amely alapvető fontossággal bír az EU érdekeinek és a belső piac zökkenőmentes működésének szempontjából; kéri a Bizottságot, hogy készítsen listát azokról az ágazatokról, amelyek a közrendről szóló 65. cikk rendelkezéseinek hatálya alá eshetnek;

| 7. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy készítsen mélyreható elemzést a globális pénzügyi piacok működéséről, valamint a globális kezdeményezéseket figyelembe véve dolgozzon ki szilárd uniós elképzelést arról, hogy milyen elveknek és szabályoknak kellene irányítani a piacokat, és támogassa ezt az elképzelést; azon a véleményen van, hogy az efféle közös álláspont erősítené az EU helyzetét a nemzetközi fórumokon; kéri a Bizottságot, hogy adott esetben alkalmazza a kölcsönösség elvét; |
| --- | --- |

7.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy készítsen mélyreható elemzést a globális pénzügyi piacok működéséről, valamint a globális kezdeményezéseket figyelembe véve dolgozzon ki szilárd uniós elképzelést arról, hogy milyen elveknek és szabályoknak kellene irányítani a piacokat, és támogassa ezt az elképzelést; azon a véleményen van, hogy az efféle közös álláspont erősítené az EU helyzetét a nemzetközi fórumokon; kéri a Bizottságot, hogy adott esetben alkalmazza a kölcsönösség elvét;

| 8. | aggodalmát fejezi ki az olajárak és azoknak az euró/dollár árfolyamra gyakorolt hatása miatt, mivel az olajon szerzett nyereség gyakran nemzeti vagyonalapokon keresztül kerül újra befektetésre euróban denominált eszközökbe és általában az euróövezet piacain; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki az olajárak és azoknak az euró/dollár árfolyamra gyakorolt hatása miatt, mivel az olajon szerzett nyereség gyakran nemzeti vagyonalapokon keresztül kerül újra befektetésre euróban denominált eszközökbe és általában az euróövezet piacain;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/42

---

2008. július 9., szerdaA városi mobilitás új kultúrája felé

P6_TA(2008)0356

Az Európai Parlament 2008.július 9–i állásfoglalása „A városi mobilitás új kultúrája felé” című témáról (2008/2041(INI))

2009/C 294 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel „A városi mobilitás új kultúrája felé” című zöld könyvre (COM(2007)0551),

tekintettel „Az Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyvre (COM(2001)0370),

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára: Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata” című bizottsági közleményre (COM(2006)0314),

tekintettel az „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első “Intelligens autó” jelentés” című bizottsági közleményre (COM(2007)0541),

tekintettel „A 21. századi versenyképes autóipari szabályozási keret – A Bizottság álláspontja a CARS 21 magas szintű csoport zárójelentésével kapcsolatban – Hozzájárulás az EU növekedési és foglalkoztatási stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2007)0022),

tekintettel „Az “Intelligens autó” kezdeményezés. “A gépjárművek intelligenciájának, biztonságának és tisztaságának fokozása érdekében alkalmazott információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismeretterjesztés” című bizottsági közleményre” (COM(2006)0059),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika: a fenntartható mobilitás kulcsa” című bizottsági közleményre (COM(2006)0336),

tekintettel „A teherfuvarozási logisztikáról szóló cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2007)0607),

tekintettel „A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról” szóló bizottsági közleményre (COM(2005)0718),

tekintettel a strukturális alapokról és a kohéziós alapról, illetve a 7. kutatási keretprogramról szóló bizottsági javaslatokra és iránymutatásokra, valamint európai parlamenti véleményekre,

tekintettel a tiszta és energiatakarékos közúti járművek használatának előmozdításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi irányelvre vonatkozó átdolgozott javaslatra (COM(2007)0817),

tekintettel „A 2008. évi tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról a lisszaboni stratégia kapcsán” című, 2008.február 20–i állásfoglalására (1),

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007.július 12–i állásfoglalására (2),

tekintettel a „CARS 21: versenyképes autóipari szabályozási keret” című, 2008.január 15–i állásfoglalására (3),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika – a fenntartható mobilitás kulcsa” című témához fűzött, 2007.szeptember 5–i állásfoglalására (4),

tekintettel „A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról” szóló, 2006.szeptember 26–i állásfoglalására (5),

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság városi mobilitásról szóló véleményére,

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0252/2008),

| A. | mivel a városi központok (a városok és a környező régiók) sok szempontból fontos szerepet töltenek be az uniós polgárok életében; mivel a városi központok eltérő méretük és felépítésük ellenére a városi mobilitás következményeként hasonló problémákkal és kihívásokkal szembesülnek a szennyezés, a forgalmi torlódás, a zaj és a közúti biztonság tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel a városi központok (a városok és a környező régiók) sok szempontból fontos szerepet töltenek be az uniós polgárok életében; mivel a városi központok eltérő méretük és felépítésük ellenére a városi mobilitás következményeként hasonló problémákkal és kihívásokkal szembesülnek a szennyezés, a forgalmi torlódás, a zaj és a közúti biztonság tekintetében;

| B. | mivel a városokban sürgősen újfajta gondolkodásra és innovatív elképzelésekre van szükség a mobilitással kapcsolatban, tekintettel arra, hogy a városi közlekedés jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, a szennyezéshez és egyéb környezeti problémákhoz, valamint az ezekből következően a városi lakosság életminőségére és egészségére gyakorolt negatív hatásokhoz; mivel ezeket a problémákat kezelni kell az éghajlatváltozás és más környezeti problémák elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégiák sikerének biztosításához; |
| --- | --- |

B.

mivel a városokban sürgősen újfajta gondolkodásra és innovatív elképzelésekre van szükség a mobilitással kapcsolatban, tekintettel arra, hogy a városi közlekedés jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, a szennyezéshez és egyéb környezeti problémákhoz, valamint az ezekből következően a városi lakosság életminőségére és egészségére gyakorolt negatív hatásokhoz; mivel ezeket a problémákat kezelni kell az éghajlatváltozás és más környezeti problémák elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégiák sikerének biztosításához;

| C. | mivel megfelelő feladatmegosztást kell fenntartani az EU, illetve a városok és nagyvárosok között, amelynek keretében az EU-nak egyértelműen meghatározott szerepet kell betöltenie; mivel a jobb szabályozás, a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban a városi mobilitás tekintetében kizárólag akkor kell közösségi fellépéshez folyamodni, ha ez egyértelműen uniós hozzáadott értékkel bír; |
| --- | --- |

C.

mivel megfelelő feladatmegosztást kell fenntartani az EU, illetve a városok és nagyvárosok között, amelynek keretében az EU-nak egyértelműen meghatározott szerepet kell betöltenie; mivel a jobb szabályozás, a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban a városi mobilitás tekintetében kizárólag akkor kell közösségi fellépéshez folyamodni, ha ez egyértelműen uniós hozzáadott értékkel bír;

| D. | mivel az uniós belső piac elveit a városi mobilitás terén is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós belső piac elveit a városi mobilitás terén is figyelembe kell venni;

| E. | mivel az európai városok és nagyvárosok számára lehetővé kell tenni, hogy rugalmas eszközök széles köréből választhassanak, és ezáltal a politikák testre szabott kombinációját alakítsák ki annak érdekében, hogy mindenkori mobilitási problémáikra integrált, fenntartható, társadalmi szempontból hatékony, gazdasági szempontból pedig életképes megoldásokat találjanak; mivel a közlekedés valamennyi módjában és területén (gyalogosok, kerékpárosok, tömegközlekedés és magán személyszállítás, áruszállítás és szolgáltatások) jobb logisztikai megoldásokra, valamint fenntarthatóbb közlekedési módokra történő áttérésre kell törekedni a városközpontok jó megközelíthetősége és a városon belüli zökkenőmentes forgalomáramlás érdekében, ami rendkívül fontos a lakosok, a látogatók, az ingázók, az árutermelők és -szállítók, a szolgáltatók és főként a KKV-k számára; mivel különleges hangsúlyt kell fektetni a kiválasztott eszközök interoperabilitására, annak érdekében, hogy a hatóságok később képesek legyenek a közúti közlekedési szabályok városi területeken elkövetett megsértése elleni, határokon átnyúló fellépésre; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai városok és nagyvárosok számára lehetővé kell tenni, hogy rugalmas eszközök széles köréből választhassanak, és ezáltal a politikák testre szabott kombinációját alakítsák ki annak érdekében, hogy mindenkori mobilitási problémáikra integrált, fenntartható, társadalmi szempontból hatékony, gazdasági szempontból pedig életképes megoldásokat találjanak; mivel a közlekedés valamennyi módjában és területén (gyalogosok, kerékpárosok, tömegközlekedés és magán személyszállítás, áruszállítás és szolgáltatások) jobb logisztikai megoldásokra, valamint fenntarthatóbb közlekedési módokra történő áttérésre kell törekedni a városközpontok jó megközelíthetősége és a városon belüli zökkenőmentes forgalomáramlás érdekében, ami rendkívül fontos a lakosok, a látogatók, az ingázók, az árutermelők és -szállítók, a szolgáltatók és főként a KKV-k számára; mivel különleges hangsúlyt kell fektetni a kiválasztott eszközök interoperabilitására, annak érdekében, hogy a hatóságok később képesek legyenek a közúti közlekedési szabályok városi területeken elkövetett megsértése elleni, határokon átnyúló fellépésre;

| F. | mivel a városi közlekedésre vonatkozó európai politikának figyelembe kell vennie a gazdasági, társadalmi, területi és környezeti kohéziót; mivel különösen figyelembe kell venni az „új” tagállamok sajátos problémáit és körülményeit; |
| --- | --- |

F.

mivel a városi közlekedésre vonatkozó európai politikának figyelembe kell vennie a gazdasági, társadalmi, területi és környezeti kohéziót; mivel különösen figyelembe kell venni az „új” tagállamok sajátos problémáit és körülményeit;

| G. | mivel figyelembe kell venni a munkavállalók (ingázók), a mozgáskorlátozottak, a gyermekek (babakocsik) és a hátrányos szociális helyzetben lévők és az idősek különleges igényeit; mivel nem szabad elfelejtkezni arról, hogy Európa lakosságának gyors elöregedése demográfiai változásokhoz vezet, és új igényeket hoz létre a mobilitás tekintetében a társadalmakban; |
| --- | --- |

G.

mivel figyelembe kell venni a munkavállalók (ingázók), a mozgáskorlátozottak, a gyermekek (babakocsik) és a hátrányos szociális helyzetben lévők és az idősek különleges igényeit; mivel nem szabad elfelejtkezni arról, hogy Európa lakosságának gyors elöregedése demográfiai változásokhoz vezet, és új igényeket hoz létre a mobilitás tekintetében a társadalmakban;

| H. | mivel nélkülözhetetlen új megközelítés elfogadása a városi területek stratégiai megtervezése tekintetében, az elkövetkező néhány évtizedben felmerülő környezeti, energetikai és mobilitási kihívások megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel nélkülözhetetlen új megközelítés elfogadása a városi területek stratégiai megtervezése tekintetében, az elkövetkező néhány évtizedben felmerülő környezeti, energetikai és mobilitási kihívások megelőzése érdekében;

| I. | mivel a külső költségek belső költséggé alakítása fontos lépést jelent a közlekedési ágazat valós költségeinek kiszámítására irányuló cél elérése érdekében; mivel az árufuvarozás és a személyszállítás között, illetve a különböző közlekedési módok között a tisztességes bánásmód biztosítása érdekében meg kell vizsgálni a fenntartható városi közlekedési koncepciók kereszttámogatásának lehetőségét; mivel erőfeszítéseket kell tenni új finanszírozási eszközök kidolgozására, valamint a fenntartható városi mobilitási megoldások érdekében jobban és gyakrabban kell felhasználni a már meglévő olyan pénzügyi eszközöket, mint például a Strukturális és a Kohéziós Alapok; |
| --- | --- |

I.

mivel a külső költségek belső költséggé alakítása fontos lépést jelent a közlekedési ágazat valós költségeinek kiszámítására irányuló cél elérése érdekében; mivel az árufuvarozás és a személyszállítás között, illetve a különböző közlekedési módok között a tisztességes bánásmód biztosítása érdekében meg kell vizsgálni a fenntartható városi közlekedési koncepciók kereszttámogatásának lehetőségét; mivel erőfeszítéseket kell tenni új finanszírozási eszközök kidolgozására, valamint a fenntartható városi mobilitási megoldások érdekében jobban és gyakrabban kell felhasználni a már meglévő olyan pénzügyi eszközöket, mint például a Strukturális és a Kohéziós Alapok;

Az Európai Unió szerepe

| 1. | üdvözli és megfelelő vitaalapnak tekinti fent említett zöld könyvet; üdvözli továbbá, hogy az érintettek széles körét bevonták a városi közlekedésre vonatkozó jövőbeni uniós politika véleményezésének illetve kialakításának folyamatába; |
| --- | --- |

1.

üdvözli és megfelelő vitaalapnak tekinti fent említett zöld könyvet; üdvözli továbbá, hogy az érintettek széles körét bevonták a városi közlekedésre vonatkozó jövőbeni uniós politika véleményezésének illetve kialakításának folyamatába;

| 2. | szükségesnek tartja az EU felelősségi köreinek egyértelmű meghatározását, a szubszidiaritás és arányosság szerződésekben lefektetett elveivel összhangban; elismeri azt az elvet, hogy a helyi hatóságok szabadon elfogadhatják saját mobilitási politikáikat, feltéve, hogy nem sértik meg a vonatkozó nemzeti és európai jogszabályokat; feltételezi ugyanakkor, hogy – a fent említett elveknek megfelelően – a tagállamok, a városok és nagyvárosok tudatában vannak a városi mobilitás jobb megszervezése és megtervezése tekintetében fennálló saját felelősségüknek; elismeri ugyanakkor, hogy a városi mobilitással kapcsolatos összehangolt, Közösségen belüli fellépés néhány területen egyértelműen hozzáadott értéket képviselhet; |
| --- | --- |

2.

szükségesnek tartja az EU felelősségi köreinek egyértelmű meghatározását, a szubszidiaritás és arányosság szerződésekben lefektetett elveivel összhangban; elismeri azt az elvet, hogy a helyi hatóságok szabadon elfogadhatják saját mobilitási politikáikat, feltéve, hogy nem sértik meg a vonatkozó nemzeti és európai jogszabályokat; feltételezi ugyanakkor, hogy – a fent említett elveknek megfelelően – a tagállamok, a városok és nagyvárosok tudatában vannak a városi mobilitás jobb megszervezése és megtervezése tekintetében fennálló saját felelősségüknek; elismeri ugyanakkor, hogy a városi mobilitással kapcsolatos összehangolt, Közösségen belüli fellépés néhány területen egyértelműen hozzáadott értéket képviselhet;

| 3. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak – a környezetvédelemre és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalások támogatása érdekében – meg kell határoznia a városi mobilitásra vonatkozó általános stratégiát, amely a személygépkocsik használata magas szintjének csökkentéséhez vezet, |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak – a környezetvédelemre és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalások támogatása érdekében – meg kell határoznia a városi mobilitásra vonatkozó általános stratégiát, amely a személygépkocsik használata magas szintjének csökkentéséhez vezet,

| 4. | úgy véli, hogy az alábbi területeken európai szintű fellépésre van szükség, és a következőkre kér fel:






  — | a városi mobilitásról szóló integrált összkoncepció kidolgozása, melyhez a nemzeti, regionális és helyi szereplők (önkormányzatok, polgárok, a gazdasági élet szereplői és az ipar képviselői) igazodhatnak; ennek a megközelítésnek az uniós belső piac fenntartható mobilitással kapcsolatos elvein kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a városok életképességét, illetve a demográfiai hatásokat (városokból történő elvándorlás); kiemeli, hogy ennek egyértelműen arra kell ösztönöznie a városokat és városi területeket, hogy integrált és átfogó fenntartható városi mobilitási terveket hozzanak létre, hangsúlyt fektetve a hosszú távú várostervezésre és területrendezésre; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan kapcsolhatóak össze a fenntartható városi közlekedési tervek és a 100 000-nél több lakossal rendelkező városok EU társfinanszírozott közlekedési projectjei, illetve az uniós jogszabályok, és a balesetek számára, a szén-dioxid kibocsátásra, és a helyi gáz- és zajkibocsátás csökkentésére vonatkozó határozatok és célok; |
| --- | --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az alábbi területeken európai szintű fellépésre van szükség, és a következőkre kér fel:

—

a városi mobilitásról szóló integrált összkoncepció kidolgozása, melyhez a nemzeti, regionális és helyi szereplők (önkormányzatok, polgárok, a gazdasági élet szereplői és az ipar képviselői) igazodhatnak; ennek a megközelítésnek az uniós belső piac fenntartható mobilitással kapcsolatos elvein kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a városok életképességét, illetve a demográfiai hatásokat (városokból történő elvándorlás); kiemeli, hogy ennek egyértelműen arra kell ösztönöznie a városokat és városi területeket, hogy integrált és átfogó fenntartható városi mobilitási terveket hozzanak létre, hangsúlyt fektetve a hosszú távú várostervezésre és területrendezésre; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan kapcsolhatóak össze a fenntartható városi közlekedési tervek és a 100 000-nél több lakossal rendelkező városok EU társfinanszírozott közlekedési projectjei, illetve az uniós jogszabályok, és a balesetek számára, a szén-dioxid kibocsátásra, és a helyi gáz- és zajkibocsátás csökkentésére vonatkozó határozatok és célok;

| — | megbízható és összehasonlítható adatok összeállítása és hatékony terjesztése a városi és elővárosi mobilitás valamennyi szempontjáról, a keretfeltételek (pl. demográfiai változások, gazdasági növekedés, éghajlatváltozás) jövőbeni változásainak figyelembe vételével; |
| --- | --- |

—

megbízható és összehasonlítható adatok összeállítása és hatékony terjesztése a városi és elővárosi mobilitás valamennyi szempontjáról, a keretfeltételek (pl. demográfiai változások, gazdasági növekedés, éghajlatváltozás) jövőbeni változásainak figyelembe vételével;

| — | a városi mobilitást közvetlenül vagy közvetetten érintő, jelenleg érvényes közösségi szabályok jegyzékbe foglalása, melynek során minden esetben meg kell vizsgálni a javítás és az egyszerűsítés lehetőségét; |
| --- | --- |

—

a városi mobilitást közvetlenül vagy közvetetten érintő, jelenleg érvényes közösségi szabályok jegyzékbe foglalása, melynek során minden esetben meg kell vizsgálni a javítás és az egyszerűsítés lehetőségét;

| — | a városi közlekedést, és különösen a tömegközlekedést érintő uniós szabályozás tagállamok általi végrehajtásának és alkalmazásának értékelése; |
| --- | --- |

—

a városi közlekedést, és különösen a tömegközlekedést érintő uniós szabályozás tagállamok általi végrehajtásának és alkalmazásának értékelése;

| — | a zöld könyvben említett egyes problémák kezelésére irányuló helyi kezdeményezések (pl. útdíj felszámítása, zöld zónák, a tömegközlekedés biztonsága, a kerékpárosok védelme stb.) listája; reméli, hogy ez a lista képezheti e területeken a legjobb gyakorlatok cseréjének alapját; |
| --- | --- |

—

a zöld könyvben említett egyes problémák kezelésére irányuló helyi kezdeményezések (pl. útdíj felszámítása, zöld zónák, a tömegközlekedés biztonsága, a kerékpárosok védelme stb.) listája; reméli, hogy ez a lista képezheti e területeken a legjobb gyakorlatok cseréjének alapját;

| — | a városközpontokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos helyi intézkedések nyomon követése, új kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az uniós belső piacon; |
| --- | --- |

—

a városközpontokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos helyi intézkedések nyomon követése, új kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az uniós belső piacon;

| — | a „városi mobilitás európai platformja” vagy bármely más hatékony fórum, amely a városi mobilitásra vonatkozó valamennyi adatot, legjobb gyakorlatot és politikai információt érthető módon fog egybe, hogy a polgárok és a politikai döntéshozók számára lehetővé váljon a városi mobilitási politikák kialakításához szükséges létfontosságú információkhoz való könnyű hozzáférés; hangsúlyozza, hogy a bürokrácia elkerülése érdekében egy ilyen platformnak a lehető legjobban kell a már meglévő adatbázisokra, forrásokra és intézményekre alapoznia; |
| --- | --- |

—

a „városi mobilitás európai platformja” vagy bármely más hatékony fórum, amely a városi mobilitásra vonatkozó valamennyi adatot, legjobb gyakorlatot és politikai információt érthető módon fog egybe, hogy a polgárok és a politikai döntéshozók számára lehetővé váljon a városi mobilitási politikák kialakításához szükséges létfontosságú információkhoz való könnyű hozzáférés; hangsúlyozza, hogy a bürokrácia elkerülése érdekében egy ilyen platformnak a lehető legjobban kell a már meglévő adatbázisokra, forrásokra és intézményekre alapoznia;

| — | a különböző szállítási módok külső költségeinek értékelése, illetve annak vizsgálata, hogy van-e lehetőség e külső költségek belső költséggé alakítására; |
| --- | --- |

—

a különböző szállítási módok külső költségeinek értékelése, illetve annak vizsgálata, hogy van-e lehetőség e külső költségek belső költséggé alakítására;

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy a városi rendszerek nemzeti akadályainak leküzdése érdekében működjön együtt a tagállamokkal, azonban ne tegyen javaslatot olyan uniós jogszabályra, amely korlátozhatná a mobilitással kapcsolatos problémák megoldásához szükséges helyi rugalmasságot; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot, hogy a városi rendszerek nemzeti akadályainak leküzdése érdekében működjön együtt a tagállamokkal, azonban ne tegyen javaslatot olyan uniós jogszabályra, amely korlátozhatná a mobilitással kapcsolatos problémák megoldásához szükséges helyi rugalmasságot;

Jogi szabályozás

| 6. | szükségesnek tartja, hogy az EU minden olyan politikai területen, melyen jogalkotási hatáskörrel rendelkezik (pl. költségvetési politika, környezetvédelmi politika, szociális és munkaerőpiaci politika, versenypolitika, iparpolitika, regionális és kohéziós politika, közlekedés- és közúti biztonsági politika és energiapolitika), vegye figyelembe a városi közlekedés különleges igényeit; |
| --- | --- |

6.

szükségesnek tartja, hogy az EU minden olyan politikai területen, melyen jogalkotási hatáskörrel rendelkezik (pl. költségvetési politika, környezetvédelmi politika, szociális és munkaerőpiaci politika, versenypolitika, iparpolitika, regionális és kohéziós politika, közlekedés- és közúti biztonsági politika és energiapolitika), vegye figyelembe a városi közlekedés különleges igényeit;

Szabványosítás és harmonizáció

| 7. | kéri, hogy dolgozzanak ki speciális uniós szabályokat és/vagy iránymutatást az alábbiak szabványosítására és harmonizációjára:






  — | zöld zónák és útdíjak kialakítása és működtetése; úgy véli, hogy az ezen intézkedések bevezetésére vonatkozó döntést helyi szinten kell meghozni, figyelembe véve az egyes agglomerációk egyedi helyzetét; |
| --- | --- | --- |

7.

kéri, hogy dolgozzanak ki speciális uniós szabályokat és/vagy iránymutatást az alábbiak szabványosítására és harmonizációjára:

—

zöld zónák és útdíjak kialakítása és működtetése; úgy véli, hogy az ezen intézkedések bevezetésére vonatkozó döntést helyi szinten kell meghozni, figyelembe véve az egyes agglomerációk egyedi helyzetét;

| — | mivel az uniós belső piac elveinek értelmében különös figyelmet kell fordítani ezen intézkedések interoperabilitására, a szabad forgalomáramlás biztosítása, valamint annak elkerülése érdekében, hogy az egyes tagállamok egymástól eltérő kezdeményezéseket vezessenek be; |
| --- | --- |

—

mivel az uniós belső piac elveinek értelmében különös figyelmet kell fordítani ezen intézkedések interoperabilitására, a szabad forgalomáramlás biztosítása, valamint annak elkerülése érdekében, hogy az egyes tagállamok egymástól eltérő kezdeményezéseket vezessenek be;

| — | a különböző személy- és áruszállítási módok interoperabilitásának technikai és szervezési követelményei; a fogyatékkal élők, az idősek, a kisgyermekesek és a kevésbé jómódúak mobilitása; |
| --- | --- |

—

a különböző személy- és áruszállítási módok interoperabilitásának technikai és szervezési követelményei; a fogyatékkal élők, az idősek, a kisgyermekesek és a kevésbé jómódúak mobilitása;

| — | a közlekedésbiztonság javítása a közösségi és a nemzeti szabályozás alapján; |
| --- | --- |

—

a közlekedésbiztonság javítása a közösségi és a nemzeti szabályozás alapján;

| — | az uniós szintű alkalmazásokra érvényes intelligens közlekedési rendszerek (ITS) hozzáférhetősége és interoperabilitása; |
| --- | --- |

—

az uniós szintű alkalmazásokra érvényes intelligens közlekedési rendszerek (ITS) hozzáférhetősége és interoperabilitása;

A legjobb gyakorlatok terjesztése és kicserélése

| 8. | kéri a legjobb gyakorlatok cseréjének előmozdítását célzó megfelelő intézkedések bevezetését, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | a meglévő infrastruktúra használatának optimalizálása, például rugalmas úthasználati koncepciók révén, |
| --- | --- | --- |

8.

kéri a legjobb gyakorlatok cseréjének előmozdítását célzó megfelelő intézkedések bevezetését, különös tekintettel az alábbiakra:

—

a meglévő infrastruktúra használatának optimalizálása, például rugalmas úthasználati koncepciók révén,

| — | multimodális közlekedési és mobilitási megoldások elfogadása (közút, vasút, vízi közlekedés), |
| --- | --- |

—

multimodális közlekedési és mobilitási megoldások elfogadása (közút, vasút, vízi közlekedés),

| — | integrált díjszabási és számlázási rendszerek, amelyek egyszerűsítik a különböző közlekedési módokhoz való hozzáférést és azok módközi használatát, |
| --- | --- |

—

integrált díjszabási és számlázási rendszerek, amelyek egyszerűsítik a különböző közlekedési módokhoz való hozzáférést és azok módközi használatát,

| — | testre szabott, fenntartható mobilitási tervek és ezeket alátámasztó intézkedések kidolgozása a területrendezés és várostervezés során („a rövid távolságok városa”), amely olyan eljárás, amelyben valamennyi érintett már a korai szakasztól fogva részt vesz, |
| --- | --- |

—

testre szabott, fenntartható mobilitási tervek és ezeket alátámasztó intézkedések kidolgozása a területrendezés és várostervezés során („a rövid távolságok városa”), amely olyan eljárás, amelyben valamennyi érintett már a korai szakasztól fogva részt vesz,

| — | iránymutatásokat az ügynökségek közti együttműködést biztosítására a helyi és regionális önkormányzatok részlegei és a közhasznú társaságok közt a városi területeken belüli rendszerek tervezésekor; |
| --- | --- |

—

iránymutatásokat az ügynökségek közti együttműködést biztosítására a helyi és regionális önkormányzatok részlegei és a közhasznú társaságok közt a városi területeken belüli rendszerek tervezésekor;

| — | innovatív megoldások a hatékony teherszállításért, különös tekintettel a helyi áruszállításra a városokban, beleértve az „utolsó mérföld” megkönnyítését célzó, megbízható be- és kirakodási rendszereket, |
| --- | --- |

—

innovatív megoldások a hatékony teherszállításért, különös tekintettel a helyi áruszállításra a városokban, beleértve az „utolsó mérföld” megkönnyítését célzó, megbízható be- és kirakodási rendszereket,

| — | fenntartható közlekedési szolgáltatások a turisták mobilitásának biztosítása érdekében a városi és városkörnyéki területeken, |
| --- | --- |

—

fenntartható közlekedési szolgáltatások a turisták mobilitásának biztosítása érdekében a városi és városkörnyéki területeken,

| — | környezettudatos közbeszerzési politikára vonatkozó iránymutatások, |
| --- | --- |

—

környezettudatos közbeszerzési politikára vonatkozó iránymutatások,

| — | a helyi tömegközlekedés jobb megszervezése, hangsúlyt fektetve a hatékonyságra, a vonzerőre, a hozzáférhetőségre – tekintettel a fogyatékkal élő személyekre és a mozgáskorlátozottakra is –, valamint a biztonságra, |
| --- | --- |

—

a helyi tömegközlekedés jobb megszervezése, hangsúlyt fektetve a hatékonyságra, a vonzerőre, a hozzáférhetőségre – tekintettel a fogyatékkal élő személyekre és a mozgáskorlátozottakra is –, valamint a biztonságra,

| — | a fenntartható mobilitási láncok ösztönzése: gyaloglás–kerékpározás–gépjárműmegosztás–telekocsi–taxi–kollektív/lakossági mobilitás, |
| --- | --- |

—

a fenntartható mobilitási láncok ösztönzése: gyaloglás–kerékpározás–gépjárműmegosztás–telekocsi–taxi–kollektív/lakossági mobilitás,

| — | a rövid távolságra történő szállítás hatékonyabb megszervezése, |
| --- | --- |

—

a rövid távolságra történő szállítás hatékonyabb megszervezése,

| — | a közlekedés mérséklése és/vagy elkerülése érdekében a logisztika és a mobilitás optimalizálására irányuló intézkedések mint például a távmunka vagy a munkaidő kezdetének rugalmas meghatározása a munkahelyeken és iskolákban, |
| --- | --- |

—

a közlekedés mérséklése és/vagy elkerülése érdekében a logisztika és a mobilitás optimalizálására irányuló intézkedések mint például a távmunka vagy a munkaidő kezdetének rugalmas meghatározása a munkahelyeken és iskolákban,

| — | a virtuális mobilitás – például elektronikus tanulás, elektronikus banki szolgáltatások, távértékesítés és telekonferencia – előmozdítására irányuló intézkedések, |
| --- | --- |

—

a virtuális mobilitás – például elektronikus tanulás, elektronikus banki szolgáltatások, távértékesítés és telekonferencia – előmozdítására irányuló intézkedések,

| — | zöld zónák és útdíjak kialakítása, |
| --- | --- |

—

zöld zónák és útdíjak kialakítása,

| — | parkolási politikák és gyakorlatok, például parkolási útmutatási rendszerek bevezetése, |
| --- | --- |

—

parkolási politikák és gyakorlatok, például parkolási útmutatási rendszerek bevezetése,

| — | az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának előmozdítása és kiszélesítése; |
| --- | --- |

—

az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának előmozdítása és kiszélesítése;

| 9. | felszólít a városi mobilitás szempontjából lényeges kérdésekre vonatkozó adatok – mint például az Eurostat és a CARE (az európai utakon történő balesetek közösségi adatbázisa) statisztikáinak – lehető legszélesebb körben történő terjesztésére; kéri, hogy nyissák meg a CARE adatbázishoz való hozzáférést, hiszen az a közlekedési szakemberek közötti információ- és tapasztalatcsere hasznos eszköze lehetne; |
| --- | --- |

9.

felszólít a városi mobilitás szempontjából lényeges kérdésekre vonatkozó adatok – mint például az Eurostat és a CARE (az európai utakon történő balesetek közösségi adatbázisa) statisztikáinak – lehető legszélesebb körben történő terjesztésére; kéri, hogy nyissák meg a CARE adatbázishoz való hozzáférést, hiszen az a közlekedési szakemberek közötti információ- és tapasztalatcsere hasznos eszköze lehetne;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a helyi hatóságokat a – különösen a városi mobilitáshoz kapcsolódó integrált megközelítés alkalmazását célzó – próba- és kísérleti projektek előmozdítása, illetve a várostervezés területére irányuló kutatási támogatás révén; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a helyi hatóságokat a – különösen a városi mobilitáshoz kapcsolódó integrált megközelítés alkalmazását célzó – próba- és kísérleti projektek előmozdítása, illetve a várostervezés területére irányuló kutatási támogatás révén;

Kutatás és fejlesztés

| 11. | kiemeli a kutatás és fejlesztés fontosságát a fenntartható közlekedés területén, különösen azt, hogy a tisztább járműtechnológiák kifejlesztése során támogatni kell a technológiai fejlődést; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fektessen be tiszta, hatékonyabb, fogyasztóorientált és biztonságos közlekedési rendszerekbe, valamint hogy tegyenek intézkedéseket az ilyen rendszerek piacának létrehozására; |
| --- | --- |

11.

kiemeli a kutatás és fejlesztés fontosságát a fenntartható közlekedés területén, különösen azt, hogy a tisztább járműtechnológiák kifejlesztése során támogatni kell a technológiai fejlődést; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fektessen be tiszta, hatékonyabb, fogyasztóorientált és biztonságos közlekedési rendszerekbe, valamint hogy tegyenek intézkedéseket az ilyen rendszerek piacának létrehozására;

| 12. | rámutat arra, hogy az EU-nak szerepet kell játszania az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztésében és előmozdításában, valamint az innovatív technológiák finanszírozásában, mivel azok nagymértékben hozzájárulhatnak többek között a közlekedésbiztonság, a forgalomáramlás, valamint a logisztikai hatékonyság növeléséhez; ennélfogva úgy véli, hogy támogatni kell az intelligens közlekedési rendszerek továbbfejlesztését és mindenekelőtt azok Európai Unió általi szélesebb körű alkalmazását; |
| --- | --- |

12.

rámutat arra, hogy az EU-nak szerepet kell játszania az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztésében és előmozdításában, valamint az innovatív technológiák finanszírozásában, mivel azok nagymértékben hozzájárulhatnak többek között a közlekedésbiztonság, a forgalomáramlás, valamint a logisztikai hatékonyság növeléséhez; ennélfogva úgy véli, hogy támogatni kell az intelligens közlekedési rendszerek továbbfejlesztését és mindenekelőtt azok Európai Unió általi szélesebb körű alkalmazását;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozza létre a különböző uniós keretprogramok szerinti városi mobilitási kutatási és fejlesztési projektek hozzáférhető és kompatibilis listáit, amelyek a gyakorlatban alkalmazott példákat is feltüntetnek; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozza létre a különböző uniós keretprogramok szerinti városi mobilitási kutatási és fejlesztési projektek hozzáférhető és kompatibilis listáit, amelyek a gyakorlatban alkalmazott példákat is feltüntetnek;

A hatóságok közötti koordináció

| 14. | hangsúlyozza, hogy a mobilitásirányításra vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréje és a jobb koordináció létfontosságú a városi közlekedés és mobilitás javításához, mivel így egyértelművé válnak az olyan hiányosságok, mint a megfelelő felelősségmegosztás, a különböző helyi, regionális és nemzeti hatóságok között koordináció hiánya, valamint a városi, külvárosi és vidéki közlekedési rendszerek közötti elégtelen koordináció; rámutat, hogy a helyi hatóságok közötti gyenge koordináció magasabb szállítási költségeket, nagyobb forgalmat és így nagyobb környezetszennyezést eredményez; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a mobilitásirányításra vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréje és a jobb koordináció létfontosságú a városi közlekedés és mobilitás javításához, mivel így egyértelművé válnak az olyan hiányosságok, mint a megfelelő felelősségmegosztás, a különböző helyi, regionális és nemzeti hatóságok között koordináció hiánya, valamint a városi, külvárosi és vidéki közlekedési rendszerek közötti elégtelen koordináció; rámutat, hogy a helyi hatóságok közötti gyenge koordináció magasabb szállítási költségeket, nagyobb forgalmat és így nagyobb környezetszennyezést eredményez;

| 15. | sürgősen felszólít a szomszédos helyi hatóságok közötti jobb koordinációra annak érdekében, hogy biztosítható legyen bizonyos mértékű következetesség, valamint a határokon átnyúló és egyéb területek helyi és regionális közlekedési infrastruktúrájának fenntartható és harmonikus fejlődése; |
| --- | --- |

15.

sürgősen felszólít a szomszédos helyi hatóságok közötti jobb koordinációra annak érdekében, hogy biztosítható legyen bizonyos mértékű következetesség, valamint a határokon átnyúló és egyéb területek helyi és regionális közlekedési infrastruktúrájának fenntartható és harmonikus fejlődése;

Integrált megközelítés

| 16. | szükségesnek tartja, hogy a városfejlesztést és várostervezést integrált alapon végezzék, figyelembe véve a városi közlekedés jelenlegi és jövőbeni igényeit; a városközpontok és a folyami, vasúti és repülőtéri terminálok – és különösen a külső régiók – közötti gyorsvasút-összeköttetések bevezetésének prioritást kell képeznie a nagyléptékű városfejlesztés és modernizáció céljából; |
| --- | --- |

16.

szükségesnek tartja, hogy a városfejlesztést és várostervezést integrált alapon végezzék, figyelembe véve a városi közlekedés jelenlegi és jövőbeni igényeit; a városközpontok és a folyami, vasúti és repülőtéri terminálok – és különösen a külső régiók – közötti gyorsvasút-összeköttetések bevezetésének prioritást kell képeznie a nagyléptékű városfejlesztés és modernizáció céljából;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az egyre gyorsabb városiasodás tükrében több figyelmet kell fordítani a külvárosokra és a peremvárosokra; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az egyre gyorsabb városiasodás tükrében több figyelmet kell fordítani a külvárosokra és a peremvárosokra;

Egyéni felelősség

| 18. | kiemeli a lakosság egyéni felelősségét, és szükségesnek tartja arra ösztönözni a polgárokat, hogy kritikusan szemléljék a közlekedésben való részvételkor tanúsított magatartásukat, valamint, hogy lehetőség szerint aktívan vegyenek részt a városi mobilitással kapcsolatos helyi fórumokon; úgy véli, hogy a polgárok nagy része meg tudja változtatni a szokásait – például a személyautó használatát és az alternatív eszközök (gyaloglás, kerékpározás vagy tömegközlekedés) alkalmazását illetően – és így egyénileg is hozzá tud járulni a tisztaság és az életminőség javításához a városi területeken; kéri, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok biztosítsanak alternatív mobilitási lehetőségeket ezen változások előmozdítása érdekében; felszólítja az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy dolgozzanak ki oktatási és tájékoztatási kampányokat annak érdekében, hogy a növeljék a polgárok saját közlekedési magatartásukkal kapcsolatos tudatosságát; hangsúlyozza, hogy különösen fontosak a fiatal generáció számára nyújtott tájékoztatási kampányok; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a lakosság egyéni felelősségét, és szükségesnek tartja arra ösztönözni a polgárokat, hogy kritikusan szemléljék a közlekedésben való részvételkor tanúsított magatartásukat, valamint, hogy lehetőség szerint aktívan vegyenek részt a városi mobilitással kapcsolatos helyi fórumokon; úgy véli, hogy a polgárok nagy része meg tudja változtatni a szokásait – például a személyautó használatát és az alternatív eszközök (gyaloglás, kerékpározás vagy tömegközlekedés) alkalmazását illetően – és így egyénileg is hozzá tud járulni a tisztaság és az életminőség javításához a városi területeken; kéri, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok biztosítsanak alternatív mobilitási lehetőségeket ezen változások előmozdítása érdekében; felszólítja az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy dolgozzanak ki oktatási és tájékoztatási kampányokat annak érdekében, hogy a növeljék a polgárok saját közlekedési magatartásukkal kapcsolatos tudatosságát; hangsúlyozza, hogy különösen fontosak a fiatal generáció számára nyújtott tájékoztatási kampányok;

| 19. | kiemeli ezzel összefüggésben az EU mobilitási hetének keretében megrendezett „autómentes nap” fontosságát és egyre növekvő sikerét; megállapítja, hogy 2007-ben 23 tagállam 1909 városa vett részt ebben a kezdeményezésben; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is ösztönözzék ezt a kezdeményezést és dolgozzanak annak széles körű megvalósításán; |
| --- | --- |

19.

kiemeli ezzel összefüggésben az EU mobilitási hetének keretében megrendezett „autómentes nap” fontosságát és egyre növekvő sikerét; megállapítja, hogy 2007-ben 23 tagállam 1909 városa vett részt ebben a kezdeményezésben; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is ösztönözzék ezt a kezdeményezést és dolgozzanak annak széles körű megvalósításán;

| 20. | úgy véli, hogy olyan tanulmányt kellene készíteni, ami megvilágítja a polgárok városi mobilitással kapcsolatos választási lehetőségeinek (egyéni közlekedés kontra tömegközlekedés) valamennyi vonatkozását és részletes információkat tartalmaz azokra vonatkozóan; felszólít új és szabványosított adatgyűjtésre olyan, kevésbé tanulmányozott kérdések tekintetében, mint például a gyalogos és kerékpáros magatartás, valamint a polgárokat egy bizonyos közlekedési mód kiválasztásakor vezérlő motivációk; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy olyan tanulmányt kellene készíteni, ami megvilágítja a polgárok városi mobilitással kapcsolatos választási lehetőségeinek (egyéni közlekedés kontra tömegközlekedés) valamennyi vonatkozását és részletes információkat tartalmaz azokra vonatkozóan; felszólít új és szabványosított adatgyűjtésre olyan, kevésbé tanulmányozott kérdések tekintetében, mint például a gyalogos és kerékpáros magatartás, valamint a polgárokat egy bizonyos közlekedési mód kiválasztásakor vezérlő motivációk;

Finanszírozás

| 21. | meg van győződve róla, hogy az EU nagymértékben hozzájárulhat a városi utas- és teherfuvarozással kapcsolatos intézkedések – például a strukturális alapokból és a kohéziós alapból történő – finanszírozásához, és kéri a Bizottságot, hogy vállaljon felelősséget e téren; rámutat a tagállamok közösségi jogból eredő, környezetvédelmi és közlekedési vonatkozású intézkedések finanszírozását érintő felelősségére; |
| --- | --- |

21.

meg van győződve róla, hogy az EU nagymértékben hozzájárulhat a városi utas- és teherfuvarozással kapcsolatos intézkedések – például a strukturális alapokból és a kohéziós alapból történő – finanszírozásához, és kéri a Bizottságot, hogy vállaljon felelősséget e téren; rámutat a tagállamok közösségi jogból eredő, környezetvédelmi és közlekedési vonatkozású intézkedések finanszírozását érintő felelősségére;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre sajátos piacgazdaság-orientált eszközöket annak érdekében, hogy kiegyensúlyozott és kedvező keret jöjjön létre a városközpontok fenntartható mobilitása tekintetében; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre sajátos piacgazdaság-orientált eszközöket annak érdekében, hogy kiegyensúlyozott és kedvező keret jöjjön létre a városközpontok fenntartható mobilitása tekintetében;

| 23. | kéri – az EU költségvetésének közelgő felülvizsgálatára figyelemmel –, hogy a jövőben nagyobb mértékben kössék bizonyos, a fenntartható közlekedéssel és környezetvédelemmel kapcsolatos feltételekhez és előírásokhoz a projektek európai uniós forrásokból történő finanszírozását, és ezt a környezetbarát és széles körben hozzáférhető közlekedési koncepciók támogatására alkalmas eszköznek tekinti; |
| --- | --- |

23.

kéri – az EU költségvetésének közelgő felülvizsgálatára figyelemmel –, hogy a jövőben nagyobb mértékben kössék bizonyos, a fenntartható közlekedéssel és környezetvédelemmel kapcsolatos feltételekhez és előírásokhoz a projektek európai uniós forrásokból történő finanszírozását, és ezt a környezetbarát és széles körben hozzáférhető közlekedési koncepciók támogatására alkalmas eszköznek tekinti;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy egyedül, illetve például az Európai Beruházási Bankkal közösen elemezze a városi közlekedés finanszírozásának jelenlegi és jövőbeni lehetőségét; javasolja, hogy hozzanak létre egy részletes iránymutatást, amelyben szisztematikus módon bemutatásra kerül a városi közlekedés tekintetében rendelkezésre álló összes alap; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közlekedésre vonatkozó kereszttámogatás kérdését, valamennyi közlekedési mód, illetve a személy- és árufuvarozás közötti tisztességes bánásmód biztosítása érdekében; elemezni kell továbbá a magán- és közszféra közötti partnerségek valamennyi aspektusát és a fenntartható városi mobilitással kapcsolatos koncepciókhoz való lehetséges hozzájárulását; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy egyedül, illetve például az Európai Beruházási Bankkal közösen elemezze a városi közlekedés finanszírozásának jelenlegi és jövőbeni lehetőségét; javasolja, hogy hozzanak létre egy részletes iránymutatást, amelyben szisztematikus módon bemutatásra kerül a városi közlekedés tekintetében rendelkezésre álló összes alap; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közlekedésre vonatkozó kereszttámogatás kérdését, valamennyi közlekedési mód, illetve a személy- és árufuvarozás közötti tisztességes bánásmód biztosítása érdekében; elemezni kell továbbá a magán- és közszféra közötti partnerségek valamennyi aspektusát és a fenntartható városi mobilitással kapcsolatos koncepciókhoz való lehetséges hozzájárulását;

| 25. | felszólítja az Európai Parlament Elnökségét és annak szolgálatait, hogy járjanak elöl példával azzal, hogy végrehajtják saját határozataikat és fokozzák az európai parlamenti képviselőkre, a személyzetre és a látogatókra vonatkozó mobilitásirányítási intézkedéseket, azzal a céllal, hogy a fenntartható mobilitást beépítsék az EMAS irányelv Parlament általi alkalmazásába; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az Európai Parlament Elnökségét és annak szolgálatait, hogy járjanak elöl példával azzal, hogy végrehajtják saját határozataikat és fokozzák az európai parlamenti képviselőkre, a személyzetre és a látogatókra vonatkozó mobilitásirányítási intézkedéseket, azzal a céllal, hogy a fenntartható mobilitást beépítsék az EMAS irányelv Parlament általi alkalmazásába;

*

* *

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0057.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0345.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0007.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0375.

(5)  HL C 306 E, 2006.12.15., 182. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/49

---

2008. július 9., szerdaAz EKB 2007. évi jelentéséről szóló jelentés

P6_TA(2008)0357

Az Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása az EKB 2007. évi éves jelentéséről (2008/2107(INI))

2009/C 294 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2007. évi éves jelentésére,

tekintettel az EK-Szerződés 113. cikkére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak az alapszabályáról szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv15. cikkére,

tekintettel 1998. április 2–i, a Gazdasági és Monetáris Unió harmadik szakaszában a demokratikus elszámoltathatóságról szóló állásfoglalására (1),

tekintettel a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatásokról szóló 2008. február 20–i állásfoglalására (a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások): az új ciklus elindítása (2008–2010) (2),

tekintettel a Bizottságnak az EMU@10-ről szóló közleményére: sikerek és kihívások a Gazdasági és Monetáris Unió 10 éve után (COM(2008)0238),

tekintettel az EKB 2007. decemberi pénzügyi stabilitási felülvizsgálatára és az EKB 2008. áprilisi, az európai pénzügyi integrációról szóló jelentésére,

tekintettel Bizottság 2008–2009 évekre szóló tavaszi gazdasági előrejelzéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0241/2008),

| A. | mivel 2007-ben az euróövezet GDP-je 2,6 %-kal nőtt (szemben a 2006. évi 2,7 %-kal), az év második felében jelentkező pénzügyi zavarokból származó megnövekedett bizonytalanság ellenére; |
| --- | --- |

A.

mivel 2007-ben az euróövezet GDP-je 2,6 %-kal nőtt (szemben a 2006. évi 2,7 %-kal), az év második felében jelentkező pénzügyi zavarokból származó megnövekedett bizonytalanság ellenére;

| B. | mivel az inflációs ráta a 2006. évi 2,2 %-kal szemben 2,1 % volt, a lényeges felfelé irányuló árnyomás jellemezte gazdasági környezet ellenére; |
| --- | --- |

B.

mivel az inflációs ráta a 2006. évi 2,2 %-kal szemben 2,1 % volt, a lényeges felfelé irányuló árnyomás jellemezte gazdasági környezet ellenére;

| C. | mivel az EKB 2007-ben folytatta a kamatlábak kiigazítását, 2007 júniusában a 2006. decemberi 3,5 %-ról 4,0 %-ra, majd ezt a szintet a második félévben is fenntartotta; |
| --- | --- |

C.

mivel az EKB 2007-ben folytatta a kamatlábak kiigazítását, 2007 júniusában a 2006. decemberi 3,5 %-ról 4,0 %-ra, majd ezt a szintet a második félévben is fenntartotta;

| D. | mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet nyilatkozatai nagyon óvatos megközelítésre hívnak fel a kamatlábak euróövezeten belüli emelése tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet nyilatkozatai nagyon óvatos megközelítésre hívnak fel a kamatlábak euróövezeten belüli emelése tekintetében;

| E. | mivel 2007-ben az euró nominális effektív árfolyama 6,3 %-kal felértékelődött, és ez a felértékelődés különösen az amerikai dollárhoz képest volt jelentős (11,8 %); |
| --- | --- |

E.

mivel 2007-ben az euró nominális effektív árfolyama 6,3 %-kal felértékelődött, és ez a felértékelődés különösen az amerikai dollárhoz képest volt jelentős (11,8 %);

| F. | mivel a pénzügyi zavar és a nagy globális egyensúlytalanságok kockázatot jelentenek az egész világgazdaság növekedése és az árfolyamalakulás szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel a pénzügyi zavar és a nagy globális egyensúlytalanságok kockázatot jelentenek az egész világgazdaság növekedése és az árfolyamalakulás szempontjából;

| G. | mivel várható, hogy 2009-ben az euróövezetben az infláció 2,0–3,0 % közötti értékre emelkedik, a nyersanyagárak jelenlegi drágulási trendjét tükrözve, mielőtt 2009-ben az 1,2 % és 2,4 % közötti tartományba mérséklődne; |
| --- | --- |

G.

mivel várható, hogy 2009-ben az euróövezetben az infláció 2,0–3,0 % közötti értékre emelkedik, a nyersanyagárak jelenlegi drágulási trendjét tükrözve, mielőtt 2009-ben az 1,2 % és 2,4 % közötti tartományba mérséklődne;

| H. | mivel az Európai Központi Bank és a Központi Bankok Európai Rendszere legfőbb célkitűzése az árstabilitás biztosítása, és az Európai Közösség EK-Szerződés 105. cikkében meghatározott általános gazdaságpolitikájának támogatása; elismerve e tekintetben az EKB és a Központi Bankok Európai Rendszere teljes függetlenségét; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Központi Bank és a Központi Bankok Európai Rendszere legfőbb célkitűzése az árstabilitás biztosítása, és az Európai Közösség EK-Szerződés 105. cikkében meghatározott általános gazdaságpolitikájának támogatása; elismerve e tekintetben az EKB és a Központi Bankok Európai Rendszere teljes függetlenségét;

| I. | mivel az Európai Központi Bank dilemma előtt áll abból adódóan, hogy meg kell felelnie azon kihívásoknak, amelyeket a növekvő infláció, illetve az elmúlt hónapokban tapasztalt pénzügyi zavarok hatására bekövetkező gazdasági lassulás első jelei jelentenek; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Központi Bank dilemma előtt áll abból adódóan, hogy meg kell felelnie azon kihívásoknak, amelyeket a növekvő infláció, illetve az elmúlt hónapokban tapasztalt pénzügyi zavarok hatására bekövetkező gazdasági lassulás első jelei jelentenek;

| J. | mivel a Parlament segítséget kíván nyújtani az EKB és az euróövezet nemzetközi színtéren betöltött szerepének és nemzetközi tekintélyének megerősítéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament segítséget kíván nyújtani az EKB és az euróövezet nemzetközi színtéren betöltött szerepének és nemzetközi tekintélyének megerősítéséhez;

Az EKB ma

| 1. | üdvözli, hogy az Európai Monetáris Unió (EMU) létrejötte után tíz évvel mind az EKB, mind az euró tiszteletet élvez, és általánosan elfogadják a globális gazdaságban; megjegyzi továbbá, hogy az euró olyan globális valutává vált, amelynek befolyása szinte megegyezik az amerikai dolláréval; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az Európai Monetáris Unió (EMU) létrejötte után tíz évvel mind az EKB, mind az euró tiszteletet élvez, és általánosan elfogadják a globális gazdaságban; megjegyzi továbbá, hogy az euró olyan globális valutává vált, amelynek befolyása szinte megegyezik az amerikai dolláréval;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az EK-Szerződés az Európai Központi Bank célkitűzései között egyértelműen megkülönbözteti az árstabilitást és a gazdaságpolitika támogatását, ezért e két cél nem helyettesítheti egymást; elismeri az EKB eme kettős megbízatás teljesítése tekintetében fennálló teljes függetlenségét, és üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés révén az EKB jogi személyiséggel rendelkező uniós intézménnyé válna, világosan megállapított, független politikai és pénzügyi státusszal; úgy gondolja, hogy az Európai Központi Bank közösségi intézményként történő elismerése növeli a Parlament, és különösen annak Gazdasági és Monetáris Bizottsága felelősségét, mivel a Parlament olyan intézménnyé válik, amelynek az Európai Központi Bank monetáris politikát érintő döntései tekintetében elszámolással tartozik; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az EK-Szerződés az Európai Központi Bank célkitűzései között egyértelműen megkülönbözteti az árstabilitást és a gazdaságpolitika támogatását, ezért e két cél nem helyettesítheti egymást; elismeri az EKB eme kettős megbízatás teljesítése tekintetében fennálló teljes függetlenségét, és üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés révén az EKB jogi személyiséggel rendelkező uniós intézménnyé válna, világosan megállapított, független politikai és pénzügyi státusszal; úgy gondolja, hogy az Európai Központi Bank közösségi intézményként történő elismerése növeli a Parlament, és különösen annak Gazdasági és Monetáris Bizottsága felelősségét, mivel a Parlament olyan intézménnyé válik, amelynek az Európai Központi Bank monetáris politikát érintő döntései tekintetében elszámolással tartozik;

| 3. | üdvözli Ciprust és Máltát az EMU-ban, és tudomásul veszi sikeres belépésüket; |
| --- | --- |

3.

üdvözli Ciprust és Máltát az EMU-ban, és tudomásul veszi sikeres belépésüket;

Pénzügyi stabilitás

| 4. | elismeri az EKB kiváló munkáját az egyesült államokbeli másodlagos jelzálogpiaci válság által kiváltott pénzügyi zavarok kezelésében, különös tekintettel a 2007. augusztus 9–én indított műveletre, amely 95 milliárd euró összegben biztosított likviditást a piacoknak 4,00 % rögzített kamatozású tender formájában a szokásos EKB piaci műveletek eljárását követve; megjegyzi, hogy ez a művelet, a finomhangolási műveletekkel és a rákövetkező bőséges heti refinanszírozási műveletekkel együtt sikeresen stabilizálta a nagyon rövid távú kamatlábakat; véleménye szerint ez szintén rámutat az EKB által biztosított közös monetáris politika értékére, amely megszilárdítja a gazdaságot az instabilitás időszakaiban; |
| --- | --- |

4.

elismeri az EKB kiváló munkáját az egyesült államokbeli másodlagos jelzálogpiaci válság által kiváltott pénzügyi zavarok kezelésében, különös tekintettel a 2007. augusztus 9–én indított műveletre, amely 95 milliárd euró összegben biztosított likviditást a piacoknak 4,00 % rögzített kamatozású tender formájában a szokásos EKB piaci műveletek eljárását követve; megjegyzi, hogy ez a művelet, a finomhangolási műveletekkel és a rákövetkező bőséges heti refinanszírozási műveletekkel együtt sikeresen stabilizálta a nagyon rövid távú kamatlábakat; véleménye szerint ez szintén rámutat az EKB által biztosított közös monetáris politika értékére, amely megszilárdítja a gazdaságot az instabilitás időszakaiban;

| 5. | egyetért az EKB azon véleményével, miszerint a pénzügyi eszközök növekvő bonyolultsága és a pénzintézetek kockázati kitettségének átláthatatlansága fokozott bizonytalansághoz vezethet abban a tekintetben, hogy mekkora a kockázat, ki annak végső viselője és mekkora a potenciális veszteség; |
| --- | --- |

5.

egyetért az EKB azon véleményével, miszerint a pénzügyi eszközök növekvő bonyolultsága és a pénzintézetek kockázati kitettségének átláthatatlansága fokozott bizonytalansághoz vezethet abban a tekintetben, hogy mekkora a kockázat, ki annak végső viselője és mekkora a potenciális veszteség;

| 6. | kiemeli, hogy létre kell hozni a pénzügyi felügyeletre vonatkozó közösségi jogszabályi keretet, és hangsúlyozza, hogy bár a Szerződés a hitelintézetek prudenciális felügyelete és a pénzügyi rendszer stabilitása tekintetében nem ruházza fel közvetlen felelősséggel az Európai Központi Bankot, azt szorosan be kell vonni a felügyeletbe; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy létre kell hozni a pénzügyi felügyeletre vonatkozó közösségi jogszabályi keretet, és hangsúlyozza, hogy bár a Szerződés a hitelintézetek prudenciális felügyelete és a pénzügyi rendszer stabilitása tekintetében nem ruházza fel közvetlen felelősséggel az Európai Központi Bankot, azt szorosan be kell vonni a felügyeletbe;

| 7. | úgy véli, hogy a jelenlegi pénzügyi válság sikeres kezelése megerősítette az Európai Központi Bankot; üdvözli, hogy az Európai Központi Bank hitele és nemzetközi elismertsége javult; kéri az Eurócsoportot, hogy kövesse az Európai Központi Bank példáját, és fokozza szakértelmét és koordinációs tevékenységét a pénzügyi piacok szabályozását és felügyeletét érintő kérdésekben; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a jelenlegi pénzügyi válság sikeres kezelése megerősítette az Európai Központi Bankot; üdvözli, hogy az Európai Központi Bank hitele és nemzetközi elismertsége javult; kéri az Eurócsoportot, hogy kövesse az Európai Központi Bank példáját, és fokozza szakértelmét és koordinációs tevékenységét a pénzügyi piacok szabályozását és felügyeletét érintő kérdésekben;

| 8. | hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb szükség van a központi bankok és a felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre a pénzügyi piacok stabilitásának fenntartásában, különösen figyelembe véve az egyre inkább integrált pénzügyi rendszereket; felkéri az EKB-t, hogy EU-n belüli szinten valamint más központi bankokkal és releváns intézményekkel való kapcsolataiban továbbra is törekedjen a jobb integrációra és kommunikációra, különös tekintettel a Bank of Englanddel való kapcsolatára, mivel London az Európai Unión belüli legfontosabb pénzügyi központ; felhívja az EKB-t, hogy aktív szerepet vállaljon a felügyelet változásait vitató különféle fórumokban, mint például a Lámfalussy-jelentés nyomon követésében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb szükség van a központi bankok és a felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre a pénzügyi piacok stabilitásának fenntartásában, különösen figyelembe véve az egyre inkább integrált pénzügyi rendszereket; felkéri az EKB-t, hogy EU-n belüli szinten valamint más központi bankokkal és releváns intézményekkel való kapcsolataiban továbbra is törekedjen a jobb integrációra és kommunikációra, különös tekintettel a Bank of Englanddel való kapcsolatára, mivel London az Európai Unión belüli legfontosabb pénzügyi központ; felhívja az EKB-t, hogy aktív szerepet vállaljon a felügyelet változásait vitató különféle fórumokban, mint például a Lámfalussy-jelentés nyomon követésében;

| 9. | elismeri, hogy a nagy központi bankok, mint például az EKB és a US Federal Reserve, figyelmeztettek a gazdaságot érintő kockázatok alábecslése ellen a 2000–2001 évi informatikai buborék kipukkadása és a 2007. évi másodlagos jelzálogválság előtt; megjegyzi, hogy a pénzpiacok nem válaszoltak hatékony módon ezekre a figyelmeztetésekre; ezért felkéri az EKB-t, hogy elemezze ezt a reakciót, és tegyen javaslatot arra, hogy miként lehet az ilyen előretekintő figyelmeztetések és a piaci reakciók közötti viszonyt javítani; felhívja az EKB-t a közelmúlt pénzügyi zavarainak tükrében, hogy vizsgálja meg és értékelje a pénzügyi válság következményeit, és mérje fel, hogy rendelkezik-e elegendő eszközzel határokon átnyúló európai pénzügyi válság kezelésére, és milyen jogkörökre van szüksége ahhoz, hogy javíthassa az euróövezetben a makroprudenciális felügyeletet; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a nagy központi bankok, mint például az EKB és a US Federal Reserve, figyelmeztettek a gazdaságot érintő kockázatok alábecslése ellen a 2000–2001 évi informatikai buborék kipukkadása és a 2007. évi másodlagos jelzálogválság előtt; megjegyzi, hogy a pénzpiacok nem válaszoltak hatékony módon ezekre a figyelmeztetésekre; ezért felkéri az EKB-t, hogy elemezze ezt a reakciót, és tegyen javaslatot arra, hogy miként lehet az ilyen előretekintő figyelmeztetések és a piaci reakciók közötti viszonyt javítani; felhívja az EKB-t a közelmúlt pénzügyi zavarainak tükrében, hogy vizsgálja meg és értékelje a pénzügyi válság következményeit, és mérje fel, hogy rendelkezik-e elegendő eszközzel határokon átnyúló európai pénzügyi válság kezelésére, és milyen jogkörökre van szüksége ahhoz, hogy javíthassa az euróövezetben a makroprudenciális felügyeletet;

Gazdasági és monetáris fejlődés

| 10. | tudomásul veszi az árstabilitás meghatározásának mikéntjéről szóló folyamatban zajló vitát, amelynek tekintetében néhányan a közvetlen inflációs célkövetés mellett érvelnek; úgy véli azonban, hogy az M3-ra épülő kétpilléres rendszer a legalkalmasabb módja az árstabilitás mérésének; felszólítja az EKB-t, hogy tegyen lépéseket a rendszer folyamatos fejlesztésére; elismeri a kiegészítő információ és az inflációs kockázatokra vonatkozó korai figyelmeztetések, valamint az operatív diszkréció hozzáadott értékét, amelyet ez a rendszer biztosít; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi az árstabilitás meghatározásának mikéntjéről szóló folyamatban zajló vitát, amelynek tekintetében néhányan a közvetlen inflációs célkövetés mellett érvelnek; úgy véli azonban, hogy az M3-ra épülő kétpilléres rendszer a legalkalmasabb módja az árstabilitás mérésének; felszólítja az EKB-t, hogy tegyen lépéseket a rendszer folyamatos fejlesztésére; elismeri a kiegészítő információ és az inflációs kockázatokra vonatkozó korai figyelmeztetések, valamint az operatív diszkréció hozzáadott értékét, amelyet ez a rendszer biztosít;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az euróövezeten belüli aszimmetrikus gazdasági fejlődés kockázata a kibővített tagsággal megnövekedhet, ahogy a taggazdaságok mérete és fejlettsége közötti különbségek növekednek; felhívja az EKB-t, hogy szenteljen kisemelt figyelmet e helyzetnek és már korai fázisukban foglalkozzon ezekkel a kockázatokkal, és tájékoztassa róluk a tagállamokat; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az euróövezeten belüli aszimmetrikus gazdasági fejlődés kockázata a kibővített tagsággal megnövekedhet, ahogy a taggazdaságok mérete és fejlettsége közötti különbségek növekednek; felhívja az EKB-t, hogy szenteljen kisemelt figyelmet e helyzetnek és már korai fázisukban foglalkozzon ezekkel a kockázatokkal, és tájékoztassa róluk a tagállamokat;

| 12. | felhívást intéz valamennyi, az euróövezetben részt vevő és az azon kívül maradó tagállamhoz, valamint a csatlakozásra jelentkező tagállamokhoz, hogy vegyék figyelembe ezeket a kihívásokat, és ezért teljes mértékben tartsák tiszteletben a stabilitási és növekedés paktum kritériumait, és teljesítsék a maastrichti kritériumokat, amint helyénvaló, mivel a fiskális konszolidációval, valamint a növekedés és a termelékenység terén bekövetkezett fejleményekkel összhangban álló bérpolitikával együtt ez biztosítja az aszimmetrikus fejlődés által okozott kihívások elleni legerősebb védelmet; |
| --- | --- |

12.

felhívást intéz valamennyi, az euróövezetben részt vevő és az azon kívül maradó tagállamhoz, valamint a csatlakozásra jelentkező tagállamokhoz, hogy vegyék figyelembe ezeket a kihívásokat, és ezért teljes mértékben tartsák tiszteletben a stabilitási és növekedés paktum kritériumait, és teljesítsék a maastrichti kritériumokat, amint helyénvaló, mivel a fiskális konszolidációval, valamint a növekedés és a termelékenység terén bekövetkezett fejleményekkel összhangban álló bérpolitikával együtt ez biztosítja az aszimmetrikus fejlődés által okozott kihívások elleni legerősebb védelmet;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a növekedési kilátások közelmúltbéli korrekcióját figyelembe véve az esetleges kamatemeléseket óvatosan, a gazdasági növekedés veszélyeztetése nélkül kell végrehajtani; rámutat arra, hogy a gazdasági fellendülés támogatása érdekében a tagállamoknak a szükséges strukturális reformokat és a befektetéseket is végre kell hajtaniuk; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a növekedési kilátások közelmúltbéli korrekcióját figyelembe véve az esetleges kamatemeléseket óvatosan, a gazdasági növekedés veszélyeztetése nélkül kell végrehajtani; rámutat arra, hogy a gazdasági fellendülés támogatása érdekében a tagállamoknak a szükséges strukturális reformokat és a befektetéseket is végre kell hajtaniuk;

| 14. | elvárja a Tanácstól, hogy valamennyi, az euróövezetbe felvételét kérő tagállamot egyenlően kezelje, és teljes mértékben tartsa tiszteletben a tagállamok euróövezethez való csatlakozásra való felkészültségére vonatkozó EKB általi értékelését és ajánlásait; |
| --- | --- |

14.

elvárja a Tanácstól, hogy valamennyi, az euróövezetbe felvételét kérő tagállamot egyenlően kezelje, és teljes mértékben tartsa tiszteletben a tagállamok euróövezethez való csatlakozásra való felkészültségére vonatkozó EKB általi értékelését és ajánlásait;

| 15. | tudomásul veszi az euró felértékelődését, különösen az amerikai dollárral szemben; kiemeli, hogy a cél az árstabilitás megőrzése, de elismeri, hogy az euróárfolyam erőteljes és gyors változásai nem akadályozhatják az EKB-t monetáris politikájának irányításában, amely számára az infláció, valamint az exportfüggő országok növekedési perspektíváinak nehézségei egyaránt kihívást jelentenek; felkéri az EKB-t, hogy kísérje figyelemmel a fejleményeket, és ha szükségesnek tartja, intézkedjen, valamint felhívja az Eurócsoportot, a Bizottságot és az EKB-t, hogy jobban hangolják össze tevékenységeiket az árfolyampolitika terén; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi az euró felértékelődését, különösen az amerikai dollárral szemben; kiemeli, hogy a cél az árstabilitás megőrzése, de elismeri, hogy az euróárfolyam erőteljes és gyors változásai nem akadályozhatják az EKB-t monetáris politikájának irányításában, amely számára az infláció, valamint az exportfüggő országok növekedési perspektíváinak nehézségei egyaránt kihívást jelentenek; felkéri az EKB-t, hogy kísérje figyelemmel a fejleményeket, és ha szükségesnek tartja, intézkedjen, valamint felhívja az Eurócsoportot, a Bizottságot és az EKB-t, hogy jobban hangolják össze tevékenységeiket az árfolyampolitika terén;

| 16. | elsimeri, hogy egyre nő az inflációs nyomás, amelyhez az élelmiszer- és az energiaárak kiemelten hozzájárulnak; felhívja az Európai Központi Bankot, hogy javítsa a nemzeti központi bankokkal e kérdésben folytatott párbeszédet annak érdekében, hogy a hangsúlyt mindenütt erőteljesen az árstabilitás kérdése felé irányítsa; |
| --- | --- |

16.

elsimeri, hogy egyre nő az inflációs nyomás, amelyhez az élelmiszer- és az energiaárak kiemelten hozzájárulnak; felhívja az Európai Központi Bankot, hogy javítsa a nemzeti központi bankokkal e kérdésben folytatott párbeszédet annak érdekében, hogy a hangsúlyt mindenütt erőteljesen az árstabilitás kérdése felé irányítsa;

Irányítás és hatékony döntéshozatal

| 17. | emlékeztet az EKB nagyobb átláthatóságára irányuló folyamatos felhívásokra, amelynek biztosítása fokozná a intézmény hitelességét és kiszámíthatóságát, és méltányolja az e téren már megvalósított erőfeszítéseket; elismeri e tekintetben az EKB kormányzótanácsa üléseiről szóló jegyzőkönyvek nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos nehézségeket, mivel az egyes tagok álláspontjai közötti eltéréseket a nemzeti érdekek képviseleteként lehetne értelmezni, ami a tagállamok kormányai részéről a Kormányzótanács tagjaival szembeni nyomásgyakorláshoz vezethetne; felhívja az EBB-t, hogy minden évben jutassa el mind a Parlamentnek és a közvéleménynek azon tevékenységeinek éves összefoglalóját, amelyek a jelen állásfoglalással összhangban működésének javítására irányulnak; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet az EKB nagyobb átláthatóságára irányuló folyamatos felhívásokra, amelynek biztosítása fokozná a intézmény hitelességét és kiszámíthatóságát, és méltányolja az e téren már megvalósított erőfeszítéseket; elismeri e tekintetben az EKB kormányzótanácsa üléseiről szóló jegyzőkönyvek nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos nehézségeket, mivel az egyes tagok álláspontjai közötti eltéréseket a nemzeti érdekek képviseleteként lehetne értelmezni, ami a tagállamok kormányai részéről a Kormányzótanács tagjaival szembeni nyomásgyakorláshoz vezethetne; felhívja az EBB-t, hogy minden évben jutassa el mind a Parlamentnek és a közvéleménynek azon tevékenységeinek éves összefoglalóját, amelyek a jelen állásfoglalással összhangban működésének javítására irányulnak;

| 18. | úgy véli, hogy a Parlament és az Európai Központi Bank közötti monetáris párbeszéd sikeres volt, és a jövőben lehet rá építeni; hangsúlyozza, hogy az EKB utólagos elszámoltathatósága alapvető jelentőséggel bír a pénzügyi piacok bizalmát és következésképp stabilitását tekintve; úgy véli, hogy az EKB Igazgatótanácsának és Kormányzótanácsának egységessége érdekében külső megjelenésükben továbbra is magabiztosnak kell maradniuk; támogatja az Európai Központi Banknak a Parlament, a Tanács, az Eurócsoport és a Bizottság célzott tájékoztatására vonatkozó politikáját; csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Központi Bank a Parlament 2007. július 12-i, az EKB 2006-os éves jelentéséről szóló állásfoglalására (3) adott válaszában csak csekély mértékű elkötelezettséget mutatott; erőteljesen hangsúlyozza, hogy az EKB kommunikációs politikájának javítására irányuló felhívást csak az Európai Központi Bank és testületei függetlensége megőrzésének összefüggésében lehet értelmezni; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a Parlament és az Európai Központi Bank közötti monetáris párbeszéd sikeres volt, és a jövőben lehet rá építeni; hangsúlyozza, hogy az EKB utólagos elszámoltathatósága alapvető jelentőséggel bír a pénzügyi piacok bizalmát és következésképp stabilitását tekintve; úgy véli, hogy az EKB Igazgatótanácsának és Kormányzótanácsának egységessége érdekében külső megjelenésükben továbbra is magabiztosnak kell maradniuk; támogatja az Európai Központi Banknak a Parlament, a Tanács, az Eurócsoport és a Bizottság célzott tájékoztatására vonatkozó politikáját; csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Központi Bank a Parlament 2007. július 12-i, az EKB 2006-os éves jelentéséről szóló állásfoglalására (3) adott válaszában csak csekély mértékű elkötelezettséget mutatott; erőteljesen hangsúlyozza, hogy az EKB kommunikációs politikájának javítására irányuló felhívást csak az Európai Központi Bank és testületei függetlensége megőrzésének összefüggésében lehet értelmezni;

| 19. | felhívja az EKB-t, hogy a Kormányzótanács által meghozott határozatokat követő nyilatkozataiban világosan közölje, hogy a viták során könnyen értek-e el konszenzust, vagy az eltérő nézetek fennmaradtak-e, mivel ez bővebb tájékoztatással szolgálna a piacok számára anélkül, hogy gátolná az EKB Kormányzótanácsa határozatainak közös európai perspektíváját; |
| --- | --- |

19.

felhívja az EKB-t, hogy a Kormányzótanács által meghozott határozatokat követő nyilatkozataiban világosan közölje, hogy a viták során könnyen értek-e el konszenzust, vagy az eltérő nézetek fennmaradtak-e, mivel ez bővebb tájékoztatással szolgálna a piacok számára anélkül, hogy gátolná az EKB Kormányzótanácsa határozatainak közös európai perspektíváját;

| 20. | felhívja az EKB-t, hogy terjessze elő ötleteit a Kormányzótanács struktúrájának reformjára, mivel a kormányzók száma 2009. január 1–től várhatóan 15 fölé emelkedik; megjegyzi, hogy az euróövezethez tartozó országok növekvő száma folytán a reformok még inkább szükségessé válnak; támogatja az EKB korábbi javaslatát, hogy a résztvevő tagállamok gazdasági súlyát kell a rotációs szavazati jogoknál a leglényegesebb tényezőként kezelni, és a nagyobb hatékonyság biztosítása érdekében a döntéshozók számára alacsonyan kell tartani; |
| --- | --- |

20.

felhívja az EKB-t, hogy terjessze elő ötleteit a Kormányzótanács struktúrájának reformjára, mivel a kormányzók száma 2009. január 1–től várhatóan 15 fölé emelkedik; megjegyzi, hogy az euróövezethez tartozó országok növekvő száma folytán a reformok még inkább szükségessé válnak; támogatja az EKB korábbi javaslatát, hogy a résztvevő tagállamok gazdasági súlyát kell a rotációs szavazati jogoknál a leglényegesebb tényezőként kezelni, és a nagyobb hatékonyság biztosítása érdekében a döntéshozók számára alacsonyan kell tartani;

| 21. | úgy véli, hogy az Európai Központi Bank függetlensége, az igazgatósági tagok kinevezési eljárását is beleértve, kiállta a próbát; hangsúlyozza, hogy az EK-Szerződés 112. cikke (2) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy az Igazgatótanács tagjait monetáris vagy banki területen elismert szakmai tekintéllyel és tapasztalattal rendelkező személyek közül választják, és kiemeli, hogy e személyek állampolgársága semmilyen szerepet nem játszhat, és hogy továbbra is a Szerződés szigorú feltételei alapján kell megítélni őket; úgy véli, hogy az utólagos demokratikus elszámoltathatóság és átláthatóság javulna, ha a Tanács több lehetséges jelöltet értékelne, és ha a Tanács által javasolt jelölt jóváhagyásáról ezután a Parlament szavazással döntene; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az Európai Központi Bank függetlensége, az igazgatósági tagok kinevezési eljárását is beleértve, kiállta a próbát; hangsúlyozza, hogy az EK-Szerződés 112. cikke (2) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy az Igazgatótanács tagjait monetáris vagy banki területen elismert szakmai tekintéllyel és tapasztalattal rendelkező személyek közül választják, és kiemeli, hogy e személyek állampolgársága semmilyen szerepet nem játszhat, és hogy továbbra is a Szerződés szigorú feltételei alapján kell megítélni őket; úgy véli, hogy az utólagos demokratikus elszámoltathatóság és átláthatóság javulna, ha a Tanács több lehetséges jelöltet értékelne, és ha a Tanács által javasolt jelölt jóváhagyásáról ezután a Parlament szavazással döntene;

| 22. | úgy véli, hogy – tekintetbe véve a Lisszaboni Szerződés által az Európai Központi Banknak biztosított státuszt – az Igazgatótanács tagjainak kinevezésében növelni kellene a Parlament szerepét; hangsúlyozza, hogy más intézményekkel együtt készen áll a kinevezési eljárás lehetséges javítási lehetőségeinek feltárására, az Igazgatótanács 2010-ben esedékes megújítása előtt; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy – tekintetbe véve a Lisszaboni Szerződés által az Európai Központi Banknak biztosított státuszt – az Igazgatótanács tagjainak kinevezésében növelni kellene a Parlament szerepét; hangsúlyozza, hogy más intézményekkel együtt készen áll a kinevezési eljárás lehetséges javítási lehetőségeinek feltárására, az Igazgatótanács 2010-ben esedékes megújítása előtt;

| 23. | elismeri az Eurócsoport és annak elnöke növekvő szerepét az Európai Unión belüli gazdasági napirend nagy részének meghatározásában, különös tekintettel az Eurócsoport formálisabb struktúrájára és a csoporton belüli gazdaságpolitika koordinálásában játszott központi szerepre, amint erről a Lisszaboni Szerződés által módosított EK-Szerződés 136. cikke rendelkezik az euróövezetben részt nem vevő tagállamok számára is; a Lisszaboni Szerződés által módosított EK-Szerződés 138. cikkével összhangban támogatja a nemzetközi fórumokon egységes hangon megszólaló euróövezet további fejlesztését, amely egységes hangot az Eurócsoport elnökének a szerepe biztosítja; |
| --- | --- |

23.

elismeri az Eurócsoport és annak elnöke növekvő szerepét az Európai Unión belüli gazdasági napirend nagy részének meghatározásában, különös tekintettel az Eurócsoport formálisabb struktúrájára és a csoporton belüli gazdaságpolitika koordinálásában játszott központi szerepre, amint erről a Lisszaboni Szerződés által módosított EK-Szerződés 136. cikke rendelkezik az euróövezetben részt nem vevő tagállamok számára is; a Lisszaboni Szerződés által módosított EK-Szerződés 138. cikkével összhangban támogatja a nemzetközi fórumokon egységes hangon megszólaló euróövezet további fejlesztését, amely egységes hangot az Eurócsoport elnökének a szerepe biztosítja;

| 24. | üdvözli az EKB, a Bizottság és a pénzügyi szolgáltatók közötti együttműködést az egységes euró-pénzforgalmi övezet (SEPA) és a rövid lejáratú európai értékpapír (STEP) kezdeményezések sikeres elindításában; ezeket a pénzügyi szolgáltató ágazat pozitív hozzájárulásának tekinti az európai pénzügyi integráció előmozdításához; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az EKB, a Bizottság és a pénzügyi szolgáltatók közötti együttműködést az egységes euró-pénzforgalmi övezet (SEPA) és a rövid lejáratú európai értékpapír (STEP) kezdeményezések sikeres elindításában; ezeket a pénzügyi szolgáltató ágazat pozitív hozzájárulásának tekinti az európai pénzügyi integráció előmozdításához;

| 25. | üdvözli a Target 2 műveletek és az egységes megosztott platformra való végleges migrációs tevékenységek elindítását; úgy véli, hogy ennek használata fontos lépés a pénzügyi integráció és az elszámolási és kiegyenlítési költségek csökkentése irányában; úgy véli, hogy az Európai Központi Banknak sürgősen javaslatot kellene tennie a Target 2 értékpapírok (T2S) irányításának struktúrájára; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Target 2 műveletek és az egységes megosztott platformra való végleges migrációs tevékenységek elindítását; úgy véli, hogy ennek használata fontos lépés a pénzügyi integráció és az elszámolási és kiegyenlítési költségek csökkentése irányában; úgy véli, hogy az Európai Központi Banknak sürgősen javaslatot kellene tennie a Target 2 értékpapírok (T2S) irányításának struktúrájára;

Az euró külső dimenziója

| 26. | tudomásul veszi az euró nemzetközi valutaként betöltött rangjának folyamatos emelkedését; rámutat arra, hogy a nemzetközi fórumokon a gazdasági és pénzügyek tekintetében az Európai Unió képviselete csak gyengén tükrözi az euróövezet valós gazdasági súlyát, és ez a nemzetközi pénzügyek növekvő befolyását illetően akadálynak tekinthető; felhív konkrét lépések megtételére a nemzetközi pénzintézetekben, mint az IMF-ben az egységes euróövezeti képviselet felé; |
| --- | --- |

26.

tudomásul veszi az euró nemzetközi valutaként betöltött rangjának folyamatos emelkedését; rámutat arra, hogy a nemzetközi fórumokon a gazdasági és pénzügyek tekintetében az Európai Unió képviselete csak gyengén tükrözi az euróövezet valós gazdasági súlyát, és ez a nemzetközi pénzügyek növekvő befolyását illetően akadálynak tekinthető; felhív konkrét lépések megtételére a nemzetközi pénzintézetekben, mint az IMF-ben az egységes euróövezeti képviselet felé;

| 27. | ösztönzi az EKB-t, hogy továbbra is erősítse koordinációs szerepét a nemzetközi pénzügyek területén; úgy véli, hogy az euró nemzetközileg erősebb helyzete az euróövezet hasznára válik, ami a jelenleg abban részt nem vevő tagállamokat is arra ösztönzi majd, hogy törekedjenek a teljes tagságra; |
| --- | --- |

27.

ösztönzi az EKB-t, hogy továbbra is erősítse koordinációs szerepét a nemzetközi pénzügyek területén; úgy véli, hogy az euró nemzetközileg erősebb helyzete az euróövezet hasznára válik, ami a jelenleg abban részt nem vevő tagállamokat is arra ösztönzi majd, hogy törekedjenek a teljes tagságra;

*

* *

| 28. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Eurócsoportnak és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Eurócsoportnak és az Európai Központi Banknak.

---

(1)  HL C 138, 1998.5.4., 177. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0058.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0349.

---

2008. július 10., csütörtök

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/54

---

2008. július 10., csütörtökA romák etnikai alapon történő olaszországi összeírása

P6_TA(2008)0361

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról

2009/C 294 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel az emberi jogokat és alapvető szabadságokat védelmező nemzetközi és európai egyezmények, különösen a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezmény (emberi jogok európai egyezménye), és az Emberi Jogok Európai Bíróságának kapcsolódó joggyakorlata (1), valamint az Európai Unió alapjogi chartája által elismert emberi jogokra és alapvető szabadságokra, az egyenlőség és megkülönböztetés-mentesség elvére, a méltósághoz, a magánélethez és az adatvédelemhez való jogra, a gyermekek jogaira, illetve a kisebbségekhez tartozó személyek jogaira,

tekintettel a Szerződésekre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkére, valamint az EK-Szerződés 13. cikkére (a többek között faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés elleni intézkedések), 12. cikkére (az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés tilalma), 17. cikkére (uniós polgárság), 18. cikkére (szabad mozgás), valamint 39. és azt követő cikkeire (munkavállalók szabad mozgása),

tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29–i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2), különösen a közvetlen és közvetett megkülönböztetés definíciójára, az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29–i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24–i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

tekintettel a romák beilleszkedését szolgáló közösségi eszközökről és politikákról szóló bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2008)2172), valamint az Európai Unió alapjogi ügynökségének 2008-as éves jelentésére,

tekintettel a többek között a romákkal, a rasszizmussal és idegengyűlölettel, a megkülönböztetés elleni intézkedésekkel és a szabad mozgással foglalkozó korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen Európai Unióban élő romák helyzetéről szóló 2005. április 28–i (5), az Európai Unióban élő roma nők helyzetéről szóló 2006. június 1–jei (6), az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv alkalmazására vonatkozó 2007. november 15–i (7), a szélsőségesség fokozódása elleni küzdelemről Európában című 2007. december 13–i (8), valamint a romákkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló 2008. január 31–i (9) állásfoglalásaira,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az EU a demokrácián és a jogállamiságon, az emberi jogokon és alapvető szabadságokon, az egyenlőségen és a megkülönböztetésmentességen – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek védelmét is – alapuló értékközösség, és mivel az EU elkötelezett a rasszizmus és idegengyűlölet, valamint az EK-Szerződés 12. és 13. cikkében említett indokokon alapuló mindenféle megkülönböztetés elleni küzdelem mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU a demokrácián és a jogállamiságon, az emberi jogokon és alapvető szabadságokon, az egyenlőségen és a megkülönböztetésmentességen – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek védelmét is – alapuló értékközösség, és mivel az EU elkötelezett a rasszizmus és idegengyűlölet, valamint az EK-Szerződés 12. és 13. cikkében említett indokokon alapuló mindenféle megkülönböztetés elleni küzdelem mellett;

| B. | mivel ezek az értékek az EU-ban a megkülönböztetés elleni és a szabad mozgásról szóló fenti irányelvek segítségével, valamint az ezeket alátámasztó politikák révén érvényesülnek, amely irányelveket maradéktalanul végre kell hajtaniuk a tagállamoknak, és tartózkodniuk kell minden olyan cselekedettől, amelyek megsérthetik ezeket; |
| --- | --- |

B.

mivel ezek az értékek az EU-ban a megkülönböztetés elleni és a szabad mozgásról szóló fenti irányelvek segítségével, valamint az ezeket alátámasztó politikák révén érvényesülnek, amely irányelveket maradéktalanul végre kell hajtaniuk a tagállamoknak, és tartózkodniuk kell minden olyan cselekedettől, amelyek megsérthetik ezeket;

| C. | mivel a romákkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló 2008. január 31–i állásfoglalásában a Parlament sürgeti a tagállamokat, hogy orvosolják az olyan összetákolt barakktelepülések és illegális táborhelyek problémáját, ahol nincs megfelelő higiénia, egyáltalán nem léteznek biztonsági normák, és ahol sok roma kisgyermek veszti életét otthoni balesetek, különösen a megfelelő biztonsági normák hiánya miatt keletkező tűzesetek alkalmával; |
| --- | --- |

C.

mivel a romákkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló 2008. január 31–i állásfoglalásában a Parlament sürgeti a tagállamokat, hogy orvosolják az olyan összetákolt barakktelepülések és illegális táborhelyek problémáját, ahol nincs megfelelő higiénia, egyáltalán nem léteznek biztonsági normák, és ahol sok roma kisgyermek veszti életét otthoni balesetek, különösen a megfelelő biztonsági normák hiánya miatt keletkező tűzesetek alkalmával;

| D. | mivel a romák a rasszizmus és a megkülönböztetés legfőbb célpontjai közé tartoznak, amint az kiderül a romák elleni támadásokkal és erőszakkal is járó közelmúltbeli olaszországi és magyarországi incidensekből, illetve amit új Eurobarometer-felmérések is megerősítenek; |
| --- | --- |

D.

mivel a romák a rasszizmus és a megkülönböztetés legfőbb célpontjai közé tartoznak, amint az kiderül a romák elleni támadásokkal és erőszakkal is járó közelmúltbeli olaszországi és magyarországi incidensekből, illetve amit új Eurobarometer-felmérések is megerősítenek;

| E. | mivel a Bizottság belső munkadokumentumában hangsúlyozza, hogy már most is egy sor uniós jogalkotási és pénzügyi eszköz és politika áll a tagállamok rendelkezésére, amelyek segítségével harcolhatnak a romákkal szembeni diszkrimináció ellen, valamint ösztönözhetik a romák beilleszkedését és integrációját, különösen az e területre vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréje és előmozdítása révén; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság belső munkadokumentumában hangsúlyozza, hogy már most is egy sor uniós jogalkotási és pénzügyi eszköz és politika áll a tagállamok rendelkezésére, amelyek segítségével harcolhatnak a romákkal szembeni diszkrimináció ellen, valamint ösztönözhetik a romák beilleszkedését és integrációját, különösen az e területre vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréje és előmozdítása révén;

| F. | mivel a roma népesség saját nemzetállammal nem rendelkező páneurópai etnikai-kulturális közösség, következésképpen az EU-nak kiemelt felelőssége, hogy a tagállamokkal együtt európai romastratégiát és romapolitikát dolgozzon ki; |
| --- | --- |

F.

mivel a roma népesség saját nemzetállammal nem rendelkező páneurópai etnikai-kulturális közösség, következésképpen az EU-nak kiemelt felelőssége, hogy a tagállamokkal együtt európai romastratégiát és romapolitikát dolgozzon ki;

| G. | mivel 2008. május 21–én az olasz kormány rendeletet adott ki, melyben szükségállapotot hirdetett a Campania, Lazio és Lombardia területén letelepedett nomád közösségekkel kapcsolatban (10) a polgári védelemről szóló 225.számú, 1992. február 24–i törvény alapján, amely hatáskörrel ruházza fel a kormányt, hogy szükségállapotot hirdethessen „természeti katasztrófák, katasztrófahelyzetek vagy más olyan események esetén, amelyek intenzitásuk vagy kiterjedésük miatt rendkívüli hatásköröket és eszközöket igényelnek”; |
| --- | --- |

G.

mivel 2008. május 21–én az olasz kormány rendeletet adott ki, melyben szükségállapotot hirdetett a Campania, Lazio és Lombardia területén letelepedett nomád közösségekkel kapcsolatban (10) a polgári védelemről szóló 225.számú, 1992. február 24–i törvény alapján, amely hatáskörrel ruházza fel a kormányt, hogy szükségállapotot hirdethessen „természeti katasztrófák, katasztrófahelyzetek vagy más olyan események esetén, amelyek intenzitásuk vagy kiterjedésük miatt rendkívüli hatásköröket és eszközöket igényelnek”;

| H. | mivel ezt a rendeletet 2008. május 30–án a miniszterelnök további utasításai („ordinanze”) követték (11), amelyekben:






  — | Róma, Milánó és Nápoly prefektusát kinevezi a roma szükségállapot biztosainak; |
| --- | --- | --- |

H.

mivel ezt a rendeletet 2008. május 30–án a miniszterelnök további utasításai („ordinanze”) követték (11), amelyekben:

—

Róma, Milánó és Nápoly prefektusát kinevezi a roma szükségállapot biztosainak;

| — | rendkívüli hatáskörökkel ruházza fel őket személyek, köztük kiskorúak azonosítása tekintetében, akár ujjlenyomatvétel segítségével is, |
| --- | --- |

—

rendkívüli hatáskörökkel ruházza fel őket személyek, köztük kiskorúak azonosítása tekintetében, akár ujjlenyomatvétel segítségével is,

| — | felhatalmazza őket, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket azokkal szemben, akiket közigazgatási vagy bírósági intézkedés által kiutasítottak vagy kiutasíthatnak, |
| --- | --- |

—

felhatalmazza őket, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket azokkal szemben, akiket közigazgatási vagy bírósági intézkedés által kiutasítottak vagy kiutasíthatnak,

| — | feljogosítja őket arra, hogy (jóllehet a jogállamiság és az uniós jogszabályok megsértése nélkül) eltérhessenek alkotmányos előjogokat érintő kérdések széles körére vonatkozó jogszabályok egész sorától (ilyen előjog a tájékoztatáshoz való jog olyan közigazgatási eljárások esetén, mint az ujjlenyomatvétel, vagy annak követelménye, hogy a fényképezéssel, ujjlenyomatvétellel vagy antropometriai adatok gyűjtésével járó személyazonosság-ellenőrzés feltétele az, hogy a szóban forgó személyek veszélyesek vagy gyanúsak, vagy pedig megtagadják személyazonosságuk igazolását); |
| --- | --- |

—

feljogosítja őket arra, hogy (jóllehet a jogállamiság és az uniós jogszabályok megsértése nélkül) eltérhessenek alkotmányos előjogokat érintő kérdések széles körére vonatkozó jogszabályok egész sorától (ilyen előjog a tájékoztatáshoz való jog olyan közigazgatási eljárások esetén, mint az ujjlenyomatvétel, vagy annak követelménye, hogy a fényképezéssel, ujjlenyomatvétellel vagy antropometriai adatok gyűjtésével járó személyazonosság-ellenőrzés feltétele az, hogy a szóban forgó személyek veszélyesek vagy gyanúsak, vagy pedig megtagadják személyazonosságuk igazolását);

| I. | mivel a rendelet szükségállapotot hirdetett a 2009. május 31–ig terjedő egyéves időszakra; |
| --- | --- |

I.

mivel a rendelet szükségállapotot hirdetett a 2009. május 31–ig terjedő egyéves időszakra;

| J. | mivel az olasz belügyminiszter többször kijelentette, hogy az ujjlenyomatvétel célja az Olaszországban élő roma népesség összeírása, valamint hogy a szokásos jogszabályoktól való eltérés révén szándékában áll engedélyezni a táborokban élő romák, köztük a kiskorúak ujjlenyomatának összegyűjtését, megerősítve, hogy Olaszország folytatni fogja ezt az azonosítási műveletet, amely 2008. október 15–ig lezárul Milánóban, Rómában és Nápolyban; |
| --- | --- |

J.

mivel az olasz belügyminiszter többször kijelentette, hogy az ujjlenyomatvétel célja az Olaszországban élő roma népesség összeírása, valamint hogy a szokásos jogszabályoktól való eltérés révén szándékában áll engedélyezni a táborokban élő romák, köztük a kiskorúak ujjlenyomatának összegyűjtését, megerősítve, hogy Olaszország folytatni fogja ezt az azonosítási műveletet, amely 2008. október 15–ig lezárul Milánóban, Rómában és Nápolyban;

| K. | mivel Olaszországban – Milánóban és Nápolyban – már folyamatban vannak az ujjlenyomat-vételi műveletek, és mivel civil szervezetek tájékoztatása szerint ezeket az adatokat a prefektusok adatbázisokban őrzik; |
| --- | --- |

K.

mivel Olaszországban – Milánóban és Nápolyban – már folyamatban vannak az ujjlenyomat-vételi műveletek, és mivel civil szervezetek tájékoztatása szerint ezeket az adatokat a prefektusok adatbázisokban őrzik;

| L. | mivel Barrot és Špidla biztosok hangsúlyozták ennek kapcsán az egyenlőség és a megkülönböztetés-mentesség elvének fontosságát az EU-ban, és egy új, horizontális, megkülönböztetés elleni irányelvet dolgoztak ki, megerősítve, hogy az uniós jogszabályok világosan tiltják a faji és etnikai alapon történő megkülönböztetést; |
| --- | --- |

L.

mivel Barrot és Špidla biztosok hangsúlyozták ennek kapcsán az egyenlőség és a megkülönböztetés-mentesség elvének fontosságát az EU-ban, és egy új, horizontális, megkülönböztetés elleni irányelvet dolgoztak ki, megerősítve, hogy az uniós jogszabályok világosan tiltják a faji és etnikai alapon történő megkülönböztetést;

| M. | mivel az UNICEF, az Európa Tanács főtitkára és az Európa Tanács emberi jogi biztosa aggodalmának adott hangot, illetve az utóbbi memorandumot küldött az olasz kormánynak többek között a rasszizmussal, az idegengyűlölettel és a romák emberi jogainak védelmével kapcsolatban; |
| --- | --- |

M.

mivel az UNICEF, az Európa Tanács főtitkára és az Európa Tanács emberi jogi biztosa aggodalmának adott hangot, illetve az utóbbi memorandumot küldött az olasz kormánynak többek között a rasszizmussal, az idegengyűlölettel és a romák emberi jogainak védelmével kapcsolatban;

| N. | mivel az olasz adatvédelmi hatóság tájékoztatást kért az illetékes hatóságoktól, nevezetesen a római, a milánói és a nápolyi prefektustól azzal kapcsolatban, hogy a romáktól, köztük a kiskorúaktól való ujjlenyomatvétel lehetősége olyan megkülönböztetéssel járhat, amely érintheti a személyes méltóságot is, nevezetesen a kiskorúakét; |
| --- | --- |

N.

mivel az olasz adatvédelmi hatóság tájékoztatást kért az illetékes hatóságoktól, nevezetesen a római, a milánói és a nápolyi prefektustól azzal kapcsolatban, hogy a romáktól, köztük a kiskorúaktól való ujjlenyomatvétel lehetősége olyan megkülönböztetéssel járhat, amely érintheti a személyes méltóságot is, nevezetesen a kiskorúakét;

| 1. | sürgeti az olasz hatóságokat, hogy tartózkodjanak a romák, köztük a kiskorúak ujjlenyomatainak begyűjtésétől, valamint a már begyűjtött ujjlenyomatok felhasználásától az intézkedések bejelentett, a Bizottság által hamarosan elvégzendő értékeléséig, mivel ez egyértelműen az emberi jogokról szóló európai egyezmény 14. cikke által tiltott faji és etnikai alapon történő megkülönböztetést jelentene a roma származású uniós polgárokkal vagy nomád és más állampolgárokkal szemben, akiknek nem kell keresztülmenniük ezen az eljáráson; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az olasz hatóságokat, hogy tartózkodjanak a romák, köztük a kiskorúak ujjlenyomatainak begyűjtésétől, valamint a már begyűjtött ujjlenyomatok felhasználásától az intézkedések bejelentett, a Bizottság által hamarosan elvégzendő értékeléséig, mivel ez egyértelműen az emberi jogokról szóló európai egyezmény 14. cikke által tiltott faji és etnikai alapon történő megkülönböztetést jelentene a roma származású uniós polgárokkal vagy nomád és más állampolgárokkal szemben, akiknek nem kell keresztülmenniük ezen az eljáráson;

| 2. | osztja az UNICEF aggodalmait és a gyermekek védelme érdekében elfogadhatatlannak tartja alapvető jogaik megsértését és kriminalizálásukat, továbbá osztja az Európa Tanács és számos civil szervezet és vallási közösség aggodalmait, és úgy véli, hogy a roma gyermekek jogai védelmének a legjobb módja a minőségi oktatáshoz, a lakhatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférésük biztosítása a beilleszkedési és integrációs politikák keretében, illetve a kizsákmányolástól való megvédésük; |
| --- | --- |

2.

osztja az UNICEF aggodalmait és a gyermekek védelme érdekében elfogadhatatlannak tartja alapvető jogaik megsértését és kriminalizálásukat, továbbá osztja az Európa Tanács és számos civil szervezet és vallási közösség aggodalmait, és úgy véli, hogy a roma gyermekek jogai védelmének a legjobb módja a minőségi oktatáshoz, a lakhatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférésük biztosítása a beilleszkedési és integrációs politikák keretében, illetve a kizsákmányolástól való megvédésük;

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek határozott lépéseket a kizsákmányolás veszélyének kitett, kísérő nélküli kiskorúak védelme érdekében, függetlenül a gyermekek etnikai származásától és állampolgárságától, továbbá abban az esetben, ha az ilyen kiskorúak azonosítása e célból hasznos lenne, akkor alkalmazzanak eseti alapon szokásos, megkülönböztetés-mentes azonosítási eljárásokat, biztosítva a jogi garanciák és védelem minden formájának tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek határozott lépéseket a kizsákmányolás veszélyének kitett, kísérő nélküli kiskorúak védelme érdekében, függetlenül a gyermekek etnikai származásától és állampolgárságától, továbbá abban az esetben, ha az ilyen kiskorúak azonosítása e célból hasznos lenne, akkor alkalmazzanak eseti alapon szokásos, megkülönböztetés-mentes azonosítási eljárásokat, biztosítva a jogi garanciák és védelem minden formájának tiszteletben tartását;

| 4. | osztja a Bizottság véleményét, miszerint az ilyen cselekedetek a közvetlen és közvetett megkülönböztetés tilalma megsértésének minősülnek, különösen amint azt a 2000/43/EK tanácsi irányelv megállapítja, illetve amint az EK-Szerződés 12., 13., valamint 17–22. cikke rögzíti; |
| --- | --- |

4.

osztja a Bizottság véleményét, miszerint az ilyen cselekedetek a közvetlen és közvetett megkülönböztetés tilalma megsértésének minősülnek, különösen amint azt a 2000/43/EK tanácsi irányelv megállapítja, illetve amint az EK-Szerződés 12., 13., valamint 17–22. cikke rögzíti;

| 5. | ismételten megerősíti, hogy a kirekesztést fokozó politikák soha nem lesznek hatékonyak a bűnözés elleni küzdelem tekintetében és nem fognak hozzájárulni a bűnmegelőzéshez vagy a biztonsághoz; |
| --- | --- |

5.

ismételten megerősíti, hogy a kirekesztést fokozó politikák soha nem lesznek hatékonyak a bűnözés elleni küzdelem tekintetében és nem fognak hozzájárulni a bűnmegelőzéshez vagy a biztonsághoz;

| 6. | nyomatékosan és nyíltan elítéli a romákat és az egyéb, „cigánynak” tekintett személyeket érő hátrányos megkülönböztetés valamennyi formáját; |
| --- | --- |

6.

nyomatékosan és nyíltan elítéli a romákat és az egyéb, „cigánynak” tekintett személyeket érő hátrányos megkülönböztetés valamennyi formáját;

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és helyezzék hatályon kívül azon jogszabályaikat és politikáikat, amelyek faji és etnikai alapon – közvetlenül vagy közvetetten – megkülönböztetik a romákat, és felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ellenőrizze a Szerződések, valamint a diszkrimináció elleni, illetve szabad mozgással kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó uniós irányelvek tagállami alkalmazását ezek következetes és maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá felhívja őket arra, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, amennyiben nem ez a helyzet; |
| --- | --- |

7.

felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és helyezzék hatályon kívül azon jogszabályaikat és politikáikat, amelyek faji és etnikai alapon – közvetlenül vagy közvetetten – megkülönböztetik a romákat, és felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ellenőrizze a Szerződések, valamint a diszkrimináció elleni, illetve szabad mozgással kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó uniós irányelvek tagállami alkalmazását ezek következetes és maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá felhívja őket arra, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, amennyiben nem ez a helyzet;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan értékelje az olasz kormány által hozott jogalkotási és végrehajtási intézkedéseket annak ellenőrzése céljából, hogy azok összhangban vannak-e a Szerződésekkel és az uniós joggal; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy gondosan értékelje az olasz kormány által hozott jogalkotási és végrehajtási intézkedéseket annak ellenőrzése céljából, hogy azok összhangban vannak-e a Szerződésekkel és az uniós joggal;

| 9. | aggodalmát fejezi ki azon – az olasz kormány által kibocsátott közigazgatási rendeletekben és utasításokban szereplő – állítással kapcsolatban, hogy a roma táborok jelenléte a nagyvárosok körül önmagában súlyos társadalmi szükséghelyzetet jelent, amely komoly következményekkel jár a közrendre és közbiztonságra nézve, ami igazolja az egy éves szükségállapot kihirdetésének indokoltságát; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki azon – az olasz kormány által kibocsátott közigazgatási rendeletekben és utasításokban szereplő – állítással kapcsolatban, hogy a roma táborok jelenléte a nagyvárosok körül önmagában súlyos társadalmi szükséghelyzetet jelent, amely komoly következményekkel jár a közrendre és közbiztonságra nézve, ami igazolja az egy éves szükségállapot kihirdetésének indokoltságát;

| 10. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szükségállapot kihirdetése következtében a jogszabályoktól eltérő rendkívüli intézkedéseket hozhatnak a prefektusok, akik felhatalmazást kaptak bármilyen intézkedés meghozatalára – akár ujjlenyomatok gyűjtésére is – a „természeti katasztrófák, katasztrófahelyzetek vagy más események” esetén a polgári védelemre vonatkozó jogszabály alapján, ami nem megfelelő és nem arányos e konkrét esetben; |
| --- | --- |

10.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szükségállapot kihirdetése következtében a jogszabályoktól eltérő rendkívüli intézkedéseket hozhatnak a prefektusok, akik felhatalmazást kaptak bármilyen intézkedés meghozatalára – akár ujjlenyomatok gyűjtésére is – a „természeti katasztrófák, katasztrófahelyzetek vagy más események” esetén a polgári védelemre vonatkozó jogszabály alapján, ami nem megfelelő és nem arányos e konkrét esetben;

| 11. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a romákkal kapcsolatos uniós politikák megerősítését azáltal, hogy uniós romastratégiát alakítanak ki a tagállamoknak és civil szervezeteknek a romák – különösen a roma gyermekek – integrációjával és beilleszkedésével foglalkozó fellépések és projektek támogatása és ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a romákkal kapcsolatos uniós politikák megerősítését azáltal, hogy uniós romastratégiát alakítanak ki a tagállamoknak és civil szervezeteknek a romák – különösen a roma gyermekek – integrációjával és beilleszkedésével foglalkozó fellépések és projektek támogatása és ösztönzése céljából;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egy uniós romastratégia és a roma integráció évtizede (2005–2015) keretében fogadjanak el olyan jogszabályokat és politikákat, amelyek segítik a roma közösségeket, illetve előmozdítják integrációjukat minden területen, továbbá indítsanak rasszizmus és megkülönböztetés elleni programokat az iskolákban, valamint a foglalkoztatás és a média terén, továbbá fokozzák a szakértelem és a legjobb gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egy uniós romastratégia és a roma integráció évtizede (2005–2015) keretében fogadjanak el olyan jogszabályokat és politikákat, amelyek segítik a roma közösségeket, illetve előmozdítják integrációjukat minden területen, továbbá indítsanak rasszizmus és megkülönböztetés elleni programokat az iskolákban, valamint a foglalkoztatás és a média terén, továbbá fokozzák a szakértelem és a legjobb gyakorlatok cseréjét;

| 13. | megismétli ezzel összefüggésben annak fontosságát, hogy az uniós pénzforrások által biztosított lehetőségek maradéktalan kiaknázásával dolgozzanak ki EU-s és nemzeti szintű stratégiákat az iskolákban tapasztalható roma szegregáció megszüntetése, a roma gyermekek számára a minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása (részvétel a rendes oktatásban, speciális ösztöndíjak és gyakornoki programok bevezetése), a romák munkaerő-piaci hozzáférésének biztosítása és javítása, az egészségügyi ellátáshoz és a szociális biztonsági ellátásokhoz való egyenlő hozzáférés biztosítása, a lakhatás terén fennálló diszkriminatív gyakorlatok elleni küzdelem, valamint a romák társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai életben való részvételének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

13.

megismétli ezzel összefüggésben annak fontosságát, hogy az uniós pénzforrások által biztosított lehetőségek maradéktalan kiaknázásával dolgozzanak ki EU-s és nemzeti szintű stratégiákat az iskolákban tapasztalható roma szegregáció megszüntetése, a roma gyermekek számára a minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása (részvétel a rendes oktatásban, speciális ösztöndíjak és gyakornoki programok bevezetése), a romák munkaerő-piaci hozzáférésének biztosítása és javítása, az egészségügyi ellátáshoz és a szociális biztonsági ellátásokhoz való egyenlő hozzáférés biztosítása, a lakhatás terén fennálló diszkriminatív gyakorlatok elleni küzdelem, valamint a romák társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai életben való részvételének fokozása érdekében;

| 14. | üdvözli, hogy a Bizottság diszkrimináció elleni munkacsoportot állított fel, amelyben valamennyi tagállam képviselteti magát, továbbá kéri, hogy az illetékes parlamenti bizottság lépjen kapcsolatba e munkacsoporttal és legyen teljes hozzáférése annak munkájához; felhívja illetékes bizottságát, hogy alakítson ki párbeszédet a tagállamok nemzeti parlamentjeivel ebben a témában; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a Bizottság diszkrimináció elleni munkacsoportot állított fel, amelyben valamennyi tagállam képviselteti magát, továbbá kéri, hogy az illetékes parlamenti bizottság lépjen kapcsolatba e munkacsoporttal és legyen teljes hozzáférése annak munkájához; felhívja illetékes bizottságát, hogy alakítson ki párbeszédet a tagállamok nemzeti parlamentjeivel ebben a témában;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanács főtitkárának, az Európa Tanács emberi jogi biztosának, az UNICEF-nek, valamint az olasz adatvédelmi hatóságnak. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanács főtitkárának, az Európa Tanács emberi jogi biztosának, az UNICEF-nek, valamint az olasz adatvédelmi hatóságnak.

---

(1)  Különösen a D. H. és mások kontra Cseh Köztársaság ügyben hozott ítélet, 57325/00, EJEB 2007 – (2007.11.13.)

(2)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(3)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(5)  HL C 45. E, 2006.2.23., 129. o.

(6)  HL C 298. E, 2006.12.8., 283. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0534.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0623.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0035.

(10)  2008. május 26–i 122. sz. olasz Hivatalos Lap.

(11)  A 3676. sz. Lazióról, a 3677. sz. Lombardiáról és a 3678. sz. Campaniáról, 2008. május 31–i 127. sz. olasz Hivatalos Lap.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/58

---

2008. július 10., csütörtökA kínai helyzet a földrengés után és az olimpiai játékok előtt

P6_TA(2008)0362

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása a kínai helyzetről a földrengés után és az olimpiai játékok előtt

2009/C 294 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel a Kínában történt természeti katasztrófáról szóló 2008. május 22–i állásfoglalására (1),

tekintettel a Tibetről szóló 2008. április 10–i állásfoglalására (2),

tekintettel az EU–Kína csúcstalálkozóról és az EU és Kína között folyó emberi jogi párbeszédről szóló, 2007. december 13–i állásfoglalására (3),

tekintettel az Európai Unió és Kína közötti emberi jogi párbeszéd 25.fordulójára, amelyre 2008. május 15–én került sor a szlovéniai Brdóban,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Kína és az EU elkötelezte magát amellett, hogy hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz és a fenntartható fejlődéshez világszerte; |
| --- | --- |

A.

mivel Kína és az EU elkötelezte magát amellett, hogy hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz és a fenntartható fejlődéshez világszerte;

| B. | figyelembe véve a 2008. május 12–én Kína délnyugati részén bekövetkezett nagy erejű földrengés okozta pusztítás mértékét; mivel e földrengésnek több tízezer halálos áldozata van, főként Szecsuán tartományban; mivel a legutóbbi becslések szerint a földrengés 10 millió embert súlyosan érintett és mintegy 70 000 halálos áldozatot követelt, akik közül több tízezer iskolás gyermek az összedőlt tantermekben lelte halálát; |
| --- | --- |

B.

figyelembe véve a 2008. május 12–én Kína délnyugati részén bekövetkezett nagy erejű földrengés okozta pusztítás mértékét; mivel e földrengésnek több tízezer halálos áldozata van, főként Szecsuán tartományban; mivel a legutóbbi becslések szerint a földrengés 10 millió embert súlyosan érintett és mintegy 70 000 halálos áldozatot követelt, akik közül több tízezer iskolás gyermek az összedőlt tantermekben lelte halálát;

| C. | mivel a kínai kormány kivételes szükségintézkedéseket hozott és nagy erőket – beleértve a hadsereg egy részét is –, valamint egészségügyi csoportokat vetett be, hogy segítséget nyújtson a katasztrófa sújtotta régió lakosságának; |
| --- | --- |

C.

mivel a kínai kormány kivételes szükségintézkedéseket hozott és nagy erőket – beleértve a hadsereg egy részét is –, valamint egészségügyi csoportokat vetett be, hogy segítséget nyújtson a katasztrófa sújtotta régió lakosságának;

| D. | mivel az egész kínai nép és a nemzetközi közösség rendkívüli szolidaritásról tett tanúbizonyságot és óriási erőfeszítéseket tett, hogy segítse a földrengés áldozatait; |
| --- | --- |

D.

mivel az egész kínai nép és a nemzetközi közösség rendkívüli szolidaritásról tett tanúbizonyságot és óriási erőfeszítéseket tett, hogy segítse a földrengés áldozatait;

| E. | mivel Tibet megnyitását a turisták és a média számára nem szabadna „PR eseménnyé” tenni, hanem tényleges megnyitásnak kellene tekinteni, amely lehetővé teszi majd az újságírók, a média és a turisták számára, hogy ellátogassanak a tibeti régióba; |
| --- | --- |

E.

mivel Tibet megnyitását a turisták és a média számára nem szabadna „PR eseménnyé” tenni, hanem tényleges megnyitásnak kellene tekinteni, amely lehetővé teszi majd az újságírók, a média és a turisták számára, hogy ellátogassanak a tibeti régióba;

| F. | tekintettel a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) zárógondolataira, amelyek aláhúzzák annak jelentőségét, hogy a 2008-as olimpiai játékok Kínának ítélése megnyitja majd az országot és javítja az emberi jogok helyzetét; |
| --- | --- |

F.

tekintettel a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) zárógondolataira, amelyek aláhúzzák annak jelentőségét, hogy a 2008-as olimpiai játékok Kínának ítélése megnyitja majd az országot és javítja az emberi jogok helyzetét;

| 1. | kifejezi az EU és Kína közötti kapcsolatok fejlődése, az ágazati párbeszédek és a különböző globális kérdések megoldására irányuló szorosabb együttműködés miatti elégedettségét; |
| --- | --- |

1.

kifejezi az EU és Kína közötti kapcsolatok fejlődése, az ágazati párbeszédek és a különböző globális kérdések megoldására irányuló szorosabb együttműködés miatti elégedettségét;

| 2. | felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tartsák szem előtt, hogy a földrengés-előrejelzések referenciául szolgálnak az ország fejlettségi szintjéhez; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy hatékonyan és késedelem nélkül válaszoljanak a tudományos közösség részéről a hatóságokhoz érkező bármilyen figyelmeztetésre egy nem valószínű, azonban lehetséges újabb kínai természeti katasztrófa esetén; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tartsák szem előtt, hogy a földrengés-előrejelzések referenciául szolgálnak az ország fejlettségi szintjéhez; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy hatékonyan és késedelem nélkül válaszoljanak a tudományos közösség részéről a hatóságokhoz érkező bármilyen figyelmeztetésre egy nem valószínű, azonban lehetséges újabb kínai természeti katasztrófa esetén;

| 3. | üdvözli a Dalai Láma képviselői és a kínai hatóságok közötti kapcsolatok újjáéledését a 2008. márciusi lhászai események után; bátorítja a két felet e kapcsolatok fokozására annak érdekében, hogy megalapozzák a kölcsönös bizalmat, amely nélkül lehetetlen kölcsönösen elfogadható politikai megoldást találni; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Dalai Láma képviselői és a kínai hatóságok közötti kapcsolatok újjáéledését a 2008. márciusi lhászai események után; bátorítja a két felet e kapcsolatok fokozására annak érdekében, hogy megalapozzák a kölcsönös bizalmat, amely nélkül lehetetlen kölcsönösen elfogadható politikai megoldást találni;

| 4. | sajnálattal tölti el, hogy bár kereskedelmi és gazdasági téren a Kínával fenntartott kapcsolatok jelentős mértékben fejlődtek, ezzel nem párosultak alapvető előrelépések az emberi jogok és a demokrácia kérdéseit illetően; |
| --- | --- |

4.

sajnálattal tölti el, hogy bár kereskedelmi és gazdasági téren a Kínával fenntartott kapcsolatok jelentős mértékben fejlődtek, ezzel nem párosultak alapvető előrelépések az emberi jogok és a demokrácia kérdéseit illetően;

| 5. | sajnálatosnak tartja, hogy az emberi jogok széles körű és rendszeres megsértése miatt Kína ember jogi megítélése továbbra is aggodalomra ad okot; emlékeztet azokra az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra, amelyeket Kína akkor tett, amikor megkapta az olimpiai játékok rendezési jogát; |
| --- | --- |

5.

sajnálatosnak tartja, hogy az emberi jogok széles körű és rendszeres megsértése miatt Kína ember jogi megítélése továbbra is aggodalomra ad okot; emlékeztet azokra az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra, amelyeket Kína akkor tett, amikor megkapta az olimpiai játékok rendezési jogát;

| 6. | elítéli, hogy Kína gyakran alkalmazza a halálbüntetést, és felszólítja a kínai hatóságokat, hogy függesszék fel a kivégzéseket; |
| --- | --- |

6.

elítéli, hogy Kína gyakran alkalmazza a halálbüntetést, és felszólítja a kínai hatóságokat, hogy függesszék fel a kivégzéseket;

| 7. | sajnálatosnak tartja, hogy a nemzetközi felszólításoknak nem sikerült megakadályozni, hogy a kínai hatóságok folytassák a 2008. március 14–i tibeti zavargások nyomon követését, és hogy a lhászai megmozdulás résztvevői után még mindig nyomoznak, őrizetbe veszik és önkényesen letartóztatják őket, családjuknak pedig nem nyújtanak tájékoztatást hollétükről, holott a kínai törvények ezt előírják; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy az olimpiai játékok alatt a hosszú ideje fennálló „olimpiai fegyverszünet” nevében hagyjanak fel „hazafias átnevelési” kampányukkal, amely április eleje óta csak fokozódik; |
| --- | --- |

7.

sajnálatosnak tartja, hogy a nemzetközi felszólításoknak nem sikerült megakadályozni, hogy a kínai hatóságok folytassák a 2008. március 14–i tibeti zavargások nyomon követését, és hogy a lhászai megmozdulás résztvevői után még mindig nyomoznak, őrizetbe veszik és önkényesen letartóztatják őket, családjuknak pedig nem nyújtanak tájékoztatást hollétükről, holott a kínai törvények ezt előírják; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy az olimpiai játékok alatt a hosszú ideje fennálló „olimpiai fegyverszünet” nevében hagyjanak fel „hazafias átnevelési” kampányukkal, amely április eleje óta csak fokozódik;

| 8. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy Kína hamar elfogadta a nemzetközi közösség támogatását a szecsuáni régió földrengéstől sújtott áldozatainak megsegítésére és az önkéntes humanitárius segélyszervezetek segélyosztó műveleteinek megkönnyítésére; |
| --- | --- |

8.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy Kína hamar elfogadta a nemzetközi közösség támogatását a szecsuáni régió földrengéstől sújtott áldozatainak megsegítésére és az önkéntes humanitárius segélyszervezetek segélyosztó műveleteinek megkönnyítésére;

| 9. | hangsúlyozza az Európai Unió, annak tagállamai és a nemzetközi közösség támogatásának jelentőségét az újjáépítési szakaszban az érintett régióban; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az Európai Unió, annak tagállamai és a nemzetközi közösség támogatásának jelentőségét az újjáépítési szakaszban az érintett régióban;

| 10. | felszólítja Kínát, hogy tartsa magát az emberi és kisebbségi jogok, a demokrácia és a jogállamiság vonatkozásában vállalt kötelezettségeihez, amelyeket a NOB közzétett, miután az olimpiai játékok rendezési jogát Kínának ítélte; |
| --- | --- |

10.

felszólítja Kínát, hogy tartsa magát az emberi és kisebbségi jogok, a demokrácia és a jogállamiság vonatkozásában vállalt kötelezettségeihez, amelyeket a NOB közzétett, miután az olimpiai játékok rendezési jogát Kínának ítélte;

| 11. | sürgeti a kínai hatóságokat, hogy használják ki ezt a történelmi lehetőséget, és mutassák meg a világnak, hogy az olimpiai játékok Pekingben történő megrendezése egyedülálló esélyt jelent Kína emberi jogi megítélésének javítására, és adjanak kegyelmet valamennyi bebörtönzött politikai fogolynak és emberi jogi aktivistának, beleértve azokat is, akik a 2008. márciusi felkelést követően kerültek börtönbe Tibetben (kivéve természetesen az erőszakos bűncselekmények elkövetőit); ezen kívül felszólítja a kínai hatóságokat, hogy vessenek véget a vidéki migránsok és az etnikai kisebbségek elleni megkülönböztetésnek, és tartózkodjanak a szakszervezeti aktivisták, ügyvédek és újságírók zaklatásától, amikor azok az alapvető szabadságjogok megsértéséről tesznek jelentést; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, miszerint az ilyen emberek bebörtönzése ellentmond az ius gentium (a népek joga) egyetemes és elfogadott szellemének; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a kínai hatóságokat, hogy használják ki ezt a történelmi lehetőséget, és mutassák meg a világnak, hogy az olimpiai játékok Pekingben történő megrendezése egyedülálló esélyt jelent Kína emberi jogi megítélésének javítására, és adjanak kegyelmet valamennyi bebörtönzött politikai fogolynak és emberi jogi aktivistának, beleértve azokat is, akik a 2008. márciusi felkelést követően kerültek börtönbe Tibetben (kivéve természetesen az erőszakos bűncselekmények elkövetőit); ezen kívül felszólítja a kínai hatóságokat, hogy vessenek véget a vidéki migránsok és az etnikai kisebbségek elleni megkülönböztetésnek, és tartózkodjanak a szakszervezeti aktivisták, ügyvédek és újságírók zaklatásától, amikor azok az alapvető szabadságjogok megsértéséről tesznek jelentést; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, miszerint az ilyen emberek bebörtönzése ellentmond az ius gentium (a népek joga) egyetemes és elfogadott szellemének;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának, valamint a Nemzetközi Olimpiai Bizottság vezetőségének. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának, valamint a Nemzetközi Olimpiai Bizottság vezetőségének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0232.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0119.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0622.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/60

---

2008. július 10., csütörtökA Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentuma

P6_TA(2008)0363

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása a Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumáról (2007/2271(INI))

2009/C 294 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2007–2008” című bizottsági közleményre (COM(2007)0663),

tekintettel a Bizottság 2005.évi bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2006. március 16–i és a Bizottság bővítési stratégiáról (1) és a 2006–2007 közötti fő kihívásokról szóló bizottsági közleményéről szóló, 2006. december 13–i állásfoglalására (2),

tekintettel a Nyugat-Balkán országairól, Törökországról és az európai szomszédsági politika (ENP) európai partnereiről szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0266/2008),

| A. | mivel az EU bővítési stratégiáját külső és belső dimenzió egyaránt jellemzi; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU bővítési stratégiáját külső és belső dimenzió egyaránt jellemzi;

| B. | mivel e stratégia külső dimenziója az európai normáknak megfelelő reformok, a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, a béke, a stabilitás és a jólét támogatását foglalja magában; |
| --- | --- |

B.

mivel e stratégia külső dimenziója az európai normáknak megfelelő reformok, a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, a béke, a stabilitás és a jólét támogatását foglalja magában;

| C. | mivel a bővítési stratégia belső dimenziója közvetlenül befolyásolja az EU azon képességét, hogy a Szerződésekben megállapítottak szerint kövesse politikai célkitűzéseit és egyre szorosabb uniót valósítson meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a bővítési stratégia belső dimenziója közvetlenül befolyásolja az EU azon képességét, hogy a Szerződésekben megállapítottak szerint kövesse politikai célkitűzéseit és egyre szorosabb uniót valósítson meg;

| D. | mivel az Európai Unió politikai integrációjára van szükség, amely így képes lesz nagyra törő szolidaritási és stabilitási politikát kidolgozni; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió politikai integrációjára van szükség, amely így képes lesz nagyra törő szolidaritási és stabilitási politikát kidolgozni;

| E. | mivel a Római Szerződéssel összhangban „bármely európai állam kérheti felvételét a Közösségbe”; |
| --- | --- |

E.

mivel a Római Szerződéssel összhangban „bármely európai állam kérheti felvételét a Közösségbe”;

| F. | mivel a bővítések kétségtelenül sikeresek voltak mind az EU, mind pedig a hozzá csatlakozó, és így egész Európa stabilitásához, fejlődéséhez és jólététhez hozzájáruló országok számára, lényeges megteremteni a jövőbeni bővítések sikeréhez szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

F.

mivel a bővítések kétségtelenül sikeresek voltak mind az EU, mind pedig a hozzá csatlakozó, és így egész Európa stabilitásához, fejlődéséhez és jólététhez hozzájáruló országok számára, lényeges megteremteni a jövőbeni bővítések sikeréhez szükséges feltételeket;

| G. | mivel a stabilizációs és társulási megállapodások fontos és sikeres közreműködést jelentenek az Európai Unió és a nyugat-balkáni országok közötti kapcsolatokban ezen országok európai integrációja céljából és előmozdítják a regionális együttműködést; |
| --- | --- |

G.

mivel a stabilizációs és társulási megállapodások fontos és sikeres közreműködést jelentenek az Európai Unió és a nyugat-balkáni országok közötti kapcsolatokban ezen országok európai integrációja céljából és előmozdítják a regionális együttműködést;

| H. | mivel a 2003. évi thesszaloniki Európai Tanács és a 2006. évi brüsszeli Európai Tanács megerősítette az EU azon szándékát, hogy tiszteletben tartja a délkelet-európai és nyugat-balkáni országok felé tett kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2003. évi thesszaloniki Európai Tanács és a 2006. évi brüsszeli Európai Tanács megerősítette az EU azon szándékát, hogy tiszteletben tartja a délkelet-európai és nyugat-balkáni országok felé tett kötelezettségvállalásait;

| I. | mivel az Európai Tanács által 2006. decemberben elfogadott megújított konszenzus a kötelezettségvállalások megerősítésének elvén, a tisztességes és szigorú feltételekhez kötöttség elvén, valamint a nyilvánossággal folytatott jobb kommunikáción alapul; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Tanács által 2006. decemberben elfogadott megújított konszenzus a kötelezettségvállalások megerősítésének elvén, a tisztességes és szigorú feltételekhez kötöttség elvén, valamint a nyilvánossággal folytatott jobb kommunikáción alapul;

| J. | mivel a bővítési stratégia több mint egy tárgyalási módszertan, amelyben tükröződik az az alapvető meggyőződés, hogy az Európai Uniónak a közös értékek közössége, és amely bonyolult szálakon kapcsolódik az EU célkitűzéseiről és hatékonyságáról, annak jövőjéről és a szomszédságban és a világban betöltött szerepéről folytatott vitához; |
| --- | --- |

J.

mivel a bővítési stratégia több mint egy tárgyalási módszertan, amelyben tükröződik az az alapvető meggyőződés, hogy az Európai Uniónak a közös értékek közössége, és amely bonyolult szálakon kapcsolódik az EU célkitűzéseiről és hatékonyságáról, annak jövőjéről és a szomszédságban és a világban betöltött szerepéről folytatott vitához;

| K. | mivel a csatlakozási tárgyalások folytatását illetően a fent említett bizottsági közleményben leírt módszertan és szempontok teljes támogatást igényelnek, és azokat szigorúan végre kell hajtani, és mivel a politikai megfontolások nem kerekedhetnek felül e kritériumok szigorú betartásán; |
| --- | --- |

K.

mivel a csatlakozási tárgyalások folytatását illetően a fent említett bizottsági közleményben leírt módszertan és szempontok teljes támogatást igényelnek, és azokat szigorúan végre kell hajtani, és mivel a politikai megfontolások nem kerekedhetnek felül e kritériumok szigorú betartásán;

| L. | mivel az EU bővítési stratégiája a politikai eszközök egy átfogóbb készletének részét kell képezze, amelynek célja a demokrácia megerősítése és a stabilitás és a társadalmi fejlődés kiépítése az EU-val szomszédos országokban, valamint az EU szerepének erősítése a világban; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU bővítési stratégiája a politikai eszközök egy átfogóbb készletének részét kell képezze, amelynek célja a demokrácia megerősítése és a stabilitás és a társadalmi fejlődés kiépítése az EU-val szomszédos országokban, valamint az EU szerepének erősítése a világban;

| M. | mivel e politikáknak fel kell ölelniük az EU szomszédságában, nevezetesen a tagjelölt státusszal rendelkező és a tárgyalásokat már megkezdő országokban, a tagjelölt státusszal rendelkező, de a tárgyalásokat még meg nem kezdő országokban, a tagsági kilátásokkal rendelkező országokban, az európai integrációs célra törekvő országokban, valamint az EU-val pusztán szoros szomszédi kapcsolatokat kialakítani kívánó országokban fennálló különféle helyzeteket; |
| --- | --- |

M.

mivel e politikáknak fel kell ölelniük az EU szomszédságában, nevezetesen a tagjelölt státusszal rendelkező és a tárgyalásokat már megkezdő országokban, a tagjelölt státusszal rendelkező, de a tárgyalásokat még meg nem kezdő országokban, a tagsági kilátásokkal rendelkező országokban, az európai integrációs célra törekvő országokban, valamint az EU-val pusztán szoros szomszédi kapcsolatokat kialakítani kívánó országokban fennálló különféle helyzeteket;

| N. | mivel e politikáknak függetlennek kell lenniük, és nem sérthetik azokat a rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az adott ország számára, hogy az EU-val létrejött egyik fajta kapcsolatból egy másikba lépjen át, amennyiben a szükséges belső és külső feltételek teljesülnek az adott országra vonatkozóan; |
| --- | --- |

N.

mivel e politikáknak függetlennek kell lenniük, és nem sérthetik azokat a rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az adott ország számára, hogy az EU-val létrejött egyik fajta kapcsolatból egy másikba lépjen át, amennyiben a szükséges belső és külső feltételek teljesülnek az adott országra vonatkozóan;

| O. | mivel az európai szomszédsági politika keleti partnerei egyértelműen európai országként határozhatók meg, és néhányuk európai távlati célokat tűzött ki; |
| --- | --- |

O.

mivel az európai szomszédsági politika keleti partnerei egyértelműen európai országként határozhatók meg, és néhányuk európai távlati célokat tűzött ki;

| P. | mivel – a fent említett, 2006. december 13–i állásfoglalásában foglaltak szerint – az európai kilátásokkal rendelkező országok számára az EU-val szoros, kétoldalú vagy többoldalú, sajátos szükségleteiknek és érdekeiknek megfelelő kapcsolatokat kell biztosítani; mivel ez a lehetőség, amely operatív lehetőségek széles skáláját vonja maga után, az EU-val folytatott intézményes kapcsolatok stabil, hosszú távú kilátását biztosítaná a partnerországok számára, és az érintett országokban biztosítaná a stabilitás, a béke, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a demokratikus és gazdasági reform előmozdításához szükséges ösztönzést; |
| --- | --- |

P.

mivel – a fent említett, 2006. december 13–i állásfoglalásában foglaltak szerint – az európai kilátásokkal rendelkező országok számára az EU-val szoros, kétoldalú vagy többoldalú, sajátos szükségleteiknek és érdekeiknek megfelelő kapcsolatokat kell biztosítani; mivel ez a lehetőség, amely operatív lehetőségek széles skáláját vonja maga után, az EU-val folytatott intézményes kapcsolatok stabil, hosszú távú kilátását biztosítaná a partnerországok számára, és az érintett országokban biztosítaná a stabilitás, a béke, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a demokratikus és gazdasági reform előmozdításához szükséges ösztönzést;

| Q. | mivel ugyanezzel az állásfoglalással összhangban valamennyi, elismert tagsági kilátásokkal rendelkező országnak magának kell eldöntenie, hogy a teljes jogú tagság felé tett átmeneti lépésként kíván-e hasonló többoldalú megállapodásokkal élni; |
| --- | --- |

Q.

mivel ugyanezzel az állásfoglalással összhangban valamennyi, elismert tagsági kilátásokkal rendelkező országnak magának kell eldöntenie, hogy a teljes jogú tagság felé tett átmeneti lépésként kíván-e hasonló többoldalú megállapodásokkal élni;

| R. | mivel az EU bővítési stratégiájáról tényleges magyarázatot és tájékoztatást kell nyújtani a jelenlegi és a jövőbeli uniós polgárok számára, biztosítandó körükben a szóban forgó politikák teljes körű tudatosítását, és erősítendő a közvélemény támogatását az EU szomszédos országokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásai tekintetében, ezáltal garantálva az EU mint partner hitelességét és szolidaritását, egyben törekedve a jogos aggodalmak megválaszolására; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU bővítési stratégiájáról tényleges magyarázatot és tájékoztatást kell nyújtani a jelenlegi és a jövőbeli uniós polgárok számára, biztosítandó körükben a szóban forgó politikák teljes körű tudatosítását, és erősítendő a közvélemény támogatását az EU szomszédos országokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásai tekintetében, ezáltal garantálva az EU mint partner hitelességét és szolidaritását, egyben törekedve a jogos aggodalmak megválaszolására;

| 1. | egyetért a Bizottsággal a tekintetben, hogy a korábbi bővítések nagy sikert jelentettek, amelynek előnyeiből az EU régi és új tagállamai egyaránt részesültek, a gazdasági növekedés ösztönzése, a társadalmi haladás előmozdítása, valamint az európai kontinens békéjének, stabilitásának és jólétének megteremtése révén; úgy véli, hogy a korábbi csatlakozásokból tanulságok vonhatók le, és a bővítési folyamat tökéletesítése további lehetőségeinek az eddig felhalmozott pozitív tapasztalatokon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal a tekintetben, hogy a korábbi bővítések nagy sikert jelentettek, amelynek előnyeiből az EU régi és új tagállamai egyaránt részesültek, a gazdasági növekedés ösztönzése, a társadalmi haladás előmozdítása, valamint az európai kontinens békéjének, stabilitásának és jólétének megteremtése révén; úgy véli, hogy a korábbi csatlakozásokból tanulságok vonhatók le, és a bővítési folyamat tökéletesítése további lehetőségeinek az eddig felhalmozott pozitív tapasztalatokon kell alapulniuk;

| 2. | megerősíti szilárd elkötelezettségét minden tagjelölt ország iránt, valamint azon országok iránt, amelyek számára egyértelműen kilátásba helyezték a tagságot, azzal a feltétellel, hogy az 1993-as koppenhágai kritériumok teljes körű és precíz teljesítése elengedhetetlen, hogy az Uniónak erőfeszítéseket kell tennie integrációs kapacitásának megerősítésére, és hogy az integrációs kapacitást teljes mértékben figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

2.

megerősíti szilárd elkötelezettségét minden tagjelölt ország iránt, valamint azon országok iránt, amelyek számára egyértelműen kilátásba helyezték a tagságot, azzal a feltétellel, hogy az 1993-as koppenhágai kritériumok teljes körű és precíz teljesítése elengedhetetlen, hogy az Uniónak erőfeszítéseket kell tennie integrációs kapacitásának megerősítésére, és hogy az integrációs kapacitást teljes mértékben figyelembe kell venni;

| 3. | e tekintetben emlékeztet arra, hogy a volt Jugoszlávia országai számára a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi törvényszékkel (ICTY) való teljes együttműködés szintén elengedhetetlen feltétel; |
| --- | --- |

3.

e tekintetben emlékeztet arra, hogy a volt Jugoszlávia országai számára a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi törvényszékkel (ICTY) való teljes együttműködés szintén elengedhetetlen feltétel;

| 4. | álláspontja az, hogy az EU bővítési stratégiájának legelőször is meg kell felelnie az EU-Szerződés előírásainak és az EU által már vállalt kötelezettségeknek, valamint egyensúlyt kell teremtenie az EU geostratégiai érdekei, a határain kívül zajló politikai fejlemények hatása, valamint az EU integrációs kapacitása között, beleértve azon képességét, hogy megküzdjön a jövő belső és külső kihívásaival, és megvalósítsa politikai integrációs projektjét; |
| --- | --- |

4.

álláspontja az, hogy az EU bővítési stratégiájának legelőször is meg kell felelnie az EU-Szerződés előírásainak és az EU által már vállalt kötelezettségeknek, valamint egyensúlyt kell teremtenie az EU geostratégiai érdekei, a határain kívül zajló politikai fejlemények hatása, valamint az EU integrációs kapacitása között, beleértve azon képességét, hogy megküzdjön a jövő belső és külső kihívásaival, és megvalósítsa politikai integrációs projektjét;

| 5. | e tekintetben emlékeztet arra, hogy a szükséges belső reformokat végre kell hajtani, melyek célja többek között a hatékonyság és a társadalmi kohézió növelése, valamint a demokratikus elszámoltathatóság erősítése; |
| --- | --- |

5.

e tekintetben emlékeztet arra, hogy a szükséges belső reformokat végre kell hajtani, melyek célja többek között a hatékonyság és a társadalmi kohézió növelése, valamint a demokratikus elszámoltathatóság erősítése;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az integrációs kapacitás az Európai Uniónak azon képességéhez kötődik, hogy adott időpontban képes-e döntéseket hozni és így politikai célkitűzéseit elérni, különösen az olyan célokat, mint a gazdasági és társadalmi haladás támogatása és a magas szintű foglalkoztatás a tagállamokban, az identitásának és azon képességének megerősítése, hogy fellépjen a nemzetközi színtéren, az uniós tagállamok és az európai állampolgárok jogainak és érdekeinek támogatása, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlesztése, a közösségi vívmányok teljes fenntartása és alapul vétele, valamint az Európai Unió alapjogi chartájában megállapított alapvető jogok és szabadságok támogatása; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az integrációs kapacitás az Európai Uniónak azon képességéhez kötődik, hogy adott időpontban képes-e döntéseket hozni és így politikai célkitűzéseit elérni, különösen az olyan célokat, mint a gazdasági és társadalmi haladás támogatása és a magas szintű foglalkoztatás a tagállamokban, az identitásának és azon képességének megerősítése, hogy fellépjen a nemzetközi színtéren, az uniós tagállamok és az európai állampolgárok jogainak és érdekeinek támogatása, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlesztése, a közösségi vívmányok teljes fenntartása és alapul vétele, valamint az Európai Unió alapjogi chartájában megállapított alapvető jogok és szabadságok támogatása;

| 7. | úgy ítéli meg, hogy az integrációs kapacitás fogalma a következő négy elemből áll:






  i. | a csatlakozó országoknak erősíteniük, nem pedig gyengíteniük kell az EU azon képességét, hogy a politikai célkitűzései teljesítésének lendületét megtartsa; |
| --- | --- | --- |

7.

úgy ítéli meg, hogy az integrációs kapacitás fogalma a következő négy elemből áll:

i.

a csatlakozó országoknak erősíteniük, nem pedig gyengíteniük kell az EU azon képességét, hogy a politikai célkitűzései teljesítésének lendületét megtartsa;

| ii. | az EU intézményi keretének képesnek kell lennie arra, hogy hatékony és eredményes kormányzást biztosítson; |
| --- | --- |

ii.

az EU intézményi keretének képesnek kell lennie arra, hogy hatékony és eredményes kormányzást biztosítson;

| iii. | az EU pénzügyi forrásainak megfelelőnek kell lenniük ahhoz, hogy helyt lehessen állni a társadalmi és gazdasági kohézió, valamint az EU közös politikáinak kihívásaival szemben; |
| --- | --- |

iii.

az EU pénzügyi forrásainak megfelelőnek kell lenniük ahhoz, hogy helyt lehessen állni a társadalmi és gazdasági kohézió, valamint az EU közös politikáinak kihívásaival szemben;

| iv. | átfogó kommunikációs stratégiának kell működnie a közvéleménynek a bővítés hatásaival kapcsolatos tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

iv.

átfogó kommunikációs stratégiának kell működnie a közvéleménynek a bővítés hatásaival kapcsolatos tájékoztatása érdekében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a bővítési stratégia hitelességének és hatékonyságának javítása érdekében a tagállamoknak is teljes mértékben be kell tartaniuk a koppenhágai kritériumokat, annak elkerülése céljából, hogy a felvételt kérő országokkal szemben szigorúbb elvárásokat támasszanak, mint az EU egyes részeivel szemben; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a bővítési stratégia hitelességének és hatékonyságának javítása érdekében a tagállamoknak is teljes mértékben be kell tartaniuk a koppenhágai kritériumokat, annak elkerülése céljából, hogy a felvételt kérő országokkal szemben szigorúbb elvárásokat támasszanak, mint az EU egyes részeivel szemben;

| 9. | arra emlékeztet továbbá, hogy az egyes új tagállamok gazdasági szerkezete és érdekei hatást gyakorolhatnak az EU politikáinak és költségvetésének irányára, és a politikák szükséges kiigazítása magának az EU-nak a jellegét is érintheti; emlékeztet arra, hogy a nemzetek és polgárok összetartó közösségének koherens politikákon és az érdekek szolidaritásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

9.

arra emlékeztet továbbá, hogy az egyes új tagállamok gazdasági szerkezete és érdekei hatást gyakorolhatnak az EU politikáinak és költségvetésének irányára, és a politikák szükséges kiigazítása magának az EU-nak a jellegét is érintheti; emlékeztet arra, hogy a nemzetek és polgárok összetartó közösségének koherens politikákon és az érdekek szolidaritásán kell alapulnia;

| 10. | úgy ítéli meg, hogy figyelembe kell venni az esetleges további bővítések költségvetési vonatkozásait, valamint szélesebb gazdasági és társadalmi hatásait a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata, és a következő pénzügyi keretek kidolgozása során; |
| --- | --- |

10.

úgy ítéli meg, hogy figyelembe kell venni az esetleges további bővítések költségvetési vonatkozásait, valamint szélesebb gazdasági és társadalmi hatásait a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata, és a következő pénzügyi keretek kidolgozása során;

| 11. | az is meggyőződése, hogy minden csatlakozó államnak törekednie kell fő belső problémáinak, különösen a területi és alkotmányos felépítéssel kapcsolatos ügyeinek rendezésére, mielőtt az Európai Unióhoz csatlakozhat; azon az állásponton van, hogy az ilyen államokkal folytatott tárgyalások előtt és alatt az Európai Uniónak segítenie kell e problémák megoldásában; |
| --- | --- |

11.

az is meggyőződése, hogy minden csatlakozó államnak törekednie kell fő belső problémáinak, különösen a területi és alkotmányos felépítéssel kapcsolatos ügyeinek rendezésére, mielőtt az Európai Unióhoz csatlakozhat; azon az állásponton van, hogy az ilyen államokkal folytatott tárgyalások előtt és alatt az Európai Uniónak segítenie kell e problémák megoldásában;

| 12. | támogatja, hogy a hangsúly az EU bővítési stratégiájának irányadó elveiként a konszolidációra, a feltételességre és a tájékoztatásra helyeződjön; |
| --- | --- |

12.

támogatja, hogy a hangsúly az EU bővítési stratégiájának irányadó elveiként a konszolidációra, a feltételességre és a tájékoztatásra helyeződjön;

| 13. | álláspontja az, hogy minden bővítést megfelelő konszolidációnak és politikai koncentrációnak, azaz az európai uniós politikák és eszközök komoly újraértékelésének kell követnie, az európai polgárok elvárásainak való megfelelés és az EU mint politikai projekt életképességének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

álláspontja az, hogy minden bővítést megfelelő konszolidációnak és politikai koncentrációnak, azaz az európai uniós politikák és eszközök komoly újraértékelésének kell követnie, az európai polgárok elvárásainak való megfelelés és az EU mint politikai projekt életképességének biztosítása érdekében;

| 14. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a megfelelő konszolidáció és előkészítés nélkül történő bővítés negatívan befolyásolhatja az EU belső kohézióját, és komoly hatása lehet az EU cselekvési képességére – mivel meggyengítené intézményeit, a tagállamokat kiszolgáltatottabbá tenné a külső nyomással szemben, és aláásná az Európai Unió mint globális szereplő hitelességét; |
| --- | --- |

14.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a megfelelő konszolidáció és előkészítés nélkül történő bővítés negatívan befolyásolhatja az EU belső kohézióját, és komoly hatása lehet az EU cselekvési képességére – mivel meggyengítené intézményeit, a tagállamokat kiszolgáltatottabbá tenné a külső nyomással szemben, és aláásná az Európai Unió mint globális szereplő hitelességét;

| 15. | továbbá úgy véli, hogy a bővítési folyamat sikere (és így az európai uniós politikai integrációnak a sikere is) csak úgy valósítható meg, ha a nyilvánosság egyértelműen és tartósan támogatja minden egyes tagjelölt ország uniós tagságát; véleménye szerint ezért a további bővítéshez összehangolt kommunikációs politikának kell társulnia, amely kiterjed az összes európai uniós intézményre és a tagállamok kormányaira, valamint a civil társadalom képviselőire, és e kommunikációs politika célja, hogy elmagyarázza polgáraink számára a bővítés politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális előnyeit; ezért emlékezteti a tagállamok kormányait és parlamentjeit, hogy az ő felelősségük megfelelően tájékoztatni a közvéleményt a korábbi bővítések pozitív eredményeiről, a folyamatban lévő tárgyalások állásáról és az új tagállamok csatlakozásával kapcsolatos kérdésekről; |
| --- | --- |

15.

továbbá úgy véli, hogy a bővítési folyamat sikere (és így az európai uniós politikai integrációnak a sikere is) csak úgy valósítható meg, ha a nyilvánosság egyértelműen és tartósan támogatja minden egyes tagjelölt ország uniós tagságát; véleménye szerint ezért a további bővítéshez összehangolt kommunikációs politikának kell társulnia, amely kiterjed az összes európai uniós intézményre és a tagállamok kormányaira, valamint a civil társadalom képviselőire, és e kommunikációs politika célja, hogy elmagyarázza polgáraink számára a bővítés politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális előnyeit; ezért emlékezteti a tagállamok kormányait és parlamentjeit, hogy az ő felelősségük megfelelően tájékoztatni a közvéleményt a korábbi bővítések pozitív eredményeiről, a folyamatban lévő tárgyalások állásáról és az új tagállamok csatlakozásával kapcsolatos kérdésekről;

| 16. | véleménye szerint az európai kilátásokkal rendelkező országoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az európai uniós integrációt elmagyarázzák a közvéleménynek, továbbá hogy bevonják és felkészítsék őket, a kezdetektől fogva bekapcsolva ebbe a folyamatba a civil társadalmat; |
| --- | --- |

16.

véleménye szerint az európai kilátásokkal rendelkező országoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az európai uniós integrációt elmagyarázzák a közvéleménynek, továbbá hogy bevonják és felkészítsék őket, a kezdetektől fogva bekapcsolva ebbe a folyamatba a civil társadalmat;

| 17. | meggyőződése továbbá, hogy a bővítési stratégiát jóval sokrétűbb külső szerződéses keretekkel kell támogatni, és e kereteket kölcsönösen átjárható koncentrikus körökként kell felépíteni, felajánlva az országok számára annak lehetőségét, hogy szigorú, de világos belső és külső feltételek mellett valamely státuszból egy másikba lépjenek át, amennyiben így kívánják, és amennyiben teljesítik az adott keretre vonatkozó kritériumokat; |
| --- | --- |

17.

meggyőződése továbbá, hogy a bővítési stratégiát jóval sokrétűbb külső szerződéses keretekkel kell támogatni, és e kereteket kölcsönösen átjárható koncentrikus körökként kell felépíteni, felajánlva az országok számára annak lehetőségét, hogy szigorú, de világos belső és külső feltételek mellett valamely státuszból egy másikba lépjenek át, amennyiben így kívánják, és amennyiben teljesítik az adott keretre vonatkozó kritériumokat;

| 18. | megerősíti, hogy az ENP-ben való részvétel sem elvben, sem gyakorlatban nem helyettesíti a tagságot, és nem vezet szükségszerűen a tagsághoz sem; álláspontja szerint az EU bővítési stratégiája és szomszédsági politikája között mutatkozó fogalmi, politikai és jogi rést keleti szomszédaink elvárásainak teljesítése érdekében ki kell tölteni; meggyőződése, hogy e tekintetben a Bizottság megerősített szomszédsági politikája – ami bár pozitív lépést jelent a helyes irányba – nem elegendő, és kézzelfoghatóbb minőségi változásra van szükség; |
| --- | --- |

18.

megerősíti, hogy az ENP-ben való részvétel sem elvben, sem gyakorlatban nem helyettesíti a tagságot, és nem vezet szükségszerűen a tagsághoz sem; álláspontja szerint az EU bővítési stratégiája és szomszédsági politikája között mutatkozó fogalmi, politikai és jogi rést keleti szomszédaink elvárásainak teljesítése érdekében ki kell tölteni; meggyőződése, hogy e tekintetben a Bizottság megerősített szomszédsági politikája – ami bár pozitív lépést jelent a helyes irányba – nem elegendő, és kézzelfoghatóbb minőségi változásra van szükség;

| 19. | javasolja ezért, hogy az EU-nak – különösen a jogállamiságra, a demokráciára és az emberi jogokra, a kül- és biztonságpolitikai együttműködésre, a gazdasági és pénzügyi kérdésekre, a kereskedelemre, az energiára, a közlekedésre, a környezetvédelmi kérdésekre, az igazságszolgáltatásra, a biztonságra, a migrációra, a vízummentes utazásra és az oktatásra vonatkozó – közös politikákon alapuló térséget kell létrehoznia azokat a keleti szomszédokat illetően, amelyek politikai, gazdasági és társadalmi helyzetüket és az EU mostani integrációs kapacitását figyelembe véve jelenleg nem élveznek tagsági kilátásokat, ugyanakkor megfelelnek bizonyos demokratikus és gazdasági kritériumoknak; álláspontja szerint e közös politikáknak azt az átfogó célt kell követniük, hogy támogassák a keleti szomszédokat az európai uniós normák fokozatos elérésében és ezáltal az egyre szorosabb európai integrációjuk lehetővé tételében; meggyőződése továbbá, hogy a fent említett közös politikákat a részt vevő országokkal közösen kell kialakítani, meghatározott döntéshozatali mechanizmusok alapján, és azokat megfelelő pénzügyi segítségnyújtással kell alátámasztani; pozitívan értékeli az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2008. május 26–27-i ülése elé benyújtott, keleti partnerségre vonatkozó lengyel-svéd javaslatot, amennyiben a javaslatban szereplő kezdeményezést az Európai Unió keretein belül valósítják meg; |
| --- | --- |

19.

javasolja ezért, hogy az EU-nak – különösen a jogállamiságra, a demokráciára és az emberi jogokra, a kül- és biztonságpolitikai együttműködésre, a gazdasági és pénzügyi kérdésekre, a kereskedelemre, az energiára, a közlekedésre, a környezetvédelmi kérdésekre, az igazságszolgáltatásra, a biztonságra, a migrációra, a vízummentes utazásra és az oktatásra vonatkozó – közös politikákon alapuló térséget kell létrehoznia azokat a keleti szomszédokat illetően, amelyek politikai, gazdasági és társadalmi helyzetüket és az EU mostani integrációs kapacitását figyelembe véve jelenleg nem élveznek tagsági kilátásokat, ugyanakkor megfelelnek bizonyos demokratikus és gazdasági kritériumoknak; álláspontja szerint e közös politikáknak azt az átfogó célt kell követniük, hogy támogassák a keleti szomszédokat az európai uniós normák fokozatos elérésében és ezáltal az egyre szorosabb európai integrációjuk lehetővé tételében; meggyőződése továbbá, hogy a fent említett közös politikákat a részt vevő országokkal közösen kell kialakítani, meghatározott döntéshozatali mechanizmusok alapján, és azokat megfelelő pénzügyi segítségnyújtással kell alátámasztani; pozitívan értékeli az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2008. május 26–27-i ülése elé benyújtott, keleti partnerségre vonatkozó lengyel-svéd javaslatot, amennyiben a javaslatban szereplő kezdeményezést az Európai Unió keretein belül valósítják meg;

| 20. | üdvözli az EU keretein belül a „Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért” elnevezésű kezdeményezés újraindítását, ami pozitív lépés az EU déli szomszédaival folytatott kapcsolatokban; úgy gondolja, hogy ez az új fejlemény alátámasztja a déli partnerekhez képest világos európai ambíciókkal és perspektívákkal rendelkező keleti szomszédokkal is folytatott egyedi, többoldalú szerződéses kapcsolatok mellett szóló érvet; emlékeztet arra, hogy e kapcsolatoknak első lépésként szabadkereskedelmi térség formáját kell ölteniük, majd szorosabbra kell őket fűzni egy Európai Gazdasági Térség Plusz (EGT +), egy európai államközösség vagy pedig egyedi regionális együttműködési keretek mentén; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az EU keretein belül a „Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért” elnevezésű kezdeményezés újraindítását, ami pozitív lépés az EU déli szomszédaival folytatott kapcsolatokban; úgy gondolja, hogy ez az új fejlemény alátámasztja a déli partnerekhez képest világos európai ambíciókkal és perspektívákkal rendelkező keleti szomszédokkal is folytatott egyedi, többoldalú szerződéses kapcsolatok mellett szóló érvet; emlékeztet arra, hogy e kapcsolatoknak első lépésként szabadkereskedelmi térség formáját kell ölteniük, majd szorosabbra kell őket fűzni egy Európai Gazdasági Térség Plusz (EGT +), egy európai államközösség vagy pedig egyedi regionális együttműködési keretek mentén;

| 21. | a fent említett egyedi regionális együttműködési keretekkel kapcsolatban megismétli annak jelentőségét, hogy egy kidolgozottabb és átfogóbb EU stratégiát kell kidolgozni a fekete-tengeri régió számára, amely túlmutat a szinergiára irányuló jelenlegi kezdeményezésen, és előrevetíti a Fekete-tengeri együttműködési megállapodás létrehozását, melynek egyenrangú tagjai az EU, Törökország és valamennyi fekete-tengeri part menti állam, és amely teljes körűen be kívánja vonni Oroszországot is, és amely később Fekete-tengeri Unióvá alakulhatna; úgy véli, hogy egy ilyen többoldalú keret nem csak a részt vevő országoknak kínálna lehetőséget az EU-val számos politikai területen fennálló együttműködésük erősítésére, hanem azt is lehetővé tenné, hogy az Európai Unió tevékenyebb szerepet játsszon a regionális konfliktusok békés megoldásának megtalálásában, pozitívan hozzájárulva ezzel a régió biztonságához; |
| --- | --- |

21.

a fent említett egyedi regionális együttműködési keretekkel kapcsolatban megismétli annak jelentőségét, hogy egy kidolgozottabb és átfogóbb EU stratégiát kell kidolgozni a fekete-tengeri régió számára, amely túlmutat a szinergiára irányuló jelenlegi kezdeményezésen, és előrevetíti a Fekete-tengeri együttműködési megállapodás létrehozását, melynek egyenrangú tagjai az EU, Törökország és valamennyi fekete-tengeri part menti állam, és amely teljes körűen be kívánja vonni Oroszországot is, és amely később Fekete-tengeri Unióvá alakulhatna; úgy véli, hogy egy ilyen többoldalú keret nem csak a részt vevő országoknak kínálna lehetőséget az EU-val számos politikai területen fennálló együttműködésük erősítésére, hanem azt is lehetővé tenné, hogy az Európai Unió tevékenyebb szerepet játsszon a regionális konfliktusok békés megoldásának megtalálásában, pozitívan hozzájárulva ezzel a régió biztonságához;

| 22. | úgy gondolja ugyanakkor, hogy az elismert tagsági kilátásokat élvező, de a tagjelölt státusz megszerzéséhez szükséges politikai, gazdasági és társadalmi feltételek megvalósításától még jelentős távolságra lévő országok hasznos módon vehetnének részt – teljes mértékben önkéntes alapon – a fent említett két- vagy többoldalú keretekhez hasonló előkészületekben; emlékeztet arra, hogy egy ilyen köztes lépés előmozdítaná az EU rendelkezésére álló valamennyi eszköz bevetését annak érdekében, hogy támogassa az érintett országokat a teljes tagság felé vezető úton; |
| --- | --- |

22.

úgy gondolja ugyanakkor, hogy az elismert tagsági kilátásokat élvező, de a tagjelölt státusz megszerzéséhez szükséges politikai, gazdasági és társadalmi feltételek megvalósításától még jelentős távolságra lévő országok hasznos módon vehetnének részt – teljes mértékben önkéntes alapon – a fent említett két- vagy többoldalú keretekhez hasonló előkészületekben; emlékeztet arra, hogy egy ilyen köztes lépés előmozdítaná az EU rendelkezésére álló valamennyi eszköz bevetését annak érdekében, hogy támogassa az érintett országokat a teljes tagság felé vezető úton;

| 23. | ezzel összefüggésben üdvözli a „Nyugat-Balkán: az európai perspektíva erősítése” című, 2008. március 5-i bizottsági közleményt (COM(2008)0127), amely intézkedések sorát ismerteti a régió országainak az európai uniós integráció érdekében tett erőfeszítéseik terén történő megsegítésére, valamint a velük fennálló kapcsolataink elmélyítésére, legyen szó a kereskedelem, az energia, az oktatás és/vagy a kutatás területéről; elégedettségének ad hangot a Szerbiával 2007. november 7-én és Bosznia-Hercegovinával 2008. június 16-án aláírt stabilizációs és társulási megállapodásokkal kapcsolatban, amelyet újabb lépésnek tart az érintett régió és az EU közötti kapcsolatok megerősítése terén; ebben a vonatkozásban felszólít a nyugat-balkáni országokkal a vízumliberalizációról folytatott tárgyalások felgyorsítására a közösségi programokban való részvételük megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

ezzel összefüggésben üdvözli a „Nyugat-Balkán: az európai perspektíva erősítése” című, 2008. március 5-i bizottsági közleményt (COM(2008)0127), amely intézkedések sorát ismerteti a régió országainak az európai uniós integráció érdekében tett erőfeszítéseik terén történő megsegítésére, valamint a velük fennálló kapcsolataink elmélyítésére, legyen szó a kereskedelem, az energia, az oktatás és/vagy a kutatás területéről; elégedettségének ad hangot a Szerbiával 2007. november 7-én és Bosznia-Hercegovinával 2008. június 16-án aláírt stabilizációs és társulási megállapodásokkal kapcsolatban, amelyet újabb lépésnek tart az érintett régió és az EU közötti kapcsolatok megerősítése terén; ebben a vonatkozásban felszólít a nyugat-balkáni országokkal a vízumliberalizációról folytatott tárgyalások felgyorsítására a közösségi programokban való részvételük megkönnyítése érdekében;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy – az ebben az állásfoglalásban leírtakat követve – terjesszen elő konkrét javaslatokat az EU szomszédai felé irányuló sokszínűbb külkapcsolati politikáról, és hogy saját igazgatási felépítésének átgondolása során legalább létesítsen kapcsolatot a Bővítési és a Külkapcsolati Főigazgatóságok által végzett tevékenységek között; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy – az ebben az állásfoglalásban leírtakat követve – terjesszen elő konkrét javaslatokat az EU szomszédai felé irányuló sokszínűbb külkapcsolati politikáról, és hogy saját igazgatási felépítésének átgondolása során legalább létesítsen kapcsolatot a Bővítési és a Külkapcsolati Főigazgatóságok által végzett tevékenységek között;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 291. E, 2006.11.30., 402. o.

(2)  HL C 317. E, 2006.12.23., 480. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/64

---

2008. július 10., csütörtökA zimbabwei helyzet

P6_TA(2008)0364

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása a zimbabwei helyzetről

2009/C 294 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel Zimbabwéről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen 2008. április 24–i állásfoglalására (1),

tekintettel a Tanács 2004/161/KKBP közös álláspontjában (2) Zimbabwéval szemben elfogadott korlátozó intézkedéseket 2009. február 20-ig megújító, 2008. február 18–i 2008/135/KKBP közös álláspontjára (3),

tekintettel a Tanács 2008. április 29-én és 2008. május 26–27-én elfogadott, Zimbabwéröl szóló következtetéseire,

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai bizottsága (az afrikai bizottság) 2008. május 7–22-i 43. rendes ülésén Ezulwiniben (Szváziföldi Királyság) elfogadott, az [akkor] közelgő zimbabwei választási kampányról szóló állásfoglalásra,

tekintettel a Pánafrikai Parlament választási megfigyelő küldöttségének a Zimbabwei Köztársaságban 2008. március 29–én tartott összehangolt választásokról szóló jelentésére,

tekintettel az Európai Tanács 2008. június 19–20-i elnöki következtetéseire, amelyek megerősítik az EU-nak az erőszakért felelősek ellen hozott kiegészítő intézkedések elfogadására irányuló készségét,

tekintettel a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) választási megfigyelő küldöttségének a zimbabwei elnökválasztásról és időközi parlamenti választásokról szóló 2008. június 29–i előzetes nyilatkozatára,

tekintettel a Pánafrikai Parlament választási megfigyelő küldöttségének az elnökválasztásról és az időközi parlamenti választásokról szóló június 30-i időközi nyilatkozatára,

tekintettel az Afrikai Unió (AU) zimbabwei megfigyelő küldöttségének 2008. június 29–i előzetes nyilatkozatára,

tekintettel az AU 2008. június 30–július 1-jei, sarm-es-sejki 11. csúcstalálkozóján elfogadott, Zimbabwéről szóló állásfoglalásra,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2008. június 27–én a zimbabwei elnökválasztás második fordulójára annak ellenére sor került, hogy a növekvő erőszak és az ellenzéki párt és támogatói elleni egyre erősödő korlátozások következtében Morgan Tsvangirai elnökjelölt visszalépett a versenyből; |
| --- | --- |

A.

mivel 2008. június 27–én a zimbabwei elnökválasztás második fordulójára annak ellenére sor került, hogy a növekvő erőszak és az ellenzéki párt és támogatói elleni egyre erősödő korlátozások következtében Morgan Tsvangirai elnökjelölt visszalépett a versenyből;

| B. | mivel a SADC, a Pánafrikai Parlament és az AU megfigyelői azt jelentették, hogy a választások az erőszak jegyében zajlottak, nem feletek meg az Afrikai Unió és a SADC normáinak, és nem tükrözték a lakosság akaratát; |
| --- | --- |

B.

mivel a SADC, a Pánafrikai Parlament és az AU megfigyelői azt jelentették, hogy a választások az erőszak jegyében zajlottak, nem feletek meg az Afrikai Unió és a SADC normáinak, és nem tükrözték a lakosság akaratát;

| C. | mivel a zimbabwei képviselőház, a szenátus, az elnök és a helyi önkormányzati szervek választása 2008. március 29–én lezajlott; |
| --- | --- |

C.

mivel a zimbabwei képviselőház, a szenátus, az elnök és a helyi önkormányzati szervek választása 2008. március 29–én lezajlott;

| D. | mivel a Zimbabwei Választási Bizottság hivatalos eredményei szerint az ellenzékben levő Mozgalom a Demokratikus Változásért (MDC) szerezte meg a képviselőházi helyek többségét, míg Morgan Tsvangirai a szavazatok 47,9 %-át, Robert Mugabe pedig 43,2 %-át kapta az elnökválasztásokon; |
| --- | --- |

D.

mivel a Zimbabwei Választási Bizottság hivatalos eredményei szerint az ellenzékben levő Mozgalom a Demokratikus Változásért (MDC) szerezte meg a képviselőházi helyek többségét, míg Morgan Tsvangirai a szavazatok 47,9 %-át, Robert Mugabe pedig 43,2 %-át kapta az elnökválasztásokon;

| E. | mivel az elnökválasztás eredményei több hetet késtek, ami aláásta a választási folyamat hitelességét és átláthatóságát; |
| --- | --- |

E.

mivel az elnökválasztás eredményei több hetet késtek, ami aláásta a választási folyamat hitelességét és átláthatóságát;

| F. | mivel Robert Mugabe a választások második fordulója előtt kijelentette, hogy az MDC sohasem fogja Zimbabwét irányítani, és ő felkészült, hogy akár erővel is megakadályozza őket a hatalomra jutásban; |
| --- | --- |

F.

mivel Robert Mugabe a választások második fordulója előtt kijelentette, hogy az MDC sohasem fogja Zimbabwét irányítani, és ő felkészült, hogy akár erővel is megakadályozza őket a hatalomra jutásban;

| G. | az elnökválasztások második fordulójának előkészítése során az ellenzék aktivistái és támogatói állami irányítású erőszak, kínzás, megfélemlítés és önkényes letartóztatások áldozataivá váltak, és az MDC szerint támogatói közül legalább 86-ot megöltek és 200 000-et otthona elhagyására kényszerítettek, |
| --- | --- |

G.

az elnökválasztások második fordulójának előkészítése során az ellenzék aktivistái és támogatói állami irányítású erőszak, kínzás, megfélemlítés és önkényes letartóztatások áldozataivá váltak, és az MDC szerint támogatói közül legalább 86-ot megöltek és 200 000-et otthona elhagyására kényszerítettek,

| H. | mivel Morgan Tsvangiarit a választási kampány során többször letartóztatták, fegyveres katonák üldözték, így arra kényszerült, hogy a hararei holland nagykövetségen keressen menedéket; |
| --- | --- |

H.

mivel Morgan Tsvangiarit a választási kampány során többször letartóztatták, fegyveres katonák üldözték, így arra kényszerült, hogy a hararei holland nagykövetségen keressen menedéket;

| I. | mivel az MDC főtitkárát, Tendai Bitit 2008. június 12–én felforgatás és árulás vádjával letartóztatták; |
| --- | --- |

I.

mivel az MDC főtitkárát, Tendai Bitit 2008. június 12–én felforgatás és árulás vádjával letartóztatták;

| J. | mivel az állami média megtiltotta az MDC kampányhirdetéseinek közzétételét, így akadályozva a szabad és igazságos választási kampányt; mivel a 2008. június 22–re Hararébe szervezett MDC-megmozdulásnak a Zimbabwei Afrikai Nemzeti Unió – Hazafias Front (ZANU-PF) támogatói erőszakosan útját állták; |
| --- | --- |

J.

mivel az állami média megtiltotta az MDC kampányhirdetéseinek közzétételét, így akadályozva a szabad és igazságos választási kampányt; mivel a 2008. június 22–re Hararébe szervezett MDC-megmozdulásnak a Zimbabwei Afrikai Nemzeti Unió – Hazafias Front (ZANU-PF) támogatói erőszakosan útját állták;

| K. | mivel az Afrikai Nemzeti Kongresszus elnöke, Jacob Zuma 2008. június 24–én úgy nyilatkozott, hogy a zimbabwei helyzet „ellenőrizhetetlenné vált”, és sürgős beavatkozásra szólította fel az ENSZ-t és a SADC-ot; |
| --- | --- |

K.

mivel az Afrikai Nemzeti Kongresszus elnöke, Jacob Zuma 2008. június 24–én úgy nyilatkozott, hogy a zimbabwei helyzet „ellenőrizhetetlenné vált”, és sürgős beavatkozásra szólította fel az ENSZ-t és a SADC-ot;

| L. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa végre egyhangúlag elítélte a zimbabwei kormány által folytatott erőszakkapmányt, jóllehet Dél-Afrika ellenkezése miatt nem minősítette törvénytelennek a választásokat; |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa végre egyhangúlag elítélte a zimbabwei kormány által folytatott erőszakkapmányt, jóllehet Dél-Afrika ellenkezése miatt nem minősítette törvénytelennek a választásokat;

| M. | mivel az AU nem jutott megegyezésre a tárgyalások elindítására és befejezésére vonatkozó semmiféle iránymutatást vagy világos menetrendet illetően, és ráadásul mivel az SADC-n belüli megosztottság valószínűtlenné teszi a párbeszédet; |
| --- | --- |

M.

mivel az AU nem jutott megegyezésre a tárgyalások elindítására és befejezésére vonatkozó semmiféle iránymutatást vagy világos menetrendet illetően, és ráadásul mivel az SADC-n belüli megosztottság valószínűtlenné teszi a párbeszédet;

| N. | mivel újságírókat zaklattak és félemlítettek meg, a külföldi újságírókat pedig nem engedték be az országba; |
| --- | --- |

N.

mivel újságírókat zaklattak és félemlítettek meg, a külföldi újságírókat pedig nem engedték be az országba;

| O. | mivel a rendőrség önkényesen letartóztatott társadalmi aktivistákat, többek között egyházi polgári csoportokat Hararében, és több nem kormányzati szervezetnek és ügynökségnek fel kellett függesztenie tevékenységét; |
| --- | --- |

O.

mivel a rendőrség önkényesen letartóztatott társadalmi aktivistákat, többek között egyházi polgári csoportokat Hararében, és több nem kormányzati szervezetnek és ügynökségnek fel kellett függesztenie tevékenységét;

| P. | mivel a Thabo Mbeki dél-afrikai elnök által évek óta folytatott „csendes diplomácia” a zimbabwei politikai helyzetet tekintve sajnos nem járt érzékelhető eredménnyel, és a Robert Mugabe elnök irányában mutatott jelentős szimpátiája végül azt eredményezte, hogy a zimbabwei ellenzék nem fogadja el őt közvetítőként; |
| --- | --- |

P.

mivel a Thabo Mbeki dél-afrikai elnök által évek óta folytatott „csendes diplomácia” a zimbabwei politikai helyzetet tekintve sajnos nem járt érzékelhető eredménnyel, és a Robert Mugabe elnök irányában mutatott jelentős szimpátiája végül azt eredményezte, hogy a zimbabwei ellenzék nem fogadja el őt közvetítőként;

| Q. | mivel a zimbabwei helyzet hatása továbbgyűrűzik a szomszédos országokban, különös tekintettel Dél-Afrikára; |
| --- | --- |

Q.

mivel a zimbabwei helyzet hatása továbbgyűrűzik a szomszédos országokban, különös tekintettel Dél-Afrikára;

| R. | mivel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet, valamint az Élelmezési Világprogram jelentése szerint Zimbabwéban hozzávetőlegesen két millió embert fenyeget az éhezés a 2008. július és szeptember között időszakban, és ez a szám előreláthatólag 5,1 millióra emelkedik 2009 januárja és márciusa között; |
| --- | --- |

R.

mivel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet, valamint az Élelmezési Világprogram jelentése szerint Zimbabwéban hozzávetőlegesen két millió embert fenyeget az éhezés a 2008. július és szeptember között időszakban, és ez a szám előreláthatólag 5,1 millióra emelkedik 2009 januárja és márciusa között;

| S. | mivel Zimbabwéban tíz gyerekből egy ötéves kora előtt meghal, és a várható élettartam férfiak esetében 37, nők esetében 34 év; |
| --- | --- |

S.

mivel Zimbabwéban tíz gyerekből egy ötéves kora előtt meghal, és a várható élettartam férfiak esetében 37, nők esetében 34 év;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a 2008. június 27-i választásokat nem lehet törvényesnek minősíteni, és üdvözli Tanács 2008. június 28–i elnökségi nyilatkozatát, amely egyértelműen kifejezi ezt az álláspontot; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a 2008. június 27-i választásokat nem lehet törvényesnek minősíteni, és üdvözli Tanács 2008. június 28–i elnökségi nyilatkozatát, amely egyértelműen kifejezi ezt az álláspontot;

| 2. | határozottan elítéli az elnökválasztások második fordulóját megelőzően a politikai ellenzék ellen irányuló, a kormány által támogatott erőszakkampányt, amelynek eredményeképp ellenzéki aktivistákat, támogatókat és emberi jogi védelmezőket öltek meg, tartóztattak le önkényesen és zaklattak; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az elnökválasztások második fordulóját megelőzően a politikai ellenzék ellen irányuló, a kormány által támogatott erőszakkampányt, amelynek eredményeképp ellenzéki aktivistákat, támogatókat és emberi jogi védelmezőket öltek meg, tartóztattak le önkényesen és zaklattak;

| 3. | úgy véli, hogy az ellenzék ellen folytatott erőszakkampány, a fenyegetés és a megfélemlítés lehetetlenné tette a szabad és tisztességes elnökválasztást Zimbabwéban, és ezt széles körben elismeri a nemzetközi közösség is, beleértve az afrikai választási megfigyelőket és az afrikai vezetőket; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az ellenzék ellen folytatott erőszakkampány, a fenyegetés és a megfélemlítés lehetetlenné tette a szabad és tisztességes elnökválasztást Zimbabwéban, és ezt széles körben elismeri a nemzetközi közösség is, beleértve az afrikai választási megfigyelőket és az afrikai vezetőket;

| 4. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának elnöki nyilatkozatát, amely elítéli a zimbabwei elnökválasztás lebonyolítását; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának elnöki nyilatkozatát, amely elítéli a zimbabwei elnökválasztás lebonyolítását;

| 5. | üdvözli a G8 vezetők 2008. július 8-i nyilatkozatát Zimbabwéről, különösen a tekintetben, hogy visszautasítják bármely, a zimbabwei nép akaratát nem tükröző kormány legitimitásának elismerését, hogy javasolják egy ENSZ főtitkári különleges megbízott kinevezését a politikai, humanitárius, emberi jogi és biztonsági helyzetről való jelentés, illetve a 2008. március 29–i választások eredményének elismerése mellett a politikai pártok közötti közvetítésre irányuló regionális erőfeszítések előmozdítása céljából, valamint hogy szándékukban áll további lépéseket tenni, többek között az erőszakért felelősekkel szembeni pénzügyi és egyéb intézkedések bevezetése révén; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a G8 vezetők 2008. július 8-i nyilatkozatát Zimbabwéről, különösen a tekintetben, hogy visszautasítják bármely, a zimbabwei nép akaratát nem tükröző kormány legitimitásának elismerését, hogy javasolják egy ENSZ főtitkári különleges megbízott kinevezését a politikai, humanitárius, emberi jogi és biztonsági helyzetről való jelentés, illetve a 2008. március 29–i választások eredményének elismerése mellett a politikai pártok közötti közvetítésre irányuló regionális erőfeszítések előmozdítása céljából, valamint hogy szándékukban áll további lépéseket tenni, többek között az erőszakért felelősekkel szembeni pénzügyi és egyéb intézkedések bevezetése révén;

| 6. | felszólítja az afrikai államokat és a tágabb értelemben vett nemzetközi közösséget, hogy ne ismerjék el a Mugabe-rezsimet; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az afrikai államokat és a tágabb értelemben vett nemzetközi közösséget, hogy ne ismerjék el a Mugabe-rezsimet;

| 7. | kéri az AU-t, a SADC-ot és az ENSZ-t, hogy támogassák egy általuk vezetett közvetítési folyamat megvalósítását, egyértelmű időkeretet szabva a tárgyalásokra, és lehetővé téve, hogy szabad és tisztességes választásokon alapuló gyors és pozitív megoldást találjanak a zimbabwei válságra; |
| --- | --- |

7.

kéri az AU-t, a SADC-ot és az ENSZ-t, hogy támogassák egy általuk vezetett közvetítési folyamat megvalósítását, egyértelmű időkeretet szabva a tárgyalásokra, és lehetővé téve, hogy szabad és tisztességes választásokon alapuló gyors és pozitív megoldást találjanak a zimbabwei válságra;

| 8. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a közvetítésre irányuló erőfeszítések valódi és termékeny nemzeti párbeszédhez vezessenek, Thabo Mbeki elnök mellett más külső szereplőt kell bevonni, és a belső párbeszédet nem a két politikai pártra kell korlátozni, hanem civil szereplők, úgymint civil szervezetek, egyházak és szakszervezetek, valamint a parlament bevonásával kell lebonyolítani; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a közvetítésre irányuló erőfeszítések valódi és termékeny nemzeti párbeszédhez vezessenek, Thabo Mbeki elnök mellett más külső szereplőt kell bevonni, és a belső párbeszédet nem a két politikai pártra kell korlátozni, hanem civil szereplők, úgymint civil szervezetek, egyházak és szakszervezetek, valamint a parlament bevonásával kell lebonyolítani;

| 9. | felszólít a válság tárgyalásokon alapuló rendezésére, egy olyan átmeneti igazgatás létrehozásával, amelynek feladata a kormány által támogatott erőszak megszüntetése, a milíciák lefegyverzése, az elnyomó jogszabályok visszavonása, a humanitárius válság megoldása, a gazdaság stabilizálása, az alkotmány közös felülvizsgálatának elindítása és a zimbabwei választási bizottság újbóli felállítása annak érdekében, hogy a közeljövőben megteremtődjenek a szabad és tisztességes elnökválasztás feltételei az AU és az ENSZ támogatásával felszólít arra, hogy egy AU/ENSZ megbízott figyelje meg ezeket a tárgyalásokat; |
| --- | --- |

9.

felszólít a válság tárgyalásokon alapuló rendezésére, egy olyan átmeneti igazgatás létrehozásával, amelynek feladata a kormány által támogatott erőszak megszüntetése, a milíciák lefegyverzése, az elnyomó jogszabályok visszavonása, a humanitárius válság megoldása, a gazdaság stabilizálása, az alkotmány közös felülvizsgálatának elindítása és a zimbabwei választási bizottság újbóli felállítása annak érdekében, hogy a közeljövőben megteremtődjenek a szabad és tisztességes elnökválasztás feltételei az AU és az ENSZ támogatásával felszólít arra, hogy egy AU/ENSZ megbízott figyelje meg ezeket a tárgyalásokat;

| 10. | felhívja az ENSZ-t hogy kezdje meg az emberi jogok megsértése eseteinek mindenre kiterjedő, független vizsgálatát, és ragaszkodik ahhoz, hogy a felelősök nem maradhatnak büntetlenül, ezért illetékes és pártatlan törvényszék elé kell állítani őket; |
| --- | --- |

10.

felhívja az ENSZ-t hogy kezdje meg az emberi jogok megsértése eseteinek mindenre kiterjedő, független vizsgálatát, és ragaszkodik ahhoz, hogy a felelősök nem maradhatnak büntetlenül, ezért illetékes és pártatlan törvényszék elé kell állítani őket;

| 11. | hangsúlyozza az áldozatok rehabilitációjának szükségességét és átmeneti jogi intézkedésekre – többek között az igazság és megbékélés bizottságának létrehozására – hív fel; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az áldozatok rehabilitációjának szükségességét és átmeneti jogi intézkedésekre – többek között az igazság és megbékélés bizottságának létrehozására – hív fel;

| 12. | üdvözli számos afrikai állam, valamint jelentős számú tiszteletre méltó afrikai személyiség – többek között Nelson Mandela, Desmond Tutu és Kofi Annan – álláspontját, miszerint elítélik a zimbabwei helyzetet, és arra bíztatja őket, hogy vállaljanak aktív szerepet egy demokratikus politikai megoldás elérésében; |
| --- | --- |

12.

üdvözli számos afrikai állam, valamint jelentős számú tiszteletre méltó afrikai személyiség – többek között Nelson Mandela, Desmond Tutu és Kofi Annan – álláspontját, miszerint elítélik a zimbabwei helyzetet, és arra bíztatja őket, hogy vállaljanak aktív szerepet egy demokratikus politikai megoldás elérésében;

| 13. | támogatja Botswana felhívását, amely értelmében fel kell függeszteni Zimbabwe afrikai fórumokon való részvételét, amíg nem tartanak szabad és tisztességes választásokat az országban; |
| --- | --- |

13.

támogatja Botswana felhívását, amely értelmében fel kell függeszteni Zimbabwe afrikai fórumokon való részvételét, amíg nem tartanak szabad és tisztességes választásokat az országban;

| 14. | felszólítja Dél-Afrikát, hogy vállaljon kulcsfontosságú szerepet a SADC-régióban Zimbabwe jövője érdekében, és nagyon sajnálja, hogy Dél-Afrika az ENSZ Biztonsági Tanácsában nem volt hajlandó törvénytelennek nyilvánítani a választásokat; |
| --- | --- |

14.

felszólítja Dél-Afrikát, hogy vállaljon kulcsfontosságú szerepet a SADC-régióban Zimbabwe jövője érdekében, és nagyon sajnálja, hogy Dél-Afrika az ENSZ Biztonsági Tanácsában nem volt hajlandó törvénytelennek nyilvánítani a választásokat;

| 15. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy gyakoroljon nagyobb diplomáciai nyomást a Mugabe-rezsimre, annak érdekében, hogy az erőszak azonnal véget érjen, és a 3 hónappal ezelőtt törvényesen megválasztott parlament összeülhessen; |
| --- | --- |

15.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy gyakoroljon nagyobb diplomáciai nyomást a Mugabe-rezsimre, annak érdekében, hogy az erőszak azonnal véget érjen, és a 3 hónappal ezelőtt törvényesen megválasztott parlament összeülhessen;

| 16. | felhívja a Tanácsot, hogy szigorítsa a Mugabe-rezsimmel és az emberi jogok súlyos megsértéseiért felelős személyekkel szemben alkalmazott célzott szankciókat, amennyiben a tárgyalási erőfeszítéseket nem fogadják el és az állami támogatást élvező erőszakot nem szüntetik be, valamint hogy sürgesse további szankciók – többek között fegyverembargó, valamint az egész kormány és a hatalmon lévő párt vezetői eszközeinek teljes körű befagyasztása – elfogadását az ENSZ szintjén; hangsúlyozza, hogy a szankciókat szigorúan végre kell hajtani, és hogy együtt kell működni a tágabb értelemben vett nemzetközi közösséggel az intézkedéseik hatékonyságának biztosítása és azok megkerülésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Tanácsot, hogy szigorítsa a Mugabe-rezsimmel és az emberi jogok súlyos megsértéseiért felelős személyekkel szemben alkalmazott célzott szankciókat, amennyiben a tárgyalási erőfeszítéseket nem fogadják el és az állami támogatást élvező erőszakot nem szüntetik be, valamint hogy sürgesse további szankciók – többek között fegyverembargó, valamint az egész kormány és a hatalmon lévő párt vezetői eszközeinek teljes körű befagyasztása – elfogadását az ENSZ szintjén; hangsúlyozza, hogy a szankciókat szigorúan végre kell hajtani, és hogy együtt kell működni a tágabb értelemben vett nemzetközi közösséggel az intézkedéseik hatékonyságának biztosítása és azok megkerülésének megelőzése érdekében;

| 17. | nyomatékosítja, hogy az ilyen kényszerítő intézkedések keretében egyértelműen meg kell nevezni és pellengérre kell állítani az elnyomó ZANU-PF rezsim finanszírozásáért felelős üzletembereket, vissza kell vonni európai tartózkodási jogukat, és meg kell tagadni családtagjaik foglalkoztatáshoz és oktatási intézményekhez való hozzáférését, továbbá a részvényeseket tájékoztatni kell arról, hogy mely nemzetközi bankok – úgy mint a Barclays Bank vagy a Standard Chartered Bank és mások – vesznek részt a korrupt bevételek kezelésében, biztosítanak hiteleket vagy befektetéseket; arra ösztönöz más európai vagy nemzetközi cégeket, hogy vizsgáljanak felül minden olyan tevékenységet, amely kemény valutához juttatja a rezsimet, és üdvözli a Tesco és a Giesecke and Devrient azon döntését, miszerint véget vetnek a Zimbabwéval fennálló üzleti kapcsolataiknak; |
| --- | --- |

17.

nyomatékosítja, hogy az ilyen kényszerítő intézkedések keretében egyértelműen meg kell nevezni és pellengérre kell állítani az elnyomó ZANU-PF rezsim finanszírozásáért felelős üzletembereket, vissza kell vonni európai tartózkodási jogukat, és meg kell tagadni családtagjaik foglalkoztatáshoz és oktatási intézményekhez való hozzáférését, továbbá a részvényeseket tájékoztatni kell arról, hogy mely nemzetközi bankok – úgy mint a Barclays Bank vagy a Standard Chartered Bank és mások – vesznek részt a korrupt bevételek kezelésében, biztosítanak hiteleket vagy befektetéseket; arra ösztönöz más európai vagy nemzetközi cégeket, hogy vizsgáljanak felül minden olyan tevékenységet, amely kemény valutához juttatja a rezsimet, és üdvözli a Tesco és a Giesecke and Devrient azon döntését, miszerint véget vetnek a Zimbabwéval fennálló üzleti kapcsolataiknak;

| 18. | felszólítja ezért a tagállamokat arra, hogy az EU területén ne adjanak semmiféle nemzeti vagy nemzetközi célra vízumot Robert Mugabénak, a kabinetjének és a ZANU-PF vezetőségének, mivel abból adódóan, hogy egy de facto törvénytelen rezsimet képviselnek, őket nem illetik meg semmilyen, a diplomáciai szabadságokról és privilégiumokról szóló, vonatkozó nemzetközi egyezmények értelmében fennálló jogok; |
| --- | --- |

18.

felszólítja ezért a tagállamokat arra, hogy az EU területén ne adjanak semmiféle nemzeti vagy nemzetközi célra vízumot Robert Mugabénak, a kabinetjének és a ZANU-PF vezetőségének, mivel abból adódóan, hogy egy de facto törvénytelen rezsimet képviselnek, őket nem illetik meg semmilyen, a diplomáciai szabadságokról és privilégiumokról szóló, vonatkozó nemzetközi egyezmények értelmében fennálló jogok;

| 19. | felhívja a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák diplomáciai kötelezettségvállalásukat az afrikai kormányokkal, a SADC-kal és az AU-val, valamint más fontos szereplőkkel, többek között a kínai kormánnyal a zimbabwei válsággal kapcsolatos közös álláspont kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák diplomáciai kötelezettségvállalásukat az afrikai kormányokkal, a SADC-kal és az AU-val, valamint más fontos szereplőkkel, többek között a kínai kormánnyal a zimbabwei válsággal kapcsolatos közös álláspont kialakítása érdekében;

| 20. | felhívja Kínát és Líbiát, hogy hagyjanak fel a Mugabe-rezsim támogatásával; |
| --- | --- |

20.

felhívja Kínát és Líbiát, hogy hagyjanak fel a Mugabe-rezsim támogatásával;

| 21. | felszólítja Tanácsot és a Bizottságot, hogy elsősorban a régióban kulcsszerepet játszó Dél-Afrikával tárgyaljon, és fejezze ki az EU mély aggodalmát amiatt, hogy az elmúlt években a zimbabwei válság tekintetében a dél-afrikai közvetítés semmilyen észlelhető eredményre nem vezetett, valamint közölje, hogy e válság szomszédos országokra – többek között Dél-Afrikára – gyakorolt hatását nem szabad figyelmen kívül hagyni, és tegye egyértelművé, hogy a Mugabe-rezsim folyamatos politikai és gazdasági támogatása negatív hatással lehet az EU és Dél-Afrika közötti kapcsolatokra; |
| --- | --- |

21.

felszólítja Tanácsot és a Bizottságot, hogy elsősorban a régióban kulcsszerepet játszó Dél-Afrikával tárgyaljon, és fejezze ki az EU mély aggodalmát amiatt, hogy az elmúlt években a zimbabwei válság tekintetében a dél-afrikai közvetítés semmilyen észlelhető eredményre nem vezetett, valamint közölje, hogy e válság szomszédos országokra – többek között Dél-Afrikára – gyakorolt hatását nem szabad figyelmen kívül hagyni, és tegye egyértelművé, hogy a Mugabe-rezsim folyamatos politikai és gazdasági támogatása negatív hatással lehet az EU és Dél-Afrika közötti kapcsolatokra;

| 22. | felhívja a Tanácsot, hogy sürgessen hatékony és kézzelfogható intézkedéseket a nemzetközi konfliktusok megelőzésére és csökkentésére, szükség esetén az AU és az ENSZ haderőinek gyors felállítása révén; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Tanácsot, hogy sürgessen hatékony és kézzelfogható intézkedéseket a nemzetközi konfliktusok megelőzésére és csökkentésére, szükség esetén az AU és az ENSZ haderőinek gyors felállítása révén;

| 23. | sürgeti a pusztán politikai okokból fogva tartott személyek azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a pusztán politikai okokból fogva tartott személyek azonnali szabadon bocsátását;

| 24. | megjegyzi, hogy a politikai válság romboló hatást gyakorol Zimbabwe népére és felhívja a Mugabe-kormányt, hogy oldja fel a humanitárius segélyszervezetekkel szemben alkalmazott valamennyi korlátozást és biztosítsa, hogy a humanitárius segély nyújtására az emberiesség, semlegesség, pártatlanság és függetlenség elvei szerint legyen lehetőség; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy a politikai válság romboló hatást gyakorol Zimbabwe népére és felhívja a Mugabe-kormányt, hogy oldja fel a humanitárius segélyszervezetekkel szemben alkalmazott valamennyi korlátozást és biztosítsa, hogy a humanitárius segély nyújtására az emberiesség, semlegesség, pártatlanság és függetlenség elvei szerint legyen lehetőség;

| 25. | felhívja Zimbabwe kormányát az ifjúsági fegyveres csoportok és háborús veteránok azonnali lefegyverzésére és leszerelésére, illetve az emberi jogokat megsértő személyek bíróság elé állítására; |
| --- | --- |

25.

felhívja Zimbabwe kormányát az ifjúsági fegyveres csoportok és háborús veteránok azonnali lefegyverzésére és leszerelésére, illetve az emberi jogokat megsértő személyek bíróság elé állítására;

| 26. | elítéli azt a tényt, hogy az ENSZ emberi jogi képviselőjét a tervezett választások előtt egy héttel kiutasították Zimbabwéből és felhívja a kormányt, hogy biztosítson szabad hozzáférést az ENSZ személyzete számára; |
| --- | --- |

26.

elítéli azt a tényt, hogy az ENSZ emberi jogi képviselőjét a tervezett választások előtt egy héttel kiutasították Zimbabwéből és felhívja a kormányt, hogy biztosítson szabad hozzáférést az ENSZ személyzete számára;

| 27. | felhívja a dél-afrikai hatóságokat és a tagállamokat, hogy vessenek véget a zimbabwei menekültek deportálásának és a biztonságos visszatérésre alkalmas időpontig biztosítsanak számukra átmeneti státuszt; |
| --- | --- |

27.

felhívja a dél-afrikai hatóságokat és a tagállamokat, hogy vessenek véget a zimbabwei menekültek deportálásának és a biztonságos visszatérésre alkalmas időpontig biztosítsanak számukra átmeneti státuszt;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse támogatását az emberi jogok védelmezői felé és reagáljon gyorsan a politikai válság által okozott további humanitárius szükségletek tekintetében, különös tekintettel az országon belül lakóhelyük elhagyására kényszerültek szükségleteire és biztonságára; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse támogatását az emberi jogok védelmezői felé és reagáljon gyorsan a politikai válság által okozott további humanitárius szükségletek tekintetében, különös tekintettel az országon belül lakóhelyük elhagyására kényszerültek szükségleteire és biztonságára;

| 29. | aggodalmát fejezi ki azon előrejelzésekkel kapcsolatban, amelyek a következő néhány hétre a zimbabweiek határátkelésében 10–40 %-os emelkedést jósolnak; megjegyzi, hogy ezen migránsok között a gyermekek különösen érzékeny helyzetben lesznek, visszaéléseknek kitéve, és túlélésük érdekében olyan veszélyes munkákat kell elvállalniuk, mint a bányászat, mezőgazdasági gépek kezelése, vagy szexmunka; |
| --- | --- |

29.

aggodalmát fejezi ki azon előrejelzésekkel kapcsolatban, amelyek a következő néhány hétre a zimbabweiek határátkelésében 10–40 %-os emelkedést jósolnak; megjegyzi, hogy ezen migránsok között a gyermekek különösen érzékeny helyzetben lesznek, visszaéléseknek kitéve, és túlélésük érdekében olyan veszélyes munkákat kell elvállalniuk, mint a bányászat, mezőgazdasági gépek kezelése, vagy szexmunka;

| 30. | felhívja az EU-t, hogy tartsa vissza valamennyi, a jelenlegi zimbabwei hatóságok által szétosztott segélyét és inkább független nemzeti vagy nemzetközi intézményeken és szervezeteken keresztül küldje őket; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EU-t, hogy tartsa vissza valamennyi, a jelenlegi zimbabwei hatóságok által szétosztott segélyét és inkább független nemzeti vagy nemzetközi intézményeken és szervezeteken keresztül küldje őket;

| 31. | üdvözli Michel európai biztos arra vonatkozó elkötelezettségét, hogy jelentős mértékben növeli a Zimbabwénak és lakosságának juttatott támogatást azáltal, hogy letétbe helyez 250 millió eurónyi fejlesztési segélyt arra az időre, amikor helyreáll a demokrácia és hiteles legitim kormány kerül megválasztásra; |
| --- | --- |

31.

üdvözli Michel európai biztos arra vonatkozó elkötelezettségét, hogy jelentős mértékben növeli a Zimbabwénak és lakosságának juttatott támogatást azáltal, hogy letétbe helyez 250 millió eurónyi fejlesztési segélyt arra az időre, amikor helyreáll a demokrácia és hiteles legitim kormány kerül megválasztásra;

| 32. | ragaszkodik ahhoz, hogy a zimbabwei nép demokratikus követelését tiszteletben tartsák; sürgeti mindazokat, akik részt kívánnak venni Zimbabwe jövőjében, hogy működjenek együtt a demokratikus változásra törekvő erőkkel; |
| --- | --- |

32.

ragaszkodik ahhoz, hogy a zimbabwei nép demokratikus követelését tiszteletben tartsák; sürgeti mindazokat, akik részt kívánnak venni Zimbabwe jövőjében, hogy működjenek együtt a demokratikus változásra törekvő erőkkel;

| 33. | felhívja a zimbabwei kormányt, hogy teljesítse a SADC-szerződés és jegyzőkönyvei – beleértve a SADC választásra vonatkozó jegyzőkönyvét –, az AU alapokmánya, továbbá az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartája és az Új Afrikai Fejlesztési Partnerség aláírójaként vállalt, a demokratikus elvekre, az emberi jogokra és a jogállamiságra vonatkozó kötelezettségeit; |
| --- | --- |

33.

felhívja a zimbabwei kormányt, hogy teljesítse a SADC-szerződés és jegyzőkönyvei – beleértve a SADC választásra vonatkozó jegyzőkönyvét –, az AU alapokmánya, továbbá az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartája és az Új Afrikai Fejlesztési Partnerség aláírójaként vállalt, a demokratikus elvekre, az emberi jogokra és a jogállamiságra vonatkozó kötelezettségeit;

| 34. | felhívja a rezsimen és a ZANU-PF-en belül működő jó szándékú személyeket, hogy utasítsák vissza az antidemokratikus erőket és cselekedjenek az MDV-vel folytatott együttműködés érdekében a minél előbbi változás megvalósítása céljából, mielőtt még túl késő lenne; |
| --- | --- |

34.

felhívja a rezsimen és a ZANU-PF-en belül működő jó szándékú személyeket, hogy utasítsák vissza az antidemokratikus erőket és cselekedjenek az MDV-vel folytatott együttműködés érdekében a minél előbbi változás megvalósítása céljából, mielőtt még túl késő lenne;

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a G8-országok kormányainak, Zimbabwe és Dél-Afrika kormányának és parlamentjének, a Brit Nemzetközösség főtitkárának, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Afrikai Unió bizottsága és végrehajtó tanácsa elnökeinek, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség és annak parlamenti fóruma főtitkárának és kormányainak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a G8-országok kormányainak, Zimbabwe és Dél-Afrika kormányának és parlamentjének, a Brit Nemzetközösség főtitkárának, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Afrikai Unió bizottsága és végrehajtó tanácsa elnökeinek, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség és annak parlamenti fóruma főtitkárának és kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0184.

(2)  HL L 50., 2004.2.20., 66. o.

(3)  HL L 43., 2008.2.19., 39. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/69

---

2008. július 10., csütörtökVilágűr és biztonság

P6_TA(2008)0365

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása a világűrről és a biztonságról (2008/2030(INI))

2009/C 294 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12–én elfogadott, „Egy biztonságos Európa egy jobb világban” című európai biztonsági stratégiára,

tekintettel az Európai Tanács által szintén 2003. december 12–én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló EU-stratégiára,

tekintettel az európai űrpolitikáról szóló, 2007. május 21–i tanácsi állásfoglalásra (1),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés által módosított, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz) és az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSz), valamint annak az űrpolitikára vonatkozó rendelkezéseire (az EUMSz 189. cikkére), az állandó és strukturált biztonsági és védelmi együttműködésre (az EUSz 42. cikke (6) bekezdésére és 46. cikkére, valamint a 10. jegyzőkönyvre) és a megerősített polgári együttműködésre (EUMSz 6. része, III. cím), csakúgy mint a szolidaritási záradékra (az EUSz 222. cikkére) és a kölcsönös segítségnyújtásról szóló rendelkezésekre egy tagállam vagy tagállamok ellen irányuló fegyveres támadás esetén (EUSz. 42. cikke (7) bekezdésére);

tekintettel az európai űrpolitika végrehajtására vonatkozó cselekvési tervről szóló 2004. január 29–i állásfoglalására (2),

tekintettel az Európai Biztonsági Stratégiáról szóló 2005.április 14–i állásfoglalására (3),

tekintettel a világűr – beleértve a Holdat és más égitesteket – kutatása és felhasználása terén az államok tevékenységét szabályozó elvekről szóló 1967. évi szerződésre („Világűr-egyezmény”),

tekintettel az EU és Oroszország közötti űrpolitikai együttműködésre, amely keretében 2006-ban létrejött egy háromoldalú világűr-párbeszéd az Európai Bizottság, az Európai Űrügynökség és a Roscosmos (az orosz szövetségi űrügynökség) között,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0250/2008),

| A. | mivel az európai űrpolitika irányadó elveinek a világűrből fenyegető veszélyektől való mentességnek, a világűrhöz való biztonságosan fenntartható hozzáférésnek és a világűr használatának kell lenni; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai űrpolitika irányadó elveinek a világűrből fenyegető veszélyektől való mentességnek, a világűrhöz való biztonságosan fenntartható hozzáférésnek és a világűr használatának kell lenni;

| B. | mivel a különféle politikai és biztonsági kihívások, amelyekkel az Európai Unió növekvő mértékben szembesül, stratégiailag szükségessé tesznek egy önálló európai űrpolitikát; |
| --- | --- |

B.

mivel a különféle politikai és biztonsági kihívások, amelyekkel az Európai Unió növekvő mértékben szembesül, stratégiailag szükségessé tesznek egy önálló európai űrpolitikát;

| C. | mivel az EU-tagállamok közös űrpolitikai megközelítésének hiánya túlzottan költséges programokat eredményez; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-tagállamok közös űrpolitikai megközelítésének hiánya túlzottan költséges programokat eredményez;

| D. | mivel az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) keretében folyó válságkezelési műveletek az EU-tagállamok által működtetett űreszközök együttműködési képességének hiányától szenvednek; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) keretében folyó válságkezelési műveletek az EU-tagállamok által működtetett űreszközök együttműködési képességének hiányától szenvednek;

| E. | mivel az Európai Uniónak nincs biztonsági és védelmi célokra kifejlesztett, átfogó európai, űrbe telepített architektúrája; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Uniónak nincs biztonsági és védelmi célokra kifejlesztett, átfogó európai, űrbe telepített architektúrája;

| F. | mivel az űrhajóhordozó eszközök új generációjának kifejlesztése körülbelül 15 évet vesz igénybe, és a jelenlegi generációt a következő 20 éven belül le kell cserélni; |
| --- | --- |

F.

mivel az űrhajóhordozó eszközök új generációjának kifejlesztése körülbelül 15 évet vesz igénybe, és a jelenlegi generációt a következő 20 éven belül le kell cserélni;

| G. | mivel az Amerikai Egyesült Államok, Oroszország, Japán és más, az űrutazásban a közelmúlt óta részt vevő országok, különösen Kína, India, Dél-Korea, Tajvan, Brazília, Izrael, Irán, Malajzia, Pakisztán, Dél-Afrika és Törökország gyorsan haladnak előre az űreszközök fejlesztésében; |
| --- | --- |

G.

mivel az Amerikai Egyesült Államok, Oroszország, Japán és más, az űrutazásban a közelmúlt óta részt vevő országok, különösen Kína, India, Dél-Korea, Tajvan, Brazília, Izrael, Irán, Malajzia, Pakisztán, Dél-Afrika és Törökország gyorsan haladnak előre az űreszközök fejlesztésében;

| H. | mivel az Európai Unió francia elnöksége 2008 második félévében az európai űrpolitika fejlesztését prioritásai egyikeként határozza meg; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió francia elnöksége 2008 második félévében az európai űrpolitika fejlesztését prioritásai egyikeként határozza meg;

| I. | mivel az űrbe telepített architektúrának és az űreszközök fenntartható flottájának egyik legköltséghatékonyabb eleme a helyhez kötött (in situ) eszközöket felhasználó, pályán mozgó szervizelés; |
| --- | --- |

I.

mivel az űrbe telepített architektúrának és az űreszközök fenntartható flottájának egyik legköltséghatékonyabb eleme a helyhez kötött (in situ) eszközöket felhasználó, pályán mozgó szervizelés;

Általános szempontok

| 1. | megállapítja az Európai Unió biztonsága űrbéli dimenziójának jelentőségét, és az európai érdekek űrbeli védelméhez nélkülözhetetlen közös megközelítés szükségességét; |
| --- | --- |

1.

megállapítja az Európai Unió biztonsága űrbéli dimenziójának jelentőségét, és az európai érdekek űrbeli védelméhez nélkülözhetetlen közös megközelítés szükségességét;

| 2. | hangsúlyozza az űreszközök szükségességét az Európai Unió politikai és diplomáciai tevékenységének olyan független, megbízható és teljes információkra történő alapozása céljából, amelyek támogatják konfliktusmegelőzési politikáit, válságkezelési műveleteit és a globális biztonságot, különösképp a tömegpusztító fegyverek és szállítóeszközeik elterjedésének nyomon követését, a nemzetközi szerződések betartásának ellenőrzését, a könnyű- és kézifegyverek transznacionális csempészetét, a létfontosságú infrastruktúrák és az Európai Unió határainak védelmét a természeti és ember által okozott katasztrófák és válságok esetén; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az űreszközök szükségességét az Európai Unió politikai és diplomáciai tevékenységének olyan független, megbízható és teljes információkra történő alapozása céljából, amelyek támogatják konfliktusmegelőzési politikáit, válságkezelési műveleteit és a globális biztonságot, különösképp a tömegpusztító fegyverek és szállítóeszközeik elterjedésének nyomon követését, a nemzetközi szerződések betartásának ellenőrzését, a könnyű- és kézifegyverek transznacionális csempészetét, a létfontosságú infrastruktúrák és az Európai Unió határainak védelmét a természeti és ember által okozott katasztrófák és válságok esetén;

| 3. | üdvözli az európai űrpolitika „Űrtanács” általi elfogadását a Bizottság és az Európai Űrügynökség közös közleménye (COM(2007)0212), különösképp a biztonságról és a védelemről szóló fejezet szerint, sajnálja viszont, hogy nem történt hivatkozás a világűr felfegyverzésének veszélyére a (2007. május 21–i fent említett tanácsi állásfoglalásban említett) „nemzetközi kapcsolatokra vonatkozó stratégia kidolgozása során megfontolandó kérdésekben”; ajánlja ezért, hogy a felülvizsgált európai biztonsági stratégia vegye figyelembe ezt a politikát, és úgy véli, hogy a világűrrel kapcsolatos kérdésekre ki kell térni a biztonság- és védelempolitikáról szóló tervezett fehér könyvben; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az európai űrpolitika „Űrtanács” általi elfogadását a Bizottság és az Európai Űrügynökség közös közleménye (COM(2007)0212), különösképp a biztonságról és a védelemről szóló fejezet szerint, sajnálja viszont, hogy nem történt hivatkozás a világűr felfegyverzésének veszélyére a (2007. május 21–i fent említett tanácsi állásfoglalásban említett) „nemzetközi kapcsolatokra vonatkozó stratégia kidolgozása során megfontolandó kérdésekben”; ajánlja ezért, hogy a felülvizsgált európai biztonsági stratégia vegye figyelembe ezt a politikát, és úgy véli, hogy a világűrrel kapcsolatos kérdésekre ki kell térni a biztonság- és védelempolitikáról szóló tervezett fehér könyvben;

| 4. | tudomásul veszi az európai űrpolitika jogalapjának a Lisszaboni Szerződésbe való foglalását; üdvözli az Európai Parlament és a Tanács számára kínálkozó lehetőséget, hogy a rendes jogalkotási eljárás keretében meghatározzák az európai űrprogram kidolgozásához szükséges intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy ezen intézkedésekkel kapcsolatosan nyújtson be megfelelő javaslatot a Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsághoz, valamint a Tanácshoz, az európai űrügynökséggel való megfelelő kapcsolat kialakítására vonatkozó közleményével egyetemben; üdvözli továbbá a biztonsági és védelmi kérdések terén az állandó és strukturált együttműködés és a megerősített polgári együttműködés lehetőségeit; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi az európai űrpolitika jogalapjának a Lisszaboni Szerződésbe való foglalását; üdvözli az Európai Parlament és a Tanács számára kínálkozó lehetőséget, hogy a rendes jogalkotási eljárás keretében meghatározzák az európai űrprogram kidolgozásához szükséges intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy ezen intézkedésekkel kapcsolatosan nyújtson be megfelelő javaslatot a Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsághoz, valamint a Tanácshoz, az európai űrügynökséggel való megfelelő kapcsolat kialakítására vonatkozó közleményével egyetemben; üdvözli továbbá a biztonsági és védelmi kérdések terén az állandó és strukturált együttműködés és a megerősített polgári együttműködés lehetőségeit;

| 5. | ösztönzi az Európai Unió tagállamait, az Európai Űrügynökséget és a különféle érdekelteket, hogy nagyobb mértékben és jobban használják ki a létező nemzeti és nemzetközi űrrendszereket, és segítsék elő ezek egymást kiegészítő jellegét; megjegyzi e tekintetben, hogy legalább a következő területeken szükséges a közös képességek kifejlesztése az EBVP számára: telekommunikáció, információkezelés, megfigyelés és navigáció; ajánlja ezen adatok megosztását és cseréjét az uniós hálózatközpontú műveleti architektúra („Network Centric Operations Architecture”) koncepcióval összhangban; |
| --- | --- |

5.

ösztönzi az Európai Unió tagállamait, az Európai Űrügynökséget és a különféle érdekelteket, hogy nagyobb mértékben és jobban használják ki a létező nemzeti és nemzetközi űrrendszereket, és segítsék elő ezek egymást kiegészítő jellegét; megjegyzi e tekintetben, hogy legalább a következő területeken szükséges a közös képességek kifejlesztése az EBVP számára: telekommunikáció, információkezelés, megfigyelés és navigáció; ajánlja ezen adatok megosztását és cseréjét az uniós hálózatközpontú műveleti architektúra („Network Centric Operations Architecture”) koncepcióval összhangban;

| 6. | üdvözli a Nemzetközi Asztronautikai Akadémia és az Űrbiztonság Fejlődését Szolgáló Nemzetközi Társaság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az űrszemét tekintetében előmozdítsák a felszámolást, a megértést és az intézkedéseket; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Nemzetközi Asztronautikai Akadémia és az Űrbiztonság Fejlődését Szolgáló Nemzetközi Társaság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az űrszemét tekintetében előmozdítsák a felszámolást, a megértést és az intézkedéseket;

Önálló fenyegetésértékelés

| 7. | felhívja az uniós tagállamokat, hogy vonják össze és osszák meg az EU önálló fenyegetésértékeléséhez szükséges térinformatikai hírszerzésüket; |
| --- | --- |

7.

felhívja az uniós tagállamokat, hogy vonják össze és osszák meg az EU önálló fenyegetésértékeléséhez szükséges térinformatikai hírszerzésüket;

Földmegfigyelés és felderítés

| 8. | sürgeti az Európai Unió Műholdközpontjának (EUSC) teljes kifejlesztését, az abban rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében; továbbá ajánlja az Európai Unió Műholdközpontja és az EU tagállamai közötti megállapodások sürgős megkötését, annak érdekében, hogy biztosítsák a rendelkezésre álló képanyagot az EBVP-műveletek és a haderőparancsnokok számára, eközben biztosítva a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) megfigyelési kapacitásával és a származtatott biztonságról szóló információkkal való kiegészíthetőséget; ebben a tekintetben üdvözli az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) és az Európai Unió Műholdközpontja által közösen működtetett harcászati képfeldolgozó állomás projektet; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az Európai Unió Műholdközpontjának (EUSC) teljes kifejlesztését, az abban rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében; továbbá ajánlja az Európai Unió Műholdközpontja és az EU tagállamai közötti megállapodások sürgős megkötését, annak érdekében, hogy biztosítsák a rendelkezésre álló képanyagot az EBVP-műveletek és a haderőparancsnokok számára, eközben biztosítva a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) megfigyelési kapacitásával és a származtatott biztonságról szóló információkkal való kiegészíthetőséget; ebben a tekintetben üdvözli az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) és az Európai Unió Műholdközpontja által közösen működtetett harcászati képfeldolgozó állomás projektet;

| 9. | ajánlja, hogy a térinformatikai hírszerzés érdekében az EU fejlesszen ki közös koncepciót, és teremtse meg annak feltételeit, hogy az EUSC az űrből folytatott megfigyelést és hírszerzést igénylő minden EBVP-művelet megtervezésében részt vegyen; ajánlja, hogy az ESDP-műveletek támogatására az EUSC biztos kommunikációs kapcsolatot építsen ki nemcsak az EU-ban működő műveleti parancsnokságokkal, hanem a kiépítésben levő régió haderő-parancsnokságaival is; ezenkívül javasolja, hogy az EU vizsgálja meg az EUSC-nek nyújtandó pénzügyi hozzájárulás lehetőségét az EU-költségvetésből annak érdekében, hogy az ESDP-műveletek növekvő szükségleteihez elegendő pénzeszköz álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

9.

ajánlja, hogy a térinformatikai hírszerzés érdekében az EU fejlesszen ki közös koncepciót, és teremtse meg annak feltételeit, hogy az EUSC az űrből folytatott megfigyelést és hírszerzést igénylő minden EBVP-művelet megtervezésében részt vegyen; ajánlja, hogy az ESDP-műveletek támogatására az EUSC biztos kommunikációs kapcsolatot építsen ki nemcsak az EU-ban működő műveleti parancsnokságokkal, hanem a kiépítésben levő régió haderő-parancsnokságaival is; ezenkívül javasolja, hogy az EU vizsgálja meg az EUSC-nek nyújtandó pénzügyi hozzájárulás lehetőségét az EU-költségvetésből annak érdekében, hogy az ESDP-műveletek növekvő szükségleteihez elegendő pénzeszköz álljon rendelkezésre;

| 10. | sürgeti az EU különböző típusú radarokhoz, optikai és időjárás-megfigyelő műholdakhoz és felderítő rendszerekhez (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades) hozzáféréssel rendelkező tagállamait, hogy tegyék azokat kompatibilissé; üdvözli a vezető EU-tagállamok közötti két- és többoldalú megállapodásokat (pl. SPOT, ORFEO, a Helios együttműködési keretrendszer, a schwerini megállapodás és a jövőbeli MUSIS); ajánlja a MUSIS-rendszer bevonását egy európai keretrendszerbe, valamint az uniós költségvetésből történő finanszírozását; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az EU különböző típusú radarokhoz, optikai és időjárás-megfigyelő műholdakhoz és felderítő rendszerekhez (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades) hozzáféréssel rendelkező tagállamait, hogy tegyék azokat kompatibilissé; üdvözli a vezető EU-tagállamok közötti két- és többoldalú megállapodásokat (pl. SPOT, ORFEO, a Helios együttműködési keretrendszer, a schwerini megállapodás és a jövőbeli MUSIS); ajánlja a MUSIS-rendszer bevonását egy európai keretrendszerbe, valamint az uniós költségvetésből történő finanszírozását;

| 11. | hangsúlyozza a GMES jelentőségét az Európai Unió külpolitikája, valamint biztonsági és védelmi politikája szempontjából; sürgeti egy működési költségvetési tétel létrehozását a GMES szolgáltatások fenntarthatóságának biztosítása érdekében, válaszként a felhasználói szükségletekre; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a GMES jelentőségét az Európai Unió külpolitikája, valamint biztonsági és védelmi politikája szempontjából; sürgeti egy működési költségvetési tétel létrehozását a GMES szolgáltatások fenntarthatóságának biztosítása érdekében, válaszként a felhasználói szükségletekre;

Navigáció – helymeghatározás – időmérés

| 12. | kiemeli a Galileo szükségességét az önálló EBVP-műveletek, a közös kül- és biztonságpolitika, Európa saját biztonsága és az Unió stratégiai autonómiája szempontjából; megjegyzi, hogy különösen az államilag szabályozott szolgáltatása lesz nagy jelentőségű a navigáció, a helymeghatározás és az időmérés terén, nem utolsósorban a szükségtelen kockázatok elkerülése végett; |
| --- | --- |

12.

kiemeli a Galileo szükségességét az önálló EBVP-műveletek, a közös kül- és biztonságpolitika, Európa saját biztonsága és az Unió stratégiai autonómiája szempontjából; megjegyzi, hogy különösen az államilag szabályozott szolgáltatása lesz nagy jelentőségű a navigáció, a helymeghatározás és az időmérés terén, nem utolsósorban a szükségtelen kockázatok elkerülése végett;

| 13. | Megjegyzi, hogy Parlament és a Tanács első olvasatban megállapodott az európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) további végrehajtásáról, melynek értelmében a Közösség a rendszer tulajdonosa és a rendszer kiépítési szakasza teljes mértékben a közösségi költségvetésből kerül finanszírozásra; |
| --- | --- |

13.

Megjegyzi, hogy Parlament és a Tanács első olvasatban megállapodott az európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) további végrehajtásáról, melynek értelmében a Közösség a rendszer tulajdonosa és a rendszer kiépítési szakasza teljes mértékben a közösségi költségvetésből kerül finanszírozásra;

| 14. | Felhívja a figyelmet az európai műholdas rádiónavigációs programokról (EGNOS és Galileo) szóló, 2008. április 23–án elfogadott állásfoglalására (4) és különösen arra, hogy az EGNOS és Galileo programokat a jövőbeli európai űrprogram pillérei közé kell sorolni, felhívja továbbá a figyelmet a programoknak a Galileo Intézményközi Panellel (GIP) közösen történő irányítására, amely modellként szolgálhat az európai űrpolitika fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

14.

Felhívja a figyelmet az európai műholdas rádiónavigációs programokról (EGNOS és Galileo) szóló, 2008. április 23–án elfogadott állásfoglalására (4) és különösen arra, hogy az EGNOS és Galileo programokat a jövőbeli európai űrprogram pillérei közé kell sorolni, felhívja továbbá a figyelmet a programoknak a Galileo Intézményközi Panellel (GIP) közösen történő irányítására, amely modellként szolgálhat az európai űrpolitika fejlesztéséhez;

Távközlés

| 15. | kiemeli a biztonságos műholdas kommunikáció szükségességét az EBVP-műveletek (EU katonai állomány, EU főhadiszállások, mobil főhadiszállások) és az EU tagállamainak ENSZ, NATO vagy más hasonló szervezetek által történő bevetése szempontjából; |
| --- | --- |

15.

kiemeli a biztonságos műholdas kommunikáció szükségességét az EBVP-műveletek (EU katonai állomány, EU főhadiszállások, mobil főhadiszállások) és az EU tagállamainak ENSZ, NATO vagy más hasonló szervezetek által történő bevetése szempontjából;

| 16. | kéri az uniós tagállamok rendelkezésére álló jelenlegi és jövőbeli műholdas távközlési rendszerek (pl. Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) együttműködtethetőségét a költségcsökkentés érdekében; |
| --- | --- |

16.

kéri az uniós tagállamok rendelkezésére álló jelenlegi és jövőbeli műholdas távközlési rendszerek (pl. Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) együttműködtethetőségét a költségcsökkentés érdekében;

| 17. | támogatja az Európai Bizottság és az Európai Védelmi Ügynökség szoftverirányítású rádióra (software defined radio, SDR) vonatkozó, együttműködés keretében történő fejlesztését; megjegyzi, hogy az SDR hozzájárul majd a távközlési rendszerek földi szegmenseinek jobb együttműködtethetőségéhez; |
| --- | --- |

17.

támogatja az Európai Bizottság és az Európai Védelmi Ügynökség szoftverirányítású rádióra (software defined radio, SDR) vonatkozó, együttműködés keretében történő fejlesztését; megjegyzi, hogy az SDR hozzájárul majd a távközlési rendszerek földi szegmenseinek jobb együttműködtethetőségéhez;

| 18. | javasolja, hogy a megtakarításokat az egyes nemzeti távközlési rendszereket támogató földi infrastruktúra közös használatával érjék el; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy a megtakarításokat az egyes nemzeti távközlési rendszereket támogató földi infrastruktúra közös használatával érjék el;

| 19. | támogatja az ESDP-műveleteket támogató jövőbeli európai műholdas rendszerek finanszírozásának lehetőségét az EU-költségvetésből; |
| --- | --- |

19.

támogatja az ESDP-műveleteket támogató jövőbeli európai műholdas rendszerek finanszírozásának lehetőségét az EU-költségvetésből;

A világűr megfigyelése

| 20. | támogatja egy európai űrfelügyeleti rendszer kialakítását, amely a világűr helyzetének tudatosításához vezet (beleértve például a GRAVES és a TIRA radarokat) az űrinfrastruktúra, az űrhulladék és lehetőleg az egyéb veszélyek ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

20.

támogatja egy európai űrfelügyeleti rendszer kialakítását, amely a világűr helyzetének tudatosításához vezet (beleértve például a GRAVES és a TIRA radarokat) az űrinfrastruktúra, az űrhulladék és lehetőleg az egyéb veszélyek ellenőrzése érdekében;

| 21. | támogatja a világűrbe telepített eszközök felügyeletét végző jövőbeli európai rendszer finanszírozásának lehetőségét az EU-költségvetésből; |
| --- | --- |

21.

támogatja a világűrbe telepített eszközök felügyeletét végző jövőbeli európai rendszer finanszírozásának lehetőségét az EU-költségvetésből;

Műholdas korai előrejelző rendszer a ballisztikus rakéták ellen

| 22. | helyteleníti, hogy az EU tagállamainak nincsen hozzáférése a ballisztikus rakéták világszerte történő indítását érintő azonnali adatokhoz; kifejezi ezért támogatását a ballisztikus rakéták indítása elleni műholdas korai előrejelző rendszerekre irányuló projektekkel kapcsolatban (mint például a francia „Spirale”); továbbá arra szólít fel, hogy e jövőbeni rendszerek által szerzett információkat valamennyi EU-tagállam rendelkezésére bocsátássák lakosságuk védelme és a lehetséges ellenintézkedések biztosítása érdekében; továbbá azért, hogy az Atomsorompó Szerződésnek való megfelelés ellenőrzését, valamint az EVBP műveleteinek céljait és Európa biztonsági érdekeinek biztosítását szolgálják; |
| --- | --- |

22.

helyteleníti, hogy az EU tagállamainak nincsen hozzáférése a ballisztikus rakéták világszerte történő indítását érintő azonnali adatokhoz; kifejezi ezért támogatását a ballisztikus rakéták indítása elleni műholdas korai előrejelző rendszerekre irányuló projektekkel kapcsolatban (mint például a francia „Spirale”); továbbá arra szólít fel, hogy e jövőbeni rendszerek által szerzett információkat valamennyi EU-tagállam rendelkezésére bocsátássák lakosságuk védelme és a lehetséges ellenintézkedések biztosítása érdekében; továbbá azért, hogy az Atomsorompó Szerződésnek való megfelelés ellenőrzését, valamint az EVBP műveleteinek céljait és Európa biztonsági érdekeinek biztosítását szolgálják;

Elektronikus felderítés

| 23. | támogatja az elektronikus felderítés (elektronikus felderítés – például az Essaim – és kommunikációs felderítés) európai szintű megosztását; |
| --- | --- |

23.

támogatja az elektronikus felderítés (elektronikus felderítés – például az Essaim – és kommunikációs felderítés) európai szintű megosztását;

Önálló hozzáférés a világűrhöz és a nemzetközi környezet

| 24. | támogatja az Európai Unió biztonságos, önálló és tartós hozzáférését a világűrhöz, mint önálló fellépésének egyik előfeltételét; |
| --- | --- |

24.

támogatja az Európai Unió biztonságos, önálló és tartós hozzáférését a világűrhöz, mint önálló fellépésének egyik előfeltételét;

| 25. | ajánlja, hogy az európai nem kereskedelmi műholdakat lehetőleg az Európai Unió területéről indított európai űrhajóhordozó eszközök állítsák pályára, figyelembe véve az ellátás biztonságának, valamint az európai védelmi ipar ipari és technikai bázisa védelmének szempontjait; |
| --- | --- |

25.

ajánlja, hogy az európai nem kereskedelmi műholdakat lehetőleg az Európai Unió területéről indított európai űrhajóhordozó eszközök állítsák pályára, figyelembe véve az ellátás biztonságának, valamint az európai védelmi ipar ipari és technikai bázisa védelmének szempontjait;

| 26. | rámutat, hogy szükség van a fejlesztési erőfeszítések növelésére a megerősített Ariane 5 hordozórakéta 2015 előtti elkészülte érdekében; |
| --- | --- |

26.

rámutat, hogy szükség van a fejlesztési erőfeszítések növelésére a megerősített Ariane 5 hordozórakéta 2015 előtti elkészülte érdekében;

| 27. | ajánlja az új európai hordozórakétákkal kapcsolatos hosszú távú stratégiai befektetések lehető leghamarabbi kezdeményezését a növekvő globális versennyel való lépéstartás érdekében; a költségvetés és a határidő szempontjából nagyobb mértékű fegyelmet kér a projektben; |
| --- | --- |

27.

ajánlja az új európai hordozórakétákkal kapcsolatos hosszú távú stratégiai befektetések lehető leghamarabbi kezdeményezését a növekvő globális versennyel való lépéstartás érdekében; a költségvetés és a határidő szempontjából nagyobb mértékű fegyelmet kér a projektben;

| 28. | javasolja, hogy pályán mozgó szervizelést hozzanak létre a világűrbe telepített műveleti eszközök élettartamának, tartósságának, rendelkezésre állásának és működési hatékonyságának fokozására irányuló támogatás eszközeként, és egyúttal az eszköztelepítés és -karbantartás költségeinek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

28.

javasolja, hogy pályán mozgó szervizelést hozzanak létre a világűrbe telepített műveleti eszközök élettartamának, tartósságának, rendelkezésre állásának és működési hatékonyságának fokozására irányuló támogatás eszközeként, és egyúttal az eszköztelepítés és -karbantartás költségeinek csökkentése érdekében;

Kormányzás

| 29. | egy erős, pilléreket átfogó, világűrre és biztonságra vonatkozó együttműködést szorgalmaz az összes érintett szereplő (azaz a Bizottság, a Tanács, az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Unió Műholdközpontja) bevonásával az EBVP-vel kapcsolatos biztonságpolitika és adatbiztonság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

egy erős, pilléreket átfogó, világűrre és biztonságra vonatkozó együttműködést szorgalmaz az összes érintett szereplő (azaz a Bizottság, a Tanács, az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Unió Műholdközpontja) bevonásával az EBVP-vel kapcsolatos biztonságpolitika és adatbiztonság biztosítása érdekében;

| 30. | kifejezetten ajánlja, hogy támogassák a megerősített EBVP keretében az űrbe telepített eszközök felhasználásával gyűjtött operatív adatokhoz való, az EU összes tagállama számára azonos hozzáférést; |
| --- | --- |

30.

kifejezetten ajánlja, hogy támogassák a megerősített EBVP keretében az űrbe telepített eszközök felhasználásával gyűjtött operatív adatokhoz való, az EU összes tagállama számára azonos hozzáférést;

| 31. | javasolja, hogy a világűrrel kapcsolatos tevékenységek irányításának adminisztrációs és pénzügyi lehetőségeit az Európai Védelmi Ügynökség dolgozza ki; |
| --- | --- |

31.

javasolja, hogy a világűrrel kapcsolatos tevékenységek irányításának adminisztrációs és pénzügyi lehetőségeit az Európai Védelmi Ügynökség dolgozza ki;

Finanszírozás

| 32. | rámutat, hogy az EU költségvetése hozzávetőleg 5 250 millió euró összegű kiadásokra vállalt kötelezettséget a 2007–2013 közötti évekre a közös európai űrtevékenységekre, amely évente átlagosan 750 millió euró kiadást jelent ezen időszakban; |
| --- | --- |

32.

rámutat, hogy az EU költségvetése hozzávetőleg 5 250 millió euró összegű kiadásokra vállalt kötelezettséget a 2007–2013 közötti évekre a közös európai űrtevékenységekre, amely évente átlagosan 750 millió euró kiadást jelent ezen időszakban;

| 33. | felhívja az Európai Uniót, hogy hozzon létre működési költségvetést az űrbe telepített eszközökre az EBVP és az európai biztonsági érdekek támogatása érdekében; |
| --- | --- |

33.

felhívja az Európai Uniót, hogy hozzon létre működési költségvetést az űrbe telepített eszközökre az EBVP és az európai biztonsági érdekek támogatása érdekében;

| 34. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU-tagállamok közötti koordináció hiánya a források szűkösségéhez vezet a tevékenységek szükségtelen duplázása miatt; ezért támogatja az EU tagállamai által közösen indítandó programokról szóló elképzelést, amely hosszú távon költségmegtakarítást biztosít; |
| --- | --- |

34.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU-tagállamok közötti koordináció hiánya a források szűkösségéhez vezet a tevékenységek szükségtelen duplázása miatt; ezért támogatja az EU tagállamai által közösen indítandó programokról szóló elképzelést, amely hosszú távon költségmegtakarítást biztosít;

| 35. | továbbá megjegyzi, hogy az űrbe telepített eszközök beszerzésével, karbantartásával és működtetésével kapcsolatos közös európai megközelítés hiányából adódó költségek becsült értéke százmillió eurós nagyságrendű; |
| --- | --- |

35.

továbbá megjegyzi, hogy az űrbe telepített eszközök beszerzésével, karbantartásával és működtetésével kapcsolatos közös európai megközelítés hiányából adódó költségek becsült értéke százmillió eurós nagyságrendű;

| 36. | rámutat, hogy a tapasztalat szerint a nagyszabású közös projekteket nem lehet megfelelően irányítani, ha abban a tisztes hozam elvét alkalmazó 27 nemzeti költségvetési hatóság vesz részt; ezért határozottan javasolja, hogy e projekteket és programokat az EU költségvetéséből finanszírozzák; |
| --- | --- |

36.

rámutat, hogy a tapasztalat szerint a nagyszabású közös projekteket nem lehet megfelelően irányítani, ha abban a tisztes hozam elvét alkalmazó 27 nemzeti költségvetési hatóság vesz részt; ezért határozottan javasolja, hogy e projekteket és programokat az EU költségvetéséből finanszírozzák;

| 37. | megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló szakmai becslések alapján a műholdas távközlés tekintetében az európai biztonsági és védelmi igényekre fordítandó beruházások mértékét és az Európai Unió földmegfigyelésre és a hírszerzésre – beleértve a híradástechnikai és elektronikus felderítést – szánt megfelelő kiadásait jelentősen növelni kell egy átfogó űrpolitika szükségleteinek és törekvéseinek való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló szakmai becslések alapján a műholdas távközlés tekintetében az európai biztonsági és védelmi igényekre fordítandó beruházások mértékét és az Európai Unió földmegfigyelésre és a hírszerzésre – beleértve a híradástechnikai és elektronikus felderítést – szánt megfelelő kiadásait jelentősen növelni kell egy átfogó űrpolitika szükségleteinek és törekvéseinek való megfelelés érdekében;

| 38. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak, az Európai Űrügynökségnek, az Európai Védelmi Ügynökségnek és tagállamaiknak megbízható és megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk a tervezett űrtevékenységek és a kapcsolódó kutatás számára; nagy jelentőséget tulajdonít az uniós költségvetésből való finanszírozásnak például a Galileo projekt esetében; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak, az Európai Űrügynökségnek, az Európai Védelmi Ügynökségnek és tagállamaiknak megbízható és megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk a tervezett űrtevékenységek és a kapcsolódó kutatás számára; nagy jelentőséget tulajdonít az uniós költségvetésből való finanszírozásnak például a Galileo projekt esetében;

Az űrinfrastruktúra védelme

| 39. | aláhúzza a stratégiai fontosságú, űrbe telepített eszközök, valamint a világűrbe jutást biztosító infrastruktúra, például a hordozórakéták és űrkikötők sebezhetőségét; ezért hangsúlyozza a földi telepítésű hadszíntéri rakétavédelem, a repülőgépek és az űrmegfigyelő rendszerek általi megfelelő védelmük szükségességét; továbbá támogatja az adatok nemzetközi partnerekkel történő megosztását abban az esetben, ha ellenséges hadművelet következtében a műholdak működésképtelenné válnak; |
| --- | --- |

39.

aláhúzza a stratégiai fontosságú, űrbe telepített eszközök, valamint a világűrbe jutást biztosító infrastruktúra, például a hordozórakéták és űrkikötők sebezhetőségét; ezért hangsúlyozza a földi telepítésű hadszíntéri rakétavédelem, a repülőgépek és az űrmegfigyelő rendszerek általi megfelelő védelmük szükségességét; továbbá támogatja az adatok nemzetközi partnerekkel történő megosztását abban az esetben, ha ellenséges hadművelet következtében a műholdak működésképtelenné válnak;

| 40. | felhív a jövőbeli európai műholdas rendszerek sebezhetőségének csökkentésére zavarásbiztos, jelárnyékoló, pályán mozgó szervizelési, magas orbitális pályájú és multiorbitális konstellációjú architektúrák révén; |
| --- | --- |

40.

felhív a jövőbeli európai műholdas rendszerek sebezhetőségének csökkentésére zavarásbiztos, jelárnyékoló, pályán mozgó szervizelési, magas orbitális pályájú és multiorbitális konstellációjú architektúrák révén;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a védelmi intézkedéseknek teljesen összhangban kell lenniük a világűr békés felhasználására vonatkozó nemzetközi szabványokkal és a közösen meghozott átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekkel (TCMB-k); kéri az EU tagállamait, hogy tárják fel a világűrbeli üzemeltetőkre vonatkozó, jogilag vagy politikailag kötelező erejű „közúti szabályok”, valamint egy űrforgalom-irányítási rendszer kidolgozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a védelmi intézkedéseknek teljesen összhangban kell lenniük a világűr békés felhasználására vonatkozó nemzetközi szabványokkal és a közösen meghozott átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekkel (TCMB-k); kéri az EU tagállamait, hogy tárják fel a világűrbeli üzemeltetőkre vonatkozó, jogilag vagy politikailag kötelező erejű „közúti szabályok”, valamint egy űrforgalom-irányítási rendszer kidolgozásának lehetőségét;

| 42. | hangsúlyozza, hogy az ebből fakadó sebezhetőségből adódóan a fejlett kommunikációt soha nem szabad teljes mértékben függővé tenni az űrbe telepített technológiáktól; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az ebből fakadó sebezhetőségből adódóan a fejlett kommunikációt soha nem szabad teljes mértékben függővé tenni az űrbe telepített technológiáktól;

Az űrhasználat nemzetközi jogi szabályozása

| 43. | megismétli a fent említett 1967. évi Világűr-egyezményben megfogalmazott, a világűr békés felhasználására vonatkozó elv fontosságát; ezért aggodalmát fejezi ki az űr jövőbeli lehetséges felfegyverzésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

43.

megismétli a fent említett 1967. évi Világűr-egyezményben megfogalmazott, a világűr békés felhasználására vonatkozó elv fontosságát; ezért aggodalmát fejezi ki az űr jövőbeli lehetséges felfegyverzésével kapcsolatban;

| 44. | nyomatékosan kéri, hogy az európai űrpolitika semmilyen körülmények között ne járuljon hozzá a világűr általános militarizálódásához és felfegyverzéséhez |
| --- | --- |

44.

nyomatékosan kéri, hogy az európai űrpolitika semmilyen körülmények között ne járuljon hozzá a világűr általános militarizálódásához és felfegyverzéséhez

| 45. | felhív a világűr nem támadó jellegű hasznosításának szabályozására és védelmére irányuló nemzetközi jogi rendszer és a TCMB-k megerősítésére, elsősorban az ENSZ Világűrbizottságának (COPUOS) az űrhulladék csökkentéséről szóló iránymutatásai megszövegezésének keretén belül, amely összhangban van az Ügynökségek közötti Űrhulladék Bizottság iránymutatásaival, és az ENSZ leszerelési konferenciája által fejlesztett, a világűrben a fegyverkezési verseny megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodással; továbbá felkéri az EU elnökségét, hogy kezdeményező módon képviselje az EU-t a COPUOS-ban; felhívja az uniós intézményeket, hogy mozdítsanak elő egy, a Világűr-egyezmény felülvizsgálatára irányuló konferenciát az egyezmény megerősítése és a hatályának az összes fegyver világűrbeli tilalmára történő kiterjesztése céljából; |
| --- | --- |

45.

felhív a világűr nem támadó jellegű hasznosításának szabályozására és védelmére irányuló nemzetközi jogi rendszer és a TCMB-k megerősítésére, elsősorban az ENSZ Világűrbizottságának (COPUOS) az űrhulladék csökkentéséről szóló iránymutatásai megszövegezésének keretén belül, amely összhangban van az Ügynökségek közötti Űrhulladék Bizottság iránymutatásaival, és az ENSZ leszerelési konferenciája által fejlesztett, a világűrben a fegyverkezési verseny megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodással; továbbá felkéri az EU elnökségét, hogy kezdeményező módon képviselje az EU-t a COPUOS-ban; felhívja az uniós intézményeket, hogy mozdítsanak elő egy, a Világűr-egyezmény felülvizsgálatára irányuló konferenciát az egyezmény megerősítése és a hatályának az összes fegyver világűrbeli tilalmára történő kiterjesztése céljából;

| 46. | felhív minden nemzetközi szereplőt arra, hogy tartózkodjon támadó berendezések használatától az űrben; különös aggodalmának ad hangot a műholdak elleni pusztító erők felhasználása – mint amilyen a kínai műholdelhárító próba volt 2007 januárjában –, és a hulladék mennyiségének jelentős növekedéséből adódó űrbiztonságot érintő következmények miatt; ajánlja ezért a műholdas eszközök elleni fegyverhasználatot és a fegyverek űrbeli állomásoztatását tiltó, jogilag kötelező nemzetközi eszközök elfogadását; |
| --- | --- |

46.

felhív minden nemzetközi szereplőt arra, hogy tartózkodjon támadó berendezések használatától az űrben; különös aggodalmának ad hangot a műholdak elleni pusztító erők felhasználása – mint amilyen a kínai műholdelhárító próba volt 2007 januárjában –, és a hulladék mennyiségének jelentős növekedéséből adódó űrbiztonságot érintő következmények miatt; ajánlja ezért a műholdas eszközök elleni fegyverhasználatot és a fegyverek űrbeli állomásoztatását tiltó, jogilag kötelező nemzetközi eszközök elfogadását;

| 47. | felhív minden világűrhasználót műholdjainak, köztük katonai műholdjainak regisztrálására egy átláthatóságot elősegítő, bizalomépítő űrbiztonsági intézkedés keretében; támogatja a Tanács törekvéseit egy űrobjektumokra vonatkozó átfogó uniós magatartási kódex kidolgozására; kéri, hogy ezt a kódexet alakítsák át jogilag kötelező erejű eszközzé; |
| --- | --- |

47.

felhív minden világűrhasználót műholdjainak, köztük katonai műholdjainak regisztrálására egy átláthatóságot elősegítő, bizalomépítő űrbiztonsági intézkedés keretében; támogatja a Tanács törekvéseit egy űrobjektumokra vonatkozó átfogó uniós magatartási kódex kidolgozására; kéri, hogy ezt a kódexet alakítsák át jogilag kötelező erejű eszközzé;

| 48. | sürgeti az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy vegyenek részt a műholdakat veszélyeztető űrhulladék csökkentésében és az űrhulladék elleni védelemben; |
| --- | --- |

48.

sürgeti az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy vegyenek részt a műholdakat veszélyeztető űrhulladék csökkentésében és az űrhulladék elleni védelemben;

Transzatlanti együttműködés az űrpolitika és a rakétavédelem terén

| 49. | sürgeti az Európai Uniót és a NATO-t, hogy kezdeményezzenek stratégiai párbeszédet az űrpolitikáról és a rakétavédelemről, mindazonáltal figyelembe véve a világűr békés felhasználásának elvével esetleg nem összeegyeztethető fellépések elkerülésének jogi kötelességét, különösképp a műholdas kommunikációs rendszerek, az űrfelügyeleti rendszerek és a ballisztikus rakéták elleni korai előrejelző rendszerek egymást kiegészítő jellege és együttműködtethetősége tekintetében, valamint az európai erőknek egy rakétavédelmi rendszer általi védelméről; |
| --- | --- |

49.

sürgeti az Európai Uniót és a NATO-t, hogy kezdeményezzenek stratégiai párbeszédet az űrpolitikáról és a rakétavédelemről, mindazonáltal figyelembe véve a világűr békés felhasználásának elvével esetleg nem összeegyeztethető fellépések elkerülésének jogi kötelességét, különösképp a műholdas kommunikációs rendszerek, az űrfelügyeleti rendszerek és a ballisztikus rakéták elleni korai előrejelző rendszerek egymást kiegészítő jellege és együttműködtethetősége tekintetében, valamint az európai erőknek egy rakétavédelmi rendszer általi védelméről;

| 50. | felhívja az Európai Uniót és az Amerikai Egyesült Államokat, hogy vegyenek részt az űreszközök használatáról szóló stratégiai párbeszédben, és vállaljanak globális vezető szerepet az ENSZ-ben és azon kívül annak biztosítása érdekében, hogy a világűrt csak békés politikákra tartják fenn; |
| --- | --- |

50.

felhívja az Európai Uniót és az Amerikai Egyesült Államokat, hogy vegyenek részt az űreszközök használatáról szóló stratégiai párbeszédben, és vállaljanak globális vezető szerepet az ENSZ-ben és azon kívül annak biztosítása érdekében, hogy a világűrt csak békés politikákra tartják fenn;

Más nemzetközi együttműködés

| 51. | üdvözli az Európai Unió és Oroszország közötti megerősített együttműködést az Európai Bizottság, az Európai Űrügynökség és a Roscosmos között 2006-ban létrehozott fent említett háromoldalú világűr-párbeszéd keretében, beleértve az űralkalmazásokat (műholdas navigáció, földmegfigyelés és műholdas kommunikáció), valamint a világűrbe jutást (űrhajóhordozó eszközök és jövőbeli űrszállító rendszerek); |
| --- | --- |

51.

üdvözli az Európai Unió és Oroszország közötti megerősített együttműködést az Európai Bizottság, az Európai Űrügynökség és a Roscosmos között 2006-ban létrehozott fent említett háromoldalú világűr-párbeszéd keretében, beleértve az űralkalmazásokat (műholdas navigáció, földmegfigyelés és műholdas kommunikáció), valamint a világűrbe jutást (űrhajóhordozó eszközök és jövőbeli űrszállító rendszerek);

*

* *

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Űrügynökségnek, a tagállamok parlamentjeinek, valamint az ENSZ, a NATO és az EBESZ főtitkárainak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Űrügynökségnek, a tagállamok parlamentjeinek, valamint az ENSZ, a NATO és az EBESZ főtitkárainak.

---

(1)  HL C 136., 2007.6.20., 1. o.

(2)  HL C 96. E, 2004.4.21., 136. o.

(3)  HL C 33. E, 2006.2.9., 580. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0167.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/75

---

2008. július 10., csütörtökKasmír

P6_TA(2008)0366

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása a feltételezett tömegsírokról Kasmír India által igazgatott részén

2009/C 294 E/17

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2003. december 8. és 11. között és 2004. június 20. és 24. között Kasmírba látogató eseti küldöttségének jelentéseire,

tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetével kapcsolatos 2005-ös éves jelentésről és az EU ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2006. május 18–i állásfoglalására (1),

tekintettel a Kasmír jelenlegi helyzetéről és a jövőbeli kilátásokról szóló 2007. május 24–i állásfoglalására (2),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a jelentések szerint 2006 óta Jummuban és Kasmírban azonosítatlan sírok százait fedezték fel, és mivel e jelentések szerint csak az Uri körzetben 18 faluban legalább 940 holttestet találtak; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelentések szerint 2006 óta Jummuban és Kasmírban azonosítatlan sírok százait fedezték fel, és mivel e jelentések szerint csak az Uri körzetben 18 faluban legalább 940 holttestet találtak;

| B. | mivel a Srinagarban székelő Eltűnt Személyek Rokonainak Szövetsége (APDP) 2008. március 29–én jelentést tett közzé, melyben több sír létezéséről számolt be olyan helységekben, amelyek a Pakisztántól elválasztó ellenőrző vonal közelsége miatt a biztonsági erők egyedi engedélye nélkül nem elérhetők; |
| --- | --- |

B.

mivel a Srinagarban székelő Eltűnt Személyek Rokonainak Szövetsége (APDP) 2008. március 29–én jelentést tett közzé, melyben több sír létezéséről számolt be olyan helységekben, amelyek a Pakisztántól elválasztó ellenőrző vonal közelsége miatt a biztonsági erők egyedi engedélye nélkül nem elérhetők;

| C. | mivel az emberi jogi szervezetek szerint nem kizárható, hogy a sírok a Jammuban és Kasmírban 1989 óta tartó fegyveres konfliktus kapcsán elkövetett jogtalan kivégzések, erőszakos eltűnések, kínzások és egyéb visszaélések áldozatainak maradványait tartalmazzák; |
| --- | --- |

C.

mivel az emberi jogi szervezetek szerint nem kizárható, hogy a sírok a Jammuban és Kasmírban 1989 óta tartó fegyveres konfliktus kapcsán elkövetett jogtalan kivégzések, erőszakos eltűnések, kínzások és egyéb visszaélések áldozatainak maradványait tartalmazzák;

| D. | mivel az 1989 óta eltűnt személyek számára vonatkozó becslések igen eltérőek: az áldozatok családjának szövetségei több mint 8 000, míg a kormányzati hatóságok kevesebb, mint 4 000 eltűnt személyről beszélnek; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1989 óta eltűnt személyek számára vonatkozó becslések igen eltérőek: az áldozatok családjának szövetségei több mint 8 000, míg a kormányzati hatóságok kevesebb, mint 4 000 eltűnt személyről beszélnek;

| E. | mivel a 2006-os állami rendőrségi jelentés megerősítette, hogy 1989 óta 331 fogvatartás során bekövetkezett haláleset és 111 erőszakos eltűnés történt; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2006-os állami rendőrségi jelentés megerősítette, hogy 1989 óta 331 fogvatartás során bekövetkezett haláleset és 111 erőszakos eltűnés történt;

| F. | mivel az emberi jogok megsértéséről érkező híradások az indiai kormány 2005 szeptemberi kötelezettségvállalása ellenére is folytatódnak, mely szerint nem fogja tovább eltűrni Jammuban és Kasmírban az emberi jogok megsértését; |
| --- | --- |

F.

mivel az emberi jogok megsértéséről érkező híradások az indiai kormány 2005 szeptemberi kötelezettségvállalása ellenére is folytatódnak, mely szerint nem fogja tovább eltűrni Jammuban és Kasmírban az emberi jogok megsértését;

| G. | mivel Parvez Imroz, díjjal kitüntetett emberi jogi ügyvéd, Jammu és Kasmír civil társadalmi koalíciójának elnöke és az APDP alapítója 2008. június 30–án túlélt egy ellene a biztonsági erők állítólagos tagjai által elkövetett merényletet Srinagarban, és mivel a jelentések szerint az APDP által támogatott kasmíri emberi jogokkal és igazsággal foglalkozó nemzetközi bíróság más tagjait is zaklatások érték; |
| --- | --- |

G.

mivel Parvez Imroz, díjjal kitüntetett emberi jogi ügyvéd, Jammu és Kasmír civil társadalmi koalíciójának elnöke és az APDP alapítója 2008. június 30–án túlélt egy ellene a biztonsági erők állítólagos tagjai által elkövetett merényletet Srinagarban, és mivel a jelentések szerint az APDP által támogatott kasmíri emberi jogokkal és igazsággal foglalkozó nemzetközi bíróság más tagjait is zaklatások érték;

| 1. | felszólítja India kormányát, hogy sürgősen biztosítsa a Jammuban és Kasmírban található állítólagos tömegsírok független és részrehajlástól mentes kivizsgálását, és első lépésként a bizonyítékok megőrzése érdekében haladéktalanul biztosítsa a sírok helyszínét; |
| --- | --- |

1.

felszólítja India kormányát, hogy sürgősen biztosítsa a Jammuban és Kasmírban található állítólagos tömegsírok független és részrehajlástól mentes kivizsgálását, és első lépésként a bizonyítékok megőrzése érdekében haladéktalanul biztosítsa a sírok helyszínét;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy a stabilitási eszköz révén nyújtson pénzügyi és műszaki segítséget az indiai kormánynak az alapos nyomozáshoz és a konfliktus megoldását célzó további lehetséges intézkedésekhez Kasmírban; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy a stabilitási eszköz révén nyújtson pénzügyi és műszaki segítséget az indiai kormánynak az alapos nyomozáshoz és a konfliktus megoldását célzó további lehetséges intézkedésekhez Kasmírban;

| 3. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy a 2008 második felében sorra kerülő emberi jogi párbeszéd során foglalkozzanak a kérdéssel; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az uniós tagállamokat, hogy a 2008 második felében sorra kerülő emberi jogi párbeszéd során foglalkozzanak a kérdéssel;

| 4. | aggodalmát fejezi ki a jelöletlen sírok és az emberi jogok Jammuban és Kasmírban való állítólagos megsértése ügyében nyomozó Pervez Imroz és más emberi jogi aktivisták biztonságával kapcsolatban, és felszólítja az indiai hatóságokat, hogy biztosítsák védelmüket és tegyék lehetővé számukra, hogy félelem, zaklatás és erőszak elszenvedése nélkül működhessenek; sürgeti a hatóságokat, hogy haladéktalanul indítsanak pártatlan vizsgálatot a Pervez Imroz elleni támadás ügyében, ennek eredményeit hozzák nyilvánosságra, és a felelősöket állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

4.

aggodalmát fejezi ki a jelöletlen sírok és az emberi jogok Jammuban és Kasmírban való állítólagos megsértése ügyében nyomozó Pervez Imroz és más emberi jogi aktivisták biztonságával kapcsolatban, és felszólítja az indiai hatóságokat, hogy biztosítsák védelmüket és tegyék lehetővé számukra, hogy félelem, zaklatás és erőszak elszenvedése nélkül működhessenek; sürgeti a hatóságokat, hogy haladéktalanul indítsanak pártatlan vizsgálatot a Pervez Imroz elleni támadás ügyében, ennek eredményeit hozzák nyilvánosságra, és a felelősöket állítsák bíróság elé;

| 5. | ismételten felszólítja az indiai kormányt és az állami hatóságokat, hogy minden esetben vizsgálják ki az állítólagos erőszakos eltűnéseket; igazságszolgáltatást kér minden olyan esetben, amikor katonai, biztonsági vagy rendvédelmi szervek ügynökeivel szemben felmerül a gyanú, hogy közük van a civil ügyészséghez való beosztásukhoz, továbbá felszólít egy olyan egységes adatbázis létrehozására, amely tartalmazza valamennyi eltűnt személyre és valamennyi megtalált holttestre vonatkozó adatokat; felszólítja az összes uniós tagállamot, hogy e vizsgálat kapcsán segítse elő és támogassa az indiai és a pakisztáni kormány közti együttműködés minden lehetséges formáját; |
| --- | --- |

5.

ismételten felszólítja az indiai kormányt és az állami hatóságokat, hogy minden esetben vizsgálják ki az állítólagos erőszakos eltűnéseket; igazságszolgáltatást kér minden olyan esetben, amikor katonai, biztonsági vagy rendvédelmi szervek ügynökeivel szemben felmerül a gyanú, hogy közük van a civil ügyészséghez való beosztásukhoz, továbbá felszólít egy olyan egységes adatbázis létrehozására, amely tartalmazza valamennyi eltűnt személyre és valamennyi megtalált holttestre vonatkozó adatokat; felszólítja az összes uniós tagállamot, hogy e vizsgálat kapcsán segítse elő és támogassa az indiai és a pakisztáni kormány közti együttműködés minden lehetséges formáját;

| 6. | felszólítja az állami hatóságokat, biztosítsák, hogy a fogvatartási eljárások minden esetben megfeleljenek a nemzetközi jogi normák által támasztott minimális követelményeknek: megfelelő elbánás, nyilvántartásba vétel és bűnvádi eljárás, a családtagokkal, ügyvédekkel és független bíróságokkal való kapcsolatfelvétel azonnali lehetővé tétele, valamint az ilyen eljárások be nem tartásáért való elszámoltathatóság; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az állami hatóságokat, biztosítsák, hogy a fogvatartási eljárások minden esetben megfeleljenek a nemzetközi jogi normák által támasztott minimális követelményeknek: megfelelő elbánás, nyilvántartásba vétel és bűnvádi eljárás, a családtagokkal, ügyvédekkel és független bíróságokkal való kapcsolatfelvétel azonnali lehetővé tétele, valamint az ilyen eljárások be nem tartásáért való elszámoltathatóság;

| 7. | határozottan elítéli a Jammuban és Kasmírban a fegyveres konfliktus 1989-es kezdete óta elkövetett jogtalan kivégzéseket, erőszakos eltűnéseket, kínzásokat, nemi erőszakot és egyéb visszaéléseket, és ragaszkodik hozzá, hogy az áldozatok családjai teljes körű jóvátételben részesüljenek; |
| --- | --- |

7.

határozottan elítéli a Jammuban és Kasmírban a fegyveres konfliktus 1989-es kezdete óta elkövetett jogtalan kivégzéseket, erőszakos eltűnéseket, kínzásokat, nemi erőszakot és egyéb visszaéléseket, és ragaszkodik hozzá, hogy az áldozatok családjai teljes körű jóvátételben részesüljenek;

| 8. | felszólít valamennyi kormányt, hogy ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság római alapokmányát, ratifikálja és fenntartás nélkül hajtsa végre a személyek erőszakos eltűnése elleni védelemről szóló ENSZ egyezményt, valamint annak 31. és 32. cikke alapján nyilatkozzon, hogy elismeri az erőszakos eltűnésekkel kapcsolatos bizottság hatáskörét és; |
| --- | --- |

8.

felszólít valamennyi kormányt, hogy ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság római alapokmányát, ratifikálja és fenntartás nélkül hajtsa végre a személyek erőszakos eltűnése elleni védelemről szóló ENSZ egyezményt, valamint annak 31. és 32. cikke alapján nyilatkozzon, hogy elismeri az erőszakos eltűnésekkel kapcsolatos bizottság hatáskörét és;

| 9. | felszólít arra, hogy az ENSZ különeljárások feladatmeghatározása értelmében biztosítsanak teljes hozzáférést az ellenőrző vonal mindkét oldalához az ENSZ különmegbízottak – különösen a kínzás, a törvényen kívüli, önkényes és rögtönítélő bírósági eljárásban hozott ítélet alapján végrehajtott kivégzések ügyében eljáró különmegbízottak – és az erőszakos eltűnésekkel és önkéntes eltűnésekkel foglalkozó munkacsoport számára; |
| --- | --- |

9.

felszólít arra, hogy az ENSZ különeljárások feladatmeghatározása értelmében biztosítsanak teljes hozzáférést az ellenőrző vonal mindkét oldalához az ENSZ különmegbízottak – különösen a kínzás, a törvényen kívüli, önkényes és rögtönítélő bírósági eljárásban hozott ítélet alapján végrehajtott kivégzések ügyében eljáró különmegbízottak – és az erőszakos eltűnésekkel és önkéntes eltűnésekkel foglalkozó munkacsoport számára;

| 10. | ismételten felszólítja a Lok Sabhát (az indiai parlament alsóházát), hogy módosítsa az emberi jogok védelméről szóló törvényt annak érdekében, hogy a nemzeti emberi jogi tanács független vizsgálatot végezhessen a fegyveres erők tagjai által elkövetett jogsértésekről szóló állítások kapcsán; |
| --- | --- |

10.

ismételten felszólítja a Lok Sabhát (az indiai parlament alsóházát), hogy módosítsa az emberi jogok védelméről szóló törvényt annak érdekében, hogy a nemzeti emberi jogi tanács független vizsgálatot végezhessen a fegyveres erők tagjai által elkövetett jogsértésekről szóló állítások kapcsán;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, India kormányának és parlamentjének, a Pakisztáni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, Jammu és Kasmír állam kormányának és parlamentjének, és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, India kormányának és parlamentjének, a Pakisztáni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, Jammu és Kasmír állam kormányának és parlamentjének, és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  HL C 297. E, 2006.12.7., 341. o.

(2)  HL C 102. E, 2008.4.24., 468. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/77

---

2008. július 10., csütörtökBanglades

P6_TA(2008)0367

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása Bangladesről

2009/C 294 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2006. november 16–i (1) és a 2007. szeptember 6–i (2) állásfoglalására,

tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népköztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásra (3),

tekintettel a bangladesi ügyvivő kormány által 2007. január 11–én kihirdetett szükségállapotra,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolata van Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolata van Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén;

| B. | mivel az elnökválasztást megelőző erőszakhullám közepette a bangladesi ügyvivő kormány 2007. január 11-én szükségállapotot hirdetett ki, és nem sokkal ezt követően a szükséghelyzetben alkalmazandó szabályokat fogadott el ugyanolyan letartóztatási hatáskörrel ruházva fel a hadsereget és a félkatonai erőket, mint amilyenekkel a rendőrség rendelkezik; mivel az EU parlamenti választásokat megfigyelő küldöttsége ezt követően 2007. január 22–én felfüggesztette tevékenységét; |
| --- | --- |

B.

mivel az elnökválasztást megelőző erőszakhullám közepette a bangladesi ügyvivő kormány 2007. január 11-én szükségállapotot hirdetett ki, és nem sokkal ezt követően a szükséghelyzetben alkalmazandó szabályokat fogadott el ugyanolyan letartóztatási hatáskörrel ruházva fel a hadsereget és a félkatonai erőket, mint amilyenekkel a rendőrség rendelkezik; mivel az EU parlamenti választásokat megfigyelő küldöttsége ezt követően 2007. január 22–én felfüggesztette tevékenységét;

| C. | mivel a szükséghelyzetben alkalmazandó szabályok bevezetését a bangladesi alkotmányban garantált polgári jogok egy részének felfüggesztése kísérte; |
| --- | --- |

C.

mivel a szükséghelyzetben alkalmazandó szabályok bevezetését a bangladesi alkotmányban garantált polgári jogok egy részének felfüggesztése kísérte;

| D. | mivel ezen jogok felfüggesztése a legfelső bíróság fellebbviteli tanácsa által nemrég hozott ítéletek riasztóan magas számához vezetett, ami komoly hatással van az egyéni jogokra és a jogszerűség elvére; |
| --- | --- |

D.

mivel ezen jogok felfüggesztése a legfelső bíróság fellebbviteli tanácsa által nemrég hozott ítéletek riasztóan magas számához vezetett, ami komoly hatással van az egyéni jogokra és a jogszerűség elvére;

| E. | mivel 2008. június 11–én új, terrorizmus elleni rendeletet fogadtak el anélkül, hogy erről tájékoztatták volna a nyilvánosságot, ami sérti az alapvető szabadságokat és a tisztességes eljáráshoz való alapvető jogot, valamint a „terrorcselekmény” fogalmának széles körű meghatározását vezették be, amely most magában foglalja a tulajdon ellen elkövetett bűncselekményeket és az egyének elleni támadásokat; mivel ez a meghatározás ellentétes az ENSZ ajánlásaival; mivel az emberi jogi szervezetek és ügyvédek szakmai szervezetei aggodalmukat fejezték ki, hogy a rendeletet politikai üldözés céljaira fogják felhasználni; |
| --- | --- |

E.

mivel 2008. június 11–én új, terrorizmus elleni rendeletet fogadtak el anélkül, hogy erről tájékoztatták volna a nyilvánosságot, ami sérti az alapvető szabadságokat és a tisztességes eljáráshoz való alapvető jogot, valamint a „terrorcselekmény” fogalmának széles körű meghatározását vezették be, amely most magában foglalja a tulajdon ellen elkövetett bűncselekményeket és az egyének elleni támadásokat; mivel ez a meghatározás ellentétes az ENSZ ajánlásaival; mivel az emberi jogi szervezetek és ügyvédek szakmai szervezetei aggodalmukat fejezték ki, hogy a rendeletet politikai üldözés céljaira fogják felhasználni;

| F. | mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek, mint például a Human Rights Watch vagy az Amnesty International szerint a szükségállapot 18 hónappal ezelőtti bevezetése óta a letartóztatottak száma jóval 300 000 fölé emelkedett, akiknek többségét utólagosan elengedték; mivel a szükséghelyzetben alkalmazandó szabályok értelmében a feltételes szabadlábra helyezés kérelmezéséhez való jog korlátozott, a tömeges letartóztatások jelenlegi hulláma komoly terhet jelenthet a börtönökre nézve; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek, mint például a Human Rights Watch vagy az Amnesty International szerint a szükségállapot 18 hónappal ezelőtti bevezetése óta a letartóztatottak száma jóval 300 000 fölé emelkedett, akiknek többségét utólagosan elengedték; mivel a szükséghelyzetben alkalmazandó szabályok értelmében a feltételes szabadlábra helyezés kérelmezéséhez való jog korlátozott, a tömeges letartóztatások jelenlegi hulláma komoly terhet jelenthet a börtönökre nézve;

| G. | mivel számos letartóztatott személyt állítólag komolyan megkínoztak; és mivel az Odhikar, a bangladesi nemzeti emberi jogi szervezet jelentése szerint a bírósági tárgyalás nélküli kivégzések egyre gyakoribbak; |
| --- | --- |

G.

mivel számos letartóztatott személyt állítólag komolyan megkínoztak; és mivel az Odhikar, a bangladesi nemzeti emberi jogi szervezet jelentése szerint a bírósági tárgyalás nélküli kivégzések egyre gyakoribbak;

| H. | mivel a Parlament minden országban és minden körülmények között a halálbüntetés moratóriumára szólított fel következetesen; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament minden országban és minden körülmények között a halálbüntetés moratóriumára szólított fel következetesen;

| I. | üdvözli a politikai tevékenységekre vonatkozó tilalom enyhítését, a kormány és az Awami Liga között létrejött megállapodást, hogy tárgyalásokat kezdenek a 2008. decemberére tervezett nemzeti választásokról, valamint azt, hogy más pártok is részt fognak venni ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

I.

üdvözli a politikai tevékenységekre vonatkozó tilalom enyhítését, a kormány és az Awami Liga között létrejött megállapodást, hogy tárgyalásokat kezdenek a 2008. decemberére tervezett nemzeti választásokról, valamint azt, hogy más pártok is részt fognak venni ebben a folyamatban;

| J. | mivel a 2008. május 28. óta tartó tömeges letartóztatások új hulláma során több mint 12 000 embert tartóztattak le, többek között helyi pártok aktivistáit; mivel a kormány minden arra való utalást visszautasított, hogy a letartóztatások politikai jellegűek voltak, azt állítva, hogy bűnözők elleni tervezett fellépés részét képezték; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2008. május 28. óta tartó tömeges letartóztatások új hulláma során több mint 12 000 embert tartóztattak le, többek között helyi pártok aktivistáit; mivel a kormány minden arra való utalást visszautasított, hogy a letartóztatások politikai jellegűek voltak, azt állítva, hogy bűnözők elleni tervezett fellépés részét képezték;

| K. | mivel átfogó szavazói lista szükségességére hivatkozva az ügyvezető kormány ez idáig figyelmen kívül hagyta a politikai pártok, a civil társadalmi szervezetek arra irányuló kérését, hogy készítsék elő a nemzeti választások haladéktalan megtartását, ragaszkodván a 2008 decemberének harmadik hetére kitűzött határidőhöz; |
| --- | --- |

K.

mivel átfogó szavazói lista szükségességére hivatkozva az ügyvezető kormány ez idáig figyelmen kívül hagyta a politikai pártok, a civil társadalmi szervezetek arra irányuló kérését, hogy készítsék elő a nemzeti választások haladéktalan megtartását, ragaszkodván a 2008 decemberének harmadik hetére kitűzött határidőhöz;

| L. | mivel a bangladesi lakosság megpróbáltatásait fokozta az alapvető élelmiszerek, például a rizs árának legalább egyharmaddal történő emelkedése az elmúlt hónapokban; és mivel a népesség nagy része körében már az árrobbanás előtt is kiadásaik 60 %-át emésztették fel az élelmiszerre fordított kiadások; |
| --- | --- |

L.

mivel a bangladesi lakosság megpróbáltatásait fokozta az alapvető élelmiszerek, például a rizs árának legalább egyharmaddal történő emelkedése az elmúlt hónapokban; és mivel a népesség nagy része körében már az árrobbanás előtt is kiadásaik 60 %-át emésztették fel az élelmiszerre fordított kiadások;

| M. | mivel egy választott kormány hatékonyabban tudná kezelni az éghajlatváltozás hatásait; mivel a Bengál-öbölben a tengerszint emelkedése azzal fenyeget, hogy Banglades területének egynegyede állandó jelleggel víz alá kerül; mivel az éghajlatváltozással foglalkozó tudósok figyelmeztetnek, hogy a megváltozott éghajlati viszonyok következtében 2050-re 20–25 millióra emelkedhet a menekültek száma Bangladesben; |
| --- | --- |

M.

mivel egy választott kormány hatékonyabban tudná kezelni az éghajlatváltozás hatásait; mivel a Bengál-öbölben a tengerszint emelkedése azzal fenyeget, hogy Banglades területének egynegyede állandó jelleggel víz alá kerül; mivel az éghajlatváltozással foglalkozó tudósok figyelmeztetnek, hogy a megváltozott éghajlati viszonyok következtében 2050-re 20–25 millióra emelkedhet a menekültek száma Bangladesben;

| 1. | felhívja a bangladesi kormányt, hogy vessen véget a szükségállapotnak, mivel ez a legfontosabb feltétele annak, hogy az országban elő lehessen készíteni a legközelebbi parlamenti választásokat és a 2008 augusztusában tartandó helyi tanácsi választásokat, |
| --- | --- |

1.

felhívja a bangladesi kormányt, hogy vessen véget a szükségállapotnak, mivel ez a legfontosabb feltétele annak, hogy az országban elő lehessen készíteni a legközelebbi parlamenti választásokat és a 2008 augusztusában tartandó helyi tanácsi választásokat,

| 2. | felhívja a bangladesi kormányt annak biztosítására, hogy az új, terrorizmus elleni rendelet megfeleljen a terrorizmus elleni harcra vonatkozó nemzetközileg elismert jogi előírásoknak, például az emberi jogok és alapvető szabadságok a terrorizmus elleni harc során történő előmozdításával foglalkozó ENSZ-különmegbízott ajánlásainak, |
| --- | --- |

2.

felhívja a bangladesi kormányt annak biztosítására, hogy az új, terrorizmus elleni rendelet megfeleljen a terrorizmus elleni harcra vonatkozó nemzetközileg elismert jogi előírásoknak, például az emberi jogok és alapvető szabadságok a terrorizmus elleni harc során történő előmozdításával foglalkozó ENSZ-különmegbízott ajánlásainak,

| 3. | felhívja a bangladesi kormányt, hogy törölje el a halálbüntetést, |
| --- | --- |

3.

felhívja a bangladesi kormányt, hogy törölje el a halálbüntetést,

| 4. | felhívja a bangladesi kormányt, hogy azonnal vessen véget a szükségállapotra hivatkozva folytatott tömeges letartóztatás jelenlegi hullámának és a politikai ellenzék és újságírók zaklatásának, és aggodalmát fejezi ki a hatóságok által véghezvitt kínzásokról szóló híradások miatt, felhívja a kormányt, hogy minden fogvatartottnak garantálja a jogszerű eljáráshoz és a tisztességes tárgyaláshoz való alapvető jogot, sürgeti a hatóságokat, hogy megbízható bizonyítékok alapján vagy emeljenek vádat a fogvatartottak ezrei ellen vagy helyezzék őket szabadlábra, |
| --- | --- |

4.

felhívja a bangladesi kormányt, hogy azonnal vessen véget a szükségállapotra hivatkozva folytatott tömeges letartóztatás jelenlegi hullámának és a politikai ellenzék és újságírók zaklatásának, és aggodalmát fejezi ki a hatóságok által véghezvitt kínzásokról szóló híradások miatt, felhívja a kormányt, hogy minden fogvatartottnak garantálja a jogszerű eljáráshoz és a tisztességes tárgyaláshoz való alapvető jogot, sürgeti a hatóságokat, hogy megbízható bizonyítékok alapján vagy emeljenek vádat a fogvatartottak ezrei ellen vagy helyezzék őket szabadlábra,

| 5. | üdvözli a bangladesi kormányt, hogy eltiltotta a volt háborús bűnösöket a választásokon való indulástól, és felhív e pozitív lépés oly módon való folytatására, hogy független vizsgálóbizottságot alakít a háborús bűnösök elleni tárgyalás megindítására, |
| --- | --- |

5.

üdvözli a bangladesi kormányt, hogy eltiltotta a volt háborús bűnösöket a választásokon való indulástól, és felhív e pozitív lépés oly módon való folytatására, hogy független vizsgálóbizottságot alakít a háborús bűnösök elleni tárgyalás megindítására,

| 6. | gratulál az ügyvivő kormánynak a parlamenti választások előkészítésében tett előrelépésekért, a választási folyamat reformjának lényeges fejleményeiért, valamint a választási jegyzék hatóságok általi pontos elkészítéséért, felhívja a kormányt, hogy biztosítsa, hogy a bangladesi etnikai és vallási kisebbségek szabadon leadhassák szavazataikat, felhív a sajtószabadság biztosítására a választásokat megelőző időszakban Bangladesben, |
| --- | --- |

6.

gratulál az ügyvivő kormánynak a parlamenti választások előkészítésében tett előrelépésekért, a választási folyamat reformjának lényeges fejleményeiért, valamint a választási jegyzék hatóságok általi pontos elkészítéséért, felhívja a kormányt, hogy biztosítsa, hogy a bangladesi etnikai és vallási kisebbségek szabadon leadhassák szavazataikat, felhív a sajtószabadság biztosítására a választásokat megelőző időszakban Bangladesben,

| 7. | üdvözli Sheikh Hasina, korábbi miniszterelnök humanitárius indokkal történő szabadon bocsátását, |
| --- | --- |

7.

üdvözli Sheikh Hasina, korábbi miniszterelnök humanitárius indokkal történő szabadon bocsátását,

| 8. | felhívja a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy játsszon aktívabb szerepet, és hasson a bangladesi kormányra a szükségállapot és az ahhoz kapcsolódóan elfogadott összes intézkedés gyors és teljes megszüntetésének szükségességét illetően, |
| --- | --- |

8.

felhívja a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy játsszon aktívabb szerepet, és hasson a bangladesi kormányra a szükségállapot és az ahhoz kapcsolódóan elfogadott összes intézkedés gyors és teljes megszüntetésének szükségességét illetően,

| 9. | felhív a nemzetközi szabályokkal összhangban és minden párt részvételével megrendezett szabad és tisztességes választásokra, felhívja az EU választási megfigyelő küldöttségét, hogy amint az lehetséges és tanácsos, folytassa tevékenységét; kéri az EU-tagállamok küldöttségeit és a Bizottság bangladesi delegációját, hogy figyelmesen kövessék nyomon a bangladesi emberi jogi és politikai helyzetet, |
| --- | --- |

9.

felhív a nemzetközi szabályokkal összhangban és minden párt részvételével megrendezett szabad és tisztességes választásokra, felhívja az EU választási megfigyelő küldöttségét, hogy amint az lehetséges és tanácsos, folytassa tevékenységét; kéri az EU-tagállamok küldöttségeit és a Bizottság bangladesi delegációját, hogy figyelmesen kövessék nyomon a bangladesi emberi jogi és politikai helyzetet,

| 10. | felhívja a fegyveres erőket, hogy ne vegyenek részt a politikai folyamatokban, |
| --- | --- |

10.

felhívja a fegyveres erőket, hogy ne vegyenek részt a politikai folyamatokban,

| 11. | felhívja a bangladesi kormányt, hogy nyújtsa a lehető legnagyobb mozgásszabadságot a társadalom minden részének, a környezetvédelmi és más nem kormányzati szervezeteknek, az újságíróknak és tudósoknak annak érdekében, hogy felkészítsék az országot a bekövetkező éghajlatváltozás okozta csapásokra, és úgy véli, hogy a szükséghelyzeti szabályok ijesztő akadályt képeznek e célkitűzés elérésében, |
| --- | --- |

11.

felhívja a bangladesi kormányt, hogy nyújtsa a lehető legnagyobb mozgásszabadságot a társadalom minden részének, a környezetvédelmi és más nem kormányzati szervezeteknek, az újságíróknak és tudósoknak annak érdekében, hogy felkészítsék az országot a bekövetkező éghajlatváltozás okozta csapásokra, és úgy véli, hogy a szükséghelyzeti szabályok ijesztő akadályt képeznek e célkitűzés elérésében,

| 12. | úgy gondolja, hogy a G8-as csúcsnak óriási felelőssége van az éghajlatváltozás további felgyorsulásának, valamint a Bangladesben és máshol milliók életét fenyegető katasztrófák megsokszorozódásának elhárításában azáltal, hogy hatékony és előrelátó intézkedéseket fogad el a CO2-kibocsátás megfékezésére, |
| --- | --- |

12.

úgy gondolja, hogy a G8-as csúcsnak óriási felelőssége van az éghajlatváltozás további felgyorsulásának, valamint a Bangladesben és máshol milliók életét fenyegető katasztrófák megsokszorozódásának elhárításában azáltal, hogy hatékony és előrelátó intézkedéseket fogad el a CO2-kibocsátás megfékezésére,

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetség tagállamainak és Banglades kormányának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetség tagállamainak és Banglades kormányának.

---

(1)  HL C 314. E, 2006.12.21., 377. o.

(2)  Elfogadott szövegek, , P6_TA(2007)0385.

(3)  HL L 118., 2001.4.27., 48. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/80

---

2008. július 10., csütörtökA halálbüntetés

P6_TA(2008)0368

Az Európai Parlament 2008. július 10–i állásfoglalása a halálbüntetésről, jelesül Troy Davis ügyéről

2009/C 294 E/19

Az Európai Parlament,

tekintettel a halálbüntetés eltörléséről szóló korábbi állásfoglalásaira, és arra, hogy a kivégzéseket azonnali hatállyal fel kellene függeszteni azokban az országokban, ahol még mindig van halálbüntetés,

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2007. december 18–án elfogadott, a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 62/149. számú határozatra,

tekintettel a Tanács 2008. június 16–án elfogadott, a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásainak frissített és felülvizsgált változatára,

| A. | tekintettel Troy Davis ügyére, akit a Georgia állami bíróság 1991-ben rendőrgyilkosság miatt halálra ítélt, és akinek kivégzése 2008. július végére van kitűzve; |
| --- | --- |

A.

tekintettel Troy Davis ügyére, akit a Georgia állami bíróság 1991-ben rendőrgyilkosság miatt halálra ítélt, és akinek kivégzése 2008. július végére van kitűzve;

| B. | mivel Davis úr ügyvédje szerint védence ártatlanságát tények sora bizonyítja, érdemi bizonyítékot ellene a vád nem tudott felhozni, és a büntetőeljárás során 7 tanú vonta vissza vallomását; |
| --- | --- |

B.

mivel Davis úr ügyvédje szerint védence ártatlanságát tények sora bizonyítja, érdemi bizonyítékot ellene a vád nem tudott felhozni, és a büntetőeljárás során 7 tanú vonta vissza vallomását;

| C. | mivel a Georgia állami legfelsőbb bíróság 2007. augusztus 4–én úgy ítélkezett, hogy megvizsgálja a Davis úr bűnösségét megkérdőjelező új bizonyítékokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a Georgia állami legfelsőbb bíróság 2007. augusztus 4–én úgy ítélkezett, hogy megvizsgálja a Davis úr bűnösségét megkérdőjelező új bizonyítékokat;

| D. | mivel a Georgia állami legfelső bíróság 2008. március 17–én, elnökének egyet nem értése ellenére elutasította Troy Davis ügyének újratárgyalási kérelmét; |
| --- | --- |

D.

mivel a Georgia állami legfelső bíróság 2008. március 17–én, elnökének egyet nem értése ellenére elutasította Troy Davis ügyének újratárgyalási kérelmét;

| E. | mivel 1975 óta több mint 120 halálraítéltet engedtek szabadon az Egyesült Államokban, miután ártatlanságuk bebizonyosodott; |
| --- | --- |

E.

mivel 1975 óta több mint 120 halálraítéltet engedtek szabadon az Egyesült Államokban, miután ártatlanságuk bebizonyosodott;

| F. | mivel az Egyesült Államokban azokban az esetekben, amikor halálbüntetést szabtak ki, a kegyelmi jogkör gyakorlása mentőövként szolgál az olyan visszafordíthatatlan hibákkal szemben, amelyeket a bíróság nem tud vagy nem akar felülvizsgálni; |
| --- | --- |

F.

mivel az Egyesült Államokban azokban az esetekben, amikor halálbüntetést szabtak ki, a kegyelmi jogkör gyakorlása mentőövként szolgál az olyan visszafordíthatatlan hibákkal szemben, amelyeket a bíróság nem tud vagy nem akar felülvizsgálni;

| G. | mivel New Jersey az első USA állam, amely a halálbüntetés USA-beli 1972-es újbóli bevezetése óta törvényileg eltörölte a halálbüntetést arra hivatkozva, hogy nem lehet kizárni annak a kockázatát, hogy ártatlan embereket végezzenek ki; |
| --- | --- |

G.

mivel New Jersey az első USA állam, amely a halálbüntetés USA-beli 1972-es újbóli bevezetése óta törvényileg eltörölte a halálbüntetést arra hivatkozva, hogy nem lehet kizárni annak a kockázatát, hogy ártatlan embereket végezzenek ki;

| 1. | felhívja azokat az országokat, ahol még kiszabható a halálbüntetés, hogy tegyenek lépéseket annak eltörlésére; |
| --- | --- |

1.

felhívja azokat az országokat, ahol még kiszabható a halálbüntetés, hogy tegyenek lépéseket annak eltörlésére;

| 2. | kéri, hogy Troy Davis halálos ítéletét változtassák meg és az ilyen megváltoztatáshoz rendelkezésre álló számos bizonyíték tükrében az illetékes bíróság tárgyalja újra ügyét; |
| --- | --- |

2.

kéri, hogy Troy Davis halálos ítéletét változtassák meg és az ilyen megváltoztatáshoz rendelkezésre álló számos bizonyíték tükrében az illetékes bíróság tárgyalja újra ügyét;

| 3. | sürgetőleg fordul Georgia állam Kegyelmi és Feltételes Szabadon Bocsátási Hivatalához, hogy változtassa meg Troy Davis halálos ítéletét; |
| --- | --- |

3.

sürgetőleg fordul Georgia állam Kegyelmi és Feltételes Szabadon Bocsátási Hivatalához, hogy változtassa meg Troy Davis halálos ítéletét;

| 4. | felhívja a Tanács soros elnökségét és az Európai Bizottság egyesült államokbeli képviseletét, hogy sürgősen vegyék fel a kapcsolatot az USA hatóságaival ez ügyben; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Tanács soros elnökségét és az Európai Bizottság egyesült államokbeli képviseletét, hogy sürgősen vegyék fel a kapcsolatot az USA hatóságaival ez ügyben;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Egyesült Államok kormányának, Georgia állam Kegyelmi és Feltételes Szabadon Bocsátási Hivatalának és Georgia állam főügyészének. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Egyesült Államok kormányának, Georgia állam Kegyelmi és Feltételes Szabadon Bocsátási Hivatalának és Georgia állam főügyészének.

---

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2008. július 8., kedd

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/81

---

2008. július 8., keddWitold Tomczak képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

P6_TA(2008)0326

Az Európai Parlament 2008. július 8-i határozata Witold Tomczak mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2008/2078(IMM))

2009/C 294 E/20

Az Európai Parlament,

tekintettel a varsói ügyészhelyettes által, a varsói kerületi ügyészség (Warszawa Śródmieście Północ) által folytatott büntetőeljárással kapcsolatban 2007. december 14-én benyújtott, Witold Tomczak mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, amelyet a lengyel főügyész 2008. január 31–én továbbított, és amely a 2008. március 10–i plenáris ülésen került bejelentésre,

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2008. május 28–án meghallgatta Witold Tomczakot,

tekintettel az Európai Közösségek 1965. április 8-i kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvének 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló 1976. szeptember 20–i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10–i határozatára (1),

tekintettel a lengyel alkotmány 105. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0277/2008),

| A. | mivel Witold Tomczakot 1997. szeptember 21-én és 2001. szeptember 23-án a Szejm (a lengyel parlament alsóháza) képviselőjévé választották; mivel a csatlakozási szerződés 2003. április 16-i aláírását követően megfigyelő lett; mivel 2004. május 1-jétől2004. július 19-i g az Európai Parlament tagja volt; mivel 2004. június 13-án az Európai Parlament képviselőjévé választották, és a lengyel parlamentben képviselői megbízatása 2004. június 16-án lejárt; |
| --- | --- |

A.

mivel Witold Tomczakot 1997. szeptember 21-én és 2001. szeptember 23-án a Szejm (a lengyel parlament alsóháza) képviselőjévé választották; mivel a csatlakozási szerződés 2003. április 16-i aláírását követően megfigyelő lett; mivel 2004. május 1-jétől2004. július 19-i g az Európai Parlament tagja volt; mivel 2004. június 13-án az Európai Parlament képviselőjévé választották, és a lengyel parlamentben képviselői megbízatása 2004. június 16-án lejárt;

| B. | mivel Witold Tomczakot azzal vádolják, hogy 39 669 PLN (mintegy 11 500 EUR) értékű kárt okozott „A kilencedik óra” elnevezésű szoborban – amely egy kő által agyonnyomott II. János Pál pápát ábrázol – 2000. december 21–én a varsói Zachęta galériában, és ezáltal megszegte a lengyel büntető törvénykönyv 288. cikkének (1) bekezdését (2); |
| --- | --- |

B.

mivel Witold Tomczakot azzal vádolják, hogy 39 669 PLN (mintegy 11 500 EUR) értékű kárt okozott „A kilencedik óra” elnevezésű szoborban – amely egy kő által agyonnyomott II. János Pál pápát ábrázol – 2000. december 21–én a varsói Zachęta galériában, és ezáltal megszegte a lengyel büntető törvénykönyv 288. cikkének (1) bekezdését (2);

| C. | mivel a varsói kerületi ügyészség bizonyítékokat gyűjtött Witold Tomczak ellen, aki viszont nem volt hajlandó válaszolni a Zachęta galériában történtekre vonatkozó kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a varsói kerületi ügyészség bizonyítékokat gyűjtött Witold Tomczak ellen, aki viszont nem volt hajlandó válaszolni a Zachęta galériában történtekre vonatkozó kérdésekre;

| D. | mivel Witold Tomczak azt állítja, hogy a szobor elleni fellépésével a saját és népe vallási érzelmeit kívánta megvédeni, valamint a pápa méltóságát; mivel vitatja az általa vélelmezhetően okozott kár összegét, és mindenesetre úgy ítéli meg, hogy a viselkedése egy magasabb érték – a pápa lengyel katolikusok szemében lévő becsületének – védelmére irányult; |
| --- | --- |

D.

mivel Witold Tomczak azt állítja, hogy a szobor elleni fellépésével a saját és népe vallási érzelmeit kívánta megvédeni, valamint a pápa méltóságát; mivel vitatja az általa vélelmezhetően okozott kár összegét, és mindenesetre úgy ítéli meg, hogy a viselkedése egy magasabb érték – a pápa lengyel katolikusok szemében lévő becsületének – védelmére irányult;

| E. | mivel a megszerzett információk alapján Witold Tomczakot nem védi a parlamenti mentelmi jog azon vádak egyikének tekintetében sem, amelyekre felhívták az Európai Parlament elnökének figyelmét; |
| --- | --- |

E.

mivel a megszerzett információk alapján Witold Tomczakot nem védi a parlamenti mentelmi jog azon vádak egyikének tekintetében sem, amelyekre felhívták az Európai Parlament elnökének figyelmét;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Witold Tomczak mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Witold Tomczak mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.).

(2)  Ennek a cikknek a rendelkezései a következők: „Aki más személy tulajdonát elpusztítja, károsítja vagy használhatatlanná teszi, 3-tól 5 évig terjedő börtönbüntetésre ítélendő.” (Lengyel eredeti: „Kto cudzą rzecz niszczy, uszkadza lub czyni niezdatną do użytku, podlega karze pozbawienia wolności od 3 miesięcy do lat 5”).

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/82

---

2008. július 8., keddA Bizottság jóváhagyása (az Eljárási Szabályzat módosítása)

P6_TA(2008)0328

Az Európai Parlament 2008. július 8-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a Bizottság jóváhagyására vonatkozó módosításáról (2007/2128(REG))

2009/C 294 E/21

Az Európai Parlament,

tekintettel elnöke 2006. december 14–i levelére,

tekintettel a Bizottság jóváhagyására vonatkozó iránymutatásokról szóló 2005. december 1–i állásfoglalására (1),

tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0198/2008),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbiaknak megfelelően módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbiaknak megfelelően módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy a módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy a módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  99. cikk – (2) bekezdés |
| 2. | A bizottság felkéri a
  jelöltet
  , hogy tegyen nyilatkozatot és válaszoljon a kérdésekre. |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

99. cikk – (2) bekezdés

2.

A bizottság felkéri a
  jelöltet
  , hogy tegyen nyilatkozatot és válaszoljon a kérdésekre.

| 2. | A bizottság felkéri a
  biztosjelöltet
  , hogy tegyen nyilatkozatot és válaszoljon a kérdésekre.
  A meghallgatást úgy kell megszervezni, hogy a biztosjelöltek minden releváns információt a Parlament elé tárhassanak. A meghallgatások megszervezésével kapcsolatos előírásokat az Eljárási Szabályzat mellékletében (2) kell megállapítani. |
| --- | --- |

2.

A bizottság felkéri a
  biztosjelöltet
  , hogy tegyen nyilatkozatot és válaszoljon a kérdésekre.
  A meghallgatást úgy kell megszervezni, hogy a biztosjelöltek minden releváns információt a Parlament elé tárhassanak. A meghallgatások megszervezésével kapcsolatos előírásokat az Eljárási Szabályzat mellékletében (2) kell megállapítani.

2. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

99. cikk – (6) bekezdés

| 6. | Ha a Bizottság hivatali ideje alatt a feladatkörökben változás történik, az érintett biztosokat felhívják, hogy jelenjenek meg a feladatkörök szerint illetékes bizottságok előtt. |
| --- | --- |

6.

Ha a Bizottság hivatali ideje alatt a feladatkörökben változás történik, az érintett biztosokat felhívják, hogy jelenjenek meg a feladatkörök szerint illetékes bizottságok előtt.

| 6. | Ha a Bizottság hivatali ideje alatt a feladatkörökben
  jelentős
  változás történik, vagy üres tárca betöltésére, vagy új tagállam csatlakozását követően új biztos kinevezésére kerül sor
  , az érintett biztosokat felhívják, hogy
  a (2) bekezdéssel összhangban
  jelenjenek meg a feladatkörök szerint illetékes bizottságok előtt. |
| --- | --- |

6.

Ha a Bizottság hivatali ideje alatt a feladatkörökben
  jelentős
  változás történik, vagy üres tárca betöltésére, vagy új tagállam csatlakozását követően új biztos kinevezésére kerül sor
  , az érintett biztosokat felhívják, hogy
  a (2) bekezdéssel összhangban
  jelenjenek meg a feladatkörök szerint illetékes bizottságok előtt.

3. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVIb. melléklet (új)

XVIb. MELLÉKLET

A Bizottság jóváhagyására vonatkozó iránymutatások

| 1. | A Bizottság teljes testületének szavazással történő, Parlament általi jóváhagyására az alábbi elvek, követelmények és intézkedések vonatkoznak:









  a) | Az értékelés alapja



  A Parlament értékeli a biztosjelölt általános alkalmasságát, európai elkötelezettségét és személyes függetlenségét. Értékeli továbbá jövőbeli tárcájával kapcsolatos ismereteit és kommunikációs képességeit.


  A Parlament külön figyelmet fordít a nemek egyensúlyára. Kifejezheti álláspontját a tárcáknak a megválasztott elnök általi elosztásával kapcsolatban.


  A Parlament minden olyan információra igényt tarthat, amely szükséges a biztosjelölt alkalmasságának megítéléséhez. Elvárja a pénzügyi érdekeltségekkel kapcsolatos információk teljes körű feltárását. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Az értékelés alapja

| b) | Meghallgatások



  Minden biztosjelöltet meghívnak, hogy jelenjen meg az illetékes bizottság vagy bizottságok előtt egyszeri meghallgatásra. A meghallgatások nyilvánosak.


  A meghallgatásokat az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete közösen szervezi. Vegyes tárcák esetében megfelelő intézkedésekre van szükség az illetékes bizottságok kiválasztására. Három eset lehetséges:









  i) | a biztosjelölt tárcája kapcsán egy parlamenti bizottság illetékes: ebben az esetben a biztosjelöltet csak ez az egy bizottság hallgatja meg; |
| --- | --- | --- |

b)

Meghallgatások

i)

a biztosjelölt tárcája kapcsán egy parlamenti bizottság illetékes: ebben az esetben a biztosjelöltet csak ez az egy bizottság hallgatja meg;

| ii) | a biztosjelölt tárcája kapcsán nagyjából azonos arányban illetékes több parlamenti bizottság: ebben az esetben a biztosjelöltet az érintett bizottságok együttesen hallgatják meg; és |
| --- | --- |

ii)

a biztosjelölt tárcája kapcsán nagyjából azonos arányban illetékes több parlamenti bizottság: ebben az esetben a biztosjelöltet az érintett bizottságok együttesen hallgatják meg; és

| iii) | a biztosjelölt tárcája kapcsán főként egy bizottság illetékes, de bizonyos fokig legalább egy másik bizottság is érintett: ebben az esetben az illetékes bizottság hallgatja meg a biztosjelöltet, és egyidejűleg felkéri a többi érintett bizottságot a részvételre. |
| --- | --- |

iii)

a biztosjelölt tárcája kapcsán főként egy bizottság illetékes, de bizonyos fokig legalább egy másik bizottság is érintett: ebben az esetben az illetékes bizottság hallgatja meg a biztosjelöltet, és egyidejűleg felkéri a többi érintett bizottságot a részvételre.

| c) | Értékelés



  A meghallgatásokról készült, katalogizált videofelvételt 24 órán belül hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.


  A bizottságok késedelem nélkül összeülnek a meghallgatás után, hogy értékeljék az egyes biztosjelölteket. Az értékelés zárt ülésen történik. A bizottságok nyilatkoznak arról, hogy alkalmasnak tartják-e a biztosjelölteket mind a testületi tagságra, mind pedig a kijelölt feladatok ellátására. Ha egy bizottság nem jut egyetértésre e két pontot illetően, elnöke végső esetben titkos szavazásra bocsátja a két kérdést. A bizottságok értékelő nyilatkozatait nyilvánosságra hozzák, és előterjesztik az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete közös, zárt ülésén. Eszmecserét követően az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete lezártnak nyilvánítja a meghallgatásokat, hacsak nem döntenek további információk kéréséről.


  A Bizottság megválasztott elnöke a biztosjelöltek teljes testületét és programjukat bemutatja a Parlament ülésén, amelyre az egész Tanács meghívást kap. A bemutatást vita követi. A vita lezárása érdekében bármelyik képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő beterjeszthet állásfoglalásra irányuló indítványt. A 103. cikk (3), (4) és (5) bekezdését alkalmazni kell. Az állásfoglalásra irányuló indítványról szóló szavazás után a Parlament szavaz arról, hogy megadja-e jóváhagyását megválasztott elnök és a biztosjelöltek testületként való kinevezéséhez. A Parlament a leadott szavazatok többségével dönt, név szerinti szavazással. A Parlament elnapolhatja a szavazást a következő ülésig. |
| --- | --- |

c)

Értékelés

| 2. | A következő szabályok vonatkoznak arra az esetre, ha a Bizottság hivatali ideje alatt összetételében vagy a tárcák elosztásában lényeges változás történik:









  a) | Ha lemondás, felmentés vagy elhalálozás miatt szabadul fel egy tárca, a Parlament sürgősen felkéri a biztosjelöltet, hogy vegyen részt az 1. pontban megállapított feltételeknek megfelelő meghallgatáson. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Ha lemondás, felmentés vagy elhalálozás miatt szabadul fel egy tárca, a Parlament sürgősen felkéri a biztosjelöltet, hogy vegyen részt az 1. pontban megállapított feltételeknek megfelelő meghallgatáson.

| b) | Új tagállam csatlakozása esetén a Parlament felkéri a biztosjelöltet, hogy vegyen részt az 1. pontban megállapított feltételeknek megfelelő meghallgatáson. |
| --- | --- |

b)

Új tagállam csatlakozása esetén a Parlament felkéri a biztosjelöltet, hogy vegyen részt az 1. pontban megállapított feltételeknek megfelelő meghallgatáson.

| c) | A tárcák jelentős átszervezése esetén az érintett biztosokat felkérik, hogy jelenjenek meg az érintett bizottság előtt, mielőtt megkezdik új hatáskörük gyakorlását. |
| --- | --- |

c)

A tárcák jelentős átszervezése esetén az érintett biztosokat felkérik, hogy jelenjenek meg az érintett bizottság előtt, mielőtt megkezdik új hatáskörük gyakorlását.

Az 1. pont c) pontjának harmadik albekezdésében megállapított eljárástól eltérve, amennyiben a plenáris ülésen történő szavazás egyetlen biztos kinevezését érinti, a szavazás titkos.

---

(1)  HL C 285. E, 2006.11.22., 137. o.

(2)  
  Lásd a XVIb. mellékletet.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/86

---

2008. július 8., keddA plenáris ülés munkája és a saját kezdeményezésű jelentések (az Eljárási Szabályzat módosítása)

P6_TA(2008)0334

Az Európai Parlament 2008. július 8-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának módosításáról, parlamenti reform munkacsoportnak a plenáris ülés munkájával és a saját kezdeményezésű jelentésekkel kapcsolatos javaslatainak fényében (2007/2272(REG))

2009/C 294 E/22

Az Európai Parlament,

tekintettel az Elnökök Értekezletének 2007. október 25-i és december 12–i határozataira,

tekintettel elnökének 2007. november 15-i és 2008. január 31–i levelére,

tekintettel a parlamenti reform munkacsoportnak „A plenáris ülés és a Parlament munkaterve” című, az Elnökök Értekezletének benyújtott 2007. szeptember 6–i első időközi jelentésére és a saját kezdeményezésű jelentésekkel kapcsolatos következtetéseire,

tekintettel az EK-Szerződés 199. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzatának 201. és 202. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0197/2008),

| 1. | úgy határoz, hogy módosítja eljárási szabályzatát az alábbiak szerint; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy módosítja eljárási szabályzatát az alábbiak szerint;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba, kivéve a IIa. melléklet 2. és 3. pontját, amelyek a 2009 júliusában kezdődő parlamenti ciklus első napján lépnek hatályba; rámutat arra, hogy a 45. cikk (1a) bekezdése a rendelkezés hatálybalépése előtt engedélyezett jelentésekre is alkalmazandó; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba, kivéve a IIa. melléklet 2. és 3. pontját, amelyek a 2009 júliusában kezdődő parlamenti ciklus első napján lépnek hatályba; rámutat arra, hogy a 45. cikk (1a) bekezdése a rendelkezés hatálybalépése előtt engedélyezett jelentésekre is alkalmazandó;

| 3. | úgy határoz, hogy az Európai Parlament eljárási szabályzatának a képviselők statútumának (1) fényében történő módosításáról szóló 2007. november 13–i határozatban szereplő, a 39. cikk (2) bekezdésére vonatkozó 5. módosítás a következő ülés első napján fog hatályba lépni; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy az Európai Parlament eljárási szabályzatának a képviselők statútumának (1) fényében történő módosításáról szóló 2007. november 13–i határozatban szereplő, a 39. cikk (2) bekezdésére vonatkozó 5. módosítás a következő ülés első napján fog hatályba lépni;

| 4. | a 204.cikk c) pontjának értelmében úgy határoz, hogy az Elnökök Értekezlete 2007. december 12–i és 2008. február 14–i határozataival módosított, saját kezdeményezésű jelentésekre vonatkozó szabályokról és gyakorlatokról szóló határozatát közzéteszi az Eljárási Szabályzat mellékleteként; utasítja főtitkárát, hogy ezt a mellékletet frissítse az Elnökök Értekezletének ebben a témakörben elfogadásra kerülő jövőbeli határozataival; |
| --- | --- |

4.

a 204.cikk c) pontjának értelmében úgy határoz, hogy az Elnökök Értekezlete 2007. december 12–i és 2008. február 14–i határozataival módosított, saját kezdeményezésű jelentésekre vonatkozó szabályokról és gyakorlatokról szóló határozatát közzéteszi az Eljárási Szabályzat mellékleteként; utasítja főtitkárát, hogy ezt a mellékletet frissítse az Elnökök Értekezletének ebben a témakörben elfogadásra kerülő jövőbeli határozataival;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  38a. cikk (új) |
| | 38a. cikk




  A Parlamentre kezdeményezési joga a Szerződések értelmében




  Azokban az esetekben, amikor a Szerződések kezdeményezési jogot ruháznak a Parlamentre, az illetékes bizottság úgy határozhat, hogy saját kezdeményezésű jelentést készít.




  A jelentés a következőket foglalja magában:










  a) | állásfoglalási indítvány, |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

38a. cikk (új)

38a. cikk

A Parlamentre kezdeményezési joga a Szerződések értelmében

Azokban az esetekben, amikor a Szerződések kezdeményezési jogot ruháznak a Parlamentre, az illetékes bizottság úgy határozhat, hogy saját kezdeményezésű jelentést készít.

A jelentés a következőket foglalja magában:

a)

állásfoglalási indítvány,

| b) | adott esetben határozat vagy javaslat tervezete, |
| --- | --- |

b)

adott esetben határozat vagy javaslat tervezete,

| c) | indoklás, adott esetben pénzügyi kimutatással
  . |
| --- | --- |

c)

indoklás, adott esetben pénzügyi kimutatással
  .

Ha egy jogszabály elfogadásához a Tanács egyetértése vagy hozzájárulása, vagy a Bizottság véleménye vagy egyetértése szükséges, a Parlament határozhat úgy a jogszabályjavaslatról tartott szavazás után és az előadó javaslatára, hogy elhalasztja a szavazást az állásfoglalási indítványról, amíg a Tanács vagy a Bizottság ki nem fejti álláspontját.

2. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

45. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 131a. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz nem fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, kivéve, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő; ugyanakkor alternatív állásfoglalási indítványokat elő lehet terjeszteni a 151. cikk (4) bekezdésének megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 38a. vagy a 39. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok (2) szerint stratégiai jelentésnek tekinthető. |
| --- | --- |

(1a)

3. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

45. cikk – (2) bekezdés – első albekezdés

| (2) | E cikk rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni azokban az esetekben, amelyekben a Szerződések a Parlament kezdeményezési jogát állapítják meg |
| --- | --- |

(2)

| (2) | Ha a jelentés tárgya a 38a. cikkben említett kezdeményezési jog körébe tartozik, az engedélyezést csak azon az alapon lehet megtagadni, hogy a Szerződésekben foglalt feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

4. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

45. cikk – (2) bekezdés – második albekezdés

Ilyen esetekben az
  Elnökök Értekezlete két hónapon belül határoz.

| 2a. | Az
  Elnökök Értekezlete
  a 38a. cikkben és a 39. cikkben meghatározott esetekben
  két hónapon belül határoz. |
| --- | --- |

2a.

Az
  Elnökök Értekezlete
  a 38a. cikkben és a 39. cikkben meghatározott esetekben
  két hónapon belül határoz.

5. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

110. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A Tanácsnak vagy a Bizottságnak bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket. A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős. |
| --- | --- |

(1)

A Tanácsnak vagy a Bizottságnak bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket. A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

| (1) | A Tanácsnak vagy a Bizottságnak bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket
  a mellékletben található iránymutatásoknak megfelelően (3)

  A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős. |
| --- | --- |

(1)

A Tanácsnak vagy a Bizottságnak bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket
  a mellékletben található iránymutatásoknak megfelelően (3)

  A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

6. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

110. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnöknél, aki a kérdéseket az érintett intézményhez továbbítja. |
| --- | --- |

(2)

A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnöknél, aki a kérdéseket az érintett intézményhez továbbítja.

| (2) | A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnöknél, aki a kérdéseket az érintett intézményhez továbbítja.
  Ha a kérdés elfogadhatósága kétséges, az Elnök dönt róla. Döntéséről értesíteni kell a kérdést benyújtó képviselőt. |
| --- | --- |

(2)

A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnöknél, aki a kérdéseket az érintett intézményhez továbbítja.
  Ha a kérdés elfogadhatósága kétséges, az Elnök dönt róla. Döntéséről értesíteni kell a kérdést benyújtó képviselőt.

7. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

111. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A képviselők írásbeli választ igénylő kérdéseket intézhetnek az Európai Központi Bankhoz. |
| --- | --- |

(1)

A képviselők írásbeli választ igénylő kérdéseket intézhetnek az Európai Központi Bankhoz.

| (1) | A képviselők
  a mellékletben található iránymutatásoknak megfelelően (4)

  írásbeli választ igénylő kérdéseket intézhetnek az Európai Központi Bankhoz. |
| --- | --- |

(1)

A képviselők
  a mellékletben található iránymutatásoknak megfelelően (4)

  írásbeli választ igénylő kérdéseket intézhetnek az Európai Központi Bankhoz.

8. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

131a. cikk (új)

131a. cikk

Rövid ismertetés

A Parlament az előadó kérésére vagy az Elnökök Értekezlete javaslatára úgy is dönthet, hogy teljes vitát nem igénylő jelentést az előadó röviden ismertessen a plenáris ülésen. Ebben az esetben a Bizottság részére meg kell adni a lehetőséget a hozzászólásra, és minden képviselőnek jogában áll reagálni egy további írásos nyilatkozattal a 142. cikk (7) bekezdése értelmében
  .

9. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

142. cikk – (5) bekezdés

| (5) | A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni.
  Ugyanakkor a Bizottság javaslatának vitája esetén az Elnök felkéri a Bizottságot az első felszólalás megtételére a javaslat rövid ismertetése céljából, és a Tanácstól származó szöveg vitája esetén az Elnök felkérheti a Tanácsot az első felszólalás megtételére, mindkét felszólalást az előadó felszólalása követi.
  A Bizottság
  és
  a Tanács újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából. |
| --- | --- |

(5)

A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni.
  Ugyanakkor a Bizottság javaslatának vitája esetén az Elnök felkéri a Bizottságot az első felszólalás megtételére a javaslat rövid ismertetése céljából, és a Tanácstól származó szöveg vitája esetén az Elnök felkérheti a Tanácsot az első felszólalás megtételére, mindkét felszólalást az előadó felszólalása követi.
  A Bizottság
  és
  a Tanács újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából.

| (5) | A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság
  ,
  a Tanács
  és az előadó
  újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából. |
| --- | --- |

(5)

A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság
  ,
  a Tanács
  és az előadó
  újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából.

10. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

151. cikk – (4) bekezdés

| (4) | A bizottság jelentésében szereplő nem jogalkotási állásfoglalási indítványhoz egy képviselőcsoport alternatív állásfoglalási indítványt terjeszthet elő. |
| --- | --- |

(4)

A bizottság jelentésében szereplő nem jogalkotási állásfoglalási indítványhoz egy képviselőcsoport alternatív állásfoglalási indítványt terjeszthet elő.

| (4) | A bizottság jelentésében szereplő nem jogalkotási állásfoglalási indítványhoz egy képviselőcsoport
  vagy legalább negyven képviselő
  alternatív állásfoglalási indítványt terjeszthet elő. |
| --- | --- |

(4)

A bizottság jelentésében szereplő nem jogalkotási állásfoglalási indítványhoz egy képviselőcsoport
  vagy legalább negyven képviselő
  alternatív állásfoglalási indítványt terjeszthet elő.

Ilyen esetben a képviselőcsoport nem
  terjeszthet
  elő módosításokat az illetékes bizottság állásfoglalási indítványához.
  A képviselőcsoport
  állásfoglalási
  indítványa
  nem lehet hosszabb, mint a bizottság állásfoglalási indítványa; azt a Parlamentben módosítás nélkül bocsátják egyetlen szavazásra.

Ilyen esetben a képviselőcsoport
  vagy az érintett képviselők
  nem
  terjeszthetnek
  elő módosításokat az illetékes bizottság állásfoglalási indítványához.
  Az alternatív
  állásfoglalási
  indítvány
  nem lehet hosszabb, mint a bizottság állásfoglalási indítványa; azt a Parlamentben módosítás nélkül bocsátják egyetlen szavazásra.

A 103. cikk (4) bekezdése megfelelően alkalmazandó.

11. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

IIa. melléklet (új)

IIa. MELLÉKLET

Iránymutatások a 110. és 111. cikk szerinti, írásbeli választ igénylő kérdésekhez

| 1. | Az írásbeli választ igénylő kérdésnek
  :






  — | az érintett intézmény hatáskörébe és tevékenységi körébe kell tartoznia, és közérdekűnek kell lennie; |
| --- | --- | --- |

1.

Az írásbeli választ igénylő kérdésnek
  :

—

az érintett intézmény hatáskörébe és tevékenységi körébe kell tartoznia, és közérdekűnek kell lennie;

| — | tömörnek kell lennie, és érthető kérdésföltevést kell tartalmaznia; |
| --- | --- |

—

tömörnek kell lennie, és érthető kérdésföltevést kell tartalmaznia;

| — | nem szabad sértő nyelvezetet használnia; |
| --- | --- |

—

nem szabad sértő nyelvezetet használnia;

| — | nem szabad szigorúan személyes ügyekre vonatkoznia. |
| --- | --- |

—

nem szabad szigorúan személyes ügyekre vonatkoznia.

| 2. | Ha egy kérdés nem felel meg ezeknek az iránymutatásoknak, a Főtitkárság javaslatot tesz az előterjesztőnek: hogyan lehetne úgy megfogalmazni a kérdést, hogy elfogadható legyen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ha az előző hat hónap folyamán azonos vagy hasonló kérdést már feltettek és megválaszoltak, a Főtitkárság a korábbi kérdés és válasz másolatát eljuttatja az előterjesztőhöz. A megismételt kérdést nem továbbítják az érintett intézménynek, kivéve, ha az előterjesztő újabb fontos fejleményekre hivatkozik vagy további információhoz kíván jutni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ha egy kérdés olyan tényre vagy statisztikai információra vonatkozik, amely a Parlament könyvtárában hozzáférhető, a könyvtár tájékoztatja erről a képviselőt, aki visszavonhatja a kérdést. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kapcsolódó ügyekben feltett kérdésekre együttes válasz is adható. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0500.

(2)  
  Lásd az Elnökök Értekezlete megfelelő határozatát az Eljárási Szabályzat [...] mellékletében.

(3)  
  Lásd a IIa. mellékletet.

(4)  
  Lásd a IIa. mellékletet.

---

2008. július 9., szerda

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/91

---

2008. július 9., szerdaA képviselőcsoportok megalakítása (az Eljárási Szabályzat 29. cikkének módosítása)

P6_TA(2008)0351

Az Európai Parlament 2008. július 9-i határozata az eljárási szabályzatnak a képviselőcsoportok megalakításáról szóló 29. cikke módosításáról (2006/2201(REG))

2009/C 294 E/23

Az Európai Parlament,

tekintettel az eljárási szabályzata módosítására irányuló javaslatra (B6-0420/2006),

tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0206/2008),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbiaknak megfelelően módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbiaknak megfelelően módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | úgy határoz, hogy a módosítás a 2009-es európai választásokat követő első ülés első napján lép hatályba; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a módosítás a 2009-es európai választásokat követő első ülés első napján lép hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 3. módosítás |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  29. cikk – (2) bekezdés |
| (2) | Egy képviselőcsoport legalább a tagállamok
  egyötödéből
  megválasztott képviselőkből áll. Képviselőcsoport létrehozásához legalább
  húsz
  képviselő szükséges. |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

3. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

29. cikk – (2) bekezdés

(2)

Egy képviselőcsoport legalább a tagállamok
  egyötödéből
  megválasztott képviselőkből áll. Képviselőcsoport létrehozásához legalább
  húsz
  képviselő szükséges.

| (2) | Egy képviselőcsoport legalább a tagállamok
  egynegyedéből
  megválasztott képviselőkből áll. Képviselőcsoport létrehozásához legalább
  huszonöt
  képviselő szükséges. |
| --- | --- |

(2)

Egy képviselőcsoport legalább a tagállamok
  egynegyedéből
  megválasztott képviselőkből áll. Képviselőcsoport létrehozásához legalább
  huszonöt
  képviselő szükséges.

1. módosítás

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

29. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | Amennyiben egy képviselőcsoport tagjainak száma a szükséges alsó küszöb alá csökken, az Elnök az Elnökök Értekezlete hozzájárulásával a Parlament következő alakuló üléséig engedélyezheti a képviselőcsoport további működését az alábbi feltételek teljesülése esetén:







  — | a tagok továbbra is képviselik a tagállamok legalább egyötödét, |
| --- | --- | --- |

(2a)

—

a tagok továbbra is képviselik a tagállamok legalább egyötödét,

| — | a képviselőcsoport több mint egy éve működik. |
| --- | --- |

—

a képviselőcsoport több mint egy éve működik.

Az Elnök ezt az eltérést nem alkalmazza, ha elegendő bizonyíték támasztja alá a visszaélés gyanúját.

---

Európai Parlament

2008. július 8., kedd

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/92

---

2008. július 8., keddAz Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozása ***I

P6_TA(2008)0315

Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0308 - C6-0200/2008 - 2008/0095(COD))

2009/C 294 E/24

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0308),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 179. és 181. a. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0200/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, és 43. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére A6 (A6-0271/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/93

---

2008. július 8., keddA KAP keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek *

P6_TA(2008)0316

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0247 – C6-0208/2008 – 2008/0088(CNS))

2009/C 294 E/25

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0247),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0208/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0270/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/93

---

2008. július 8., keddA munkaeszközök használatára vonatkozó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelmények ***I

P6_TA(2008)0317

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó módosított javaslatról (második egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (kodifikált változat) (COM(2008)0111 – C6-0127/2008 – 2006/0214(COD))

2009/C 294 E/26

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2008)0111),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 137. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0127/2008),

tekintettel az 1994. december 20–i, a jogszabályszövegek egységes szerkezetbe foglalásának (kodifikáció) gyorsított munkamódszeréről szóló intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0290/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/94

---

2008. július 8., keddA vadon élő madarak védelme (az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelő kiigazítás) ***I

P6_TA(2008)0318

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0105 – C6-0088/2008 – 2008/0038(COD))

2009/C 294 E/27

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0105),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0088/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0259/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/95

---

2008. július 8., keddKözös hozzáadottértékadó-rendszer *

P6_TA(2008)0319

Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28–i 2006/112/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0677 – C6-0433/2007 – 2007/0238(CNS))

2009/C 294 E/28

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0677),

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0433/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0232/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1.   módosítás |
| Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (2) preambulumbekezdés |
| (2) | A földgáz és a villamos energia importjára és adóztatási helyére vonatkozó rendelkezéseket illetően megállapítható, hogy a 77/388/EGK irányelvet a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében módosító 2003. október 7–i 2003/92/EK tanácsi irányelv által létesített külön rendszer nem alkalmazható a földgáznak az elosztó hálózat részét nem képező vezetéken keresztül történő importjára és értékesítésére, így különösen nem a szállító hálózathoz tartozó azon vezetékek esetére, amelyeken keresztül a határokon átnyúló, földgázvezetéken történő ügyletek zöme megvalósul. Célszerű ezért a földgáz valamennyi földgázvezetéken keresztül történő importját és értékesítését a külön rendszer hatálya alá vonni. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(2) preambulumbekezdés

(2)

A földgáz és a villamos energia importjára és adóztatási helyére vonatkozó rendelkezéseket illetően megállapítható, hogy a 77/388/EGK irányelvet a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében módosító 2003. október 7–i 2003/92/EK tanácsi irányelv által létesített külön rendszer nem alkalmazható a földgáznak az elosztó hálózat részét nem képező vezetéken keresztül történő importjára és értékesítésére, így különösen nem a szállító hálózathoz tartozó azon vezetékek esetére, amelyeken keresztül a határokon átnyúló, földgázvezetéken történő ügyletek zöme megvalósul. Célszerű ezért a földgáz valamennyi földgázvezetéken keresztül történő importját és értékesítését a külön rendszer hatálya alá vonni.

| (2) | A hatályban lévő szabályok biztosítják, hogy a héá-t a földgáz vagy a villamos energia megrendelő általi tényleges fogyasztásának helyén szedjék be. Ezek a szabályok kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét.
  A földgáz és a villamos energia importjára és adóztatási helyére vonatkozó rendelkezéseket illetően megállapítható, hogy a 77/388/EGK irányelvet a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében módosító,2003. október 7–i 2003/92/EK tanácsi irányelv által létesített külön rendszer nem alkalmazható a földgáznak az elosztó hálózat részét nem képező vezetéken keresztül történő importjára és értékesítésére, így különösen nem a szállító hálózathoz tartozó azon vezetékek esetére, amelyeken keresztül a határokon átnyúló, földgázvezetéken történő ügyletek zöme megvalósul.
  A külön rendszer hatálya indokolatlanul korlátozott, nem felel meg a gazdasági valóságnak, és célszerű ezért a földgáz valamennyi földgázvezetéken keresztül történő importját és értékesítését a külön rendszer hatálya alá vonni.
  Ezenkívül nagyobb egyértelműséget kell teremteni a 2006/112/EK irányelv Közösségen belüli következetes alkalmazásának és értelmezésének biztosítása érdekében, összhangban a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26–i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokkal, melyek megmagyarázzák, hogy mit jelent a földgáz vezetéken történő szállítása és elosztása. |
| --- | --- |

(2)

A hatályban lévő szabályok biztosítják, hogy a héá-t a földgáz vagy a villamos energia megrendelő általi tényleges fogyasztásának helyén szedjék be. Ezek a szabályok kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét.
  A földgáz és a villamos energia importjára és adóztatási helyére vonatkozó rendelkezéseket illetően megállapítható, hogy a 77/388/EGK irányelvet a gáz és a villamos energia értékesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében módosító,2003. október 7–i 2003/92/EK tanácsi irányelv által létesített külön rendszer nem alkalmazható a földgáznak az elosztó hálózat részét nem képező vezetéken keresztül történő importjára és értékesítésére, így különösen nem a szállító hálózathoz tartozó azon vezetékek esetére, amelyeken keresztül a határokon átnyúló, földgázvezetéken történő ügyletek zöme megvalósul.
  A külön rendszer hatálya indokolatlanul korlátozott, nem felel meg a gazdasági valóságnak, és célszerű ezért a földgáz valamennyi földgázvezetéken keresztül történő importját és értékesítését a külön rendszer hatálya alá vonni.
  Ezenkívül nagyobb egyértelműséget kell teremteni a 2006/112/EK irányelv Közösségen belüli következetes alkalmazásának és értelmezésének biztosítása érdekében, összhangban a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26–i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokkal, melyek megmagyarázzák, hogy mit jelent a földgáz vezetéken történő szállítása és elosztása.

2.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(3) preambulumbekezdés

| (3) | Ez a külön rendszer jelenleg nem alkalmazható a földgázszállító tartályhajókon keresztül történő importra és értékesítésre sem, holott az ilyen módon szállított földgáz tulajdonságai megegyeznek a vezetéken importált és értékesített földgázéval, és az újragázosítását követően szintén földgázvezetéken szállítják. Célszerű ezért a földgázszállító tartályhajón keresztül történő importot és értékesítést is a külön rendszer hatálya alá vonni. |
| --- | --- |

(3)

Ez a külön rendszer jelenleg nem alkalmazható a földgázszállító tartályhajókon keresztül történő importra és értékesítésre sem, holott az ilyen módon szállított földgáz tulajdonságai megegyeznek a vezetéken importált és értékesített földgázéval, és az újragázosítását követően szintén földgázvezetéken szállítják. Célszerű ezért a földgázszállító tartályhajón keresztül történő importot és értékesítést is a külön rendszer hatálya alá vonni.

| (3) | Ez a külön rendszer jelenleg nem alkalmazható a földgázszállító tartályhajókon keresztül történő importra és értékesítésre sem, holott az ilyen módon szállított földgáz tulajdonságai megegyeznek a vezetéken importált és értékesített földgázéval, és az újragázosítását követően szintén földgázvezetéken szállítják. Célszerű ezért
  a földgázvezetékek között
  a földgázszállító tartályhajón keresztül történő importot és az ehhez kapcsolódó értékesítést is a különös szabályozás hatálya alá vonni. |
| --- | --- |

(3)

Ez a külön rendszer jelenleg nem alkalmazható a földgázszállító tartályhajókon keresztül történő importra és értékesítésre sem, holott az ilyen módon szállított földgáz tulajdonságai megegyeznek a vezetéken importált és értékesített földgázéval, és az újragázosítását követően szintén földgázvezetéken szállítják. Célszerű ezért
  a földgázvezetékek között
  a földgázszállító tartályhajón keresztül történő importot és az ehhez kapcsolódó értékesítést is a különös szabályozás hatálya alá vonni.

3.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(4) preambulumbekezdés

| (4) | Az első határokon átnyúló távfűtési- és távhűtési hálózatokat már üzembe helyezték. A távfűtés és a távhűtés értékesítése és importja
  ugyanazokat a problémákat veti fel
  , mint a
  földgázé és a villamos energiáé. A hatályban lévő szabályok biztosítják, hogy a héát ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt vagy a villamos energiát ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét.
  Következésképpen célszerű a földgázra és a villamos energiára alkalmazott rendszert alkalmazni a távfűtésre és a távhűtésre is. |
| --- | --- |

(4)

Az első határokon átnyúló távfűtési- és távhűtési hálózatokat már üzembe helyezték. A távfűtés és a távhűtés értékesítése és importja
  ugyanazokat a problémákat veti fel
  , mint a
  földgázé és a villamos energiáé. A hatályban lévő szabályok biztosítják, hogy a héát ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt vagy a villamos energiát ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét.
  Következésképpen célszerű a földgázra és a villamos energiára alkalmazott rendszert alkalmazni a távfűtésre és a távhűtésre is.

| (4) | Az első, határokon átnyúló távfűtési- és távhűtési hálózatokat már üzembe helyezték. A távfűtés és a távhűtés értékesítése és importja
  tekintetében ugyanazok
  a
  problémák merülnek fel
  , mint a
  földgáz és a villamos energia tekintetében
  . Következésképpen célszerű a földgázra és a villamos energiára alkalmazott rendszert alkalmazni a távfűtésre és a távhűtésre is. |
| --- | --- |

(4)

Az első, határokon átnyúló távfűtési- és távhűtési hálózatokat már üzembe helyezték. A távfűtés és a távhűtés értékesítése és importja
  tekintetében ugyanazok
  a
  problémák merülnek fel
  , mint a
  földgáz és a villamos energia tekintetében
  . Következésképpen célszerű a földgázra és a villamos energiára alkalmazott rendszert alkalmazni a távfűtésre és a távhűtésre is.

4.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(6) preambulumbekezdés

| (6) | A Bizottság hatáskörébe tartozó, a földgáz-, a villamosenergia- és a távhőszolgáltatás terén alkalmazott kedvezményes adómérték versenyt torzító hatásának megítélésére vonatkozó,
  jelenleg hatályban lévő
  eljárás végrehajtása során szerzett friss tapasztalatok rámutattak ezen eljárás elavultságára és feleslegességére. Az adóztatási hely meghatározására vonatkozó szabályok ugyanis biztosítják, hogy a héát ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt, a villamos energiát, a távfűtést és a távhűtést ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Fontos azonban, hogy a tagállam megfelelően értesítse a Bizottságot és a többi tagállamot, ha kedvezményes adómértéket vezet be ebben a nagyon érzékeny ágazatban. Következésképpen a héa-bizottsággal folytatandó előzetes egyeztetési eljárásra van szükség. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság hatáskörébe tartozó, a földgáz-, a villamosenergia- és a távhőszolgáltatás terén alkalmazott kedvezményes adómérték versenyt torzító hatásának megítélésére vonatkozó,
  jelenleg hatályban lévő
  eljárás végrehajtása során szerzett friss tapasztalatok rámutattak ezen eljárás elavultságára és feleslegességére. Az adóztatási hely meghatározására vonatkozó szabályok ugyanis biztosítják, hogy a héát ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt, a villamos energiát, a távfűtést és a távhűtést ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Fontos azonban, hogy a tagállam megfelelően értesítse a Bizottságot és a többi tagállamot, ha kedvezményes adómértéket vezet be ebben a nagyon érzékeny ágazatban. Következésképpen a héa-bizottsággal folytatandó előzetes egyeztetési eljárásra van szükség.

| (6) | A Bizottság hatáskörébe tartozó, a földgáz-, a villamosenergia- és a távhőszolgáltatás terén alkalmazott kedvezményes adómérték versenyt torzító hatásának megítélésére vonatkozó,
  a 2006/112/EK irányelv 102. cikkében meghatározott
  eljárás végrehajtása során szerzett friss tapasztalatok rámutattak ezen eljárás elavultságára és feleslegességére. Az adóztatási hely meghatározására vonatkozó szabályok ugyanis biztosítják, hogy a HÉÁ-t ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt, a villamos energiát, a távfűtést és a távhűtést ténylegesen fogyasztja,
  ami semlegessé teszi a héa mértékét.
  Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Fontos azonban, hogy a tagállam megfelelően értesítse a Bizottságot és a többi tagállamot, ha kedvezményes adómértéket vezet be ebben a nagyon érzékeny ágazatban. Következésképpen a héa-bizottsággal folytatandó előzetes egyeztetési eljárásra van szükség. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság hatáskörébe tartozó, a földgáz-, a villamosenergia- és a távhőszolgáltatás terén alkalmazott kedvezményes adómérték versenyt torzító hatásának megítélésére vonatkozó,
  a 2006/112/EK irányelv 102. cikkében meghatározott
  eljárás végrehajtása során szerzett friss tapasztalatok rámutattak ezen eljárás elavultságára és feleslegességére. Az adóztatási hely meghatározására vonatkozó szabályok ugyanis biztosítják, hogy a HÉÁ-t ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt, a villamos energiát, a távfűtést és a távhűtést ténylegesen fogyasztja,
  ami semlegessé teszi a héa mértékét.
  Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Fontos azonban, hogy a tagállam megfelelően értesítse a Bizottságot és a többi tagállamot, ha kedvezményes adómértéket vezet be ebben a nagyon érzékeny ágazatban. Következésképpen a héa-bizottsággal folytatandó előzetes egyeztetési eljárásra van szükség.

5.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(7) preambulumbekezdés

| (7) | Az EK-Szerződés 171.cikke alapján létrehozott közös vállalkozások és más struktúrák feladata a közösségi politikák végrehajtása. Annak elkerülése érdekében, hogy az adóztatás hatására az adóztatás helye szerinti tagállam a többi tagállam rovására előnyben részesüljön, a Közösségek által létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező, és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25–i 1605/2002/EK, Euratom rendelet alapján a Közösségek általános költségvetése terhére tényleges hozzájárulásokat kapó közös vállalkozások számára mentességet kell biztosítani a beszerzéseik után fizetendő héa alól. |
| --- | --- |

(7)

Az EK-Szerződés 171.cikke alapján létrehozott közös vállalkozások és más struktúrák feladata a közösségi politikák végrehajtása. Annak elkerülése érdekében, hogy az adóztatás hatására az adóztatás helye szerinti tagállam a többi tagállam rovására előnyben részesüljön, a Közösségek által létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező, és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25–i 1605/2002/EK, Euratom rendelet alapján a Közösségek általános költségvetése terhére tényleges hozzájárulásokat kapó közös vállalkozások számára mentességet kell biztosítani a beszerzéseik után fizetendő héa alól.

| (7) | Az EK-Szerződés 171.cikke alapján létrehozott közös vállalkozások és más struktúrák feladata a közösségi politikák végrehajtása. Annak elkerülése érdekében, hogy az adóztatás hatására az adóztatás helye szerinti tagállam a többi tagállam rovására előnyben részesüljön, a Közösségek által létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező, és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25–i 1605/2002/EK, Euratom rendelet alapján a Közösségek általános költségvetése terhére tényleges hozzájárulásokban részesülő közös vállalkozások számára mentességet kell biztosítani a beszerzéseik után fizetendő héa alól
  , feltéve hogy nem végeznek a 2006/112/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett gazdasági tevékenységet
  . |
| --- | --- |

(7)

Az EK-Szerződés 171.cikke alapján létrehozott közös vállalkozások és más struktúrák feladata a közösségi politikák végrehajtása. Annak elkerülése érdekében, hogy az adóztatás hatására az adóztatás helye szerinti tagállam a többi tagállam rovására előnyben részesüljön, a Közösségek által létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező, és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25–i 1605/2002/EK, Euratom rendelet alapján a Közösségek általános költségvetése terhére tényleges hozzájárulásokban részesülő közös vállalkozások számára mentességet kell biztosítani a beszerzéseik után fizetendő héa alól
  , feltéve hogy nem végeznek a 2006/112/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett gazdasági tevékenységet
  .

6.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(10) preambulumbekezdés

| (10) | Ebben az összefüggésben indokolt az említett elvet az adóalany részére értékesített ingatlan javakra, illetve az ezekhez kötődő fontosabb szolgáltatásokra is alkalmazni. Ezek ugyanis a legjelentősebb esetek egyfelől az említett javak értéke és gazdasági élettartama tekintetében, másfelől pedig abból a szempontból, hogy vegyes célú felhasználásuk a gyakorlatban általánosan elterjedt. |
| --- | --- |

(10)

Ebben az összefüggésben indokolt az említett elvet az adóalany részére értékesített ingatlan javakra, illetve az ezekhez kötődő fontosabb szolgáltatásokra is alkalmazni. Ezek ugyanis a legjelentősebb esetek egyfelől az említett javak értéke és gazdasági élettartama tekintetében, másfelől pedig abból a szempontból, hogy vegyes célú felhasználásuk a gyakorlatban általánosan elterjedt.

| (10) | Ebben az összefüggésben indokolt az említett szabályt az adóalany részére értékesített ingatlan javakra, illetve az ezekhez kötődő fontosabb szolgáltatásokra is alkalmazni,
  melyek gazdasági értékük miatt az ingatlanszerzéshez hasonlíthatók.
  Ezek ugyanis a legjelentősebb esetek egyfelől az említett javak értéke és gazdasági élettartama tekintetében, másfelől pedig abból a szempontból, hogy vegyes célú felhasználásuk a gyakorlatban általánosan elterjedt.
  Ezzel ellentétben ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a kisebb helyreállításokat vagy javításokat, melyek korlátozott gazdasági jelentőséggel bírnak. |
| --- | --- |

(10)

Ebben az összefüggésben indokolt az említett szabályt az adóalany részére értékesített ingatlan javakra, illetve az ezekhez kötődő fontosabb szolgáltatásokra is alkalmazni,
  melyek gazdasági értékük miatt az ingatlanszerzéshez hasonlíthatók.
  Ezek ugyanis a legjelentősebb esetek egyfelől az említett javak értéke és gazdasági élettartama tekintetében, másfelől pedig abból a szempontból, hogy vegyes célú felhasználásuk a gyakorlatban általánosan elterjedt.
  Ezzel ellentétben ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a kisebb helyreállításokat vagy javításokat, melyek korlátozott gazdasági jelentőséggel bírnak.

7.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 3a. pont (új)

2006/112/EK irányelv

V. cím – 1. fejezet – 4. szakasz – cím

| (3a) | Az V. cím 1. fejezet 4. szakaszának címe helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Szállító- illetve elosztó hálózatokon keresztül teljesített termékértékesítés teljesítési helye” |
| --- | --- |

(3a)

„
  Szállító- illetve elosztó hálózatokon keresztül teljesített termékértékesítés teljesítési helye”

8.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

38. cikk – (1) bekezdés

1.   Az adóköteles viszonteladó számára a földgázvezetéken vagy földgázszállító tartályhajón keresztül történő földgázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő fűtés vagy hűtés értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol az adóköteles viszonteladó azon gazdasági tevékenységének székhelye vagy állandó telephelye van, amely részére a terméket értékesítik, ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában pedig ahol állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.

(1)   Az adóköteles viszonteladó számára a földgázvezetéken vagy földgázszállító tartályhajón keresztül történő földgázértékesítés
  földgázvezetékek között
  , a villamosenergia-értékesítés, illetve a távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő fűtés vagy hűtés értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol az adóköteles viszonteladó azon gazdasági tevékenységének székhelye vagy állandó telephelye van, amely részére a terméket értékesítik, ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában pedig ahol állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.

9.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 4. pont

2006/112/EK irányelv

39. cikk – (1) bekezdés

A 38. cikk hatálya alá nem tartozó, földgázvezetéken vagy földgázszállító tartályhajón keresztül történő földgázértékesítés, villamosenergia-, illetve távfűtés és távhűtés értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol a megrendelő a termékeket ténylegesen használja vagy fogyasztja.

A 38. cikk hatálya alá nem tartozó, földgázvezetéken vagy földgázszállító tartályhajón keresztül történő földgázértékesítés
  földgázvezetékek között
  , villamosenergia-, illetve távfűtés és távhűtés értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol a megrendelő a termékeket ténylegesen használja vagy fogyasztja.

10.   módosítás

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1. cikk – 11. pont

2006/112/EK irányelv

168a. cikk – (1) bekezdés

Ingatlanszerzés, -építés, -felújítás, illetve az ingatlan jelentős átalakítása során az adókötelezettséggel egyidejűleg keletkező eredeti adólevonási jogot csak az ingatlannak az adólevonásra jogosító tevékenységek céljából történő tényleges használata arányában lehet gyakorolni.

Ingatlanszerzés, -építés, -felújítás, illetve az ingatlan jelentős átalakítása során az adókötelezettséggel egyidejűleg keletkező eredeti adólevonási jogot csak az ingatlannak az adólevonásra jogosító tevékenységek céljából történő tényleges használata arányában lehet gyakorolni.
  Ki kell zárni e rendelkezés hatálya alól a kisebb helyreállításokat vagy javításokat.

---

(1)  

  HL L 176., 2003.7.15., 57. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/98

---

2008. július 8., keddStratégiai környezeti vizsgálatra vonatkozó jegyzőkönyv az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben espoo-i ENSZ–EGB egyezményhez *

P6_TA(2008)0320

Az Európai Parlament 2008. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991–ben aláírt espoo-i ENSZ–EGB egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0132 – C6-0161/2008 – 2008/0052(CNS))

2009/C 294 E/29

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0132),

tekintettel az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben aláírt espoo-i ENSZ/EGB egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvre,

tekintettel az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0161/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, és 83. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0221/2008),

| 1. | jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/99

---

2008. július 8., keddLiechtenstein csatlakozása az Európai Unió, az Európai Közösség és Svájc közötti, Svájcnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz *

P6_TA(2008)0321

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0752 – C6-0089/2008 – 2006/0251(CNS))

2009/C 294 E/30

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2006)0752),

tekintettel a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyvre,

tekintettel az EK-Szerződés 62. cikkére, 63. cikke 3a) és b) pontjára, 66. és 95. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0089/2008),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalappal kapcsolatos véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 35. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0246/2008),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, annak módosított formájában, és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, annak módosított formájában, és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát; |
| --- | --- |

2.

fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Liechtensteini Hercegség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Liechtensteini Hercegség kormányainak és parlamentjeinek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1.   módosítás |
| Tanácsi határozatra irányuló javaslat


  Első bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 62. cikkére, 63. cikke 3. pontjának a) és b) alpontjára, valamint 66. és 95. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdése első
  albekezdésével, | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 62. cikkére, 63. cikke 3a) és b) pontjára, valamint 66. és 95. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének második
  albekezdésével, |
| 2.   módosítás |
| Tanácsi határozatra irányuló javaslat


  Harmadik. bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Parlament
  véleményére
  , | tekintettel az Európai Parlament
  hozzájárulására
  , |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1.   módosítás

Tanácsi határozatra irányuló javaslat

Első bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 62. cikkére, 63. cikke 3. pontjának a) és b) alpontjára, valamint 66. és 95. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdése első
  albekezdésével,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 62. cikkére, 63. cikke 3a) és b) pontjára, valamint 66. és 95. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének második
  albekezdésével,

2.   módosítás

Tanácsi határozatra irányuló javaslat

Harmadik. bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Parlament
  véleményére
  ,

tekintettel az Európai Parlament
  hozzájárulására
  ,

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/100

---

2008. július 8., keddLiechtenstein csatlakozása az Európai Közösség és Svájc közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló megállapodáshoz *

P6_TA(2008)0322

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamokban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0754 – C6-0090/2008 – 2006/0252(CNS))

2009/C 294 E/31

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2006)0754),

tekintettel a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamokban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti jegyzőkönyvre,

tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke 1a) pontjára és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0090/2008),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalappal kapcsolatos véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 35. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0247/2008),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, annak módosított formájában, és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, annak módosított formájában, és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát; |
| --- | --- |

2.

fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Liechtensteini Hercegség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Liechtensteini Hercegség kormányainak és parlamentjeinek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1.   módosítás |
| Tanácsi határozatra irányuló javaslat


  Első bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  első
  albekezdésével, | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke 1a) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  második
  albekezdésével, |
| 2.   módosítás |
| Tanácsi határozatra irányuló javaslat


  Harmadik bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Parlament
  véleményére
  , | tekintettel az Európai Parlament
  hozzájárulására
  , |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1.   módosítás

Tanácsi határozatra irányuló javaslat

Első bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  első
  albekezdésével,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke 1a) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  második
  albekezdésével,

2.   módosítás

Tanácsi határozatra irányuló javaslat

Harmadik bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Parlament
  véleményére
  ,

tekintettel az Európai Parlament
  hozzájárulására
  ,

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/101

---

2008. július 8., keddAz Európai Közösség és Svájc közötti, a tagállamban, Svájcban vagy Liechtensteinben benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein közötti jegyzőkönyv *

P6_TA(2008)0323

Az Európai Parlament 2008.július 8–i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban, Svájcban vagy Liechtensteinben benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0753 – C6-0091/2008 – 2006/0257(CNS))

2009/C 294 E/32

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2006)0753),

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban, Svájcban vagy Liechtensteinben benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein közötti jegyzőkönyvre,

tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke 1a) pontjára és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0091/2008),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalappal kapcsolatos véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére, valamint 35. cikkére.

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0261/2008),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, annak módosított formájában, és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot, annak módosított formájában, és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát; |
| --- | --- |

2.

fenntartja a Szerződés által számára biztosított előjogok védelmének jogát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség kormányainak és parlamentjeinek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1.   módosítás |
| Javaslat – A Tanács határozata


  Első bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  első
  albekezdésével
  összefüggésben
  , | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke 1a) pontjára,
  összefüggésben
  a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  második
  albekezdésével, |
| 2.   módosítás |
| Javaslat – A Tanács határozata


  Harmadik bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Parlament
  véleményére
  , | tekintettel az Európai Parlament
  hozzájárulására
  , |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1.   módosítás

Javaslat – A Tanács határozata

Első bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  első
  albekezdésével
  összefüggésben
  ,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke 1a) pontjára,
  összefüggésben
  a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének
  második
  albekezdésével,

2.   módosítás

Javaslat – A Tanács határozata

Harmadik bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Parlament
  véleményére
  ,

tekintettel az Európai Parlament
  hozzájárulására
  ,

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/102

---

2008. július 8., keddA vízumok számozása *

P6_TA(2008)0324

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló 1683/95/EK rendeletet módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0188 – C6-0187/2008 – 2008/0074(CNS))

2009/C 294 E/33

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2008)0188),

tekintettel az EK-Szerződés 62. cikk, második pont b) pontja iii. alpontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0187/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0268/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/103

---

2008. július 8., keddAz EK és India közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbítása *

P6_TA(2008)0325

Az Európai Parlament 2008.július 8–i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (16681/2007 – COM(2007)0576 – C6-0073/2008 – 2007/0207(CNS))

2009/C 294 E/34

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2007)0576),

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16681/2007),

tekintettel az EK-Szerződés 170. cikkének (2) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0073/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0254/2008),

| 1. | jóváhagyja a Tanács módosított határozatára irányuló tervezetet, és jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács módosított határozatára irányuló tervezetet, és jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, illetve az Indiai Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, illetve az Indiai Köztársaság kormányának.

| A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1.   módosítás |
| Határozatra irányuló javaslat


  (3a) preambulumbekezdés (új) |
| | (3a) | A megállapodás elengedhetetlen a 2004-ben aláírt stratégiai partnerség célkitűzéseinek eléréséhez, valamint szélesebb körű politikai célkitűzések megvalósításához. |

A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1.   módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(3a) preambulumbekezdés (új)

(3a)

2.   módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(3b) preambulumbekezdés (új)

| (3b) | Az EK–India tudományos és technológiai irányítóbizottság felel a megállapodás keretében folytatott együttműködési tevékenységek hatékony összehangolásáért és megkönnyítéséért. Kívánatos, hogy a bizottság évente felülvizsgálja a munkaprogramot, illetve hogy eljárási szabályzata az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvén alapuljon. |
| --- | --- |

(3b)

3.   módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(3c) preambulumbekezdés (új)

| (3c) | A megállapodás keretén belül végrehajtott közös kutatási tevékenység elsődleges céljának az információk összehasonlíthatóságának és az adatbázisok javításának kell lennie. |
| --- | --- |

(3c)

4.   módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(3d) preambulumbekezdés (új)

| (3d) | A megállapodás végrehajtása során mindkét fél részéről erőfeszítéseket kell tenni a Közösség és India egymás kutatói programjában való részvételének növelésére, fokozva a Közösség és India közötti kutatócserét, és általánosságban javítva a kutatók mobilitását. |
| --- | --- |

(3d)

5.   módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(3e) preambulumbekezdés (új)

| (3e) | A megállapodás végrehajtásakor elsődleges figyelmet kell fordítani az energia- és a környezetpolitikára is, valamint az innovatív energiatechnológiák fejlesztésére. Közös erőfeszítéseket és kezdeményezéseket kell tenni, például gazdaságos szén-dioxid kivonás és tárolás és a megújuló technológiák kifejlesztése érdekében, amelyek mindkét partner érdekében állnak. |
| --- | --- |

(3e)

6.   módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(3f) preambulumbekezdés (új)

| (3f) | A megállapodás végrehajtása során különleges figyelmet kell fordítani a kölcsönösség elvére. |
| --- | --- |

(3f)

7.   módosítás

Határozatra irányuló javaslat

(3g) preambulumbekezdés (új)

| (3g) | Kívánatos a megállapodás végrehajtásának félidőben történő értékelése. |
| --- | --- |

(3g)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/105

---

2008. július 8., keddAz élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárása ***II

P6_TA(2008)0329

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló tanácsi közös álláspontról (16673/2/2007 – C6-0138/2008 – 2006/0143(COD))

2009/C 294 E/35

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16673/2/2007 – C6-0138/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0423) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel a módosított javaslatra (COM(2007)0672),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0179/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 111. E, 2008.5.6., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2007.7.10., P6_TA(2007)0320.

---

2008. július 8., keddP6_TC2-COD(2006)0143

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1331/2008/EK rendelet)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/106

---

2008. július 8., keddÉlelmiszer-adalékanyagok ***II

P6_TA(2008)0330

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszer-adalékanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16675/2/2007 – C6-0141/2008 – 2006/0145(COD))

2009/C 294 E/36

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16675/2/2007 – C6-0141/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz az első olvasat során intézett javaslatára (2) (COM(2006)0428),

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2007)0673),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0180/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 111. E, 2008.5.6., 10. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0321., 2007.7.10.

---

2008. július 8., keddP6_TC2-COD(2006)0145

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszer adalékanyagokról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1333/2008/EK rendelet)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/107

---

2008. július 8., keddÍzesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-aromák és -összetevők ***II

P6_TA(2008)0331

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat tekintetében (16677/3/2007 – C6-0139/2008 – 2006/0147(COD))

2009/C 294 E/37

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16677/3/2007 – C6-0139/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0427) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0177/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 111. E, 2008.5.6., 46. o.

(2)  Elfogadott szövegek 10.7.2007, P6_TA(2007)0323.

---

2008. július 8., keddP6_TC2-COD(2006)0147

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet, a 2000/13/EK irányelv és a 110/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1334/2008/EK rendelet)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/108

---

2008. július 8., keddÉlelmiszerenzimek ***II

P6_TA(2008)0332

Az Európai Parlament 2008. július 8–i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az élelmiszer-ipari enzimekről és a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16676/1/2007 – C6-0140/2008 – 2006/0144(COD))

2009/C 294 E/38

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16676/1/2007 – C6-0140/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0425) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0176/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 111. E, 2008.5.6., 32. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2007.7.10., P6_TA(2007)0322.

---

2008. július 8., keddP6_TC2-COD(2006)0144

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1332/2008/EK rendelet)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/109

---

2008. július 8., keddA 2003/87/EK irányelv módosítása: a repülési tevékenységnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerébe történő bevétele ***II

P6_TA(2008)0333

Az Európai Parlament 2008.július 8–i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (5058/3/2008 – C6-0177/2008 – 2006/0304(COD))

2009/C 294 E/39

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (5058/3/2008 – C6-0177/2008) (1),

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0818) vonatkozó első olvasatbeli álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0220/2008),

| 1. | jóváhagyja a módosított közös álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a módosított közös álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 122. E, 2008.5.20., 19. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2007.11.13., P6_TA(2007)0505.

---

2008. július 8., keddP6_TC2-COD(2006)0304

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 8-án került elfogadásra a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/101/EK irányelv)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/110

---

2008. július 8., kedd2009.évi költségvetés: a 2009–es EKT-val kapcsolatos első gondolatok és az egyeztetésre kapott megbízatás

P6_TA(2008)0335

Az Európai Parlament 2008. július 8–i állásfoglalása a 2009. évi költségvetésről: a 2009. évi előzetes költségvetési tervezetre vonatkozó első gondolatok és az egyeztetésre kapott megbízatás, III.szakasz – Bizottság (2008/2025(BUD))

2009/C 294 E/40

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2009-es pénzügyi évre szóló előzetes költségvetési tervezetre, amelyet a Bizottság 2008. május 6–án fogadott el,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17–én létrejött intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel a Bizottság éves politikai stratégiájáról szóló (2), valamint a 2009-re vonatkozó költségvetési keretről és prioritásokról szóló (3)2008. április 24–i állásfoglalásaira,

tekintettel a brüsszeli Európai Tanács 2008. június 19–20-i elnökségi következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0262/2008),

| A. | mivel 2009-ben az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződés (Lisszaboni Szerződés) – ratifikálása esetén – a jogalkotási és költségvetési területen végre egyenrangúvá teszi az Európai Parlamentet a Tanáccsal, továbbá újabb hatáskörökkel ruházza fel az Európai Uniót, amelyek mind jelentős hatással lesznek majd az EU költségvetésére; |
| --- | --- |

A.

mivel 2009-ben az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződés (Lisszaboni Szerződés) – ratifikálása esetén – a jogalkotási és költségvetési területen végre egyenrangúvá teszi az Európai Parlamentet a Tanáccsal, továbbá újabb hatáskörökkel ruházza fel az Európai Uniót, amelyek mind jelentős hatással lesznek majd az EU költségvetésére;

| B. | mivel az éves költségvetési eljárás egészének alapvető változásokon kell átesnie az új szerződés rendelkezései, a kötelező és nem kötelező kiadások közötti különbségtétel, valamint a nem kötelező kiadások tekintetében meghatározott (legnagyobb) növekedési arány megszűnése következtében; |
| --- | --- |

B.

mivel az éves költségvetési eljárás egészének alapvető változásokon kell átesnie az új szerződés rendelkezései, a kötelező és nem kötelező kiadások közötti különbségtétel, valamint a nem kötelező kiadások tekintetében meghatározott (legnagyobb) növekedési arány megszűnése következtében;

| C. | mivel 2008. április 16-án a három intézmény megállapodott egy, a Lisszaboni Szerződés miatt szükséges költségvetési intézkedésekről szóló tárgyalások mihamarabbi lefolytatására vonatkozó nyilatkozatról, szem előtt tartva, hogy 2009–ben új Parlament és új Bizottság fog felállni, amelyeknek teljes mértékben felkészültnek kell lenniük a ratifikálása esetén az új szerződéssel bekövetkező változásokra; |
| --- | --- |

C.

mivel 2008. április 16-án a három intézmény megállapodott egy, a Lisszaboni Szerződés miatt szükséges költségvetési intézkedésekről szóló tárgyalások mihamarabbi lefolytatására vonatkozó nyilatkozatról, szem előtt tartva, hogy 2009–ben új Parlament és új Bizottság fog felállni, amelyeknek teljes mértékben felkészültnek kell lenniük a ratifikálása esetén az új szerződéssel bekövetkező változásokra;

2009. évi előzetes költségvetési tervezet

| 1. | tudomásul veszi, hogy a 2009. évi előzetes költségvetési tervezet (EKT) kötelezettségvállalási előirányzatokban meghatározott összege 134 394,9 millió euró, a kifizetési előirányzatok összege pedig 116 736,4 millió euró, 2 638,1 millió eurós tartalékkeretet hagyva a kötelezettségvállalások felső határértéke alatt, valamint 7 443,6 millió eurót a kötelező kiadásokra vonatkozó kifizetések felső határértéke alatt, ami a kötelezettségvállalások 33 %-ának, illetve a kifizetések 38 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi, hogy a 2009. évi előzetes költségvetési tervezet (EKT) kötelezettségvállalási előirányzatokban meghatározott összege 134 394,9 millió euró, a kifizetési előirányzatok összege pedig 116 736,4 millió euró, 2 638,1 millió eurós tartalékkeretet hagyva a kötelezettségvállalások felső határértéke alatt, valamint 7 443,6 millió eurót a kötelező kiadásokra vonatkozó kifizetések felső határértéke alatt, ami a kötelezettségvállalások 33 %-ának, illetve a kifizetések 38 %-ának felel meg;

| 2. | rámutat, hogy az EKT kötelezettségvállalásai a bruttó nemzeti jövedelem 1,04 %-ának felelnek meg, ami a 2008-as költségvetéshez képest 3,1 %-os növekedést jelent, ezen belül a kötelező kiadások az új tagállamoknak nyújtott közvetlen támogatások fokozatos bevezetése miatt 4,7 %-kal, a nem kötelező kiadások pedig 2,4 %-kal növekedtek; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy az EKT kötelezettségvállalásai a bruttó nemzeti jövedelem 1,04 %-ának felelnek meg, ami a 2008-as költségvetéshez képest 3,1 %-os növekedést jelent, ezen belül a kötelező kiadások az új tagállamoknak nyújtott közvetlen támogatások fokozatos bevezetése miatt 4,7 %-kal, a nem kötelező kiadások pedig 2,4 %-kal növekedtek;

| 3. | érdeklődéssel állapítja meg, hogy az EKT 2009-es kifizetései a bruttó nemzeti jövedelem 0,9 %-ának felelnek meg, ami a 2008-as költségvetéshez képest 3,3 %-os csökkenést jelent, ezen belül a kötelező kiadások kifizetései 4,8 %-kal emelkedtek a kötelezettségvállalások alakulása következtében, míg a nem kötelező kiadások kifizetései 7,6 %-kal csökkentek; |
| --- | --- |

3.

érdeklődéssel állapítja meg, hogy az EKT 2009-es kifizetései a bruttó nemzeti jövedelem 0,9 %-ának felelnek meg, ami a 2008-as költségvetéshez képest 3,3 %-os csökkenést jelent, ezen belül a kötelező kiadások kifizetései 4,8 %-kal emelkedtek a kötelezettségvállalások alakulása következtében, míg a nem kötelező kiadások kifizetései 7,6 %-kal csökkentek;

| 4. | tudomásul veszi az EKT Bizottság által meghatározott prioritásait:






  — | a fenntartható fejlődés támogatása és a munkahelyteremtést ösztönző gazdasági légkör előmozdítása; az innováció támogatása; |
| --- | --- | --- |

4.

tudomásul veszi az EKT Bizottság által meghatározott prioritásait:

—

a fenntartható fejlődés támogatása és a munkahelyteremtést ösztönző gazdasági légkör előmozdítása; az innováció támogatása;

| — | a kohéziós politika folytatása az Unió régiói közötti egyenlőtlenségek enyhítése érdekében; |
| --- | --- |

—

a kohéziós politika folytatása az Unió régiói közötti egyenlőtlenségek enyhítése érdekében;

| — | az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint a tiszta és hatékony energiaforrásokra irányuló kutatás támogatása; egy függetlenségen és biztonságon alapuló uniós energiapolitika kidolgozása; |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint a tiszta és hatékony energiaforrásokra irányuló kutatás támogatása; egy függetlenségen és biztonságon alapuló uniós energiapolitika kidolgozása;

| — | egységes integrációpolitika kialakítása és a jog érvényesülésén alapuló közös térség létrehozása; |
| --- | --- |

—

egységes integrációpolitika kialakítása és a jog érvényesülésén alapuló közös térség létrehozása;

| — | a közel-keleti békefolyamat, valamint Koszovó és a tágabb balkáni régió stabilitásának támogatása; |
| --- | --- |

—

a közel-keleti békefolyamat, valamint Koszovó és a tágabb balkáni régió stabilitásának támogatása;

| — | élelmiszersegélyek nyújtása és a fejlesztési együttműködés környezetvédelmi vonulatának megerősítése; |
| --- | --- |

—

élelmiszersegélyek nyújtása és a fejlesztési együttműködés környezetvédelmi vonulatának megerősítése;

| 5. | emlékeztet az Európai Parlament azon prioritásaira, amelyeket a Bizottság 2009-re vonatkozó éves politikai stratégiájáról szóló, 2008. április 24–i említett állásfoglalásában fogalmazott meg, |
| --- | --- |

5.

emlékeztet az Európai Parlament azon prioritásaira, amelyeket a Bizottság 2009-re vonatkozó éves politikai stratégiájáról szóló, 2008. április 24–i említett állásfoglalásában fogalmazott meg,

Általános észrevételek

| 6. | kifejezi meggyőződését, hogy az Európai Uniót el kell látni a jelenlegi politikái és tevékenységei maradéktalan végrehajtásához szükséges forrásokkal, s egyidejűleg az új politikai kihívásoknak való megfelelést lehetővé tevő elegendő rugalmassággal; |
| --- | --- |

6.

kifejezi meggyőződését, hogy az Európai Uniót el kell látni a jelenlegi politikái és tevékenységei maradéktalan végrehajtásához szükséges forrásokkal, s egyidejűleg az új politikai kihívásoknak való megfelelést lehetővé tevő elegendő rugalmassággal;

| 7. | megállapítja, hogy az előzetes költségvetési tervezetben a 2 638 millió eurós össztartalék legnagyobb részét, azaz egy 2 027 millió eurós összeget a piaccal kapcsolatos kiadások és a 2. fejezet alatti közvetlen kifizetések kerete (a KAP első pillére) teszi ki; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az előzetes költségvetési tervezetben a 2 638 millió eurós össztartalék legnagyobb részét, azaz egy 2 027 millió eurós összeget a piaccal kapcsolatos kiadások és a 2. fejezet alatti közvetlen kifizetések kerete (a KAP első pillére) teszi ki;

| 8. | érdeklődéssel veszi tudomásul az Európai Tanács említett elnökségi következtetéseit, és ezek némelyikének esetleges költségvetési vonzatait; úgy gondolja, hogy e költségvetési követelményeket csupán az intézményközi megállapodás értelmében rendelkezésre álló eszközök felhasználásával lehet kezelni, különös tekintettel a megállapodás 21. és 23. pontjára; |
| --- | --- |

8.

érdeklődéssel veszi tudomásul az Európai Tanács említett elnökségi következtetéseit, és ezek némelyikének esetleges költségvetési vonzatait; úgy gondolja, hogy e költségvetési követelményeket csupán az intézményközi megállapodás értelmében rendelkezésre álló eszközök felhasználásával lehet kezelni, különös tekintettel a megállapodás 21. és 23. pontjára;

| 9. | rámutat arra, hogy a többéves pénzügyi keret egyéb felső határértékei, és különösen az 1a., 3b. és 4. fejezet alatti igen kis tartalékkeretek következtében az Unió politikai változásokra való reagálási képessége költségvetési szempontból rendkívül korlátozott, kiemeli ugyanakkor, hogy a pénzügyi hiány kiküszöbölése érdekében alkalmazni lehet az intézményközi megállapodás előírásait; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a többéves pénzügyi keret egyéb felső határértékei, és különösen az 1a., 3b. és 4. fejezet alatti igen kis tartalékkeretek következtében az Unió politikai változásokra való reagálási képessége költségvetési szempontból rendkívül korlátozott, kiemeli ugyanakkor, hogy a pénzügyi hiány kiküszöbölése érdekében alkalmazni lehet az intézményközi megállapodás előírásait;

| 10. | költségvetési hatóságként feladatának tekinti annak biztosítását, hogy az EU költségvetésében szereplő összegeket a korlátozott erőforrások optimalizálásával költsék el; ambiciózusabb, kiegyensúlyozott és összehangolt költségvetés kialakítására törekszik a szakbizottságokkal együttműködve és kéréseik figyelembe vételével; |
| --- | --- |

10.

költségvetési hatóságként feladatának tekinti annak biztosítását, hogy az EU költségvetésében szereplő összegeket a korlátozott erőforrások optimalizálásával költsék el; ambiciózusabb, kiegyensúlyozott és összehangolt költségvetés kialakítására törekszik a szakbizottságokkal együttműködve és kéréseik figyelembe vételével;

| 11. | nem látja minden esetben a Bizottság éves politikai stratégiájában és az EKT-ban kifejtett politikai prioritások, valamint a vonatkozó költségvetési tételek és politikai területeknek juttatott összegek megnövelése közötti egyértelmű összefüggést; továbbra sem elégedett a Bizottság arra irányuló kísérleteivel, hogy az EKT-ba belefoglalja a Parlament prioritásait; nincsen például meggyőződve arról, hogy az éghajlatváltozás prioritása a Bizottság javaslatának megfelelően valóban tükröződik a költségvetésben; pontosabb tájékoztatást kér arról, hogy milyen számítási módszer vezetett arra az eredményre, miszerint az uniós költségvetés több mint 10 %-át, azaz 14 milliárd eurót fordítanak környezetvédelmi célokra; kéri a költségvetésben szereplő, éghajlatváltozáshoz kapcsolódó valamennyi kiadás – beleértve a vidékfejlesztést és a strukturális alapokat – átfogó bemutatását annak érdekében, hogy értékelni tudja a politikai és költségvetési prioritások közötti viszonyt; hangsúlyozza, hogy a félidei felülvizsgálat során ellenőrizni kell a jelenlegi programokat az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések hatékonyabb integrálása és a politikai koherencia javítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

nem látja minden esetben a Bizottság éves politikai stratégiájában és az EKT-ban kifejtett politikai prioritások, valamint a vonatkozó költségvetési tételek és politikai területeknek juttatott összegek megnövelése közötti egyértelmű összefüggést; továbbra sem elégedett a Bizottság arra irányuló kísérleteivel, hogy az EKT-ba belefoglalja a Parlament prioritásait; nincsen például meggyőződve arról, hogy az éghajlatváltozás prioritása a Bizottság javaslatának megfelelően valóban tükröződik a költségvetésben; pontosabb tájékoztatást kér arról, hogy milyen számítási módszer vezetett arra az eredményre, miszerint az uniós költségvetés több mint 10 %-át, azaz 14 milliárd eurót fordítanak környezetvédelmi célokra; kéri a költségvetésben szereplő, éghajlatváltozáshoz kapcsolódó valamennyi kiadás – beleértve a vidékfejlesztést és a strukturális alapokat – átfogó bemutatását annak érdekében, hogy értékelni tudja a politikai és költségvetési prioritások közötti viszonyt; hangsúlyozza, hogy a félidei felülvizsgálat során ellenőrizni kell a jelenlegi programokat az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések hatékonyabb integrálása és a politikai koherencia javítása érdekében;

| 12. | párbeszédet kíván folytatni a Tanáccsal és a Bizottsággal az intézményközi megállapodás értelmében rendelkezésre álló egyéb eszközökről az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén hozott intézkedések finanszírozásának megerősítésére, annak érdekében, hogy 2012 után átfogó megállapodás szülessen az éghajlatváltozásról; |
| --- | --- |

12.

párbeszédet kíván folytatni a Tanáccsal és a Bizottsággal az intézményközi megállapodás értelmében rendelkezésre álló egyéb eszközökről az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén hozott intézkedések finanszírozásának megerősítésére, annak érdekében, hogy 2012 után átfogó megállapodás szülessen az éghajlatváltozásról;

| 13. | kinyilvánítja szándékát, hogy szorosan együtt kíván működni a Tanáccsal és a Bizottsággal annak érdekében, hogy mielőbb hatékony megállapodásra jussanak az energia- és éghajlatváltozási csomagról, beleértve a szén-dioxid kivonásának és tárolásának kérdését; megjegyzi, hogy az EU-nak továbbra is bizonyítania kell, hogy a gazdasági növekedés összeegyeztethető az alacsony szén-dioxid-kibocsátással; emlékezteti a Tanácsot az említett elnökségi következtetésekre; |
| --- | --- |

13.

kinyilvánítja szándékát, hogy szorosan együtt kíván működni a Tanáccsal és a Bizottsággal annak érdekében, hogy mielőbb hatékony megállapodásra jussanak az energia- és éghajlatváltozási csomagról, beleértve a szén-dioxid kivonásának és tárolásának kérdését; megjegyzi, hogy az EU-nak továbbra is bizonyítania kell, hogy a gazdasági növekedés összeegyeztethető az alacsony szén-dioxid-kibocsátással; emlékezteti a Tanácsot az említett elnökségi következtetésekre;

| 14. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rendelkezésre álló tartalékok mostanában egyre gyakrabban olyan „kreatív költségvetési gyakorlatoknak” köszönhetőek, mint a meglévő többéves programok kifizetéseinek későbbre halasztása („backloading”), a már jól ismert és előrelátható költségvetési szükségletek kizárása és egyéb hasonló műveletek; az ilyen gyakorlatokat a megbízható költségvetés-tervezés elvével ellentétesnek tartja, s újból kéri, hogy az EKT valóságosan tükrözze az elkövetkező év költségvetési igényeit; együttműködésre kéri fel a Bizottságot és a Tanácsot annak érdekében, hogy meghozzák a szükséges döntéseket azért, hogy megfelelő szintű előirányzatok álljanak rendelkezésre a 2009-es költségvetésben; |
| --- | --- |

14.

komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rendelkezésre álló tartalékok mostanában egyre gyakrabban olyan „kreatív költségvetési gyakorlatoknak” köszönhetőek, mint a meglévő többéves programok kifizetéseinek későbbre halasztása („backloading”), a már jól ismert és előrelátható költségvetési szükségletek kizárása és egyéb hasonló műveletek; az ilyen gyakorlatokat a megbízható költségvetés-tervezés elvével ellentétesnek tartja, s újból kéri, hogy az EKT valóságosan tükrözze az elkövetkező év költségvetési igényeit; együttműködésre kéri fel a Bizottságot és a Tanácsot annak érdekében, hogy meghozzák a szükséges döntéseket azért, hogy megfelelő szintű előirányzatok álljanak rendelkezésre a 2009-es költségvetésben;

| 15. | hangsúlyozza az Európai Unió költségvetésének világos, következetes és átlátható bemutatásának jelentőségét, ami feltétlenül szükséges annak vonatkozásában is, hogy az európai polgárokat tájékoztatni kell az uniós pénzek elköltésének mikéntjéről; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság működési és igazgatási kiadásai közötti különbségtétel egyre nehezebbé vált, valamint amiatt, hogy a – valójában az 5. fejezet alá tartozó – igazgatási jellegű kiadásoknak már most is jelentős részét finanszírozzák működési előirányzatokból; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza az Európai Unió költségvetésének világos, következetes és átlátható bemutatásának jelentőségét, ami feltétlenül szükséges annak vonatkozásában is, hogy az európai polgárokat tájékoztatni kell az uniós pénzek elköltésének mikéntjéről; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság működési és igazgatási kiadásai közötti különbségtétel egyre nehezebbé vált, valamint amiatt, hogy a – valójában az 5. fejezet alá tartozó – igazgatási jellegű kiadásoknak már most is jelentős részét finanszírozzák működési előirányzatokból;

| 16. | helyteleníti, hogy jelenleg nem jelölik egyértelműen sem az előző pénzügyi tervhez képest végrehajtott pontos változtatásokat a frissen előterjesztett pénzügyi tervezési dokumentumban, sem az adott évben végrehajtott növekedések ellensúlyozásának megtörténtét illetve módját, valamint az előzetes és utólagos kifizetések végrehajtásának módját; úgy véli, hogy ez nem áll összhangban az intézményközi megállapodás 46. pontjának rendelkezéseivel, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen eleget erre vonatkozó kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

16.

helyteleníti, hogy jelenleg nem jelölik egyértelműen sem az előző pénzügyi tervhez képest végrehajtott pontos változtatásokat a frissen előterjesztett pénzügyi tervezési dokumentumban, sem az adott évben végrehajtott növekedések ellensúlyozásának megtörténtét illetve módját, valamint az előzetes és utólagos kifizetések végrehajtásának módját; úgy véli, hogy ez nem áll összhangban az intézményközi megállapodás 46. pontjának rendelkezéseivel, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen eleget erre vonatkozó kötelezettségeinek;

| 17. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a többéves programok előzetes és utólagos kifizetései hatásának nyomon követése az egész költségvetésben a többéves pénzügyi keret időtartama alatti kötelezettségvállalások koherens megtervezésének biztosítása érdekében, a Parlament prioritásainak tiszteletben tartása mellett, az intézményközi megállapodásban megfogalmazottak szerint; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a többéves programok előzetes és utólagos kifizetései hatásának nyomon követése az egész költségvetésben a többéves pénzügyi keret időtartama alatti kötelezettségvállalások koherens megtervezésének biztosítása érdekében, a Parlament prioritásainak tiszteletben tartása mellett, az intézményközi megállapodásban megfogalmazottak szerint;

| 18. | megdöbbenésének ad hangot a Bizottság előzetes költségvetési tervezetében szereplő kifizetési előirányzatok rendkívül alacsony szintje miatt (116 736 millió euró); emlékeztet arra, hogy a 2007-es és a 2008-as költségvetésben megszavazott költségvetési előirányzatok mértéke 126 500 illetve 129 100 millió euró volt; |
| --- | --- |

18.

megdöbbenésének ad hangot a Bizottság előzetes költségvetési tervezetében szereplő kifizetési előirányzatok rendkívül alacsony szintje miatt (116 736 millió euró); emlékeztet arra, hogy a 2007-es és a 2008-as költségvetésben megszavazott költségvetési előirányzatok mértéke 126 500 illetve 129 100 millió euró volt;

| 19. | kéri a Bizottságtól, hogy folytassa a 2007-ben megkezdett átvilágítást, és egyértelműen adjon további tájékoztatást az emberi erőforrással kapcsolatos politikáról, a személyzetátcsoportosítási stratégia alkalmazásáról, valamint a feladatok kiszervezésének mértékéről 2009-ben; kéri, hogy 2009. április 30–ig készüljön nyomon követési jelentés, amely tartalmazza a saját belső felépítése vonatkozásában megállapított bizottsági következtetéseket; tudomásul veszi „a Bizottság emberi erőforrásainak megtervezése és optimalizálása az EU prioritásainak szolgálatában” című 2008-as bizottsági nyomon követési jelentést, amelyben a Bizottság megerősíti elköteleződését amellett, hogy 2013-ig nem fog igényelni új álláshelyeket a 2009-ben a bővítéssel kapcsolatosan igényelt álláshelyek utolsó csoportján kívül; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságtól, hogy folytassa a 2007-ben megkezdett átvilágítást, és egyértelműen adjon további tájékoztatást az emberi erőforrással kapcsolatos politikáról, a személyzetátcsoportosítási stratégia alkalmazásáról, valamint a feladatok kiszervezésének mértékéről 2009-ben; kéri, hogy 2009. április 30–ig készüljön nyomon követési jelentés, amely tartalmazza a saját belső felépítése vonatkozásában megállapított bizottsági következtetéseket; tudomásul veszi „a Bizottság emberi erőforrásainak megtervezése és optimalizálása az EU prioritásainak szolgálatában” című 2008-as bizottsági nyomon követési jelentést, amelyben a Bizottság megerősíti elköteleződését amellett, hogy 2013-ig nem fog igényelni új álláshelyeket a 2009-ben a bővítéssel kapcsolatosan igényelt álláshelyek utolsó csoportján kívül;

| 20. | megjegyzi, hogy jelentősen emelkedik az OLAF által indított külső vizsgálatok száma a külső támogatások terén, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az OLAF rendelkezésére álljanak a szükséges források; kéri a Tanácsot, hogy javítsa a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést az uniós csalások elleni harcban; kéri a Tanácsot, hogy biztosítsa azt, hogy a tagállamok megfelelően nyomon kövessék a csalás elleni vizsgálatokat, a behajtási eljárást is beleértve; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy jelentősen emelkedik az OLAF által indított külső vizsgálatok száma a külső támogatások terén, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az OLAF rendelkezésére álljanak a szükséges források; kéri a Tanácsot, hogy javítsa a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést az uniós csalások elleni harcban; kéri a Tanácsot, hogy biztosítsa azt, hogy a tagállamok megfelelően nyomon kövessék a csalás elleni vizsgálatokat, a behajtási eljárást is beleértve;

1a. alfejezet

| 21. | tudomásul veszi, hogy a „versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatottság szolgálatában” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 11 690 millió eurót tesznek ki, 82 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; ez 5,5 %-os növekedést jelent 2008-hoz képest; megjegyzi, hogy a kifizetések 5,3 %-al nőttek 10 286,2 millió euróra; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi, hogy a „versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatottság szolgálatában” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 11 690 millió eurót tesznek ki, 82 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; ez 5,5 %-os növekedést jelent 2008-hoz képest; megjegyzi, hogy a kifizetések 5,3 %-al nőttek 10 286,2 millió euróra;

| 22. | üdvözli a Bizottság kulcsfontosságú tevékenységek végrehajtására irányuló szándékát a munkahelyteremtés és az innováció, a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint a kutatás támogatása területén; kiemeli, hogy az e téren elindított jelenlegi – például a versenyképességi és innovációs keretprogram és más, a kkv-kat érintő – kezdeményezéseket megfelelően kell végrehajtani és azokat nyomon kell követni; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Bizottság kulcsfontosságú tevékenységek végrehajtására irányuló szándékát a munkahelyteremtés és az innováció, a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint a kutatás támogatása területén; kiemeli, hogy az e téren elindított jelenlegi – például a versenyképességi és innovációs keretprogram és más, a kkv-kat érintő – kezdeményezéseket megfelelően kell végrehajtani és azokat nyomon kell követni;

| 23. | üdvözli, hogy az EKT-ban a Bizottság prioritásként kezeli a tiszta és hatékony energiaforrásokra irányuló kutatás támogatását, és biztosítani kívánja a szükséges források rendelkezésre állását (a hetedik keretprogramon kívül), hiszen az energiahatékonyság kulcsfontosságú stratégia az éghajlatváltozás problémájának kezelése terén; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy az EKT-ban a Bizottság prioritásként kezeli a tiszta és hatékony energiaforrásokra irányuló kutatás támogatását, és biztosítani kívánja a szükséges források rendelkezésre állását (a hetedik keretprogramon kívül), hiszen az energiahatékonyság kulcsfontosságú stratégia az éghajlatváltozás problémájának kezelése terén;

| 24. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden olyan intézkedésre megfelelő költségvetési források álljanak rendelkezésre, amelyek hozzájárulnak a médiával és az új technológiákkal kapcsolatos oktatási programok reklámozásához és bevezetéséhez; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden olyan intézkedésre megfelelő költségvetési források álljanak rendelkezésre, amelyek hozzájárulnak a médiával és az új technológiákkal kapcsolatos oktatási programok reklámozásához és bevezetéséhez;

| 25. | helyteleníti az 1a. alfejezet tartalékkeretének rendkívüli korlátozottságát, mely azt jelzi, hogy nem lesz lehetőség arra, hogy az új prioritásokat átcsoportosítással, meglévő fontos programok súlyos ellehetetlenítése nélkül finanszírozzák, következésképpen javasolja további források biztosítását új prioritások meghatározása esetén; |
| --- | --- |

25.

helyteleníti az 1a. alfejezet tartalékkeretének rendkívüli korlátozottságát, mely azt jelzi, hogy nem lesz lehetőség arra, hogy az új prioritásokat átcsoportosítással, meglévő fontos programok súlyos ellehetetlenítése nélkül finanszírozzák, következésképpen javasolja további források biztosítását új prioritások meghatározása esetén;

| 26. | úgy véli, hogy az 1a. alfejezeten belül rendelkezésre álló tartalékkeret korlátozott volta miatt prioritásként kell kezelni a folyamatban lévő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések megfelelő végrehajtását és kiértékelését, ugyanakkor újabb ilyen projektek és előkészítő fellépések beindításának lehetőségét továbbra is biztosítani kell; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az 1a. alfejezeten belül rendelkezésre álló tartalékkeret korlátozott volta miatt prioritásként kell kezelni a folyamatban lévő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések megfelelő végrehajtását és kiértékelését, ugyanakkor újabb ilyen projektek és előkészítő fellépések beindításának lehetőségét továbbra is biztosítani kell;

| 27. | a tervezett kisvállalkozói törvényt igen fontos stratégiának tartja a kis- és középvállalkozások támogatására; türelmetlenül várja az eme új stratégiai eszköz finanszírozására vonatkozó konkrét javaslatokat; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e célból fokozottabban használják fel a strukturális alapokon keresztül rendelkezésre álló forrásokat is; megjegyzi, hogy a kkv-kat különösen sújtják a késedelmes kifizetések, ezért az Európai Uniónak el kell kerülni a késedelmes kifizetéseket egy olyan hatékony és átlátható ellenőrzési rendszer alkalmazása segítségével, amely biztosítja, hogy a kifizetések egy adott időn belül megtörténnek; |
| --- | --- |

27.

a tervezett kisvállalkozói törvényt igen fontos stratégiának tartja a kis- és középvállalkozások támogatására; türelmetlenül várja az eme új stratégiai eszköz finanszírozására vonatkozó konkrét javaslatokat; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e célból fokozottabban használják fel a strukturális alapokon keresztül rendelkezésre álló forrásokat is; megjegyzi, hogy a kkv-kat különösen sújtják a késedelmes kifizetések, ezért az Európai Uniónak el kell kerülni a késedelmes kifizetéseket egy olyan hatékony és átlátható ellenőrzési rendszer alkalmazása segítségével, amely biztosítja, hogy a kifizetések egy adott időn belül megtörténnek;

1b. alfejezet

| 28. | tudomásul veszi, hogy a „kohézió a növekedés és a foglalkoztatottság szolgálatában” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 2,5 %-os növekedéssel összesen 48 413,9 millió eurót tesznek ki, csupán 14 millió euró rendelkezésre álló tartalékkal a technikai segítségnyújtási keretben; megjegyzi, hogy az átfogó 2,5 %-os emelkedés a Kohéziós Alap jelentős megnövelésének tudható be (+14 % 2008-hoz képest), míg a strukturális alapok előirányzatai azonos szinten maradtak; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi, hogy a „kohézió a növekedés és a foglalkoztatottság szolgálatában” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 2,5 %-os növekedéssel összesen 48 413,9 millió eurót tesznek ki, csupán 14 millió euró rendelkezésre álló tartalékkal a technikai segítségnyújtási keretben; megjegyzi, hogy az átfogó 2,5 %-os emelkedés a Kohéziós Alap jelentős megnövelésének tudható be (+14 % 2008-hoz képest), míg a strukturális alapok előirányzatai azonos szinten maradtak;

| 29. | sajnálatosnak tartja a kifizetések meredek csökkenését, amely 2008-hoz képest 13,9 %-kal esett 34 914,1 millió eurós összegre; nincs meggyőződve különösen a kifizetési előrejelzések szintjének lefelé történő korrigálásának – nevezetesen az ERFA konvergencia 30 %-os, az ERFA regionális versenyképesség és foglalkoztatottság 13 %-os, az ERFA területi együttműködés 85 %-os, valamint a 2007–2013 közötti új programoknak szánt Kohéziós Alap 50 %-os csökkentése – indokairól; |
| --- | --- |

29.

sajnálatosnak tartja a kifizetések meredek csökkenését, amely 2008-hoz képest 13,9 %-kal esett 34 914,1 millió eurós összegre; nincs meggyőződve különösen a kifizetési előrejelzések szintjének lefelé történő korrigálásának – nevezetesen az ERFA konvergencia 30 %-os, az ERFA regionális versenyképesség és foglalkoztatottság 13 %-os, az ERFA területi együttműködés 85 %-os, valamint a 2007–2013 közötti új programoknak szánt Kohéziós Alap 50 %-os csökkentése – indokairól;

| 30. | úgy véli, hogy amennyiben ez az éles csökkenés a strukturális intézkedésekkel kapcsolatos felügyelet és közös irányítás erősítésére irányuló új cselekvési program közvetlen vagy közvetett következménye, a Bizottságnak ezt jeleznie kellene, hiszen mindez utalhat az első szintű ellenőrzések tagállamokon belüli hiányára; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy amennyiben ez az éles csökkenés a strukturális intézkedésekkel kapcsolatos felügyelet és közös irányítás erősítésére irányuló új cselekvési program közvetlen vagy közvetett következménye, a Bizottságnak ezt jeleznie kellene, hiszen mindez utalhat az első szintű ellenőrzések tagállamokon belüli hiányára;

| 31. | ügyelni fog arra, hogy a kohéziós politikákhoz szükséges források biztosítottak maradjanak annak érdekében, hogy meg tudjanak felelni a szolidaritás elvét az Európai Unióban érő jelenlegi és jövőbeli kihívásoknak; |
| --- | --- |

31.

ügyelni fog arra, hogy a kohéziós politikákhoz szükséges források biztosítottak maradjanak annak érdekében, hogy meg tudjanak felelni a szolidaritás elvét az Európai Unióban érő jelenlegi és jövőbeli kihívásoknak;

2. fejezet

| 32. | megjegyzi, hogy „a természeti erőforrások megőrzése és kezelése” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 57 525,7 millió eurót tesznek ki, ami 3,5 %-os növekedést jelent 2008-hoz képest, 2 113,3 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; a kifizetések 3,0 %-kal 54 834,9 millió euróra emelkednek; a 2. fejezet piaccal kapcsolatos kiadásokra és közvetlen segélyekre előirányzott részének a kötelezettségvállalási előirányzatokban meghatározott összege 42 860,3 millió euró, a kifizetési előirányzatok összege pedig 42 814,2 millió euró; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy „a természeti erőforrások megőrzése és kezelése” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 57 525,7 millió eurót tesznek ki, ami 3,5 %-os növekedést jelent 2008-hoz képest, 2 113,3 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; a kifizetések 3,0 %-kal 54 834,9 millió euróra emelkednek; a 2. fejezet piaccal kapcsolatos kiadásokra és közvetlen segélyekre előirányzott részének a kötelezettségvállalási előirányzatokban meghatározott összege 42 860,3 millió euró, a kifizetési előirányzatok összege pedig 42 814,2 millió euró;

| 33. | kiemeli, hogy a vidékfejlesztési programozásban szereplő környezetvédelmi intézkedések ellenére, illetve a közvetlen kifizetésekre vonatkozó kölcsönös megfeleltetési rendszert erősítő környezetvédelmi standardok dacára a 2. fejezethez tartozó előirányzatok csupán 0,5 %-át használják fel a környezetvédelmi prioritások számára, mialatt a források túlnyomó többségét közvetlen segélyekre és piaccal kapcsolatos kiadásokra irányozzák elő; |
| --- | --- |

33.

kiemeli, hogy a vidékfejlesztési programozásban szereplő környezetvédelmi intézkedések ellenére, illetve a közvetlen kifizetésekre vonatkozó kölcsönös megfeleltetési rendszert erősítő környezetvédelmi standardok dacára a 2. fejezethez tartozó előirányzatok csupán 0,5 %-át használják fel a környezetvédelmi prioritások számára, mialatt a források túlnyomó többségét közvetlen segélyekre és piaccal kapcsolatos kiadásokra irányozzák elő;

| 34. | üdvözli a LIFE+ 20,9 millió eurós összeggel történő megemelését, ugyanakkor némi sajnálattal jegyzi meg, hogy e növekedésnek csupán egy része irányul az éghajlatváltozás területén folyó tevékenységek fokozására; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek a költségvetésen horizontálisan átnyúló prioritása nem tükröződik megfelelően e számokban; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a LIFE+ 20,9 millió eurós összeggel történő megemelését, ugyanakkor némi sajnálattal jegyzi meg, hogy e növekedésnek csupán egy része irányul az éghajlatváltozás területén folyó tevékenységek fokozására; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek a költségvetésen horizontálisan átnyúló prioritása nem tükröződik megfelelően e számokban;

| 35. | emlékeztet arra, hogy a KAP elsődleges célja a piaci stabilizáció, az ellátásbiztonság és az elfogadható fogyasztói árak szavatolása, és ezért felhívja az EU-t, hogy a 2009. évi költségvetésben irányozza elő a szükséges eszközöket a jelenlegi élelmiszerválságból adódó új szükségletek kezelése, különösen a leginkább nélkülöző emberek – akik a legjobban szenvednek ettől a válságtól – élelmiszerekhez való hozzáférésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy a KAP elsődleges célja a piaci stabilizáció, az ellátásbiztonság és az elfogadható fogyasztói árak szavatolása, és ezért felhívja az EU-t, hogy a 2009. évi költségvetésben irányozza elő a szükséges eszközöket a jelenlegi élelmiszerválságból adódó új szükségletek kezelése, különösen a leginkább nélkülöző emberek – akik a legjobban szenvednek ettől a válságtól – élelmiszerekhez való hozzáférésének javítása érdekében;

| 36. | üdvözli a kedvező piaci körülmények, valamint az ebből fakadó megtakarítások következtében a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítésekben tapasztalható általános csökkenő tendenciát; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a kedvező piaci körülmények, valamint az ebből fakadó megtakarítások következtében a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítésekben tapasztalható általános csökkenő tendenciát;

| 37. | megjegyzi, hogy az EKT kötelezettségvállalásai a vidékfejlesztés terén 13 401 millió eurós kötelezettségvállalási előirányzattal (a modulációt is beleértve) és 10 926 millió eurós kifizetési előirányzattal viszonylag stabilak maradnak, ami 2008-hoz képest 4 %-os csökkenést jelent; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy az EKT kötelezettségvállalásai a vidékfejlesztés terén 13 401 millió eurós kötelezettségvállalási előirányzattal (a modulációt is beleértve) és 10 926 millió eurós kifizetési előirányzattal viszonylag stabilak maradnak, ami 2008-hoz képest 4 %-os csökkenést jelent;

| 38. | úgy véli, hogy e számadatok jelzésértékű elemeit képezik a Bizottság által 2008. május 20–án benyújtott „KAP-állapotfelmérés” keretének; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy e számadatok jelzésértékű elemeit képezik a Bizottság által 2008. május 20–án benyújtott „KAP-állapotfelmérés” keretének;

| 39. | rámutat, hogy az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap (EMVA) végrehajtása nagy nehézségekbe ütközik; sajnálatát fejezi ki, hogy 2007-ben 2 830 millió euró előirányzat maradt elköltetlenül, hogy az áthozat 2008-ra 1 361 millió euró volt, és az intézményközi megállapodás 48.pontja értelmében 1 469 millió eurót programoztak újra a 2008–2013-as időszakra; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ilyen jelentős összeget csoportosítanak újra, ami jelentős késedelmet fog okozni a vidéki területeken rendelkezésre álló alapok terén; |
| --- | --- |

39.

rámutat, hogy az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap (EMVA) végrehajtása nagy nehézségekbe ütközik; sajnálatát fejezi ki, hogy 2007-ben 2 830 millió euró előirányzat maradt elköltetlenül, hogy az áthozat 2008-ra 1 361 millió euró volt, és az intézményközi megállapodás 48.pontja értelmében 1 469 millió eurót programoztak újra a 2008–2013-as időszakra; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ilyen jelentős összeget csoportosítanak újra, ami jelentős késedelmet fog okozni a vidéki területeken rendelkezésre álló alapok terén;

3a. alfejezet

| 40. | megjegyzi, hogy „a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 15 %-os növekedéssel 839,1 millió eurót tesznek ki, 32,9 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; a kifizetések 11,7 %-kal 596,7 millió euróra emelkednek; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy „a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése” elnevezésű fejezet számára az EKT-ban biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 15 %-os növekedéssel 839,1 millió eurót tesznek ki, 32,9 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; a kifizetések 11,7 %-kal 596,7 millió euróra emelkednek;

| 41. | rámutat, hogy a 2008-hoz viszonyított figyelemre méltó növekedés főként a „szolidaritás – külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása” (+44,4 millió euró, azaz +15,6 %), a „migrációs áramlások – közös bevándorlási és menekültügyi politika” (+43,3 millió euró, azaz +18,9 %) és a „biztonság és a szabadságjogok védelme” (+20,8 millió euró, azaz +27,1 %) alcímek alatti összegek jelentős megemelésének köszönhető; |
| --- | --- |

41.

rámutat, hogy a 2008-hoz viszonyított figyelemre méltó növekedés főként a „szolidaritás – külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása” (+44,4 millió euró, azaz +15,6 %), a „migrációs áramlások – közös bevándorlási és menekültügyi politika” (+43,3 millió euró, azaz +18,9 %) és a „biztonság és a szabadságjogok védelme” (+20,8 millió euró, azaz +27,1 %) alcímek alatti összegek jelentős megemelésének köszönhető;

| 42. | tudomásul veszi a „bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem” egyedi program kötelezettségvállalási előirányzatainak 36,3 %-os növelését, és meg fogja vizsgálni ennek indokait; |
| --- | --- |

42.

tudomásul veszi a „bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem” egyedi program kötelezettségvállalási előirányzatainak 36,3 %-os növelését, és meg fogja vizsgálni ennek indokait;

| 43. | aggodalmát fejezi ki az „alapvető jogok és jogérvényesülés” tevékenységének alulfinanszírozottsága miatt, amelynek kötelezettségvállalási előirányzatait csupán 0,2 %-kal növelték, és a kifizetési előirányzatai 10 %-kal ténylegesen csökkentek 2008-hoz képest; |
| --- | --- |

43.

aggodalmát fejezi ki az „alapvető jogok és jogérvényesülés” tevékenységének alulfinanszírozottsága miatt, amelynek kötelezettségvállalási előirányzatait csupán 0,2 %-kal növelték, és a kifizetési előirányzatai 10 %-kal ténylegesen csökkentek 2008-hoz képest;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az EKT megtartja az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) számára 2008-ban megszavazott előirányzat-növekedést, ugyanakkor némi aggodalommal veszi tudomásul a támogatás újbóli egyensúlyba hozását 5,7 millió eurónak a működési kiadásokból az igazgatási kiadásokba történő áthelyezésével; felszólít, hogy 2009-re növeljék a Frontex előirányzatait, hogy továbbra is meg tudjon felelni állandó és megszakítás nélküli küldetéseire vonatkozó kötelezettségvállalásainak az Unió déli határain (Hera, Nautilus és Poseidon); |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az EKT megtartja az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) számára 2008-ban megszavazott előirányzat-növekedést, ugyanakkor némi aggodalommal veszi tudomásul a támogatás újbóli egyensúlyba hozását 5,7 millió eurónak a működési kiadásokból az igazgatási kiadásokba történő áthelyezésével; felszólít, hogy 2009-re növeljék a Frontex előirányzatait, hogy továbbra is meg tudjon felelni állandó és megszakítás nélküli küldetéseire vonatkozó kötelezettségvállalásainak az Unió déli határain (Hera, Nautilus és Poseidon);

| 45. | hangsúlyozza, hogy a bevándorlási politikáról szóló európai paktumban szerepelniük kell az illegális bevándorlás kezelésével, a legális bevándorlás irányításával, a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedésével és a határvédelem megerősítésével kapcsolatos kérdéseknek is, teljes mértékben szem előtt tartva a szolidaritás elvét; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a bevándorlási politikáról szóló európai paktumban szerepelniük kell az illegális bevándorlás kezelésével, a legális bevándorlás irányításával, a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedésével és a határvédelem megerősítésével kapcsolatos kérdéseknek is, teljes mértékben szem előtt tartva a szolidaritás elvét;

3b. alfejezet

| 46. | megjegyzi, hogy az EKT állampolgárságra vonatkozó fejezete számára biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok összesen 628,7 millió eurót tesznek ki, ami 1,0 %-os növekedést jelent, amennyiben a 2008-as előirányzatokból levonjuk a Szolidaritási Alap előirányzatait és a Bulgária és Románia számára nyújtott átmeneti támogatást; a rendelkezésre álló tartalékkeret 22 millió euró, a kifizetések 0,7 %-kal 669 millió euróra emelkednek; |
| --- | --- |

46.

megjegyzi, hogy az EKT állampolgárságra vonatkozó fejezete számára biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok összesen 628,7 millió eurót tesznek ki, ami 1,0 %-os növekedést jelent, amennyiben a 2008-as előirányzatokból levonjuk a Szolidaritási Alap előirányzatait és a Bulgária és Románia számára nyújtott átmeneti támogatást; a rendelkezésre álló tartalékkeret 22 millió euró, a kifizetések 0,7 %-kal 669 millió euróra emelkednek;

| 47. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alfejezet alatti csekély 22 millió eurós tartalék igen korlátozott mozgásteret hagy a kísérleti projektek és előkészítő tevékenységek számára; |
| --- | --- |

47.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alfejezet alatti csekély 22 millió eurós tartalék igen korlátozott mozgásteret hagy a kísérleti projektek és előkészítő tevékenységek számára;

| 48. | felhívja a figyelmet, hogy az EU polgárainak védelmére való nagyobb felkészültség érdekében növelni kell az EU polgári védelmi beavatkozásainak hatékonyságát, és erősíteni kell koordinációját, többek között közös polgári védelmi módszerek kialakításával a tagállamok között, korai riasztási és megelőző rendszerek kialakításával és a polgári védelmi eszközök szállításának fejlesztésével; |
| --- | --- |

48.

felhívja a figyelmet, hogy az EU polgárainak védelmére való nagyobb felkészültség érdekében növelni kell az EU polgári védelmi beavatkozásainak hatékonyságát, és erősíteni kell koordinációját, többek között közös polgári védelmi módszerek kialakításával a tagállamok között, korai riasztási és megelőző rendszerek kialakításával és a polgári védelmi eszközök szállításának fejlesztésével;

| 49. | elítéli, hogy az európai polgárok mindennapjaira közvetlen kiható, létfontosságú politikákat magában foglaló alfejezet előirányzatainak a Bizottság által javasolt növekedése jóval alacsonyabb a kötelezettségvállalási előirányzatok átlagosan 3,1 %-os növekedésénél; különösen sajnálkozik amiatt, hogy főként az európai polgárok számára fontos tevékenységek finanszírozása részesült a legcsekélyebb növekedésben vagy 2008-hoz viszonyítva akár csökkent is; |
| --- | --- |

49.

elítéli, hogy az európai polgárok mindennapjaira közvetlen kiható, létfontosságú politikákat magában foglaló alfejezet előirányzatainak a Bizottság által javasolt növekedése jóval alacsonyabb a kötelezettségvállalási előirányzatok átlagosan 3,1 %-os növekedésénél; különösen sajnálkozik amiatt, hogy főként az európai polgárok számára fontos tevékenységek finanszírozása részesült a legcsekélyebb növekedésben vagy 2008-hoz viszonyítva akár csökkent is;

| 50. | aggodalmának ad hangot a kommunikációs tevékenységek finanszírozását biztosító számos költségvetési tétel Bizottság által javasolt csökkentése miatt, különösképpen a 2009-ben e területet érintő feladatok és új kihívások – mint pl. az európai választások vagy a Lisszaboni Szerződés lehetséges hatálybalépése –tekintetében; |
| --- | --- |

50.

aggodalmának ad hangot a kommunikációs tevékenységek finanszírozását biztosító számos költségvetési tétel Bizottság által javasolt csökkentése miatt, különösképpen a 2009-ben e területet érintő feladatok és új kihívások – mint pl. az európai választások vagy a Lisszaboni Szerződés lehetséges hatálybalépése –tekintetében;

| 51. | úgy véli, hogy kommunikációs és tájékoztatási politika alapvető feladata az uniós polgárok tájékoztatása az EU által megvalósított fellépésekről és programokról, valamint az elmúlt években elért fejlődésről; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy kommunikációs és tájékoztatási politika alapvető feladata az uniós polgárok tájékoztatása az EU által megvalósított fellépésekről és programokról, valamint az elmúlt években elért fejlődésről;

| 52. | emlékeztet arra, hogy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25–i 1605/2002/EK tanácsi rendelet (4) (költségvetési rendelet) 49. cikkének megfelelően intézményi autonómiája részeként minden intézménynek joga van kommunikációs politikája végrehajtására egy közös keret szabta korlátokon belül, és bizonyos mértékben harmonizálva a külső megjelenést, amely minden kommunikációs intézkedés során felismerhető „EU-s védjegy” kialakulását teszi lehetővé; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25–i 1605/2002/EK tanácsi rendelet (4) (költségvetési rendelet) 49. cikkének megfelelően intézményi autonómiája részeként minden intézménynek joga van kommunikációs politikája végrehajtására egy közös keret szabta korlátokon belül, és bizonyos mértékben harmonizálva a külső megjelenést, amely minden kommunikációs intézkedés során felismerhető „EU-s védjegy” kialakulását teszi lehetővé;

| 53. | elismeri az intézmények által követett különböző kommunikációs politikáknak a tájékoztatási és kommunikációs intézményközi munkacsoporton belüli koordinációja szükségességét; emlékeztet arra, hogy a kommunikáció régóta fontos prioritás a Parlament számára; úgy véli, hogy a Parlament által e folyamatban betöltött központi szerep – különösen a közelgő európai parlamenti választásokra tekintettel – alapvető fontosságú, és biztosítja a kommunikációs politika folytonosságát és hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy a polgárok számára adott, az uniós jogszabályok alkalmazásából eredő jogaikról szóló tájékoztatást erősíteni kell; |
| --- | --- |

53.

elismeri az intézmények által követett különböző kommunikációs politikáknak a tájékoztatási és kommunikációs intézményközi munkacsoporton belüli koordinációja szükségességét; emlékeztet arra, hogy a kommunikáció régóta fontos prioritás a Parlament számára; úgy véli, hogy a Parlament által e folyamatban betöltött központi szerep – különösen a közelgő európai parlamenti választásokra tekintettel – alapvető fontosságú, és biztosítja a kommunikációs politika folytonosságát és hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy a polgárok számára adott, az uniós jogszabályok alkalmazásából eredő jogaikról szóló tájékoztatást erősíteni kell;

4. fejezet

| 54. | tudomásul veszi, hogy az EU mint globális szereplő elnevezésű fejezet számára biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 1,8 %-kal 7 440,4 millió euróra emelkednek 243,6 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; a kifizetések 6,6 %-kal 7 579,5 millió euróra csökkennek; |
| --- | --- |

54.

tudomásul veszi, hogy az EU mint globális szereplő elnevezésű fejezet számára biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok 1,8 %-kal 7 440,4 millió euróra emelkednek 243,6 millió euró rendelkezésre álló tartalékkerettel; a kifizetések 6,6 %-kal 7 579,5 millió euróra csökkennek;

| 55. | megállapítja hogy ez az 1,8 %-os növekedés nem éri el az EU általános költségvetését jellemző átlag 3,1 %-os össznövekedést; úgy véli, hogy ez nyugtalanító jel, mivel a 4. fejezet hagyományosan az egyik legkomolyabb kihívásokat jelentő része az Unió költségvetésének; |
| --- | --- |

55.

megállapítja hogy ez az 1,8 %-os növekedés nem éri el az EU általános költségvetését jellemző átlag 3,1 %-os össznövekedést; úgy véli, hogy ez nyugtalanító jel, mivel a 4. fejezet hagyományosan az egyik legkomolyabb kihívásokat jelentő része az Unió költségvetésének;

| 56. | aggodalmát fejezi ki a 4.fejezet alulfinanszírozottsága miatt, és határozottan elítéli a Bizottság által választott, bizonytalan költségvetés-tervezési megközelítést, amely egyáltalán nem veszi figyelembe az e területen várhatóan felmerülő valódi igényeket; megállapítja következésképpen, hogy a jelenlegi 243,6 millió eurós tartalékkeret meglehetősen esetleges számadatnak tűnik; úgy véli, hogy ezt a problémát csak a többéves pénzügyi keret átfogó felülvizsgálatával lehet kezelni, mely során növelni kell a 4. fejezet plafonértékét a 2009–2013-as időszakra; |
| --- | --- |

56.

aggodalmát fejezi ki a 4.fejezet alulfinanszírozottsága miatt, és határozottan elítéli a Bizottság által választott, bizonytalan költségvetés-tervezési megközelítést, amely egyáltalán nem veszi figyelembe az e területen várhatóan felmerülő valódi igényeket; megállapítja következésképpen, hogy a jelenlegi 243,6 millió eurós tartalékkeret meglehetősen esetleges számadatnak tűnik; úgy véli, hogy ezt a problémát csak a többéves pénzügyi keret átfogó felülvizsgálatával lehet kezelni, mely során növelni kell a 4. fejezet plafonértékét a 2009–2013-as időszakra;

| 57. | rámutat arra, hogy az EKT előterjesztése előtt a Parlament a fent említett 2008. április 24–i állásfoglalásában az összes – különösen a többéves pénzügyi keret 4. fejezete alatt felmerülő – költségvetési igényről valósághű képet kért; úgy véli, hogy az EKT e fejezet esetében nem követi a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét; |
| --- | --- |

57.

rámutat arra, hogy az EKT előterjesztése előtt a Parlament a fent említett 2008. április 24–i állásfoglalásában az összes – különösen a többéves pénzügyi keret 4. fejezete alatt felmerülő – költségvetési igényről valósághű képet kért; úgy véli, hogy az EKT e fejezet esetében nem követi a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét;

| 58. | ezért aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Bizottság már a költségvetési eljárás e korai szakaszában kijelentette, hogy a Koszovó, a Közel-Kelet, az élelmiszersegélyek és a makroszintű pénzügyi támogatások számára elkülönített előirányzatok nyilvánvalóan nem lesznek elegendőek a szerte a világon fennálló uniós kötelezettségvállalások teljesítéséhez, nem beszélve a várható többletigényekről: az EKT például 161 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatot és 100 millió euró kifizetési előirányzatot javasol Palesztina és a békefolyamat támogatása céljára, noha a 2008-as költségvetésben 300 millió eurót illetve 200 millió eurót szavaztak meg erre, és több átcsoportosítást követően a kifizetési előirányzatok idáig 350 millió euróra nőttek; Koszovó tekintetében az EULEX misszió számára elkülönített előirányzatok 15,7 %-kal csökkennek a közös kül- és biztonságpolitikán (KKBP) belül; ezt elfogadhatatlannak tartja, és új megközelítés alkalmazására szólít fel a palesztinai és koszovói kiadásokkal kapcsolatban; úgy véli, hogy már most előre lehet látni a jelentős pénzügyi hiányt azon döntés kapcsán, hogy jelentősen megnövelik az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) dolgozó szakértők eredeti számát; |
| --- | --- |

58.

ezért aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Bizottság már a költségvetési eljárás e korai szakaszában kijelentette, hogy a Koszovó, a Közel-Kelet, az élelmiszersegélyek és a makroszintű pénzügyi támogatások számára elkülönített előirányzatok nyilvánvalóan nem lesznek elegendőek a szerte a világon fennálló uniós kötelezettségvállalások teljesítéséhez, nem beszélve a várható többletigényekről: az EKT például 161 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatot és 100 millió euró kifizetési előirányzatot javasol Palesztina és a békefolyamat támogatása céljára, noha a 2008-as költségvetésben 300 millió eurót illetve 200 millió eurót szavaztak meg erre, és több átcsoportosítást követően a kifizetési előirányzatok idáig 350 millió euróra nőttek; Koszovó tekintetében az EULEX misszió számára elkülönített előirányzatok 15,7 %-kal csökkennek a közös kül- és biztonságpolitikán (KKBP) belül; ezt elfogadhatatlannak tartja, és új megközelítés alkalmazására szólít fel a palesztinai és koszovói kiadásokkal kapcsolatban; úgy véli, hogy már most előre lehet látni a jelentős pénzügyi hiányt azon döntés kapcsán, hogy jelentősen megnövelik az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) dolgozó szakértők eredeti számát;

| 59. | megerősíti, hogy támogatja az elmélyített és differenciált európai szomszédságpolitika (ENP) végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz (ENPI) számára megfelelő pénzügyi keretet kell biztosítani, amely tükrözi az EU elkötelezettségét kelet- és dél-európai szomszédai irányában; tudomásul veszi a 2009-re tervezett előirányzatok szerény mértékű növekedését, és hangsúlyozza, hogy a legutóbbi – „Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért” – kezdeményezés nem hátráltathatja a kelet-európai és a dél-európai szomszédok számára elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok közötti egyensúly megteremtésére tett erőfeszítéseket, és semmi esetre sem növelheti a költségvetési feszültséget az ENPI-n belül; |
| --- | --- |

59.

megerősíti, hogy támogatja az elmélyített és differenciált európai szomszédságpolitika (ENP) végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz (ENPI) számára megfelelő pénzügyi keretet kell biztosítani, amely tükrözi az EU elkötelezettségét kelet- és dél-európai szomszédai irányában; tudomásul veszi a 2009-re tervezett előirányzatok szerény mértékű növekedését, és hangsúlyozza, hogy a legutóbbi – „Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért” – kezdeményezés nem hátráltathatja a kelet-európai és a dél-európai szomszédok számára elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok közötti egyensúly megteremtésére tett erőfeszítéseket, és semmi esetre sem növelheti a költségvetési feszültséget az ENPI-n belül;

| 60. | elítéli, hogy e többletigények finanszírozására nem javasoltak költségvetési megoldásokat, de még megoldások nyomai sem mutatkoztak; sürgősen kéri ismételten a 4. fejezettel – beleértve a KKBP-alcímet – kapcsolatos összigények pontosítását; |
| --- | --- |

60.

elítéli, hogy e többletigények finanszírozására nem javasoltak költségvetési megoldásokat, de még megoldások nyomai sem mutatkoztak; sürgősen kéri ismételten a 4. fejezettel – beleértve a KKBP-alcímet – kapcsolatos összigények pontosítását;

| 61. | megismétli azon meggyőződését, amely szerint sem a rugalmassági eszközt, sem a sürgős segélyre képzett tartalékalapot (244 millió euró) nem szabad az EU hosszú távra tervezett politikáinak és tevékenységeinek finanszírozására fordítani vagy helytelenül felhasználni, és elszánt arra, hogy a költségvetési eljárás során megvédje ezt az álláspontot; |
| --- | --- |

61.

megismétli azon meggyőződését, amely szerint sem a rugalmassági eszközt, sem a sürgős segélyre képzett tartalékalapot (244 millió euró) nem szabad az EU hosszú távra tervezett politikáinak és tevékenységeinek finanszírozására fordítani vagy helytelenül felhasználni, és elszánt arra, hogy a költségvetési eljárás során megvédje ezt az álláspontot;

| 62. | aggodalommal hívja fel a figyelmet az egyre erősödő globális élelmiszerválságra és az éghajlatváltozás hatásaira, és kiemeli, hogy az EU-nak képesnek kell lennie a fejlődő országoknak nyújtandó élelmiszersegélyek és katasztrófaelhárítás tekintetében vállalt kötelezettségeinek teljesítésére; őszinte aggodalommal veszi tudomásul, hogy a 2009-es EKT-ban élelmiszersegélyek céljára a 2008-as összeghez (+3 %) képest mindössze 6,8 millió euróval többet különítettek el, valamint hogy a Bizottság már 2008.április végére 60 millió eurós átcsoportosítást kérelmez a 2008-as élelmiszersegélyek többletköltségeinek fedezésére (ami 26,88 %-os növekedést jelent a kötelezettségvállalási előirányzatokban); kéri, hogy 2009–ben az összes létező költségvetési eszköz segítségével biztosítsanak további forrásokat erre a célra; |
| --- | --- |

62.

aggodalommal hívja fel a figyelmet az egyre erősödő globális élelmiszerválságra és az éghajlatváltozás hatásaira, és kiemeli, hogy az EU-nak képesnek kell lennie a fejlődő országoknak nyújtandó élelmiszersegélyek és katasztrófaelhárítás tekintetében vállalt kötelezettségeinek teljesítésére; őszinte aggodalommal veszi tudomásul, hogy a 2009-es EKT-ban élelmiszersegélyek céljára a 2008-as összeghez (+3 %) képest mindössze 6,8 millió euróval többet különítettek el, valamint hogy a Bizottság már 2008.április végére 60 millió eurós átcsoportosítást kérelmez a 2008-as élelmiszersegélyek többletköltségeinek fedezésére (ami 26,88 %-os növekedést jelent a kötelezettségvállalási előirányzatokban); kéri, hogy 2009–ben az összes létező költségvetési eszköz segítségével biztosítsanak további forrásokat erre a célra;

| 63. | üdvözli a nyugat-balkáni országok részére elkülönített, az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) intézményfejlesztési komponense alá tartozó előirányzatok növekedését, különösen a Bizottság azon szándékát, hogy további ösztöndíjakat biztosít és növeli a civil társadalmi párbeszéd támogatását; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a balkáni országokra vonatkozó szociálpolitikai menetrendet; |
| --- | --- |

63.

üdvözli a nyugat-balkáni országok részére elkülönített, az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) intézményfejlesztési komponense alá tartozó előirányzatok növekedését, különösen a Bizottság azon szándékát, hogy további ösztöndíjakat biztosít és növeli a civil társadalmi párbeszéd támogatását; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a balkáni országokra vonatkozó szociálpolitikai menetrendet;

| 64. | hangsúlyozza, hogy a „segély kereskedelemért” programok számára biztosított új pénzeszközöknek a meglévő fejlesztési támogatások kiegészítéseként kell szolgálniuk, és hogy ezen új kötelezettségvállalásoknak nem szabad más fejlesztési kezdeményezésekhez rendelt források átcsoportosításához vezetniük; ismételten kéri a Bizottságtól, hogy nyújtson tájékoztatást az ígért 1 000 millió euró eredetéről; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a „segély kereskedelemért” programok számára biztosított új pénzeszközöknek a meglévő fejlesztési támogatások kiegészítéseként kell szolgálniuk, és hogy ezen új kötelezettségvállalásoknak nem szabad más fejlesztési kezdeményezésekhez rendelt források átcsoportosításához vezetniük; ismételten kéri a Bizottságtól, hogy nyújtson tájékoztatást az ígért 1 000 millió euró eredetéről;

| 65. | üdvözli a Bizottságnak az éghajlatváltozás elleni globális szövetség, valamint a globális energiahatékonysági és megújuló energia alap létrehozására irányuló kezdeményezéseit, melyeket jelentős lépésnek tekint a fejlődő országoknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak enyhítése terén történő támogatása tekintetében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az eddig előirányzott összegek nem elegendőek; a tervezett fejlesztési kötelezettségvállalások mellett felszólít ezen kezdeményezések közvetlen támogatásainak emelésére a 2009-es költségvetésben; továbbá hangsúlyozza, hogy ezeket a kezdeményezéseket hosszú távú kiegészítő támogatások biztosításával kell megerősíteni; |
| --- | --- |

65.

üdvözli a Bizottságnak az éghajlatváltozás elleni globális szövetség, valamint a globális energiahatékonysági és megújuló energia alap létrehozására irányuló kezdeményezéseit, melyeket jelentős lépésnek tekint a fejlődő országoknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak enyhítése terén történő támogatása tekintetében; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az eddig előirányzott összegek nem elegendőek; a tervezett fejlesztési kötelezettségvállalások mellett felszólít ezen kezdeményezések közvetlen támogatásainak emelésére a 2009-es költségvetésben; továbbá hangsúlyozza, hogy ezeket a kezdeményezéseket hosszú távú kiegészítő támogatások biztosításával kell megerősíteni;

| 66. | tudomásul veszi, hogy a kölcsönöket biztosító Garanciaalap számára a 2009-es EKT-ban 92,46 millió euró került elkülönítésre az eredeti pénzügyi tervezéssel szemben, amely szerint 200 millió euró finanszírozásban részesült volna az alap; rámutat arra, hogy a 2009-es EKT-ban rendelkezésre álló tartalékkeret egy jelentős része, nevezetesen 107,54 millió euró a 243,6 millió euróból mesterséges összeg, tekintve, hogy az a fent említett manőver eredménye; aggodalmát kifejezve hangsúlyozza, hogy nagyon valószínű, hogy a Garanciaalap költségvetési tervezése során ily módon nyert „megtakarításokat” magasabb kiadásokkal kell majd kompenzálni az elkövetkező években, még a most tervezettnél is kisebb tartalékkeretet hagyva a 4. fejezeten belül; |
| --- | --- |

66.

tudomásul veszi, hogy a kölcsönöket biztosító Garanciaalap számára a 2009-es EKT-ban 92,46 millió euró került elkülönítésre az eredeti pénzügyi tervezéssel szemben, amely szerint 200 millió euró finanszírozásban részesült volna az alap; rámutat arra, hogy a 2009-es EKT-ban rendelkezésre álló tartalékkeret egy jelentős része, nevezetesen 107,54 millió euró a 243,6 millió euróból mesterséges összeg, tekintve, hogy az a fent említett manőver eredménye; aggodalmát kifejezve hangsúlyozza, hogy nagyon valószínű, hogy a Garanciaalap költségvetési tervezése során ily módon nyert „megtakarításokat” magasabb kiadásokkal kell majd kompenzálni az elkövetkező években, még a most tervezettnél is kisebb tartalékkeretet hagyva a 4. fejezeten belül;

| 67. | hangsúlyozza, hogy mivel a főképviselő, az Európai Tanács elnöke és az európai külügyi szolgálat intézményi struktúrájáról még nincs döntés, fokozatosan megfelelő költségvetési forrásokat kell biztosítani, ahogy az új szervezeti struktúra hatásköre és szerepe konkrétabb alakot ölt; kiemeli, hogy sem az intézményi változások, sem az új KBVP rendelkezései nem feszíthetik még tovább a 4. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak jelenlegi szintjét; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy mivel a főképviselő, az Európai Tanács elnöke és az európai külügyi szolgálat intézményi struktúrájáról még nincs döntés, fokozatosan megfelelő költségvetési forrásokat kell biztosítani, ahogy az új szervezeti struktúra hatásköre és szerepe konkrétabb alakot ölt; kiemeli, hogy sem az intézményi változások, sem az új KBVP rendelkezései nem feszíthetik még tovább a 4. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak jelenlegi szintjét;

| 68. | hangsúlyozza a költségvetési hatáság által elfogadott, a 4. fejezetben szereplő kísérleti projektek és előkészítő tevékenységek politikai jelentőségét; felhívja a Bizottságot, hogy időben, proaktívan és a rendelkezésre álló kötelezettségvállalások teljes felhasználásával hajtsa végre e projekteket; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza a költségvetési hatáság által elfogadott, a 4. fejezetben szereplő kísérleti projektek és előkészítő tevékenységek politikai jelentőségét; felhívja a Bizottságot, hogy időben, proaktívan és a rendelkezésre álló kötelezettségvállalások teljes felhasználásával hajtsa végre e projekteket;

5. fejezet

| 69. | tudomásul veszi, hogy az igazgatási összkiadások tekintetében a javasolt növelés 5 % 2008-hoz képest, és e kiadások jelenleg összesen 7 647,9 millió eurót tesznek ki a 2008-as 7 281,5 millió euróval szemben, valamint hogy a pénzügyi keret felső határértéke alatt mindössze egy csekély, 129,1 millió eurós tartalékkeret maradt (ami a kiadási összegek körülbelül 1,7 %-ának felel meg); |
| --- | --- |

69.

tudomásul veszi, hogy az igazgatási összkiadások tekintetében a javasolt növelés 5 % 2008-hoz képest, és e kiadások jelenleg összesen 7 647,9 millió eurót tesznek ki a 2008-as 7 281,5 millió euróval szemben, valamint hogy a pénzügyi keret felső határértéke alatt mindössze egy csekély, 129,1 millió eurós tartalékkeret maradt (ami a kiadási összegek körülbelül 1,7 %-ának felel meg);

| 70. | miközben üdvözli, hogy a Bizottság által kért új álláshelyek csupán a korábban bejelentett, az „EU-2” számára biztosított 250 főnyi utolsó csoportot érinti, megjegyzi, hogy az igazgatási kiadások javasolt növelése még így is magasabb, mint az egész költségvetést érintő átlagos növelés; elismeri, hogy ez nagymértékben kapcsolódhat az indexált fizetési és nyugdíjköltségekhez, illetve bizonyos mértékben az ingatlanpolitikához; hangsúlyozza, hogy további módosításokra lehet szükség a 2009-es költségvetési év során, amennyiben a Lisszaboni Szerződés hatályba lép; alaposan, intézményközi kontextusban kívánja megvizsgálni az igazgatási kiadásokat az intézmények 2009-es és azt követő igényeinek feltárása érdekében; |
| --- | --- |

70.

miközben üdvözli, hogy a Bizottság által kért új álláshelyek csupán a korábban bejelentett, az „EU-2” számára biztosított 250 főnyi utolsó csoportot érinti, megjegyzi, hogy az igazgatási kiadások javasolt növelése még így is magasabb, mint az egész költségvetést érintő átlagos növelés; elismeri, hogy ez nagymértékben kapcsolódhat az indexált fizetési és nyugdíjköltségekhez, illetve bizonyos mértékben az ingatlanpolitikához; hangsúlyozza, hogy további módosításokra lehet szükség a 2009-es költségvetési év során, amennyiben a Lisszaboni Szerződés hatályba lép; alaposan, intézményközi kontextusban kívánja megvizsgálni az igazgatási kiadásokat az intézmények 2009-es és azt követő igényeinek feltárása érdekében;

| 71. | úgy véli – a kapott információ mennyiségének növekedése, valamint a Bizottság azon előzetes következtetései ellenére, melyek szerint a végrehajtó ügynökségek javítják az uniós programok minőségét –, hogy az 5. fejezet alá tartozó különféle pénzügyi/igazgatási következmények további pontosítást igényelnek; megdöbbenéssel veszi tudomásul például azt, hogy 947 álláshelynek a két kutatási ügynökségben történő jövőbeli létrehozása (amint ez az átvizsgálás nyomán megállapításra került) csupán 117 álláshely felszabadulásához fog vezetni a bizottsági osztályokon ugyanezen időszak alatt; |
| --- | --- |

71.

úgy véli – a kapott információ mennyiségének növekedése, valamint a Bizottság azon előzetes következtetései ellenére, melyek szerint a végrehajtó ügynökségek javítják az uniós programok minőségét –, hogy az 5. fejezet alá tartozó különféle pénzügyi/igazgatási következmények további pontosítást igényelnek; megdöbbenéssel veszi tudomásul például azt, hogy 947 álláshelynek a két kutatási ügynökségben történő jövőbeli létrehozása (amint ez az átvizsgálás nyomán megállapításra került) csupán 117 álláshely felszabadulásához fog vezetni a bizottsági osztályokon ugyanezen időszak alatt;

| 72. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Bizottságnál tapasztalható kiszervezési tendencia – a személyzeti szabályzat legutóbbi változtatásaival együtt – az emberi erőforrások terén ahhoz vezetett általánosságban, hogy az EU által alkalmazott személyzet egyre növekvő hányada nem látható a költségvetési hatóság által elfogadott intézményi létszámtervekben, illetve nem a többéves pénzügyi keret 5. fejezetéből kapja a fizetését; rendkívül sajnálja az átláthatóság e hiányát, amely a nemzeti szakértők foglalkozatását is érinti; kéri, hogy tartsanak nyilvános és átfogó tanácskozást az összes érdekelt fél részvételével az európai kormányzás jövőjéről; |
| --- | --- |

72.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Bizottságnál tapasztalható kiszervezési tendencia – a személyzeti szabályzat legutóbbi változtatásaival együtt – az emberi erőforrások terén ahhoz vezetett általánosságban, hogy az EU által alkalmazott személyzet egyre növekvő hányada nem látható a költségvetési hatóság által elfogadott intézményi létszámtervekben, illetve nem a többéves pénzügyi keret 5. fejezetéből kapja a fizetését; rendkívül sajnálja az átláthatóság e hiányát, amely a nemzeti szakértők foglalkozatását is érinti; kéri, hogy tartsanak nyilvános és átfogó tanácskozást az összes érdekelt fél részvételével az európai kormányzás jövőjéről;

| 73. | üdvözli a 2007-es személyzeti átvilágítási jelentés nyomon követését, amelyet nemrégiben kapott kézhez a 2008-as költségvetéshez fűzött módosításaira válaszul; alaposan elemezni kívánja e dokumentumot azzal a céllal, hogy a költségvetést érintő következtetéseket vonjon le belőle 2009-re vonatkozóan; |
| --- | --- |

73.

üdvözli a 2007-es személyzeti átvilágítási jelentés nyomon követését, amelyet nemrégiben kapott kézhez a 2008-as költségvetéshez fűzött módosításaira válaszul; alaposan elemezni kívánja e dokumentumot azzal a céllal, hogy a költségvetést érintő következtetéseket vonjon le belőle 2009-re vonatkozóan;

| 74. | kérdi a Bizottságot, hogy milyen lépéseket tesz az adminisztratív teher 25 %-os csökkentésére vonatkozó 2012-es cél elérése érdekében, és kéri, hogy a bürokrácia csökkentése érdekében gondolja végig, hogy valóra válhat-e az egyablakos ügyintézés elve; |
| --- | --- |

74.

kérdi a Bizottságot, hogy milyen lépéseket tesz az adminisztratív teher 25 %-os csökkentésére vonatkozó 2012-es cél elérése érdekében, és kéri, hogy a bürokrácia csökkentése érdekében gondolja végig, hogy valóra válhat-e az egyablakos ügyintézés elve;

| 75. | meg kívánja vizsgálni a többi intézmény igazgatási előirányzatait és személyzeti igényeit a hatékonyság növelése érdekében, beleértve a meghatározott prioritásoknak megfelelő lehetséges személyzeti átcsoportosításokat; megjegyzi, hogy a többi intézmény számára javasolt átlagos növekedés a Bizottság által javasolt növekedési rátánál éppen csak egy kicsivel alacsonyabb, 4,8 %-os, ami 2 673,8 millió euróról 2 803,2 millió euróra történő növekedést jelent; |
| --- | --- |

75.

meg kívánja vizsgálni a többi intézmény igazgatási előirányzatait és személyzeti igényeit a hatékonyság növelése érdekében, beleértve a meghatározott prioritásoknak megfelelő lehetséges személyzeti átcsoportosításokat; megjegyzi, hogy a többi intézmény számára javasolt átlagos növekedés a Bizottság által javasolt növekedési rátánál éppen csak egy kicsivel alacsonyabb, 4,8 %-os, ami 2 673,8 millió euróról 2 803,2 millió euróra történő növekedést jelent;

6. fejezet

| 76. | megállapítja, hogy 2009-ben, a Bulgáriának és Romániának nyújtott költségvetési kompenzáció utolsó évében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 209,1 millió eurót tesznek ki, ami 2008-hoz képest 1,2 %-os növekedést jelent; emellett mindössze egy kicsi, 0,9 millió eurós tartalékkeret áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

76.

megállapítja, hogy 2009-ben, a Bulgáriának és Romániának nyújtott költségvetési kompenzáció utolsó évében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 209,1 millió eurót tesznek ki, ami 2008-hoz képest 1,2 %-os növekedést jelent; emellett mindössze egy kicsi, 0,9 millió eurós tartalékkeret áll rendelkezésre;

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 77. | sajnálja, hogy általános elvként a Bizottság EKT-ja nem tartalmaz kötelezettségvállalásokat kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára, így azokat a többéves pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek tartalékkeretéből kell finanszírozni; megdöbbenésének ad hangot amiatt, hogy létezik néhány kivétel ezen általános szabály alól, ugyanis néhány, a Bizottság által szemmel láthatóan érdekesnek tartott kísérleti projekt és előkészítő intézkedés bekerült az EKT-ba kötelezettségvállalási előirányzatokkal; |
| --- | --- |

77.

sajnálja, hogy általános elvként a Bizottság EKT-ja nem tartalmaz kötelezettségvállalásokat kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára, így azokat a többéves pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek tartalékkeretéből kell finanszírozni; megdöbbenésének ad hangot amiatt, hogy létezik néhány kivétel ezen általános szabály alól, ugyanis néhány, a Bizottság által szemmel láthatóan érdekesnek tartott kísérleti projekt és előkészítő intézkedés bekerült az EKT-ba kötelezettségvállalási előirányzatokkal;

| 78. | emlékeztet arra, hogy az intézményközi megállapodás 46a. pontja értelmében a Bizottság köteles az éves tevékenységekről, a többéves becslésekről és az engedélyezett felső határértékek alatt megmaradó tartalékkeretekről rendelkezni; |
| --- | --- |

78.

emlékeztet arra, hogy az intézményközi megállapodás 46a. pontja értelmében a Bizottság köteles az éves tevékenységekről, a többéves becslésekről és az engedélyezett felső határértékek alatt megmaradó tartalékkeretekről rendelkezni;

| 79. | hangsúlyozza, hogy az intézményközi megállapodás kísérleti projektek céljára akár 40 millió eurónyi összeg biztosítását is lehetővé teszi bármely költségvetési évben, illetve az előkészítő intézkedések számára összesen akár 100 millió euró biztosítását, amelyből legfeljebb 50 millió eurót lehet új előkészítő intézkedésekre fordítani; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy az intézményközi megállapodás kísérleti projektek céljára akár 40 millió eurónyi összeg biztosítását is lehetővé teszi bármely költségvetési évben, illetve az előkészítő intézkedések számára összesen akár 100 millió euró biztosítását, amelyből legfeljebb 50 millió eurót lehet új előkészítő intézkedésekre fordítani;

| 80. | megerősíti azon szándékát, hogy – amint azt már a fent említett 2008. április 24–i állásfoglalása is előírja – az intézményközi megállapodásban a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára biztosított teljes éves összegeket felhasználja, amennyiben az ilyen jellegű javasolt projektek és intézkedések száma és volumene miatt ez szükséges, mivel ezeket a Parlament számára elengedhetetlen eszközöknek tekinti az európai polgárok érdekeit szolgáló új szakpolitikák kialakításához; |
| --- | --- |

80.

megerősíti azon szándékát, hogy – amint azt már a fent említett 2008. április 24–i állásfoglalása is előírja – az intézményközi megállapodásban a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések számára biztosított teljes éves összegeket felhasználja, amennyiben az ilyen jellegű javasolt projektek és intézkedések száma és volumene miatt ez szükséges, mivel ezeket a Parlament számára elengedhetetlen eszközöknek tekinti az európai polgárok érdekeit szolgáló új szakpolitikák kialakításához;

| 81. | emlékeztet arra, hogy a 2008-as költségvetési évre a Parlament által elfogadott kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre 107,32 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat jutott; az 1a. alfejezet alá tartozó projektek és intézkedések költségei 38 millió eurót tettek ki, a 2. fejezet alá tartozók 25,15 millió eurót, a 3a. alfejezet alá tartozók 3 millió eurót, a 3b. alfejezet alá tartozók 9,5 millió eurót, a 4. fejezet alá tartozók pedig 31,67 millió eurót; |
| --- | --- |

81.

emlékeztet arra, hogy a 2008-as költségvetési évre a Parlament által elfogadott kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre 107,32 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat jutott; az 1a. alfejezet alá tartozó projektek és intézkedések költségei 38 millió eurót tettek ki, a 2. fejezet alá tartozók 25,15 millió eurót, a 3a. alfejezet alá tartozók 3 millió eurót, a 3b. alfejezet alá tartozók 9,5 millió eurót, a 4. fejezet alá tartozók pedig 31,67 millió eurót;

| 82. | hangsúlyozza, hogy ha a Parlament a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések tekintetében hasonló finanszírozási szint mellett dönt 2009-ben is, akkor az 1a. és a 3b. alfejezetek alatti tartalékkeretek csaknem fele felhasználásra kerülne, noha a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések költségeinek 2008-as szintje még az intézményközi megállapodás által lehetővé tett maximális összegeket sem érte el; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy ha a Parlament a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések tekintetében hasonló finanszírozási szint mellett dönt 2009-ben is, akkor az 1a. és a 3b. alfejezetek alatti tartalékkeretek csaknem fele felhasználásra kerülne, noha a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések költségeinek 2008-as szintje még az intézményközi megállapodás által lehetővé tett maximális összegeket sem érte el;

| 83. | kifejezésre juttatja, hogy – az intézményközi megállapodás II. mellékletének D. részével összhangban – kész még a parlamenti nyári szünet előtt benyújtani a Bizottságnak a 2009-es költségvetési eljárást illető kísérleti projektekkel és előkészítő intézkedésekkel kapcsolatos terveinek első ideiglenes listáját, annak megkönnyítése érdekében, hogy kiegyensúlyozott és koherens végleges csomag álljon össze; hangsúlyozza, hogy ez a lista nem zárja ki, hogy egyes képviselők, szakbizottságok és képviselőcsoportok más javaslatokat vagy módosításokat nyújtsanak be a kísérleti projektekkel és előkészítő intézkedésekkel kapcsolatban az őszi első olvasat során; ragaszkodik ahhoz, hogy ennek megvalósításához elegendő tartalékkeret álljon rendelkezésre valamennyi költségvetési fejezetben és alfejezetben; |
| --- | --- |

83.

kifejezésre juttatja, hogy – az intézményközi megállapodás II. mellékletének D. részével összhangban – kész még a parlamenti nyári szünet előtt benyújtani a Bizottságnak a 2009-es költségvetési eljárást illető kísérleti projektekkel és előkészítő intézkedésekkel kapcsolatos terveinek első ideiglenes listáját, annak megkönnyítése érdekében, hogy kiegyensúlyozott és koherens végleges csomag álljon össze; hangsúlyozza, hogy ez a lista nem zárja ki, hogy egyes képviselők, szakbizottságok és képviselőcsoportok más javaslatokat vagy módosításokat nyújtsanak be a kísérleti projektekkel és előkészítő intézkedésekkel kapcsolatban az őszi első olvasat során; ragaszkodik ahhoz, hogy ennek megvalósításához elegendő tartalékkeret álljon rendelkezésre valamennyi költségvetési fejezetben és alfejezetben;

| 84. | a Bizottsággal és a Tanáccsal közösen fel kívánja tárni, hogy miként lehetne megvalósítani a nők jogaiért felelős európai megbízottra vonatkozó parlamenti felhívást; |
| --- | --- |

84.

a Bizottsággal és a Tanáccsal közösen fel kívánja tárni, hogy miként lehetne megvalósítani a nők jogaiért felelős európai megbízottra vonatkozó parlamenti felhívást;

Ügynökségek

| 85. | tudomásul veszi, hogy a decentralizált ügynökségek számára az EKT-ban elkülönített összegek 1,76 %-kal 563,9 millió euróra csökken a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében, a vonatkozó kifizetési előirányzatok pedig 6 millió euróval csökkennek (-1 %); |
| --- | --- |

85.

tudomásul veszi, hogy a decentralizált ügynökségek számára az EKT-ban elkülönített összegek 1,76 %-kal 563,9 millió euróra csökken a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében, a vonatkozó kifizetési előirányzatok pedig 6 millió euróval csökkennek (-1 %);

| 86. | rámutat arra, hogy a kötelezettségvállalások e minimális általános növekedése ellenére az összes ügynökséget együttvéve az 1a. alfejezet alá tartozó ügynökségek alcsoportját a 2008-as költségvetéshez képest 3,29 %-os, azaz 8,9 millió eurós csökkentés érinti, ami összhangban van a költségvetési hatóság által a 2008. novemberi egyeztetés során hozott határozattal, amely szerint a Galileo finanszírozása céljából a 2009 és 2013 közötti időszak során egy 50 millió eurós lineáris csökkentést kell végrehajtani; |
| --- | --- |

86.

rámutat arra, hogy a kötelezettségvállalások e minimális általános növekedése ellenére az összes ügynökséget együttvéve az 1a. alfejezet alá tartozó ügynökségek alcsoportját a 2008-as költségvetéshez képest 3,29 %-os, azaz 8,9 millió eurós csökkentés érinti, ami összhangban van a költségvetési hatóság által a 2008. novemberi egyeztetés során hozott határozattal, amely szerint a Galileo finanszírozása céljából a 2009 és 2013 közötti időszak során egy 50 millió eurós lineáris csökkentést kell végrehajtani;

| 87. | tudomásul veszi, hogy az 1a. alfejezet alá tartozó ügynökségeket érintő ezen csökkentés nem volt „lineáris”, amint az az egyeztetés következtetéseiben szerepel; részletesen meg kívánja vizsgálni a költségvetési csökkentések mértékét és eloszlását; ismételten kifejti, hogy a költségvetési hatóság feladata dönteni a Bizottság ilyen jellegű javaslatairól; |
| --- | --- |

87.

tudomásul veszi, hogy az 1a. alfejezet alá tartozó ügynökségeket érintő ezen csökkentés nem volt „lineáris”, amint az az egyeztetés következtetéseiben szerepel; részletesen meg kívánja vizsgálni a költségvetési csökkentések mértékét és eloszlását; ismételten kifejti, hogy a költségvetési hatóság feladata dönteni a Bizottság ilyen jellegű javaslatairól;

| 88. | kiemelt hangsúlyt fog fektetni az ügynökségek költségvetésének végrehajtására, és alaposan meg fogja vizsgálni a lehetséges többleteket annak biztosítása érdekében, hogy a célzott bevételek figyelembevételre kerüljenek az ügynökségek 2009-es költségvetésének kialakításakor; |
| --- | --- |

88.

kiemelt hangsúlyt fog fektetni az ügynökségek költségvetésének végrehajtására, és alaposan meg fogja vizsgálni a lehetséges többleteket annak biztosítása érdekében, hogy a célzott bevételek figyelembevételre kerüljenek az ügynökségek 2009-es költségvetésének kialakításakor;

| 89. | elítéli, hogy a Bizottság még mindig nem terjesztette a költségvetési hatóság elé annak részleteit, hogy miként szándékozik finanszírozni a jelenleg még tanácskozás tárgyát képező két új ügynökséget, amelyek egyike már szerepel a 2009-es EKT-ban „p.m.” bejegyzéssel, és sürgeti a Bizottságot, hogy minél hamarabb adjon bővebb tájékoztatást e kérdésről; arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi tartalékkeretek mellett részben igazgatási feladatokat ellátó új szervek finanszírozása tekintetében fel kell tárni az intézményközi megállapodás által biztosított valamennyi lehetőséget; emlékeztet, hogy az intézményközi megállapodás 47. pontja szerint a költségvetési hatóságnak előzetesen meg kell állapodnia minden új ügynökség finanszírozásáról; |
| --- | --- |

89.

elítéli, hogy a Bizottság még mindig nem terjesztette a költségvetési hatóság elé annak részleteit, hogy miként szándékozik finanszírozni a jelenleg még tanácskozás tárgyát képező két új ügynökséget, amelyek egyike már szerepel a 2009-es EKT-ban „p.m.” bejegyzéssel, és sürgeti a Bizottságot, hogy minél hamarabb adjon bővebb tájékoztatást e kérdésről; arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi tartalékkeretek mellett részben igazgatási feladatokat ellátó új szervek finanszírozása tekintetében fel kell tárni az intézményközi megállapodás által biztosított valamennyi lehetőséget; emlékeztet, hogy az intézményközi megállapodás 47. pontja szerint a költségvetési hatóságnak előzetesen meg kell állapodnia minden új ügynökség finanszírozásáról;

| 90. | ismételten hangsúlyozza, hogy a jelenlegi és jövőbeli decentralizált ügynökségek finanszírozási szintje közvetlenül befolyásolni fogja a többéves pénzügyi keret fejezetein belül rendelkezésre álló tartalékkereteket; megjegyzi, hogy az intézményközi megállapodás arra kötelezi a Bizottságot, hogy új decentralizált ügynökségek létrehozására irányuló javaslat elkészítésekor felmérje a vonatkozó kiadási fejezetet érintő költségvetési vonzatokat; törekedni fog annak biztosítására, hogy a decentralizált ügynökségek működése hozzáadott értéket jelentsen és az uniós polgárok érdekeit szolgálja; |
| --- | --- |

90.

ismételten hangsúlyozza, hogy a jelenlegi és jövőbeli decentralizált ügynökségek finanszírozási szintje közvetlenül befolyásolni fogja a többéves pénzügyi keret fejezetein belül rendelkezésre álló tartalékkereteket; megjegyzi, hogy az intézményközi megállapodás arra kötelezi a Bizottságot, hogy új decentralizált ügynökségek létrehozására irányuló javaslat elkészítésekor felmérje a vonatkozó kiadási fejezetet érintő költségvetési vonzatokat; törekedni fog annak biztosítására, hogy a decentralizált ügynökségek működése hozzáadott értéket jelentsen és az uniós polgárok érdekeit szolgálja;

| 91. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy intézményközi párbeszédet szorgalmazzon a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott valamennyi szerv szerepéről, valamint az európai kormányzásban betöltött helyéről; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy szisztematikusan, intézményközi szinten garantálják az intézményközi megállapodás 47. pontjában meghatározott eljárás alkalmazását; |
| --- | --- |

91.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy intézményközi párbeszédet szorgalmazzon a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott valamennyi szerv szerepéről, valamint az európai kormányzásban betöltött helyéről; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy szisztematikusan, intézményközi szinten garantálják az intézményközi megállapodás 47. pontjában meghatározott eljárás alkalmazását;

Végrehajtó ügynökségek és más kiszervezési tendenciák

| 92. | megállapítja, hogy a végrehajtó ügynökségek és más hasonló ad hoc szervek további bővítése a vonatkozó program költségvetési keretéből kerül finanszírozásra; ezért aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a végrehajtó ügynökségek és más szervek minden bővítése csökkenteni fogja a programok költségvetési keretében rendelkezésre álló működési forrásokat, és az igazgatási feladatok finanszírozása a többéves pénzügyi keret 5. fejezete helyett a működési fejezetekből történik majd; |
| --- | --- |

92.

megállapítja, hogy a végrehajtó ügynökségek és más hasonló ad hoc szervek további bővítése a vonatkozó program költségvetési keretéből kerül finanszírozásra; ezért aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a végrehajtó ügynökségek és más szervek minden bővítése csökkenteni fogja a programok költségvetési keretében rendelkezésre álló működési forrásokat, és az igazgatási feladatok finanszírozása a többéves pénzügyi keret 5. fejezete helyett a működési fejezetekből történik majd;

| 93. | aggódik amiatt, hogy a végrehajtó ügynökségek és más ad hoc szervek létrehozása az uniós tisztviselők és szerződéses alkalmazottak számának átláthatatlan növekedéséhez vezethet, különösen ha az érintett bizottsági főigazgatóságon nem csökkentik és/vagy nem csoportosítják át megfelelően az álláshelyeket; sürgeti a végrehajtó ügynökségek felállításával kapcsolatos gyakorlati rendelkezések (felülvizsgált magatartási kódex) betartását, különös tekintettel az ügynökségek finanszírozásának és személyzettel való ellátásának parlamenti ellenőrzésére; |
| --- | --- |

93.

aggódik amiatt, hogy a végrehajtó ügynökségek és más ad hoc szervek létrehozása az uniós tisztviselők és szerződéses alkalmazottak számának átláthatatlan növekedéséhez vezethet, különösen ha az érintett bizottsági főigazgatóságon nem csökkentik és/vagy nem csoportosítják át megfelelően az álláshelyeket; sürgeti a végrehajtó ügynökségek felállításával kapcsolatos gyakorlati rendelkezések (felülvizsgált magatartási kódex) betartását, különös tekintettel az ügynökségek finanszírozásának és személyzettel való ellátásának parlamenti ellenőrzésére;

Következtetések és megbízás az egyeztetésre

| 94. | az alábbi pontokat különösen fontosnak tartja a 2008 júliusában tartandó költségvetési egyeztetés szempontjából:






  — | kifizetések megfelelő szintje; |
| --- | --- | --- |

94.

az alábbi pontokat különösen fontosnak tartja a 2008 júliusában tartandó költségvetési egyeztetés szempontjából:

—

kifizetések megfelelő szintje;

| — | a hatékony és eredményes költségvetési tervezés elvének követése, különösen ami a 4. fejezettel kapcsolatos igények valós képét illeti; |
| --- | --- |

—

a hatékony és eredményes költségvetési tervezés elvének követése, különösen ami a 4. fejezettel kapcsolatos igények valós képét illeti;

| — | a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy az EU Szolidaritás Alapja és az Európai Globalizációs Kiigazítási Alap érintettsége esetén költségvetési módosításokat nyújt be, amelyek egyedüli célja ezen alapok mobilizálása annak érdekében, hogy megakadályozzák a késedelmet a pénzügyi támogatások kifizetésében; |
| --- | --- |

—

a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy az EU Szolidaritás Alapja és az Európai Globalizációs Kiigazítási Alap érintettsége esetén költségvetési módosításokat nyújt be, amelyek egyedüli célja ezen alapok mobilizálása annak érdekében, hogy megakadályozzák a késedelmet a pénzügyi támogatások kifizetésében;

| — | megfelelő válasz az élelmiszer-segélyekre és élelmiszerbiztonságra vonatkozó követelményekre; |
| --- | --- |

—

megfelelő válasz az élelmiszer-segélyekre és élelmiszerbiztonságra vonatkozó követelményekre;

| — | számszerűsített információk nyújtása a Tanács részéről az említett elnökségi következtetések pénzügyi következményeiről, a költségvetési rendeletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően, különös tekintettel a rendelet 28. cikkére; kész tárgyalásokba bocsátkozni, ideértve az intézményközi megállapodás értelmében rendelkezésre álló valamennyi eszköz felhasználását; |
| --- | --- |

—

számszerűsített információk nyújtása a Tanács részéről az említett elnökségi következtetések pénzügyi következményeiről, a költségvetési rendeletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően, különös tekintettel a rendelet 28. cikkére; kész tárgyalásokba bocsátkozni, ideértve az intézményközi megállapodás értelmében rendelkezésre álló valamennyi eszköz felhasználását;

| — | az intézményközi megállapodás 44. pontja és az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv (COM(2006)0009) 5(n) pontja végrehajtásának jelenlegi állása; |
| --- | --- |

—

az intézményközi megállapodás 44. pontja és az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv (COM(2006)0009) 5(n) pontja végrehajtásának jelenlegi állása;

| — | elegendő forrás a polgárok Európája számára; |
| --- | --- |

—

elegendő forrás a polgárok Európája számára;

| — | a költségvetési hatóság ideiglenes szándéka a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

a költségvetési hatóság ideiglenes szándéka a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések vonatkozásában;

| — | a költségvetés bemutatásának egyértelműsége, különösen az igazgatási kiadások és az emberi erőforrások tekintetében, beleértve a feladatok kiszervezését; |
| --- | --- |

—

a költségvetés bemutatásának egyértelműsége, különösen az igazgatási kiadások és az emberi erőforrások tekintetében, beleértve a feladatok kiszervezését;

| — | a „versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatás”, „az éghajlatváltozás elleni küzdelem a bali cselekvési tervvel összhangban és a fenntartható Európa előmozdítása”, valamint „a közös bevándorlási politika megvalósítása” elnevezésű uniós prioritások kezelését lehetővé tevő megfelelő költségvetési összegek; |
| --- | --- |

—

a „versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatás”, „az éghajlatváltozás elleni küzdelem a bali cselekvési tervvel összhangban és a fenntartható Európa előmozdítása”, valamint „a közös bevándorlási politika megvalósítása” elnevezésű uniós prioritások kezelését lehetővé tevő megfelelő költségvetési összegek;

| — | a Tanács arra irányuló kötelezettségvállalása, hogy professzionális módon, a Parlamenttel és a Bizottsággal szorosan együttműködve fejleszti az uniós tájékoztatási stratégiát; |
| --- | --- |

—

a Tanács arra irányuló kötelezettségvállalása, hogy professzionális módon, a Parlamenttel és a Bizottsággal szorosan együttműködve fejleszti az uniós tájékoztatási stratégiát;

| 95. | határozottan nehezményezi a Miniszterek Tanácsa azon szokását, hogy az uniós költségvetés első olvasatában lineáris csökkentéseket hajt végre, anélkül, hogy pontosan indokolná azt; felkéri a Tanácsot, hogy költségvetési tervezete elfogadásakor a költségvetés valamennyi elemét a hatékonyság, a gazdaságosság és a közösségi hozzáadott érték kritériumainak szem előtt tartásával vizsgálja meg; emlékeztet, hogy az EU költségvetésének kialakítása alapvető politikai tevékenység, amelynek nem kizárólag a könyvelői logikát kell alapul vennie, és elvárja, hogy a Tanács megteremtse a valódi politikai párbeszéd módját az Európai Parlamenttel a költségvetési eljárás keretében; |
| --- | --- |

95.

határozottan nehezményezi a Miniszterek Tanácsa azon szokását, hogy az uniós költségvetés első olvasatában lineáris csökkentéseket hajt végre, anélkül, hogy pontosan indokolná azt; felkéri a Tanácsot, hogy költségvetési tervezete elfogadásakor a költségvetés valamennyi elemét a hatékonyság, a gazdaságosság és a közösségi hozzáadott érték kritériumainak szem előtt tartásával vizsgálja meg; emlékeztet, hogy az EU költségvetésének kialakítása alapvető politikai tevékenység, amelynek nem kizárólag a könyvelői logikát kell alapul vennie, és elvárja, hogy a Tanács megteremtse a valódi politikai párbeszéd módját az Európai Parlamenttel a költségvetési eljárás keretében;

*

* *

| 96. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

96.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. A legutóbb a 2008/371/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 128., 2008.5.16., 8. o.) módosított megállapodás.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0174.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0175.

(4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1525/2007/EK rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított rendelet.

---

2008. július 9., szerda

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/121

---

2008. július 9., szerdaA közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv módosítása ***II

P6_TA(2008)0340

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (vasútbiztonsági irányelv) (16133/3/2007 – C6-0129/2008 – 2006/0272(COD))

2009/C 294 E/41

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16133/3/2007 – C6-0129/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0784) kapcsolatban az első olvasat (2) során kialakított álláspontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0223/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 122. E, 2008.5.20., 10. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2007.11.29., P6_TA(2007)0557.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC2-COD(2006)0272

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv módosításáról (Vasúti biztonsági irányelv) szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/110/EK irányelv)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/122

---

2008. július 9., szerdaAz Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosítása ***II

P6_TA(2008)0341

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös tanácsi álláspontról (16138/3/2007 – C6-0131/2008 – 2006/0274(COD))

2009/C 294 E/42

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16138/3/2007 – C6-0131/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslata (COM(2006)0785) tárgyában az első olvasat során elfogadott álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkénekének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzatának 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0210/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 93. E, 2008.4.15., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2007.11.29., P6_TA(2007)0558.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC2-COD(2006)0274

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet (vasúti ügynökségi rendelet) módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1335/2008/EK rendelet)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/123

---

2008. július 9., szerdaA Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályok (átdolgozás) ***II

P6_TA(2008)0342

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a Közösségben a légi áratok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) elfogadása tekintetében (16160/4/2007 – C6-0176/2008 – 2006/0130(COD))

2009/C 294 E/43

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (1) (16160/4/2007 – C6-0176/2008),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslattal (COM(2006)0396) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0264/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 129 E, 2008.5.27., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2007.7.11., P6_TA(2007)0337.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/124

---

2008. július 9., szerdaAz európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programja ***I

P6_TA(2008)0343

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0433 – C6-0234/2007 – 2007/0156(COD))

2009/C 294 E/44

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0433),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0234/2007),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17–i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A6-0240/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban megállapított pénzügyi keretösszegnek összeegyeztethetőnek kell lennie a 2008/371/EK határozat (2) szerint módosított 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében megállapított plafonértékkel, és rámutat, hogy az éves összegről az éves költségvetési eljárás során határoznak majd a 2006. május 17–i intézményközi megállapodás 37. pontjával összhangban; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban megállapított pénzügyi keretösszegnek összeegyeztethetőnek kell lennie a 2008/371/EK határozat (2) szerint módosított 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében megállapított plafonértékkel, és rámutat, hogy az éves összegről az éves költségvetési eljárás során határoznak majd a 2006. május 17–i intézményközi megállapodás 37. pontjával összhangban;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139, 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 128., 2008.5.16., 8. o.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC1-COD(2007)0156

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1297/2008/EK határozat)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/125

---

2008. július 9., szerdaElemek és akkumulátorok, valamint a belőlük keletkező hulladék ***I

P6_TA(2008)0344

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek az elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala (6. cikk (2) bekezdése) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0211 – C6-0165/2008 – 2008/0081(COD))

2009/C 294 E/45

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0211),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0165/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0244/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC1-COD(2008)0081

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek az elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala (6. cikk (2) bekezdése) tekintetében történő módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/103/EK irányelv)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/126

---

2008. július 9., szerdaEgyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és használatának korlátozása ***I

P6_TA(2008)0345

Az Európai Parlament 2008. július 9-i jogalkotási állásfoglalása a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek az egyes veszélyes anyagok és készítmények, 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2–(2-butoxietoxi)etanol, metilén-difenil-diizocianát, ciklohexán és ammónium-nitrát forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0559 – C6-0327/2007 – 2007/0200(COD))

2009/C 294 E/46

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0559),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0327/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0135/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC1-COD(2007)0200

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek az egyes veszélyes anyagok és készítmények, 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilén-difenil-diizocianát, ciklohexán és ammónium-nitrát forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásai tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1348/2008/EK határozat)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/127

---

2008. július 9., szerdaA földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételei ***I

P6_TA(2008)0346

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0532 – C6-0319/2007 – 2007/0199(COD))

2009/C 294 E/47

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0532),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0319/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0253/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC1-COD(2007)0199

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9–én került elfogadásra a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A földgáz 1999 óta fokozatosan kialakítás alatt álló belső piaca tényleges választási lehetőségeket kíván biztosítani valamennyi közösségi fogyasztónak, magánszemélyeknek és vállalkozásoknak egyaránt, új üzleti lehetőségeket kíván kínálni és bővíteni kívánja a határkeresztező kereskedelmet, és ezáltal a hatékonyság fokozására, versenyképes árak kialakulására, a szolgáltatások színvonalának javítására,
  a lehető legtöbb ember hozzáférésének megvalósítására,
  valamint az ellátás biztonságának és fenntarthatóságának fokozására törekszik. |
| --- | --- |

(1)

A földgáz 1999 óta fokozatosan kialakítás alatt álló belső piaca tényleges választási lehetőségeket kíván biztosítani valamennyi közösségi fogyasztónak, magánszemélyeknek és vállalkozásoknak egyaránt, új üzleti lehetőségeket kíván kínálni és bővíteni kívánja a határkeresztező kereskedelmet, és ezáltal a hatékonyság fokozására, versenyképes árak kialakulására, a szolgáltatások színvonalának javítására,
  a lehető legtöbb ember hozzáférésének megvalósítására,
  valamint az ellátás biztonságának és fenntarthatóságának fokozására törekszik.

| (2) | A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26–i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28–i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) jelentős mértékben hozzájárult a földgáz e belső piacának létrehozásához. |
| --- | --- |

(2)

A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26–i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28–i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) jelentős mértékben hozzájárult a földgáz e belső piacának létrehozásához.

| (3) | Jelenleg azonban a földgázeladási jog a Közösségen belül egyetlen vállalatnak sem biztosítható egyetlen tagállam vonatkozásában sem egyenlő feltételekkel, megkülönböztetésmentes módon és hátrányos feltételektől mentesen. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen eredményes hatósági felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát
  , és továbbra is léteznek elszigetelt piacok
  . |
| --- | --- |

(3)

Jelenleg azonban a földgázeladási jog a Közösségen belül egyetlen vállalatnak sem biztosítható egyetlen tagállam vonatkozásában sem egyenlő feltételekkel, megkülönböztetésmentes módon és hátrányos feltételektől mentesen. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen eredményes hatósági felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát
  , és továbbra is léteznek elszigetelt piacok
  .

| (4) | A piacok integrálásának első lépéseként és a földgáz belső piaca kiteljesítése érdekében a határkeresztező rendszerösszekötő kapacitások elégséges szintjét kellene elérni. |
| --- | --- |

(4)

A piacok integrálásának első lépéseként és a földgáz belső piaca kiteljesítése érdekében a határkeresztező rendszerösszekötő kapacitások elégséges szintjét kellene elérni.

| (5) | A Bizottság 2007. január 10–i„Európai energiapolitika”című közleménye║ kiemelte a földgáz belső piaca kiteljesítésének fontosságát, és rámutatott arra, hogy a földgázágazatban a Közösségen belül valamennyi vállalat számára egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani. A Bizottság azonos keltű, a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről szóló, valamint ║az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról szóló zárójelentésével kapcsolatos közleményei kimutatták, hogy a jelenleg hatályos
  szabályokat és intézkedéseket nem ültették át megfelelően a tagállamokban, aminek következtében még nem sikerült megvalósítani
  a jól működő belső
  energiapiac célkitűzését
  . |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2007. január 10–i„Európai energiapolitika”című közleménye║ kiemelte a földgáz belső piaca kiteljesítésének fontosságát, és rámutatott arra, hogy a földgázágazatban a Közösségen belül valamennyi vállalat számára egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani. A Bizottság azonos keltű, a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről szóló, valamint ║az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról szóló zárójelentésével kapcsolatos közleményei kimutatták, hogy a jelenleg hatályos
  szabályokat és intézkedéseket nem ültették át megfelelően a tagállamokban, aminek következtében még nem sikerült megvalósítani
  a jól működő belső
  energiapiac célkitűzését
  .

| (6) | Az 1775/2005/EK rendeletet a földgáz belső piacára irányadó keretszabályozás továbbfejlesztése érdekében, ezekkel a közleményekkel összhangban ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(6)

Az 1775/2005/EK rendeletet a földgáz belső piacára irányadó keretszabályozás továbbfejlesztése érdekében, ezekkel a közleményekkel összhangban ki kell igazítani.

| (7) | Meg kell erősíteni különösen
  a földgázhálózatok összekapcsolódási pontjait, valamint

  a szállítási rendszerüzemeltetők közötti együttműködést és koordinációt abból a célból, hogy fokozatosan átjárhatóbbá váljanak a határkeresztező szállítási hálózatokhoz való tényleges
  és átlátható
  hozzáférés biztosításának és fenntartásának műszaki és kereskedelmi előírásai, a környezet szempontjainak megfelelő figyelembevétele mellett biztosítva legyen a közösségi szállítási rendszer összehangolt és kellőképpen előretekintő tervezése és folyamatos műszaki fejlődése, javuljon az energiahatékonyság, és – különösen a megújuló energiaforrások részarányának növelése és a kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák terjedése érdekében – ösztönzést kapjon a kutatás és az innováció. Kívánatos, hogy a szállítási rendszerüzemeltetők ilyen egymáshoz igazodó műszaki és piaci előírások alapján működtessék hálózatukat. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell erősíteni különösen
  a földgázhálózatok összekapcsolódási pontjait, valamint

  a szállítási rendszerüzemeltetők közötti együttműködést és koordinációt abból a célból, hogy fokozatosan átjárhatóbbá váljanak a határkeresztező szállítási hálózatokhoz való tényleges
  és átlátható
  hozzáférés biztosításának és fenntartásának műszaki és kereskedelmi előírásai, a környezet szempontjainak megfelelő figyelembevétele mellett biztosítva legyen a közösségi szállítási rendszer összehangolt és kellőképpen előretekintő tervezése és folyamatos műszaki fejlődése, javuljon az energiahatékonyság, és – különösen a megújuló energiaforrások részarányának növelése és a kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák terjedése érdekében – ösztönzést kapjon a kutatás és az innováció. Kívánatos, hogy a szállítási rendszerüzemeltetők ilyen egymáshoz igazodó műszaki és piaci előírások alapján működtessék hálózatukat.

| (8) | A Közösségen belüli földgázszállító hálózat optimális üzemeltetésének biztosítása érdekében a szállítási rendszerüzemeltetőket európai hálózatba kell szervezni. Kívánatos, hogy ez a hálózat feladatait a közösségi versenyjogi szabályokkal összhangban végezze; a közösségi versenyjogi szabályokat az európai szállítási rendszer-üzemeltetők által létrehozott hálózat határozataira is alkalmazni kell. Kívánatos továbbá, hogy a hálózat feladatait jól meghatározott keretek között végezze, és munkamódszerei kielégítsék a hatékony működés, a reprezentativitás és az átláthatóság követelményét. Minthogy regionális szinten hatékonyabban lehet eredményeket elérni, kívánatos, hogy a szállítási rendszerüzemeltetők a közösségi szintű együttműködésen belül regionális struktúrákat hozzanak létre, miközben gondoskodnak arról, hogy a regionális szintű tevékenység összhangban legyen a közösségi szinten megállapított előírásokkal és beruházási tervekkel.
  A tagállamoknak regionális szinten támogatniuk kell az együttműködést, és figyelemmel kell kísérniük a hálózat hatékonyságát. |
| --- | --- |

(8)

▐

| (9) | A likvid nagykereskedelmi piacok kialakítása és a verseny ennek révén történő felélénkítése szempontjából létfontosságú, hogy a földgázkereskedés független legyen attól, hogy az ügylet tárgyát képező gázmennyiség a rendszerben hol helyezkedik el. Ez egyedül akkor lehetséges, ha a hálózat használói szabadon, egymástól függetlenül jegyezhetnek elő betáplálási és kiadási kapacitást, azaz a földgázszállítás zónákon keresztül, nem pedig szerződésben rögzített útvonalakon valósul meg. E rendszer versenyfejlesztő hatását a hatodik Madridi Fórum legtöbb résztvevője is elismerte. |
| --- | --- |

(9)

A likvid nagykereskedelmi piacok kialakítása és a verseny ennek révén történő felélénkítése szempontjából létfontosságú, hogy a földgázkereskedés független legyen attól, hogy az ügylet tárgyát képező gázmennyiség a rendszerben hol helyezkedik el. Ez egyedül akkor lehetséges, ha a hálózat használói szabadon, egymástól függetlenül jegyezhetnek elő betáplálási és kiadási kapacitást, azaz a földgázszállítás zónákon keresztül, nem pedig szerződésben rögzített útvonalakon valósul meg. E rendszer versenyfejlesztő hatását a hatodik Madridi Fórum legtöbb résztvevője is elismerte.

| (10) | A földgázhálózatokban jelentős mértékben vannak jelen szerződéses szűk keresztmetszetek. Ezért az új és a módosított szerződések teljesíthetősége érdekében a szűk keresztmetszetek kiküszöbölése és a kapacitásallokáció a kihasználatlan kapacitás felszabadítását igényli, ez pedig úgy valósítható meg, ha a hálózat használói jogosultak a szerződés alapján őket megillető fel nem használt kapacitást viszonteladásra bocsátani vagy alhaszonbérletbe adni, a szállítási rendszerüzemeltetők pedig kötelesek a fel nem használt kapacitást – legalább a következő napra, megszakítható szolgáltatásként – a piacon felkínálni. A hatályos szerződések nagy részaránya miatt az új és a meglévő kapacitás használói közötti verseny feltételei csak akkor lehetnek valóban egyenlőek, ha ezeket az elveket valamennyi szerződésben lekötött kapacitás tekintetében, így a már hatályos szerződésekben lekötött kapacitás tekintetében is követni kell. |
| --- | --- |

(10)

A földgázhálózatokban jelentős mértékben vannak jelen szerződéses szűk keresztmetszetek. Ezért az új és a módosított szerződések teljesíthetősége érdekében a szűk keresztmetszetek kiküszöbölése és a kapacitásallokáció a kihasználatlan kapacitás felszabadítását igényli, ez pedig úgy valósítható meg, ha a hálózat használói jogosultak a szerződés alapján őket megillető fel nem használt kapacitást viszonteladásra bocsátani vagy alhaszonbérletbe adni, a szállítási rendszerüzemeltetők pedig kötelesek a fel nem használt kapacitást – legalább a következő napra, megszakítható szolgáltatásként – a piacon felkínálni. A hatályos szerződések nagy részaránya miatt az új és a meglévő kapacitás használói közötti verseny feltételei csak akkor lehetnek valóban egyenlőek, ha ezeket az elveket valamennyi szerződésben lekötött kapacitás tekintetében, így a már hatályos szerződésekben lekötött kapacitás tekintetében is követni kell.

| (11) | A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság által az elmúlt években végzett piacmonitoring-tevékenység során világossá vált, hogy a jelenleg hatályos átláthatósági követelmények és infrastruktúra-hozzáférési szabályok elégtelenek
  a valódi, jól működő, hatékony és nyílt belső piac biztosításához
  . |
| --- | --- |

(11)

A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság által az elmúlt években végzett piacmonitoring-tevékenység során világossá vált, hogy a jelenleg hatályos átláthatósági követelmények és infrastruktúra-hozzáférési szabályok elégtelenek
  a valódi, jól működő, hatékony és nyílt belső piac biztosításához
  .

| (12) | Ahhoz, hogy a piaci résztvevők felmérhessék a mindenkori keresletet és kínálatot, és megérthessék a nagykereskedelmi ár mozgásának okait, az szükséges, hogy egyenlő mértékben hozzáférjenek a rendszer fizikai állapotára vonatkozó információkhoz. Pontosabb információkhoz kell jutniuk különösen a kínálatra és a keresletre, a hálózat kapacitására, a hálózaton keresztül megvalósuló földgázforgalomra, a hálózat-karbantartásra, az egyensúlyozásra, valamint a tárolókapacitás rendelkezésre állására és kihasználtságára vonatkozóan. Mivel a földgáz belső piaca működése szempontjából rendkívül fontos információkról van szó, fel kell oldani azokat a korlátozásokat, amelyek titoktartási megfontolások alapján eddig határt szabtak közzétételüknek. |
| --- | --- |

(12)

Ahhoz, hogy a piaci résztvevők felmérhessék a mindenkori keresletet és kínálatot, és megérthessék a nagykereskedelmi ár mozgásának okait, az szükséges, hogy egyenlő mértékben hozzáférjenek a rendszer fizikai állapotára vonatkozó információkhoz. Pontosabb információkhoz kell jutniuk különösen a kínálatra és a keresletre, a hálózat kapacitására, a hálózaton keresztül megvalósuló földgázforgalomra, a hálózat-karbantartásra, az egyensúlyozásra, valamint a tárolókapacitás rendelkezésre állására és kihasználtságára vonatkozóan. Mivel a földgáz belső piaca működése szempontjából rendkívül fontos információkról van szó, fel kell oldani azokat a korlátozásokat, amelyek titoktartási megfontolások alapján eddig határt szabtak közzétételüknek.

| (13) | A piacba vetett bizalom megerősítése érdekében kívánatos, hogy a piaci résztvevők biztosak lehessenek a visszaélések
  hatékony
  szankcionálhatóságában. Az illetékes hatóságokat olyan jogokkal kell felruházni, amelyek révén ténylegesen vizsgálhatják a vélt piaci visszaéléseket. Ezért az illetékes hatóságoknak hozzá kell férniük azokhoz az adatokhoz, amelyekből megismerhetik az ellátóvállalkozások operatív döntéseit. A földgázpiacon valamennyi ilyen döntésről, így különösen a kapacitásfoglalásról, a nominálásról és a rendszerbe ténylegesen belépő és az onnan ténylegesen kilépő mennyiségekről, értesíteni kell a rendszerüzemeltetőket. A rendszerüzemeltetőknek egy meghatározott ideig biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok ezekhez az információkhoz
  könnyen
  hozzáférjenek.
  Ezenfelül az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy a rendszerüzemeltetők betartják-e a szabályokat. |
| --- | --- |

(13)

A piacba vetett bizalom megerősítése érdekében kívánatos, hogy a piaci résztvevők biztosak lehessenek a visszaélések
  hatékony
  szankcionálhatóságában. Az illetékes hatóságokat olyan jogokkal kell felruházni, amelyek révén ténylegesen vizsgálhatják a vélt piaci visszaéléseket. Ezért az illetékes hatóságoknak hozzá kell férniük azokhoz az adatokhoz, amelyekből megismerhetik az ellátóvállalkozások operatív döntéseit. A földgázpiacon valamennyi ilyen döntésről, így különösen a kapacitásfoglalásról, a nominálásról és a rendszerbe ténylegesen belépő és az onnan ténylegesen kilépő mennyiségekről, értesíteni kell a rendszerüzemeltetőket. A rendszerüzemeltetőknek egy meghatározott ideig biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok ezekhez az információkhoz
  könnyen
  hozzáférjenek.
  Ezenfelül az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy a rendszerüzemeltetők betartják-e a szabályokat.

| (14) | A lakossági fogyasztókért folyó versenyhez szükséges, hogy az ellátó-vállalkozások ne ütközzenek akadályokba, ha új kiskereskedelmi piacokra kívánnak belépni. Ezért az ellátási lánc működését meghatározó feladat- és felelősségi köröknek valamennyi piaci szereplő előtt ismertnek kell lenniük, és a közösségi piac egységességének fokozása érdekében ezeket a feladat- és felelősségi köröket össze kell hangolni.
  Az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy a piaci szereplők betartják-e a szabályokat. |
| --- | --- |

(14)

A lakossági fogyasztókért folyó versenyhez szükséges, hogy az ellátó-vállalkozások ne ütközzenek akadályokba, ha új kiskereskedelmi piacokra kívánnak belépni. Ezért az ellátási lánc működését meghatározó feladat- és felelősségi köröknek valamennyi piaci szereplő előtt ismertnek kell lenniük, és a közösségi piac egységességének fokozása érdekében ezeket a feladat- és felelősségi köröket össze kell hangolni.
  Az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy a piaci szereplők betartják-e a szabályokat.

| (15) | A földgáztárolók és az LNG-létesítmények hozzáférhetősége egyes tagállamokban elégtelen, ezért a hatályos szabályozás végrehajtását radikálisan javítani kell. A Villamosenergia- és Gázipari Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (ERGEG) monitoringtevékenysége bebizonyította, hogy a tárolási rendszerüzemeltetők által harmadik felek részére biztosítandó hozzáférési szolgáltatások helyes gyakorlatáról a Madridi Fórumon valamennyi érdekelt egyetértésével elfogadott önkéntes iránymutatások alkalmazása
  bizonyos esetekben
  nem kielégítő, ezért az abban foglaltakat kötelezővé kell tenni.
  Jóllehet az Európai Unióban az önkéntes iránymutatások átültetése csaknem teljes mértékben megtörtént, ezek kötelezővé tétele növelné az üzemeltetők bizalmát a tárolókhoz való diszkriminációtól mentes hozzáférésben. |
| --- | --- |

(15)

A földgáztárolók és az LNG-létesítmények hozzáférhetősége egyes tagállamokban elégtelen, ezért a hatályos szabályozás végrehajtását radikálisan javítani kell. A Villamosenergia- és Gázipari Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (ERGEG) monitoringtevékenysége bebizonyította, hogy a tárolási rendszerüzemeltetők által harmadik felek részére biztosítandó hozzáférési szolgáltatások helyes gyakorlatáról a Madridi Fórumon valamennyi érdekelt egyetértésével elfogadott önkéntes iránymutatások alkalmazása
  bizonyos esetekben
  nem kielégítő, ezért az abban foglaltakat kötelezővé kell tenni.
  Jóllehet az Európai Unióban az önkéntes iránymutatások átültetése csaknem teljes mértékben megtörtént, ezek kötelezővé tétele növelné az üzemeltetők bizalmát a tárolókhoz való diszkriminációtól mentes hozzáférésben.

| (16) | Az 1775/2005/EK rendelet értelmében bizonyos intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28–i 1999/468/EK tanácsi határozat (6) szerint kell elfogadni. |
| --- | --- |

(16)

Az 1775/2005/EK rendelet értelmében bizonyos intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28–i 1999/468/EK tanácsi határozat (6) szerint kell elfogadni.

| (17) | Az 1999/468/EK határozatot a 2006/512/EK tanácsi határozat (7) módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedésekhez, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is. |
| --- | --- |

(17)

Az 1999/468/EK határozatot a 2006/512/EK tanácsi határozat (7) módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedésekhez, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is.

| (18) | A 2006/512/EK határozatról szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal (8) összhangban ahhoz, hogy ezt az új eljárást alkalmazni lehessen olyan, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogi aktusokra, amelyek már hatályban vannak, ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásokkal összhangban ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(18)

A 2006/512/EK határozatról szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal (8) összhangban ahhoz, hogy ezt az új eljárást alkalmazni lehessen olyan, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogi aktusokra, amelyek már hatályban vannak, ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásokkal összhangban ki kell igazítani.

| (19) | Az 1775/2005/EK rendelet tekintetében a Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az e rendelet céljának eléréséhez szükséges minimális mértékű harmonizáció biztosítása érdekében iránymutatásokat dolgozzon ki és fogadjon el. Ezek az intézkedések általános hatályúak és az 1775/2005/EK rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására és az 1775/2005/EK rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. |
| --- | --- |

(19)

Az 1775/2005/EK rendelet tekintetében a Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az e rendelet céljának eléréséhez szükséges minimális mértékű harmonizáció biztosítása érdekében iránymutatásokat dolgozzon ki és fogadjon el. Ezek az intézkedések általános hatályúak és az 1775/2005/EK rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására és az 1775/2005/EK rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.

| (20) | Az 1775/2005/EK rendeletet ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(20)

Az 1775/2005/EK rendeletet ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1775/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk


  Tárgy és hatály

  E rendelet ║:






  a) | a nemzeti és a regionális piacok jellegzetességeinek figyelembevételével megkülönböztetésmentes szabályokat állapít meg a földgázszállító rendszerekhez való hozzáférés feltételeire vonatkozóan, a földgáz belső piacának megfelelő működése érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Tárgy és hatály

E rendelet ║:

a)

a nemzeti és a regionális piacok jellegzetességeinek figyelembevételével megkülönböztetésmentes szabályokat állapít meg a földgázszállító rendszerekhez való hozzáférés feltételeire vonatkozóan, a földgáz belső piacának megfelelő működése érdekében;

| b) | megkülönböztetésmentes szabályokat állapít meg az LNG-létesítményekhez és a földgáztárolókhoz való hozzáférés feltételeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

megkülönböztetésmentes szabályokat állapít meg az LNG-létesítményekhez és a földgáztárolókhoz való hozzáférés feltételeire vonatkozóan;

| c) | elősegíti a jól működő, átlátható▐ nagykereskedelmi piac kialakulását
  és a gázellátás magas fokú biztonságát, illetve gondoskodik olyan mechanizmusokról, amelyek révén harmonizálhatók a
  határokon átnyúló
  földgáz-kereskedelemre vonatkozó hálózat-hozzáférési szabályok. |
| --- | --- |

c)

elősegíti a jól működő, átlátható▐ nagykereskedelmi piac kialakulását
  és a gázellátás magas fokú biztonságát, illetve gondoskodik olyan mechanizmusokról, amelyek révén harmonizálhatók a
  határokon átnyúló
  földgáz-kereskedelemre vonatkozó hálózat-hozzáférési szabályok.

A 6a. cikk (4) bekezdésében foglalt rendelkezés sérelme nélkül ez a rendelet csak a 2003/55/EK irányelv 19. cikke (3) és (4) bekezdésének hatálya alá tartozó földgáztárolókra alkalmazandó.

Az első albekezdésben felsorolt területek magukban foglalják a hálózat-hozzáférési díjak megállapítására, illetőleg az e díjak kiszámításának módszertanára alkalmazandó harmonizált elvek megállapítását, a harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatások létrehozását, a kapacitásallokációra és a szűk keresztmetszetek kezelésére alkalmazandó harmonizált elvek kialakítását, az átláthatósági követelmények, az egyensúlyozásra vonatkozó szabályok és az egyensúlyozási díjak meghatározását, valamint a kapacitáskereskedelem elősegítését.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:








  i. | az (1) bekezdés 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:








  „
  1) | „szállítás”: a földgáz tranzitvezetéken vagy főképp nagynyomású csővezetékekből álló hálózaton keresztül történő szállítása, kivéve az értékesítési lánc felső részén elhelyezkedő csővezetékeken vagy hálózatokon, valamint a helyi elosztást szolgáló tárolókhoz csatlakozó csővezetékeken keresztül történő szállítást, továbbá általában kivéve az elsődlegesen a földgáz helyi elosztására szolgáló csővezetékeken keresztül történő szállítást
  .” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az (1) bekezdés 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„
  1)

„szállítás”: a földgáz tranzitvezetéken vagy főképp nagynyomású csővezetékekből álló hálózaton keresztül történő szállítása, kivéve az értékesítési lánc felső részén elhelyezkedő csővezetékeken vagy hálózatokon, valamint a helyi elosztást szolgáló tárolókhoz csatlakozó csővezetékeken keresztül történő szállítást, továbbá általában kivéve az elsődlegesen a földgáz helyi elosztására szolgáló csővezetékeken keresztül történő szállítást
  .”

| ii. | a következő pontokkal egészül ki:






  „24. | „LNG-létesítménybeli kapacitás”: az LNG-terminálon belül a földgáz cseppfolyósítására vagy az LNG behozatalára, átfejtésére, ideiglenes tárolására, újragázosítására, illetve az LNG-vel kapcsolatos kiegészítő műveletekre rendelkezésre álló kapacitás; |
| --- | --- | --- |

ii.

a következő pontokkal egészül ki:

„24.

„LNG-létesítménybeli kapacitás”: az LNG-terminálon belül a földgáz cseppfolyósítására vagy az LNG behozatalára, átfejtésére, ideiglenes tárolására, újragázosítására, illetve az LNG-vel kapcsolatos kiegészítő műveletekre rendelkezésre álló kapacitás;

| 25. | „engedélyezett űrtartalom”: az a gáztérfogat, amelyet a földgáztároló használója jogosult földgáztárolásra felhasználni; |
| --- | --- |

25.

„engedélyezett űrtartalom”: az a gáztérfogat, amelyet a földgáztároló használója jogosult földgáztárolásra felhasználni;

| 26. | „engedélyezett lefejtési sebesség”: az a sebesség, amellyel a földgáztároló használója jogosult a tárolóból földgázt lefejteni; |
| --- | --- |

26.

„engedélyezett lefejtési sebesség”: az a sebesség, amellyel a földgáztároló használója jogosult a tárolóból földgázt lefejteni;

| 27. | „engedélyezett betározási sebesség”: az a sebesség, amellyel a földgáztároló használója jogosult a tárolóba földgázt tölteni; |
| --- | --- |

27.

„engedélyezett betározási sebesség”: az a sebesség, amellyel a földgáztároló használója jogosult a tárolóba földgázt tölteni;

| 28. | „tárolókapacitás”: az engedélyezett űrtartalom, az engedélyezett lefejtési sebesség és az engedélyezett betározási sebesség valamely együttese; |
| --- | --- |

28.

„tárolókapacitás”: az engedélyezett űrtartalom, az engedélyezett lefejtési sebesség és az engedélyezett betározási sebesség valamely együttese;

| 29. | „ügynökség”: [az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló], ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség. |
| --- | --- |

29.

„ügynökség”: [az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló], ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség.

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az e cikk (1) bekezdésében előírt fogalommeghatározások sérelme nélkül a 2003/55/EK irányelv 2. cikkében található, e rendelet alkalmazása szempontjából lényeges fogalommeghatározások is alkalmazandók, kivéve a 2. cikk 3. pontjában a „szállítás” fogalmára adott meghatározást.
  Az e cikk (1) bekezdésének 3–23. pontjában a szállítás tekintetében előírt fogalommeghatározások a tárolás és az LNG-létesítmények tekintetében is alkalmazandók.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az e cikk (1) bekezdésében előírt fogalommeghatározások sérelme nélkül a 2003/55/EK irányelv 2. cikkében található, e rendelet alkalmazása szempontjából lényeges fogalommeghatározások is alkalmazandók, kivéve a 2. cikk 3. pontjában a „szállítás” fogalmára adott meghatározást.

Az e cikk (1) bekezdésének 3–23. pontjában a szállítás tekintetében előírt fogalommeghatározások a tárolás és az LNG-létesítmények tekintetében is alkalmazandók.”

| 3. | A rendelet a következő ║ cikkekkel egészül ki a 2. cikk után:
  „2a. cikk


  A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata

  Az európai földgázszállító hálózat optimális
  és koordinált
  üzemeltetése és folyamatos műszaki fejlődése, valamint a belső gázpiac létrehozása
  , a határkeresztező kereskedelem és az energiapiacok működése
  előmozdítása érdekében valamennyi szállítási rendszerüzemeltető köteles együttműködést folytatni közösségi szinten, és ebből a célból létrehozni a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát.

  2b. cikk


  A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata létrehozása

  (1)   A gázpiaci szállítási rendszerüzemeltetők, a gázpiaci szállítási rendszerüzemeltetők európai hálózatának létrehozása érdekében legkésőbb [...]-ig benyújtanak a Bizottságnak és az ügynökségnek egy alapszabály tervezetet, a leendő tagok jegyzékét és ▐ egy eljárási szabályzat tervezetet.
  (2)   Az ügynökség
  az összes érdekeltet, különösen a rendszerhasználókat és a fogyasztókat képviselő szervezetekkel folytatott hivatalos konzultációt követően
  az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az Eljárási Szabályzat tervezetéről e dokumentumok átvételétől számított
  két hónapon
  belül véleményt terjeszt a Bizottság elé.
  (3)   A Bizottság az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az Eljárási Szabályzat tervezetéről az ügynökség
  (2) bekezdésében előírt véleményét figyelembe véve, illetve annak
  átvételétől számított három hónapon belül véleményt alkot.
  (4)   A gázpiaci szállítási rendszerüzemeltetők a Bizottság véleményének átvételétől számítva három hónapon belül létrehozzák a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát, valamint elfogadják és közzéteszik alapszabályát és eljárási szabályzatát.

  2c. cikk


  A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata feladatai

  (1)   A
  2a. cikkben foglalt célkitűzések elérése érdekében a
  Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  a 2d. cikkben, valamint az Energiaszabályozói Együttműködési ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően megállapodik az alábbi dokumentumokról, és az ügynökségnek jóváhagyásra benyújtja azokat
  :






  a) | a piaci szereplőkkel és hálózati felhasználókkal együttműködésben kidolgozott,
  a (3) bekezdésben felsorolt
  területekre vonatkozó hálózati előírások tervezetét
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

A rendelet a következő ║ cikkekkel egészül ki a 2. cikk után:

„2a. cikk

A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata

Az európai földgázszállító hálózat optimális
  és koordinált
  üzemeltetése és folyamatos műszaki fejlődése, valamint a belső gázpiac létrehozása
  , a határkeresztező kereskedelem és az energiapiacok működése
  előmozdítása érdekében valamennyi szállítási rendszerüzemeltető köteles együttműködést folytatni közösségi szinten, és ebből a célból létrehozni a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát.

2b. cikk

A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata létrehozása

(1)   A gázpiaci szállítási rendszerüzemeltetők, a gázpiaci szállítási rendszerüzemeltetők európai hálózatának létrehozása érdekében legkésőbb [...]-ig benyújtanak a Bizottságnak és az ügynökségnek egy alapszabály tervezetet, a leendő tagok jegyzékét és ▐ egy eljárási szabályzat tervezetet.

(2)   Az ügynökség
  az összes érdekeltet, különösen a rendszerhasználókat és a fogyasztókat képviselő szervezetekkel folytatott hivatalos konzultációt követően
  az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az Eljárási Szabályzat tervezetéről e dokumentumok átvételétől számított
  két hónapon
  belül véleményt terjeszt a Bizottság elé.

(3)   A Bizottság az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az Eljárási Szabályzat tervezetéről az ügynökség
  (2) bekezdésében előírt véleményét figyelembe véve, illetve annak
  átvételétől számított három hónapon belül véleményt alkot.

(4)   A gázpiaci szállítási rendszerüzemeltetők a Bizottság véleményének átvételétől számítva három hónapon belül létrehozzák a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát, valamint elfogadják és közzéteszik alapszabályát és eljárási szabályzatát.

2c. cikk

A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata feladatai

(1)   A
  2a. cikkben foglalt célkitűzések elérése érdekében a
  Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  a 2d. cikkben, valamint az Energiaszabályozói Együttműködési ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően megállapodik az alábbi dokumentumokról, és az ügynökségnek jóváhagyásra benyújtja azokat
  :

a)

a piaci szereplőkkel és hálózati felhasználókkal együttműködésben kidolgozott,
  a (3) bekezdésben felsorolt
  területekre vonatkozó hálózati előírások tervezetét
  ;

| b) | közös hálózatüzemeltetési eszközöket és kutatási terveket; |
| --- | --- |

b)

közös hálózatüzemeltetési eszközöket és kutatási terveket;

| c) | kétévente tíz évre szóló beruházási tervet
  , amely jelentést tartalmaz a kereslet és a kínálat egyensúlyáról
  ; |
| --- | --- |

c)

kétévente tíz évre szóló beruházási tervet
  , amely jelentést tartalmaz a kereslet és a kínálat egyensúlyáról
  ;

| d) | a hálózat normál és rendkívüli körülmények közötti üzemeltetésének valós idejű koordinálását biztosító intézkedéseket; |
| --- | --- |

d)

a hálózat normál és rendkívüli körülmények közötti üzemeltetésének valós idejű koordinálását biztosító intézkedéseket;

| e) | iránymutatásokat a közösségi szállítási rendszerüzemeltetők és harmadik országok szállítási rendszerüzemeltetői közötti műszaki együttműködés koordinációjáról; |
| --- | --- |

e)

iránymutatásokat a közösségi szállítási rendszerüzemeltetők és harmadik országok szállítási rendszerüzemeltetői közötti műszaki együttműködés koordinációjáról;

| f) | az
  Ügynökség által meghatározott prioritásokra alapuló
  éves munkaprogramot; |
| --- | --- |

f)

az
  Ügynökség által meghatározott prioritásokra alapuló
  éves munkaprogramot;

| g) | az éves jelentést; |
| --- | --- |

g)

az éves jelentést;

| h) | évente nyári és téli gázellátási előrejelzést. |
| --- | --- |

h)

évente nyári és téli gázellátási előrejelzést.

(2)   Az (1) bekezdés f) pontjában előírt éves munkaprogramban – indikatív időütemezés kíséretében – fel kell sorolni az adott évben kidolgozandó
  hálózati
  előírásokat, illetőleg a hálózatüzemeltetés és kutatási és fejlesztési tevékenység összehangolására vonatkozó tervet, és ismertetni kell leírásukat.

(3)   Részletes
  hálózati
  előírásokat – az éves munkaprogramban megállapított prioritásokkal összhangban – a következő területeken kell kidolgozni:

| a) | a biztonságra és a megbízhatóságra vonatkozó szabályok
  , beleértve az együttműködtethetőséget és a vészhelyzeti operatív eljárásokat is
  ; |
| --- | --- |

a)

a biztonságra és a megbízhatóságra vonatkozó szabályok
  , beleértve az együttműködtethetőséget és a vészhelyzeti operatív eljárásokat is
  ;

| b) | a hálózatra kapcsolódás és a hálózathoz való hozzáférés szabályai;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

a hálózatra kapcsolódás és a hálózathoz való hozzáférés szabályai;

▐

| c) | a
  határkeresztező kapacitás felosztásának
  és a szűk keresztmetszetek kezelésének szabályai;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

a
  határkeresztező kapacitás felosztásának
  és a szűk keresztmetszetek kezelésének szabályai;

▐

| d) | a hálózatra vonatkozó
  átláthatósági szabályok; |
| --- | --- |

d)

a hálózatra vonatkozó
  átláthatósági szabályok;

| e) | az egyensúlyozási
  és elszámolási
  szabályok ▐;
  ▐ |
| --- | --- |

e)

az egyensúlyozási
  és elszámolási
  szabályok ▐;

▐

| f) | a földgázhálózatok energiahatékonysága. |
| --- | --- |

f)

a földgázhálózatok energiahatékonysága.

(4)   
  Az ügynökség
  figyelemmel kíséri a
  Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata által alkotott hálózati
  előírások végrehajtását ▐.

(5)   A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  az ügynökség jóváhagyását követően
  kétévente tíz évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózati beruházási tervet tesz közzé. A beruházási tervben ismertetni kell az integrált hálózat modelljét
  – a földgáztárolók és az LNG-létesítmények figyelembevételével –
  , forgatókönyveket kell kidolgozni, be kell számolni a kereslet és a kínálat egyensúlyáról, és értékelni kell a rendszer rugalmasságát. A beruházási tervet különösen a nemzeti beruházási tervek
  alapján kell elkészíteni, figyelembe véve a hálózati tervezés közösségi és regionális vonatkozásait, beleértve
  az 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (10) a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozóan megállapított
  iránymutatásokat
  . A beruházási tervben – különösen a határkeresztező kapacitás tekintetében – meg kell jelölni a beruházást igénylő területeket
  , valamint a rendszerösszekötésbe, különösképpen és elsődlegesen a Közösség „energiaszigetei” és földgázhálózatai közötti összeköttetésekbe, és a hatékony kereskedelemhez, a versenyhelyzet kialakításához és a szolgáltatás biztosításához szükséges egyéb infrastruktúrákba történő beruházásokat. A befektetési tervhez mellékelni kell a határkeresztező kapacitások fejlesztése előtt álló azon akadályok áttekintését, amelyek az eltérő jóváhagyási eljárásokból és gyakorlatokból adódnak.

A szállítási rendszerüzemeltetőknek végre kell hajtaniuk a kiadott befektetési tervet.

(6)   
  A 2a. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében
  a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  saját kezdeményezésre hálózati előírás tervezeteket javasolhat az ügynökségnek azon területek vonatkozásában, amelyek nem szerepelnek a (3) bekezdésben. Az ügynökség ezt követően a 2f. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően elfogadja az előírásokat, annak biztosítása mellett, hogy azok nem ütköznek a 2e. cikk alapján elfogadott iránymutatásokkal.

2d. cikk

Az ügynökség monitoringtevékenysége

(1)   Az ügynökség figyelemmel kíséri a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata számára a 2c. cikk (1) bekezdésében előírt feladatok ellátását.

(2)   A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  jóváhagyásra
  megküldi az ügynökségnek a
  hálózati
  előírások tervezetét
  és a 2c. cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat
  .

A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata begyűjti az üzemi és kereskedelmi szabályzatok végrehajtására vonatkozó valamennyi információt, és értékelésre megküldi az ügynökségnek.

(3)   Az ügynökség
  figyelemmel kíséri a műszaki előírások, a tíz évre szóló beruházási terv és az éves munkaprogram végrehajtását, és e tevékenysége eredményeit belefoglalja éves jelentésébe. Abban az esetben, ha a szállítási rendszerüzemeltetők nem tartják be a hálózati előírásokat, a tíz évre szóló beruházási tervet, vagy a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatának éves munkaprogramját, az ügynökség erről tájékoztatja a Bizottságot
  .

2e. cikk

Iránymutatások kidolgozása

(1)   
  Az ügynökséggel folytatott konzultációt követően a Bizottság éves prioritási listát állít össze, amelyben felsorolja a földgáz belső piacának fejlesztése szempontjából legfontosabb kérdéseket.

(2)   
  A prioritáslistára figyelemmel a Bizottság megbízza az ügynökséget azzal, hogy hat hónapon belül iránymutatás-tervezeteket dolgozzon ki, amelyekben a 2c. cikknek megfelelően meghatározza a harmonizációs szabályok alapvető, egyértelmű és objektív elveit.

(3)   
  Az irányelvek kidolgozása során az ügynökség nyílt és átlátható módon konzultál a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatával és más érintettekkel.

(4)   
  A konzultáció alapján az ügynökség iránymutatás-tervezetet fogad el. Az ügynökség jelzi, milyen észrevételeket kapott a konzultáció során, és hogyan vette ezeket figyelembe. Ha az észrevételeket nem vette figyelembe, azt köteles megindokolni.

(5)
     
  A Bizottság saját kezdeményezésére vagy az ügynökség kérésére ugyanezt az eljárást megindíthatja az iránymutatások naprakésszé tétele végett.

2f. cikk

Az üzemi és kereskedelmi szabályzatok kidolgozása

(1)
     
  Az iránymutatások ügynökség általi elfogadását követő hat hónapon belül és a 2e. cikk értelmében a Bizottság megbízza a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát, hogy az iránymutatásokban meghatározott elvek teljes körű tiszteletben tartásával dolgozzák ki az üzemi és kereskedelmi szabályzatok tervezetét.

(2)
     
  A szabályzatok megfogalmazásakor a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata figyelembe veszi a piaci szereplők és a hálózati felhasználók műszaki tapasztalatait, és folyamatosan tájékoztatja őket az előrehaladásról.

(3)
     
  A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata benyújtja az ügynökségnek a szabályzatok tervezetét.

(4)
     
  Az ügynökség nyílt és átlátható hivatalos konzultációt folytat az üzemi és kereskedelmi szabályzatok tervezetével kapcsolatban.

(5)
     
  Az ügynökség a konzultáció alapján elfogadja az üzemi és kereskedelmi szabályzatok tervezetét. Az ügynökség jelzi, milyen észrevételeket kapott a konzultáció során, és hogyan vette ezeket figyelembe. Ha az észrevételeket nem vette figyelembe, azt köteles megindokolni.

(6)
     
  Az ügynökség saját kezdeményezésére vagy a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata kérésére ugyanezen eljárásnak megfelelően sor kerülhet a meglévő hálózati szabályzatok felülvizsgálatára.

(7)
     
  A Bizottság az üzemi és kereskedelmi szabályzatok tervezetét az ügynökség javaslatára eljuttathatja a 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak, amely a 14. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el azt.

2g. cikk

Konzultációk

(1)   
  Az ügynökség
  feladatainak ellátásával összefüggésben ▐ széles körben, kellő időben, nyitott és átlátható módon
  hivatalosan
  konzultál a piac megfelelő szereplőivel. A konzultációnak ki kell terjednie az ellátóvállalkozásokra, a fogyasztókra, a rendszerhasználókra, az elosztó rendszerüzemeltetőkre, az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőire és a tárolási rendszerüzemeltetőkre, ideértve a megfelelő (ágazati) szövetségeket, a műszaki testületeket és az érdekelteket tömörítő platformokat is.

(2)   Az (1) bekezdésben felsorolt kérdésekkel kapcsolatos valamennyi dokumentumot és az ülések jegyzőkönyvét a nyilvánosság elé kell tárni.

(3)   
  Az iránymutatások és a hálózati
  előírások elfogadását megelőzően
  az ügynökség
  beszámol a konzultáció során hozzá beérkezett észrevételekről, valamint arról, hogy ezeket az észrevételeket hogyan veszi figyelembe Ha az ügynökség az észrevételeket nem vette figyelembe, azt köteles megindokolni.

(4)
     
  A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata a 2f. cikk (2) bekezdése szerint együttműködik a piaci szereplőkkel és a rendszerhasználókkal.

2h. cikk

Költségek

A Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatánál a 2a–2i. cikkben előírt feladatkörének elvégzésével összefüggésben felmerülő költségeket a szállítási rendszerüzemeltetők viselik, és ezeket a költségeket a tarifák kiszámítása során figyelembe kell venni.

2i. cikk

A szállítási rendszerüzemeltetők regionális együttműködése

(1)   A szállítási rendszerüzemeltetők a Gázpiaci Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatán belül, a 2c. cikk (1) bekezdésében előírt feladatokhoz való hozzájárulás céljából regionális együttműködést alakítanak ki. Ennek keretében különösen kétévente regionális beruházási tervet tesznek közzé, amely alapján beruházási döntéseket hozhatnak.

A regionális beruházási terv nem lehet ellentétes a 2c. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előírt tíz évre szóló beruházási tervvel.

(2)   A szállítási rendszerüzemeltetők a hálózat optimális üzemeltetése érdekében elősegítik operatív megegyezések létrehozását, továbbá elősegítik az energiatőzsdék kialakítását, a határkeresztező kapacitás
  rendszerezett
  allokálását, valamint a
  határon átnyúló
  kiegyensúlyozó mechanizmusok
  kompatibilitását
  .

(3)
     
  A tagállamok nemzeti szabályozó hatóságai és más illetékes hatóságai minden szinten együttműködnek piaci szerkezetük harmonizálása és nemzeti piacaik legalább egy vagy több regionális szinten történő integrálása céljából, ami a teljesen liberalizált belső piac felé vezető első lépés. Különösképpen elősegítik a szállítási rendszerüzemeltetők regionális együttműködését, és megkönnyítik regionális szintű integrációjukat a versenyképes belső piac megvalósítása, jogi és szabályozói keretrendszereik harmonizálásának elősegítése, és mindenekelőtt az Unióban jelenleg létező földgázszigetek integrálása céljából.

| 4. | A 3. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:







  a) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  (1)
     
  A szabályozó hatóságok által a 2003/55/EK irányelv 25. cikkének (2) bekezdése alapján jóváhagyott, a szállítási rendszerüzemeltetők és az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői által alkalmazott díjaknak, illetve a számításukhoz használt módszereknek, továbbá az irányelv 18. cikkének (1) bekezdése értelmében közzétett díjaknak átláthatóknak kell lenniük, figyelembe kell venniük a rendszeregyensúlyra és annak fejlesztésére vonatkozó szükségleteket, és a tényleges költségeket kell tükrözniük, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak, és egyidejűleg biztosítaniuk kell a befektetések megfelelő megtérülését. A díjakat és a számításukhoz használt módszereket megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.
  ” |
| --- | --- | --- |

4.

A 3. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A szabályozó hatóságok által a 2003/55/EK irányelv 25. cikkének (2) bekezdése alapján jóváhagyott, a szállítási rendszerüzemeltetők és az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői által alkalmazott díjaknak, illetve a számításukhoz használt módszereknek, továbbá az irányelv 18. cikkének (1) bekezdése értelmében közzétett díjaknak átláthatóknak kell lenniük, figyelembe kell venniük a rendszeregyensúlyra és annak fejlesztésére vonatkozó szükségleteket, és a tényleges költségeket kell tükrözniük, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak, és egyidejűleg biztosítaniuk kell a befektetések megfelelő megtérülését. A díjakat és a számításukhoz használt módszereket megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.
  ”

| b) | a 3. albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „
  A díjak, illetve a számításukhoz használt módszerek megkönnyítik a hatékony földgáz-kereskedelmet és a versenyt, miközben elkerülhetővé teszik a rendszerhasználók közötti keresztfinanszírozást, továbbá ösztönzik a befektetéseket, és biztosítják a szállítóhálózatok együttműködő-képességének fenntartását vagy kialakítását. Ez magában foglalhatja az új beruházások különleges szabályozás szerinti kezelését.
  ” |
| --- | --- |

b)

a 3. albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  A díjak, illetve a számításukhoz használt módszerek megkönnyítik a hatékony földgáz-kereskedelmet és a versenyt, miközben elkerülhetővé teszik a rendszerhasználók közötti keresztfinanszírozást, továbbá ösztönzik a befektetéseket, és biztosítják a szállítóhálózatok együttműködő-képességének fenntartását vagy kialakítását. Ez magában foglalhatja az új beruházások különleges szabályozás szerinti kezelését.
  ”

| c) | a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „A rendszerhasználókra kirótt díjakat a szállítási rendszer egyes betáplálási és kiadási pontjaira külön-külön, független módon kell meghatározni. A hálózat használatáért szedett díjakat tilos a szerződésben rögzített útvonal alapján meghatározni.
  A hálózathoz való hozzáférés megkülönböztetésmentes alapon nyitva áll az új belépők előtt.




  A díjaknak és a számításukhoz használt módszereknek átláthatónak, alkalmazásuknak pedig megkülönböztetésmentesnek kell lenniük.
  ” |
| --- | --- |

c)

a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A rendszerhasználókra kirótt díjakat a szállítási rendszer egyes betáplálási és kiadási pontjaira külön-külön, független módon kell meghatározni. A hálózat használatáért szedett díjakat tilos a szerződésben rögzített útvonal alapján meghatározni.
  A hálózathoz való hozzáférés megkülönböztetésmentes alapon nyitva áll az új belépők előtt.

A díjaknak és a számításukhoz használt módszereknek átláthatónak, alkalmazásuknak pedig megkülönböztetésmentesnek kell lenniük.
  ”

| 5. | A 4. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:
  „A szállítási rendszerüzemeltetők által harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatások” |
| --- | --- |

5.

A 4. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:

„A szállítási rendszerüzemeltetők által harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatások”

| 6. | A rendelet a következő ║ egészül ki a 4. cikk után:
  „4a. cikk


  A tárolás és az LNG-létesítmények vonatkozásában harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatások

  (1)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők:






  a) | biztosítják, hogy valamennyi, a piaci kereslet kielégítésére törekvő rendszerhasználó számára megkülönböztetésmentes módon nyújtsanak szolgáltatásokat; ha különösen egy LNG-létesítmény rendszerüzemeltetője vagy egy tárolási rendszerüzemeltető ugyanazt a szolgáltatást
  egyidejűleg
  különböző ügyfeleknek kínálja, akkor ezt egymással egyenértékű szerződéses feltételek alapján köteles tenni; |
| --- | --- | --- |

6.

A rendelet a következő ║ egészül ki a 4. cikk után:

„4a. cikk

A tárolás és az LNG-létesítmények vonatkozásában harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatások

(1)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők:

a)

biztosítják, hogy valamennyi, a piaci kereslet kielégítésére törekvő rendszerhasználó számára megkülönböztetésmentes módon nyújtsanak szolgáltatásokat; ha különösen egy LNG-létesítmény rendszerüzemeltetője vagy egy tárolási rendszerüzemeltető ugyanazt a szolgáltatást
  egyidejűleg
  különböző ügyfeleknek kínálja, akkor ezt egymással egyenértékű szerződéses feltételek alapján köteles tenni;

| b) | olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek az összekapcsolt földgázszállítási rendszerek használatának megfelelnek, továbbá
  megkönnyíti a
  hozzáférést a szállítási rendszerüzemeltetőkkel folytatott együttműködés révén elősegítik; |
| --- | --- |

b)

olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek az összekapcsolt földgázszállítási rendszerek használatának megfelelnek, továbbá
  megkönnyíti a
  hozzáférést a szállítási rendszerüzemeltetőkkel folytatott együttműködés révén elősegítik;

| c) | a földgáztárolók és az LNG-létesítmények használóinak ésszerű kereskedelmi igényeivel összeegyeztethető időkeretben közzéteszik az érdeklődésre számot tartó információkat, így különösen a szolgáltatások igénybevételével és elérhetőségével kapcsolatos adatokat
  , és e közzétételt az illetékes hatóság ellenőrzi
  . |
| --- | --- |

c)

a földgáztárolók és az LNG-létesítmények használóinak ésszerű kereskedelmi igényeivel összeegyeztethető időkeretben közzéteszik az érdeklődésre számot tartó információkat, így különösen a szolgáltatások igénybevételével és elérhetőségével kapcsolatos adatokat
  , és e közzétételt az illetékes hatóság ellenőrzi
  .

(2)   A tárolási rendszerüzemeltetők:

| a) | harmadik felek részére nem megszakítható és megszakítható hozzáférési szolgáltatásokat egyaránt nyújtanak oly módon, hogy a megszakítható kapacitás ára tükrözze a megszakítás valószínűségét; |
| --- | --- |

a)

harmadik felek részére nem megszakítható és megszakítható hozzáférési szolgáltatásokat egyaránt nyújtanak oly módon, hogy a megszakítható kapacitás ára tükrözze a megszakítás valószínűségét;

| b) | a földgáztárolók használói részére hosszú és rövid távú szolgáltatásokat egyaránt nyújtanak; |
| --- | --- |

b)

a földgáztárolók használói részére hosszú és rövid távú szolgáltatásokat egyaránt nyújtanak;

| c) | a földgáztárolók használói részére engedélyezett űrtartalomban, engedélyezett betározási sebességben és engedélyezett lefejtési sebességben meghatározott, kapcsolt és egyedi szolgáltatásokat egyaránt nyújtanak. |
| --- | --- |

c)

a földgáztárolók használói részére engedélyezett űrtartalomban, engedélyezett betározási sebességben és engedélyezett lefejtési sebességben meghatározott, kapcsolt és egyedi szolgáltatásokat egyaránt nyújtanak.

(3)   Az LNG-létesítmények és a földgáztárolók használatára vonatkozó szerződések nem tartalmazhatnak indokolatlanul magas díjakat a következő esetekben:

| a) | ha aláírásuk a földgázpiaci gazdasági éven kívül, a szokásostól eltérő kezdési időponttal történik, illetőleg |
| --- | --- |

a)

ha aláírásuk a földgázpiaci gazdasági éven kívül, a szokásostól eltérő kezdési időponttal történik, illetőleg

| b) | ha futamidejük rövidebb, mint az éves alapon szokásosan megkötött szállítási és tárolási szerződéseké. |
| --- | --- |

b)

ha futamidejük rövidebb, mint az éves alapon szokásosan megkötött szállítási és tárolási szerződéseké.

(4)   Az adott esetnek megfelelően a harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatás hozzáköthető ahhoz a feltételhez, hogy a rendszerhasználók garanciát adjanak hitelképességükről. Ezek a garanciák nem gátolhatják indokolatlanul a piacra jutást, és megkülönböztetésmentesnek, átláthatónak és arányosnak kell lenniük.

(5)   Az LNG-létesítménybeli kapacitás, illetve a tárolókapacitás igényelt minimális nagyságára vonatkozóan szerződéses korlátozások csak úgy írhatók elő, ha azt műszaki megfontolás indokolja, és ezeknek a korlátozásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a kisebb felhasználók is hozzáférjenek a tárolási szolgáltatásokhoz.”

| 7. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „A kapacitásallokációs mechanizmusok és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárások elvei a szállítási rendszerüzemeltetők vonatkozásában” |
| --- | --- | --- |

7.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A kapacitásallokációs mechanizmusok és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárások elvei a szállítási rendszerüzemeltetők vonatkozásában”

| b) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:








  „
  a) | megfelelő gazdasági jelzéseket adnak a kapacitás hatékony és maximális kihasználása érdekében, és megkönnyítik az új infrastruktúrába való beruházást, valamint a határokon átnyúló földgáz-kereskedelmet.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

„
  a)

megfelelő gazdasági jelzéseket adnak a kapacitás hatékony és maximális kihasználása érdekében, és megkönnyítik az új infrastruktúrába való beruházást, valamint a határokon átnyúló földgáz-kereskedelmet.
  ”

| c) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A szűk keresztmetszetek kezelésében a szállítási rendszerüzemeltetők▐ kötelesek
  olyan
  megkülönböztetésmentes és átlátható eljárásokat követni,
  amelyek elősegítik a megkülönböztetésmentességen alapuló és a szabad verseny elveivel összhangban lévő határokon átnyúló földgáz-kereskedelmet
  , és kötelesek ezeket közzétenni.


  A
  szerződéses szűk keresztmetszet
  megelőzése érdekében
  a szállítási rendszerüzemeltető a fel nem használt kapacitását legalább a következő napra köteles ▐ felkínálni az elsődleges piacon,
  amennyiben ez nem akadályozza meg hosszú távú beszállítói megállapodások végrehajtását
  ;” |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A szűk keresztmetszetek kezelésében a szállítási rendszerüzemeltetők▐ kötelesek
  olyan
  megkülönböztetésmentes és átlátható eljárásokat követni,
  amelyek elősegítik a megkülönböztetésmentességen alapuló és a szabad verseny elveivel összhangban lévő határokon átnyúló földgáz-kereskedelmet
  , és kötelesek ezeket közzétenni.

A
  szerződéses szűk keresztmetszet
  megelőzése érdekében
  a szállítási rendszerüzemeltető a fel nem használt kapacitását legalább a következő napra köteles ▐ felkínálni az elsődleges piacon,
  amennyiben ez nem akadályozza meg hosszú távú beszállítói megállapodások végrehajtását
  ;”

| d) | A (4) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

A (4) bekezdést el kell hagyni;

| e) | A következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(6)   A szállítási rendszerüzemeltetők kötelesek rendszeresen elemezni az új beruházások iránti piaci igényt. Az új beruházások tervezésekor a szállítási rendszerüzemeltetők kötelesek elemezni a piaci keresletet
  és figyelembe venni az ellátásbiztonság kritériumait
  .


  (7)
     
  A fizikai szűk keresztmetszet hosszú távú fennállása esetén a szállítási rendszerüzemeltetők új kapacitások piaci kereslet szerinti bevonásával oldják fel a szűk keresztmetszetet. A piaci kereslet felmérése érdekében a szállítási rendszerüzemeltetők „open season” eljárásokat hajtanak végre
  .


  (8)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrzik a szűk keresztmetszetek kezelését a nemzeti gázrendszereken és rendszerösszekötőkön belül.




  A szállítási rendszerüzemeltetők a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárásaikat, beleértve a kapacitásallokációt is, jóváhagyásra benyújtják a nemzeti szabályozó hatóságokhoz. A nemzeti szabályozó hatóságok a jóváhagyás előtt kérhetik ezen eljárások módosítását.
  ” |
| --- | --- |

e)

A következő bekezdésekkel egészül ki:

„(6)   A szállítási rendszerüzemeltetők kötelesek rendszeresen elemezni az új beruházások iránti piaci igényt. Az új beruházások tervezésekor a szállítási rendszerüzemeltetők kötelesek elemezni a piaci keresletet
  és figyelembe venni az ellátásbiztonság kritériumait
  .

(7)
     
  A fizikai szűk keresztmetszet hosszú távú fennállása esetén a szállítási rendszerüzemeltetők új kapacitások piaci kereslet szerinti bevonásával oldják fel a szűk keresztmetszetet. A piaci kereslet felmérése érdekében a szállítási rendszerüzemeltetők „open season” eljárásokat hajtanak végre
  .

(8)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrzik a szűk keresztmetszetek kezelését a nemzeti gázrendszereken és rendszerösszekötőkön belül.

A szállítási rendszerüzemeltetők a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárásaikat, beleértve a kapacitásallokációt is, jóváhagyásra benyújtják a nemzeti szabályozó hatóságokhoz. A nemzeti szabályozó hatóságok a jóváhagyás előtt kérhetik ezen eljárások módosítását.
  ”

| 8. | A rendelet a következő cikkel egészül ki az 5. cikk után:
  „5a. cikk


  A kapacitásallokációs mechanizmusok és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárások elvei a földgáztárolók és az LNG-létesítmények vonatkozásában

  (1)   A rendszeregyensúly és az üzemeltetés szempontjainak figyelembevételével a piaci résztvevők számára a maximális tárolókapacitást és LNG-létesítménybeli kapacitást hozzáférhetővé kell tenni.
  (2)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők kötelesek olyan megkülönböztetésmentes és átlátható kapacitásallokációs mechanizmusokat alkalmazni és közzétenni, amelyek:






  a) | megfelelő gazdasági jelzéseket adnak a kapacitás hatékony és maximális kihasználása érdekében, és megkönnyítik az új infrastruktúrába való beruházást; |
| --- | --- | --- |

8.

A rendelet a következő cikkel egészül ki az 5. cikk után:

„5a. cikk

A kapacitásallokációs mechanizmusok és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárások elvei a földgáztárolók és az LNG-létesítmények vonatkozásában

(1)   A rendszeregyensúly és az üzemeltetés szempontjainak figyelembevételével a piaci résztvevők számára a maximális tárolókapacitást és LNG-létesítménybeli kapacitást hozzáférhetővé kell tenni.

(2)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők kötelesek olyan megkülönböztetésmentes és átlátható kapacitásallokációs mechanizmusokat alkalmazni és közzétenni, amelyek:

a)

megfelelő gazdasági jelzéseket adnak a kapacitás hatékony és maximális kihasználása érdekében, és megkönnyítik az új infrastruktúrába való beruházást;

| b) | összeegyeztethetők a piaci mechanizmusokkal, ideértve az azonnali piacokat és a kereskedési pontokat is, ugyanakkor rugalmasak és képesek alkalmazkodni a változó piaci körülményekhez; |
| --- | --- |

b)

összeegyeztethetők a piaci mechanizmusokkal, ideértve az azonnali piacokat és a kereskedési pontokat is, ugyanakkor rugalmasak és képesek alkalmazkodni a változó piaci körülményekhez;

| c) | összeegyeztethetők a kapcsolódó hálózat-hozzáférési rendszerekkel. |
| --- | --- |

c)

összeegyeztethetők a kapcsolódó hálózat-hozzáférési rendszerekkel.

(3)   Az LNG-létesítmények és a földgáztárolók használatára vonatkozó szerződésekben gondoskodni kell a kapacitáshalmozás megelőzéséről, és ennek érdekében figyelembe kell venni a következő, szerződéses szűk keresztmetszetek esetén alkalmazandó alapelveket:

| a) | a rendszerüzemeltető köteles a fel nem használt LNG-létesítménybeli a rendszerüzemeltető köteles a fel nem használt LNG-létesítménybeli kapacitást és tárolókapacitást – földgáztároló esetében legalább a következő napra, megszakítható szolgáltatásként – az elsődleges piacon
  haladéktalanul
  felkínálni; |
| --- | --- |

a)

a rendszerüzemeltető köteles a fel nem használt LNG-létesítménybeli a rendszerüzemeltető köteles a fel nem használt LNG-létesítménybeli kapacitást és tárolókapacitást – földgáztároló esetében legalább a következő napra, megszakítható szolgáltatásként – az elsődleges piacon
  haladéktalanul
  felkínálni;

| b) | az LNG-létesítmények és a földgáztárolók használói jogosultak a szerződés alapján őket megillető fel nem használt kapacitást a másodlagos piacon viszonteladásra bocsátani. |
| --- | --- |

b)

az LNG-létesítmények és a földgáztárolók használói jogosultak a szerződés alapján őket megillető fel nem használt kapacitást a másodlagos piacon viszonteladásra bocsátani.

Az intézkedéseknek figyelembe kell venniük az érintett rendszer integritását, valamint az ellátás biztonságát.
  ”

| 9. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Átláthatósági követelmények a szállítási rendszerüzemeltetőkkel szemben” |
| --- | --- | --- |

9.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Átláthatósági követelmények a szállítási rendszerüzemeltetőkkel szemben”

| b) | Az (5) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

Az (5) bekezdést el kell hagyni.

| c) | A cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
  „   A szállítási rendszerüzemeltetők előzetesen és utólagosan – a nominálások, az előrejelzések, valamint a rendszerbe ténylegesen belépő és az onnan ténylegesen kilépő mennyiségek alapján – információkat tesznek közzé a kínálatra és a keresletre vonatkozóan. A közzétett információk részletességének a szállítási rendszerüzemeltető rendelkezésére álló információkhoz kell igazodnia.
  Az illetékes hatóság gondoskodik minden szükséges információ közzétételéről.


  A szállítási rendszerüzemeltetők

  kérésre tájékoztatják a nemzeti szabályozó hatóságot
  a rendszer kiegyensúlyozása érdekében meghozott
  intézkedéseikről, valamint
  az ezzel kapcsolatban felmerülő
  költségeikről
  és keletkező
  bevételeikről
  .
  Az érintett piaci résztvevők kötelesek az e cikkben meghatározott adatokat a szállítási rendszerüzemeltetők rendelkezésére bocsátani.” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

„   A szállítási rendszerüzemeltetők előzetesen és utólagosan – a nominálások, az előrejelzések, valamint a rendszerbe ténylegesen belépő és az onnan ténylegesen kilépő mennyiségek alapján – információkat tesznek közzé a kínálatra és a keresletre vonatkozóan. A közzétett információk részletességének a szállítási rendszerüzemeltető rendelkezésére álló információkhoz kell igazodnia.
  Az illetékes hatóság gondoskodik minden szükséges információ közzétételéről.

A szállítási rendszerüzemeltetők

  kérésre tájékoztatják a nemzeti szabályozó hatóságot
  a rendszer kiegyensúlyozása érdekében meghozott
  intézkedéseikről, valamint
  az ezzel kapcsolatban felmerülő
  költségeikről
  és keletkező
  bevételeikről
  .

Az érintett piaci résztvevők kötelesek az e cikkben meghatározott adatokat a szállítási rendszerüzemeltetők rendelkezésére bocsátani.”

| 10. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki a 6. cikk után:
  „6a. cikk


  Átláthatósági követelmények a földgáztárolókkal és az LNG-létesítményekkel szemben

  (1)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők részletes információkat tesznek közzé az általuk kínált szolgáltatásokról és az ezekre irányadó feltételekről, továbbá közzéteszik azokat a műszaki információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az LNG-létesítmény és a földgáztároló használói tényleges hozzáférést nyerjenek az LNG-létesítményhez, illetve a földgáztárolóhoz.
  (2)   Az általa nyújtott szolgáltatások tekintetében valamennyi LNG-létesítmény üzemeltetője és valamennyi tárolási rendszerüzemeltető – rendszeresen, görgetett adatok formájában, felhasználóbarát, szabványosított módon – számadatokat tesz közzé a földgáztároló és az LNG-létesítmény szerződésben lekötött és szabad kapacitásáról.
  Az illetékes hatóság gondoskodik minden szükséges információ közzétételéről.


  (3)   Az LNG-létesítmények üzemeltetői és a tárolásirendszer-üzemeltetők az e rendeletben előírt információkat kötelesek minden esetben megkülönböztetésmentes ║, érthető és mennyiségileg könnyen meghatározható módon, valamint jól hozzáférhetően közzétenni.
  (4)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők közzéteszik az egyes földgáztárolókban
  vagy az azonos egyensúlyozási övezetekben található földgáztárolók csoportjában
  , illetve LNG-létesítményekben lévő gázmennyiségeket, az azokba belépő és az azokból kilépő mennyiségeket, valamint az azokban rendelkezésre álló szabad kapacitást, ideértve azon létesítmények kapacitásadatait is, amelyek mentességet élveznek a harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatások kötelezettsége alól. Ezeket az adatokat át kell adni a s zállítási rendszerüzemeltetőnek is, aki köteles őket a rendszer vagy a releváns pontok által meghatározott alrendszer szintjén összesítve közzétenni. Az adatokat legalább napi rendszerességgel frissíteni kell.


  (5)
     
  Az átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes díjak biztosítása, valamint a földgáz-infrastruktúra hatékony hasznosításának megkönnyítése érdekében az LNG-létesítmények és a földgáztárolók üzemeltetői vagy az illetékes nemzeti hatóságok a harmadik felek részére nyújtandó hozzáférésre irányadó szabályok alá tartozó infrastruktúra díjának kialakításáról, annak módszereiről és struktúrájáról ésszerűen és kellően részletezett információt tesznek közzé. Az LNG-létesítmények és a földgáztárolók üzemeltetői benyújtják a szabályozó hatóságoknak jóváhagyásra a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárásaikat, ideértve a kapacitáselosztást is. A szabályozó hatóságok a jóváhagyás előtt kérhetik ezen eljárások módosítását.




  (6)
     
  Amennyiben az LNG-létesítmény vagy a földgáztároló üzemeltetője úgy ítéli meg, hogy titoktartási okokból nem jogosult valamennyi kért adatot közzétenni, engedélyt kell kérnie a nemzeti szabályozó hatóságtól az érintett pontra vagy pontokra vonatkozó információ közzétételének korlátozására.




  A nemzeti szabályozó hatóság az engedélyt eseti alapon megadhatja vagy elutasíthatja, különös figyelemmel a jogos üzleti titok tiszteletben tartásának szükségességére és a földgáz belső versenypiacának megteremtésére vonatkozó célkitűzésre. Ha megadja az engedélyt, közzéteszi a földgáztárolók és/vagy az LNG-létesítmények rendelkezésre álló kapacitását azon számszerű adatok megadása nélkül, amelyek ellenkeznének a titoktartás követelményével.



  6b. cikk


  A rendszerüzemeltetők nyilvántartási kötelezettsége

  A szállítási rendszerüzemeltetők, a tárolási rendszerüzemeltetők és az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői öt évre visszamenőleg folyamatosan hozzáférhetővé teszik a nemzeti szabályozó hatóság, a nemzeti versenyhatóság és a Bizottság számára a 6. cikkben, a 6a. cikkben és a melléklet 3. részében előírt valamennyi információt.” |
| --- | --- |

10.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki a 6. cikk után:

„6a. cikk

Átláthatósági követelmények a földgáztárolókkal és az LNG-létesítményekkel szemben

(1)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők részletes információkat tesznek közzé az általuk kínált szolgáltatásokról és az ezekre irányadó feltételekről, továbbá közzéteszik azokat a műszaki információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az LNG-létesítmény és a földgáztároló használói tényleges hozzáférést nyerjenek az LNG-létesítményhez, illetve a földgáztárolóhoz.

(2)   Az általa nyújtott szolgáltatások tekintetében valamennyi LNG-létesítmény üzemeltetője és valamennyi tárolási rendszerüzemeltető – rendszeresen, görgetett adatok formájában, felhasználóbarát, szabványosított módon – számadatokat tesz közzé a földgáztároló és az LNG-létesítmény szerződésben lekötött és szabad kapacitásáról.
  Az illetékes hatóság gondoskodik minden szükséges információ közzétételéről.

(3)   Az LNG-létesítmények üzemeltetői és a tárolásirendszer-üzemeltetők az e rendeletben előírt információkat kötelesek minden esetben megkülönböztetésmentes ║, érthető és mennyiségileg könnyen meghatározható módon, valamint jól hozzáférhetően közzétenni.

(4)   Az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a tárolási rendszerüzemeltetők közzéteszik az egyes földgáztárolókban
  vagy az azonos egyensúlyozási övezetekben található földgáztárolók csoportjában
  , illetve LNG-létesítményekben lévő gázmennyiségeket, az azokba belépő és az azokból kilépő mennyiségeket, valamint az azokban rendelkezésre álló szabad kapacitást, ideértve azon létesítmények kapacitásadatait is, amelyek mentességet élveznek a harmadik felek részére nyújtandó hozzáférési szolgáltatások kötelezettsége alól. Ezeket az adatokat át kell adni a s zállítási rendszerüzemeltetőnek is, aki köteles őket a rendszer vagy a releváns pontok által meghatározott alrendszer szintjén összesítve közzétenni. Az adatokat legalább napi rendszerességgel frissíteni kell.

(5)
     
  Az átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes díjak biztosítása, valamint a földgáz-infrastruktúra hatékony hasznosításának megkönnyítése érdekében az LNG-létesítmények és a földgáztárolók üzemeltetői vagy az illetékes nemzeti hatóságok a harmadik felek részére nyújtandó hozzáférésre irányadó szabályok alá tartozó infrastruktúra díjának kialakításáról, annak módszereiről és struktúrájáról ésszerűen és kellően részletezett információt tesznek közzé. Az LNG-létesítmények és a földgáztárolók üzemeltetői benyújtják a szabályozó hatóságoknak jóváhagyásra a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárásaikat, ideértve a kapacitáselosztást is. A szabályozó hatóságok a jóváhagyás előtt kérhetik ezen eljárások módosítását.

(6)
     
  Amennyiben az LNG-létesítmény vagy a földgáztároló üzemeltetője úgy ítéli meg, hogy titoktartási okokból nem jogosult valamennyi kért adatot közzétenni, engedélyt kell kérnie a nemzeti szabályozó hatóságtól az érintett pontra vagy pontokra vonatkozó információ közzétételének korlátozására.

A nemzeti szabályozó hatóság az engedélyt eseti alapon megadhatja vagy elutasíthatja, különös figyelemmel a jogos üzleti titok tiszteletben tartásának szükségességére és a földgáz belső versenypiacának megteremtésére vonatkozó célkitűzésre. Ha megadja az engedélyt, közzéteszi a földgáztárolók és/vagy az LNG-létesítmények rendelkezésre álló kapacitását azon számszerű adatok megadása nélkül, amelyek ellenkeznének a titoktartás követelményével.

6b. cikk

A rendszerüzemeltetők nyilvántartási kötelezettsége

A szállítási rendszerüzemeltetők, a tárolási rendszerüzemeltetők és az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői öt évre visszamenőleg folyamatosan hozzáférhetővé teszik a nemzeti szabályozó hatóság, a nemzeti versenyhatóság és a Bizottság számára a 6. cikkben, a 6a. cikkben és a melléklet 3. részében előírt valamennyi információt.”

| 11. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:
  „Az egyensúlyozási szabályoknak piacalapúaknak kell lenniük.” |
| --- | --- | --- |

11.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Az egyensúlyozási szabályoknak piacalapúaknak kell lenniük.”

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Annak érdekében, hogy a rendszerhasználók kellő időben korrekciós intézkedéseket hajthassanak végre, a szállítási rendszerüzemeltetők kötelesek – kellő időben, online eszközökkel – elegendő mennyiségű megbízható adatot rendelkezésükre bocsátani a rendszerhasználók kiegyensúlyozottsági helyzetéről.
  A szolgáltatott információk szintjének egyrészről a szállítási rendszerüzemeltető rendelkezésére álló információk szintjéhez, másrészről az egyensúlyozási díjak kiszámítására alkalmazott referencia-időszakhoz kell igazodnia.
  Ezért az információszolgáltatásért díj nem számítható fel.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Annak érdekében, hogy a rendszerhasználók kellő időben korrekciós intézkedéseket hajthassanak végre, a szállítási rendszerüzemeltetők kötelesek – kellő időben, online eszközökkel – elegendő mennyiségű megbízható adatot rendelkezésükre bocsátani a rendszerhasználók kiegyensúlyozottsági helyzetéről.

A szolgáltatott információk szintjének egyrészről a szállítási rendszerüzemeltető rendelkezésére álló információk szintjéhez, másrészről az egyensúlyozási díjak kiszámítására alkalmazott referencia-időszakhoz kell igazodnia.

Ezért az információszolgáltatásért díj nem számítható fel.”

| c) | A (4), (5) és (6) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (4), (5) és (6) bekezdést el kell hagyni.

| 12. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk


  A kapacitásjogok kereskedelme

  Valamennyi szállítási, tárolási és LNG rendszerüzemeltető ésszerű lépéseket tesz a kapacitásjogokkal való szabad kereskedelem lehetővé tételére és megkönnyítésére.
  Mindezt az átláthatóság és a diszkriminációmentesség elvének tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani.
  Valamennyi üzemeltető kidolgoz az elsődleges piacra irányadó, a másodlagos kapacitáskereskedelmet elősegítő harmonizált szerződéseket és eljárásokat a szállítás, az LNG-létesítmények és a földgáztárolók igénybevételére vonatkozóan, továbbá amennyiben a rendszerhasználók erről értesítik, elismeri az elsődleges kapacitásjogok átruházását.
  A szállítás, az LNG-létesítmények és a földgáztárolók igénybevételére vonatkozó harmonizált szerződésekről és eljárásokról értesíteni kell a szabályozó hatóságokat.” |
| --- | --- |

12.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A kapacitásjogok kereskedelme

Valamennyi szállítási, tárolási és LNG rendszerüzemeltető ésszerű lépéseket tesz a kapacitásjogokkal való szabad kereskedelem lehetővé tételére és megkönnyítésére.
  Mindezt az átláthatóság és a diszkriminációmentesség elvének tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani.
  Valamennyi üzemeltető kidolgoz az elsődleges piacra irányadó, a másodlagos kapacitáskereskedelmet elősegítő harmonizált szerződéseket és eljárásokat a szállítás, az LNG-létesítmények és a földgáztárolók igénybevételére vonatkozóan, továbbá amennyiben a rendszerhasználók erről értesítik, elismeri az elsődleges kapacitásjogok átruházását.

A szállítás, az LNG-létesítmények és a földgáztárolók igénybevételére vonatkozó harmonizált szerződésekről és eljárásokról értesíteni kell a szabályozó hatóságokat.”

| 13. | A rendelet a következő ║ cikkel egészül ki a 8. cikk után:
  „8a. cikk


  Kiskereskedelmi piacok

  A regionális és közösségi szintű, jól működő,
  hatékony és
  átlátható▐ piacok kialakulásának elősegítése érdekében a tagállamok gondoskodnak azon feladat- és felelősségi körök
  részletes
  meghatározásáról, amelyekkel a szállítási rendszerüzemeltetők, az elosztó rendszerüzemeltetők, az ellátóvállalkozások, a fogyasztók, valamint szükség szerint más piaci résztvevők a szerződéses feltételekkel, a fogyasztókkal szembeni kötelezettségekkel, az adatcsere- és az elszámolási szabályokkal, az adatok feletti tulajdonjoggal és a mérési felelősséggel összefüggésben rendelkeznek.
  Ezeket a szabályokat nyilvánosságra kell hozni, ▐ és ezekkel a szabályokkal kapcsolatban a szabályozó hatóságokat felülvizsgálati jogkörrel kell felruházni.” |
| --- | --- |

13.

A rendelet a következő ║ cikkel egészül ki a 8. cikk után:

„8a. cikk

Kiskereskedelmi piacok

A regionális és közösségi szintű, jól működő,
  hatékony és
  átlátható▐ piacok kialakulásának elősegítése érdekében a tagállamok gondoskodnak azon feladat- és felelősségi körök
  részletes
  meghatározásáról, amelyekkel a szállítási rendszerüzemeltetők, az elosztó rendszerüzemeltetők, az ellátóvállalkozások, a fogyasztók, valamint szükség szerint más piaci résztvevők a szerződéses feltételekkel, a fogyasztókkal szembeni kötelezettségekkel, az adatcsere- és az elszámolási szabályokkal, az adatok feletti tulajdonjoggal és a mérési felelősséggel összefüggésben rendelkeznek.

Ezeket a szabályokat nyilvánosságra kell hozni, ▐ és ezekkel a szabályokkal kapcsolatban a szabályozó hatóságokat felülvizsgálati jogkörrel kell felruházni.”

| 14. | A 9. cikk ║ helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk


  A harmadik felek részére biztosított hozzáférési szolgáltatásokról szóló iránymutatások
  (1)   Az e rendelet céljainak eléréséhez szükséges mértékű harmonizáció minimális szintjének biztosítása érdekében a szükségesnek ítélt körben
  a Bizottság iránymutatásokat fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák
  a harmadik felek részére biztosított hozzáférési
  szolgáltatásokat
  , ideértve e szolgáltatások jellegét, időtartamát és a velük szemben támasztott egyéb követelményeket is, összhangban a 4. és a 4a. cikkel.
  ▐
  (2)   Az (1)
  bekezdésben említett, a harmadik felek részére biztosított hozzáférési szolgáltatásokra
  vonatkozó iránymutatásokat a szállítási rendszerüzemeltetők tekintetében a melléklet határozza meg.


  (3)
     
  A harmadik felek részére biztosított hozzáférési szolgáltatásokról szóló, e cikk értelmében elfogadott iránymutatások alkalmazása és módosítása tükrözi a nemzeti gázrendszerek közötti különbségeket, és nem teszik szükségessé a harmadik fél hozzáférésével kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozó, közösségi szintű, egységes, részletes feltételek meglétét. Az iránymutatások ugyanakkor a földgáz belső piacához szükséges, megkülönböztetésmentes és átlátható hálózati hozzáférési feltételek elérése érdekében betartandó minimumkövetelményeket határozhatnak meg, amelyeket a nemzeti földgázhálózatok közötti különbségek figyelembevételével kell alkalmazni.
  ” |
| --- | --- |

14.

A 9. cikk ║ helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

A harmadik felek részére biztosított hozzáférési szolgáltatásokról szóló iránymutatások

(1)   Az e rendelet céljainak eléréséhez szükséges mértékű harmonizáció minimális szintjének biztosítása érdekében a szükségesnek ítélt körben
  a Bizottság iránymutatásokat fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák
  a harmadik felek részére biztosított hozzáférési
  szolgáltatásokat
  , ideértve e szolgáltatások jellegét, időtartamát és a velük szemben támasztott egyéb követelményeket is, összhangban a 4. és a 4a. cikkel.

▐

(2)   Az (1)
  bekezdésben említett, a harmadik felek részére biztosított hozzáférési szolgáltatásokra
  vonatkozó iránymutatásokat a szállítási rendszerüzemeltetők tekintetében a melléklet határozza meg.

(3)
     
  A harmadik felek részére biztosított hozzáférési szolgáltatásokról szóló, e cikk értelmében elfogadott iránymutatások alkalmazása és módosítása tükrözi a nemzeti gázrendszerek közötti különbségeket, és nem teszik szükségessé a harmadik fél hozzáférésével kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozó, közösségi szintű, egységes, részletes feltételek meglétét. Az iránymutatások ugyanakkor a földgáz belső piacához szükséges, megkülönböztetésmentes és átlátható hálózati hozzáférési feltételek elérése érdekében betartandó minimumkövetelményeket határozhatnak meg, amelyeket a nemzeti földgázhálózatok közötti különbségek figyelembevételével kell alkalmazni.
  ”

| 15. | A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a 2003/55/EK irányelv 25.cikkében foglaltaknak megfelelően létrehozott nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkezzenek e rendelet hatékony betartatásához, minden egyes szabálysértés vonatkozásában felruházva a hatóságokat a hatékony, visszatartó erejű és arányos – a rendszerüzemeltető hazai piacon lebonyolított éves forgalmának 10 %-áig terjedő – bírság kiszabását vagy az üzemeltető engedélyének visszavonását lehetővé tevő jogkörrel. A tagállamok legkésőbb 2010. január 1–jéig tájékoztatják ezekről a Bizottságot, és haladéktalanul értesítik minden későbbi módosításról is.
  ” |
| --- | --- |

15.

A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a 2003/55/EK irányelv 25.cikkében foglaltaknak megfelelően létrehozott nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkezzenek e rendelet hatékony betartatásához, minden egyes szabálysértés vonatkozásában felruházva a hatóságokat a hatékony, visszatartó erejű és arányos – a rendszerüzemeltető hazai piacon lebonyolított éves forgalmának 10 %-áig terjedő – bírság kiszabását vagy az üzemeltető engedélyének visszavonását lehetővé tevő jogkörrel. A tagállamok legkésőbb 2010. január 1–jéig tájékoztatják ezekről a Bizottságot, és haladéktalanul értesítik minden későbbi módosításról is.
  ”

| 16. | A 14. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.” |
| --- | --- |

16.

A 14. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.”

| 17. | A 16. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a tagállamok közötti rendszerösszekötő, az LNG-létesítmény, a földgáztároló, a meglévő infrastruktúrán végrehajtott jelentős mértékű kapacitásbővítés, valamint azon infrastruktúra-módosítás, amely a 2003/55/EK irányelv 22. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében új gázellátási források bevonását teszi lehetővé, amennyiben az említett irányelv 7., 18., 19., 20. cikkében vagy 25. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezések alól mentességet élvez, mindaddig, amíg a felsorolt rendelkezések alól mentességet élvez, kivéve e rendelet 6a. cikkének (4) bekezdését; vagy” |
| --- | --- | --- |

17.

A 16. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a tagállamok közötti rendszerösszekötő, az LNG-létesítmény, a földgáztároló, a meglévő infrastruktúrán végrehajtott jelentős mértékű kapacitásbővítés, valamint azon infrastruktúra-módosítás, amely a 2003/55/EK irányelv 22. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében új gázellátási források bevonását teszi lehetővé, amennyiben az említett irányelv 7., 18., 19., 20. cikkében vagy 25. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezések alól mentességet élvez, mindaddig, amíg a felsorolt rendelkezések alól mentességet élvez, kivéve e rendelet 6a. cikkének (4) bekezdését; vagy”

| 18. | A melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. pont címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

18.

A melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. pont címe helyébe a következő szöveg lép:

| b) | A 2. pont címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

b)

A 2. pont címe helyébe a következő szöveg lép:

2. cikk

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

1

HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

(2)  
  HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

2

HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

(3)  Az Európai Parlament 2008. július 9–i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. július 9–i álláspontja.

(4)  HL L 176., 2003.7.15., 57. o.

4

(5)  HL L 289., 2005.11.3., 1. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

6

(7)  
  HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

7

HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

(8)  HL C 255., 2006.10.21., 1. o.

8

(9)  HL L ...”

9

HL L ...

(10)  
  HL L 262., 2006.9.22., 1. o..”

10

HL L 262., 2006.9.22., 1. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/142

---

2008. július 9., szerdaA földgáz belső piaca ***I

P6_TA(2008)0347

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD))

2009/C 294 E/48

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0529),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 47. cikkének (2) bekezdésére, 55. és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0317/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0257/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC1-COD(2007)0196

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Közösségben 1999 óta gyorsuló ütemben fejlődő belső gázpiac célja, hogy az Európai Unióban valamennyi ║fogyasztó – akár lakossági fogyasztó, akár üzleti vállalkozás - számára valós választási lehetőséget teremtsen, új üzleti lehetőségeket nyisson és bővítse a határokon átnyúló kereskedelmet, és ezáltal hatékonyságjavulást, versenypiaci árakat és magasabb szintű szolgáltatásokat teremtsen, továbbá hogy hozzájáruljon az ellátás biztonságához és fenntarthatóságához. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben 1999 óta gyorsuló ütemben fejlődő belső gázpiac célja, hogy az Európai Unióban valamennyi ║fogyasztó – akár lakossági fogyasztó, akár üzleti vállalkozás - számára valós választási lehetőséget teremtsen, új üzleti lehetőségeket nyisson és bővítse a határokon átnyúló kereskedelmet, és ezáltal hatékonyságjavulást, versenypiaci árakat és magasabb szintű szolgáltatásokat teremtsen, továbbá hogy hozzájáruljon az ellátás biztonságához és fenntarthatóságához.

| (2) | A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelentős mértékben hozzájárult a földgáz belső piacának kialakításához. |
| --- | --- |

(2)

A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelentős mértékben hozzájárult a földgáz belső piacának kialakításához.

| (3) | Jelenleg azonban
  nem lehet valamennyi tagállamban minden vállalkozás számára biztosítani
  , hogy bármely tagállamban egyenlő feltételekkel és megkülönböztetés vagy hátrányok nélkül értékesítsen gázt. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen hatékony szabályozói felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát, mivel a ║jogi keret nem megfelelő. |
| --- | --- |

(3)

Jelenleg azonban
  nem lehet valamennyi tagállamban minden vállalkozás számára biztosítani
  , hogy bármely tagállamban egyenlő feltételekkel és megkülönböztetés vagy hátrányok nélkül értékesítsen gázt. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen hatékony szabályozói felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát, mivel a ║jogi keret nem megfelelő.

| (4) | A Bizottság 2007. január 10-i„Európai energiapolitika” című közleménye kiemelte annak fontosságát, hogy megvalósuljon a földgáz belső piaca, és hogy a Közösségben letelepedett valamennyi földgázipari vállalkozás számára egyenlő feltételeket teremtsenek. A Bizottság azonos keltű közleményei a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeli lehetőségeiről, valamint az 1/2003 rendelet 17. cikke értelmében a földgáz- és a villamosenergia-ágazatban folytatott ágazati vizsgálatról szóló zárójelentése bemutatta, hogy a jelenlegi szabályok és intézkedések nem szolgálnak megfelelő keretként a jól működő belső piac megvalósítása céljából. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2007. január 10-i„Európai energiapolitika” című közleménye kiemelte annak fontosságát, hogy megvalósuljon a földgáz belső piaca, és hogy a Közösségben letelepedett valamennyi földgázipari vállalkozás számára egyenlő feltételeket teremtsenek. A Bizottság azonos keltű közleményei a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeli lehetőségeiről, valamint az 1/2003 rendelet 17. cikke értelmében a földgáz- és a villamosenergia-ágazatban folytatott ágazati vizsgálatról szóló zárójelentése bemutatta, hogy a jelenlegi szabályok és intézkedések nem szolgálnak megfelelő keretként a jól működő belső piac megvalósítása céljából.

| (5) | Ha a hálózatok nem különülnek el ténylegesen a kitermelési és ellátási tevékenységektől, ez nemcsak a hálózat üzemeltetésében jár a hátrányos megkülönböztetés kockázatával, hanem a vertikálisan integrált vállalkozásoknak saját hálózataikba történő megfelelő szintű beruházásra való ösztönzésében is. |
| --- | --- |

(5)

Ha a hálózatok nem különülnek el ténylegesen a kitermelési és ellátási tevékenységektől, ez nemcsak a hálózat üzemeltetésében jár a hátrányos megkülönböztetés kockázatával, hanem a vertikálisan integrált vállalkozásoknak saját hálózataikba történő megfelelő szintű beruházásra való ösztönzésében is.

| (6) | A tagállamoknak regionális szinten támogatniuk kell az együttműködést, és figyelemmel kell kísérniük a hálózat hatékonyságát. Több tagállam előterjesztett már egy javaslatot, amely teljesítené ezt a célkitűzést. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak regionális szinten támogatniuk kell az együttműködést, és figyelemmel kell kísérniük a hálózat hatékonyságát. Több tagállam előterjesztett már egy javaslatot, amely teljesítené ezt a célkitűzést.

| (7) | A jelenleg hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok
  még
  nem vezettek a szállítási rendszerüzemeltetők tényleges szétválasztásához
  minden tagállamban, részben a meglévő közösségi jogszabályok teljes végrehajtásának hiánya miatt
  . 2007. március 8-án és 9-én tartott brüsszeli ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat az ellátási és kitermelési tevékenységeknek a hálózatüzemeltetéstől való tényleges elkülönítéséről. |
| --- | --- |

(7)

A jelenleg hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok
  még
  nem vezettek a szállítási rendszerüzemeltetők tényleges szétválasztásához
  minden tagállamban, részben a meglévő közösségi jogszabályok teljes végrehajtásának hiánya miatt
  . 2007. március 8-án és 9-én tartott brüsszeli ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat az ellátási és kitermelési tevékenységeknek a hálózatüzemeltetéstől való tényleges elkülönítéséről.

| (8) | Tényleges szétválasztás csak úgy érhető el, ha megszűnik a vertikálisan integrált vállalkozások ösztönös törekvése a versenytársak hálózati hozzáféréssel és beruházásokkal kapcsolatos megkülönböztetésére. A belső érdekellentét feloldására és az ellátás biztonságának megvalósítására a legeredményesebb és legszilárdabb módszer egyértelműen a tulajdonjogi szétválasztás, amely magában foglalja a hálózat tulajdonosának kijelölését és a hálózat üzemeltetőjének függetlenségét az ellátási és kitermelési érdekektől ║. Az Európai Parlament ezért a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről szóló, 2007. július 10-én elfogadott állásfoglalásában (5) a szállítási szinten megvalósított tulajdonjogi szétválasztást nevezte az arra legalkalmasabb eszköznek, hogy az infrastrukturális beruházások megkülönböztetéstől mentesen ösztönözzék, az új belépőknek tisztességes hálózati hozzáférést biztosítsanak és a piacot átláthatóvá tegyék. A tagállamoktól ezért meg kell követelni annak előírását, hogy ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak egy kitermelési vagy ellátási vállalkozás feletti irányítás gyakorlására – ideértve például a beruházáshoz hasonló stratégiai fontosságú döntésekre vonatkozó kisebbségi vétójogot –, és ezzel egy időben érdekeltség fenntartására egy szállításirendszer-üzemeltetőben vagy szállítási rendszerben vagy felette bármely jog gyakorlására. Fordított viszonylatban is, a szállításirendszer-üzemeltető feletti irányításnak eleve ki kell zárnia az ellátási vállalkozásban fenntartott érdekeltség vagy a felette történő joggyakorlás lehetőségét. |
| --- | --- |

(8)

Tényleges szétválasztás csak úgy érhető el, ha megszűnik a vertikálisan integrált vállalkozások ösztönös törekvése a versenytársak hálózati hozzáféréssel és beruházásokkal kapcsolatos megkülönböztetésére. A belső érdekellentét feloldására és az ellátás biztonságának megvalósítására a legeredményesebb és legszilárdabb módszer egyértelműen a tulajdonjogi szétválasztás, amely magában foglalja a hálózat tulajdonosának kijelölését és a hálózat üzemeltetőjének függetlenségét az ellátási és kitermelési érdekektől ║. Az Európai Parlament ezért a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről szóló, 2007. július 10-én elfogadott állásfoglalásában (5) a szállítási szinten megvalósított tulajdonjogi szétválasztást nevezte az arra legalkalmasabb eszköznek, hogy az infrastrukturális beruházások megkülönböztetéstől mentesen ösztönözzék, az új belépőknek tisztességes hálózati hozzáférést biztosítsanak és a piacot átláthatóvá tegyék. A tagállamoktól ezért meg kell követelni annak előírását, hogy ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak egy kitermelési vagy ellátási vállalkozás feletti irányítás gyakorlására – ideértve például a beruházáshoz hasonló stratégiai fontosságú döntésekre vonatkozó kisebbségi vétójogot –, és ezzel egy időben érdekeltség fenntartására egy szállításirendszer-üzemeltetőben vagy szállítási rendszerben vagy felette bármely jog gyakorlására. Fordított viszonylatban is, a szállításirendszer-üzemeltető feletti irányításnak eleve ki kell zárnia az ellátási vállalkozásban fenntartott érdekeltség vagy a felette történő joggyakorlás lehetőségét.

| (9) | A szétválasztásra irányuló rendszereknek hatékonyan meg kell szüntetniük az érdekellentéteket a termelők és a szállítási rendszerüzemeltetők között annak érdekében, hogy ösztönzőket hozzanak létre a szükséges beruházásokhoz és biztosítsák a piacra lépő új szereplők hozzáférését egy átlátható és hatékony szabályozási rendszer keretében, és nem hozhatnak létre olyan nehézkes vagy teherrel járó szabályozási rendszert a nemzeti szabályozó hatóságok számára, amelyet nehéz vagy drága lenne megvalósítani. |
| --- | --- |

(9)

A szétválasztásra irányuló rendszereknek hatékonyan meg kell szüntetniük az érdekellentéteket a termelők és a szállítási rendszerüzemeltetők között annak érdekében, hogy ösztönzőket hozzanak létre a szükséges beruházásokhoz és biztosítsák a piacra lépő új szereplők hozzáférését egy átlátható és hatékony szabályozási rendszer keretében, és nem hozhatnak létre olyan nehézkes vagy teherrel járó szabályozási rendszert a nemzeti szabályozó hatóságok számára, amelyet nehéz vagy drága lenne megvalósítani.

| (10) | A gázt főként és egyre inkább harmadik országokból importálják az Európai Unióba. A közösségi jognak figyelembe kell vennie a gázágazat világpiacba történő külön integrációját, beleértve az „upstream” és „downstream” piacok különbségeit. |
| --- | --- |

(10)

A gázt főként és egyre inkább harmadik országokból importálják az Európai Unióba. A közösségi jognak figyelembe kell vennie a gázágazat világpiacba történő külön integrációját, beleértve az „upstream” és „downstream” piacok különbségeit.

| (11) | Mivel a tulajdonjogi szétválasztáshoz egyes esetekben a vállalkozások szerkezetátalakítása szükséges, a vonatkozó rendelkezések alkalmazására többletidőt kell engedélyezni
  azon
  tagállamok részére,
  amelyek a tulajdonjogi szétválasztás végrehajtása mellett döntenek
  . A villamosenergia- és a gázszektor közötti vertikális kapcsolatok miatt a szétválasztási rendelkezéseket mind a két szektorban alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(11)

Mivel a tulajdonjogi szétválasztáshoz egyes esetekben a vállalkozások szerkezetátalakítása szükséges, a vonatkozó rendelkezések alkalmazására többletidőt kell engedélyezni
  azon
  tagállamok részére,
  amelyek a tulajdonjogi szétválasztás végrehajtása mellett döntenek
  . A villamosenergia- és a gázszektor közötti vertikális kapcsolatok miatt a szétválasztási rendelkezéseket mind a két szektorban alkalmazni kell.

| (12) | A tagállamok, ha úgy kívánják, alkalmazhatják ezen irányelv rendelkezéseit, amelyek a szállítási rendszerek és a szállítási rendszerüzemeltetők hatékony szétválasztására vonatkoznak. E szétválasztás annyiban hatékony, hogy segít biztosítani a szállítási rendszerüzemeltetők függetlenségét, valamint megfelelőbb szabályozási keretet nyújt a tisztességes verseny, az elégséges beruházások, az új piaci szereplők hozzáférésének és a földgázpiacok integrációjának biztosításához. A szétválasztás egyrészt szervezési intézkedéseken és a szállítási rendszerüzemeltetők irányításával kapcsolatos intézkedéseken, másrészt olyan intézkedéseken nyugszik, amelyek az új termelési kapacitásokat regionális együttműködés útján kötik a hálózati és piaci integrációhoz, továbbá összhangban van az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésén megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok, ha úgy kívánják, alkalmazhatják ezen irányelv rendelkezéseit, amelyek a szállítási rendszerek és a szállítási rendszerüzemeltetők hatékony szétválasztására vonatkoznak. E szétválasztás annyiban hatékony, hogy segít biztosítani a szállítási rendszerüzemeltetők függetlenségét, valamint megfelelőbb szabályozási keretet nyújt a tisztességes verseny, az elégséges beruházások, az új piaci szereplők hozzáférésének és a földgázpiacok integrációjának biztosításához. A szétválasztás egyrészt szervezési intézkedéseken és a szállítási rendszerüzemeltetők irányításával kapcsolatos intézkedéseken, másrészt olyan intézkedéseken nyugszik, amelyek az új termelési kapacitásokat regionális együttműködés útján kötik a hálózati és piaci integrációhoz, továbbá összhangban van az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésén megállapított követelményekkel.

| (13) | A tagállamoknak támogatniuk kell a regionális együttműködést, az illetékes nemzeti hatóságok közötti párbeszéd elősegítésével megbízott regionális koordinátor lehetőség szerinti kijelölésével. Az új termelőket és ellátó vállalkozásokat továbbá időben és hatékonyan kell a hálózathoz csatlakoztatni. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak támogatniuk kell a regionális együttműködést, az illetékes nemzeti hatóságok közötti párbeszéd elősegítésével megbízott regionális koordinátor lehetőség szerinti kijelölésével. Az új termelőket és ellátó vállalkozásokat továbbá időben és hatékonyan kell a hálózathoz csatlakoztatni.

| (14) | Az irányelv megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságnak segítséget kell nyújtania azoknak a tagállamoknak, amelyek problémákba ütköznek ezen a téren. |
| --- | --- |

(14)

Az irányelv megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságnak segítséget kell nyújtania azoknak a tagállamoknak, amelyek problémákba ütköznek ezen a téren.

| (15) | Egy integrált európai energetikai hálózat célja lényeges az ellátásbiztonság és egy jól működő belső gázpiac szempontjából. Ezért a Bizottság az érdekelt felekkel (különösen a szállítási rendszerüzemeltetőkkel és az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséggel („az Ügynökség”)) folytatott konzultáció során értékeli egy egyedüli európai szállítási rendszerüzemeltető létrehozásának megvalósíthatóságát, és elemzi a piacok integrációjára vonatkozó költségeket és az abból származó előnyöket, valamint a szállítási hálózat hatékony és biztonságos működését. |
| --- | --- |

(15)

Egy integrált európai energetikai hálózat célja lényeges az ellátásbiztonság és egy jól működő belső gázpiac szempontjából. Ezért a Bizottság az érdekelt felekkel (különösen a szállítási rendszerüzemeltetőkkel és az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséggel („az Ügynökség”)) folytatott konzultáció során értékeli egy egyedüli európai szállítási rendszerüzemeltető létrehozásának megvalósíthatóságát, és elemzi a piacok integrációjára vonatkozó költségeket és az abból származó előnyöket, valamint a szállítási hálózat hatékony és biztonságos működését.

| (16) | A hálózatüzemeltetés ellátási és kitermelési érdekektől való teljes függetlenségének biztosítása, valamint a bizalmas információk átadásának megakadályozása érdekében ugyanazon személy nem lehet tag szállítási rendszerüzemeltető és kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás ügyvezető testületében is. Ugyanezen okból ugyanazon személy nem lehet jogosult szállítási rendszerüzemeltető ügyvezető testülete tagjainak kinevezésére is és ellátási vállalkozásban való érdekeltség fenntartására is. |
| --- | --- |

(16)

A hálózatüzemeltetés ellátási és kitermelési érdekektől való teljes függetlenségének biztosítása, valamint a bizalmas információk átadásának megakadályozása érdekében ugyanazon személy nem lehet tag szállítási rendszerüzemeltető és kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás ügyvezető testületében is. Ugyanezen okból ugyanazon személy nem lehet jogosult szállítási rendszerüzemeltető ügyvezető testülete tagjainak kinevezésére is és ellátási vállalkozásban való érdekeltség fenntartására is.

| (17) | Az ellátási és kitermelési érdekektől független szállítási rendszerüzemeltetők létrehozása révén a vertikálisan integrált vállalkozások az érdekek tényleges elkülönítése mellett fenntarthatják a hálózati vagyonban meglévő tulajdonukat, feltéve hogy a független szállítási rendszerüzemeltető minden hálózatüzemeltetői feladatot ellát és működése részletes szabályoknak, valamint széles körű szabályozói ellenőrzési mechanizmusoknak van alávetve. |
| --- | --- |

(17)

Az ellátási és kitermelési érdekektől független szállítási rendszerüzemeltetők létrehozása révén a vertikálisan integrált vállalkozások az érdekek tényleges elkülönítése mellett fenntarthatják a hálózati vagyonban meglévő tulajdonukat, feltéve hogy a független szállítási rendszerüzemeltető minden hálózatüzemeltetői feladatot ellát és működése részletes szabályoknak, valamint széles körű szabályozói ellenőrzési mechanizmusoknak van alávetve.

| (18) | Ezért, amennyiben egy szállítási rendszert tulajdonló vállalkozás egy vertikálisan integrált vállalkozás része, a tagállamoknak lehetőséget kell adni
  két lehetőség
  közötti választásra:
  tulajdonjogi szétválasztás, vagy független szállítási rendszerüzemeltető létrehozása
  . |
| --- | --- |

(18)

Ezért, amennyiben egy szállítási rendszert tulajdonló vállalkozás egy vertikálisan integrált vállalkozás része, a tagállamoknak lehetőséget kell adni
  két lehetőség
  közötti választásra:
  tulajdonjogi szétválasztás, vagy független szállítási rendszerüzemeltető létrehozása
  .

| (19) | A belső gázpiacon a verseny javítása érdekében a nem háztartási fogyasztók számára lehetővé kell tenni az ellátó megválasztását, valamint hogy gázszükségleteik biztosítására több ellátóval is szerződést kössenek. Ezeket a fogyasztókat meg kell védeni a kizárólagossági záradékokkal szemben, amelyek kizárják a versenyző és/vagy kiegészítő ajánlatokat. |
| --- | --- |

(19)

A belső gázpiacon a verseny javítása érdekében a nem háztartási fogyasztók számára lehetővé kell tenni az ellátó megválasztását, valamint hogy gázszükségleteik biztosítására több ellátóval is szerződést kössenek. Ezeket a fogyasztókat meg kell védeni a kizárólagossági záradékokkal szemben, amelyek kizárják a versenyző és/vagy kiegészítő ajánlatokat.

| (20) | A tényleges szétválasztás végrehajtása során be kell tartani a megkülönböztetés tilalmának elvét a köz- és a magánszektor között. E célból ugyanazon személy – sem magában, sem mással közösen – nem gyakorolhat befolyást a szállítási rendszerüzemeltető és az ellátó vállalkozások testületeinek összetételére, szavazására vagy döntésére. ▐ |
| --- | --- |

(20)

A tényleges szétválasztás végrehajtása során be kell tartani a megkülönböztetés tilalmának elvét a köz- és a magánszektor között. E célból ugyanazon személy – sem magában, sem mással közösen – nem gyakorolhat befolyást a szállítási rendszerüzemeltető és az ellátó vállalkozások testületeinek összetételére, szavazására vagy döntésére. ▐

| (21) | A hálózatok és az ellátási tevékenységek ▐ elkülönítését a Közösség egészén belül meg kell valósítani. ▐ Ez az Európai Unióban, illetve a harmadik országokban alapított vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó. A hálózatok és az ellátási tevékenységeknek a Közösség egészében való elkülönítésének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságokat fel kell jogosítani arra, hogy megtagadják a szétválasztási szabályokat be nem tartó szállítási rendszerüzemeltetők tanúsítását. A Közösség egészében való következetes alkalmazás biztosítása és a Közösség nemzetközi kötelezettségeinek betartása érdekében
  az Ügynökség
  számára jogot kell adni a nemzeti szabályozó hatóságok tanúsításról hozott határozatainak felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(21)

A hálózatok és az ellátási tevékenységek ▐ elkülönítését a Közösség egészén belül meg kell valósítani. ▐ Ez az Európai Unióban, illetve a harmadik országokban alapított vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó. A hálózatok és az ellátási tevékenységeknek a Közösség egészében való elkülönítésének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságokat fel kell jogosítani arra, hogy megtagadják a szétválasztási szabályokat be nem tartó szállítási rendszerüzemeltetők tanúsítását. A Közösség egészében való következetes alkalmazás biztosítása és a Közösség nemzetközi kötelezettségeinek betartása érdekében
  az Ügynökség
  számára jogot kell adni a nemzeti szabályozó hatóságok tanúsításról hozott határozatainak felülvizsgálatára.

| (22) | Az energiaellátás védelme a közbiztonság alapvető eleme, ezért elválaszthatatlanul kötődik a belső gázpiac hatékony működéséhez
  és a tagállamok elszigetelt piacainak integrációjához.
  A hálózat használata elengedhetetlen ahhoz, hogy a gáz eljusson az Unió polgáraihoz.
  A valódi kereskedelmi lehetőségekkel rendelkező,
  működő,
  nyitott
  gázpiacok, főként a hálózatok és a gázellátáshoz kapcsolódó egyéb eszközök, elengedhetetlenek a közbiztonság, a gazdaság versenyképessége és az Unió polgárainak jóléte szempontjából. Nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gázszállítási rendszerek ágazata igen fontos a Közösség számára és ezért a harmadik országok befolyására tekintettel kiegészítő biztosítékokra van szükség a közösségi közrendet és közbiztonságot, valamint az Unió polgárainak jólétét fenyegető jelenségek elkerülése céljából. Ezek az intézkedések a tényleges szétválasztás szabályainak való megfelelés érdekében is szükségesek. |
| --- | --- |

(22)

Az energiaellátás védelme a közbiztonság alapvető eleme, ezért elválaszthatatlanul kötődik a belső gázpiac hatékony működéséhez
  és a tagállamok elszigetelt piacainak integrációjához.
  A hálózat használata elengedhetetlen ahhoz, hogy a gáz eljusson az Unió polgáraihoz.
  A valódi kereskedelmi lehetőségekkel rendelkező,
  működő,
  nyitott
  gázpiacok, főként a hálózatok és a gázellátáshoz kapcsolódó egyéb eszközök, elengedhetetlenek a közbiztonság, a gazdaság versenyképessége és az Unió polgárainak jóléte szempontjából. Nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a gázszállítási rendszerek ágazata igen fontos a Közösség számára és ezért a harmadik országok befolyására tekintettel kiegészítő biztosítékokra van szükség a közösségi közrendet és közbiztonságot, valamint az Unió polgárainak jólétét fenyegető jelenségek elkerülése céljából. Ezek az intézkedések a tényleges szétválasztás szabályainak való megfelelés érdekében is szükségesek.

| (23) | Annak érdekében, hogy a harmadik felek könnyebben hozzáférjenek azokhoz a tárolólétesítményekhez, amelyek műszakilag és/vagy gazdaságilag szükségesek a rendszerhez való hatékony hozzáféréshez a fogyasztók ellátása érdekében, biztosítani kell a tároló rendszerüzemeltetők függetlenségét. Célszerű ezért, hogy a tárolólétesítményeket olyan, jogilag különálló jogalanyok révén üzemeltessék, amelyek a tárolólétesítmények fenntartásához, üzemeltetéséhez és fejlesztéséhez szükséges eszközök fölött tényleges döntéshozatali joggal rendelkeznek. Szükséges az is, hogy a harmadik feleknek felkínált tárolókapacitással kapcsolatban növekedjen az átláthatóság, ezért a tagállamokat arra kell kötelezni, hogy alkossanak és tegyenek közzé egy egyértelmű, megkülönböztetéstől mentes jogi keretet, amely meghatározza a tárolólétesítményekre alkalmazandó megfelelő szabályozást. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a harmadik felek könnyebben hozzáférjenek azokhoz a tárolólétesítményekhez, amelyek műszakilag és/vagy gazdaságilag szükségesek a rendszerhez való hatékony hozzáféréshez a fogyasztók ellátása érdekében, biztosítani kell a tároló rendszerüzemeltetők függetlenségét. Célszerű ezért, hogy a tárolólétesítményeket olyan, jogilag különálló jogalanyok révén üzemeltessék, amelyek a tárolólétesítmények fenntartásához, üzemeltetéséhez és fejlesztéséhez szükséges eszközök fölött tényleges döntéshozatali joggal rendelkeznek. Szükséges az is, hogy a harmadik feleknek felkínált tárolókapacitással kapcsolatban növekedjen az átláthatóság, ezért a tagállamokat arra kell kötelezni, hogy alkossanak és tegyenek közzé egy egyértelmű, megkülönböztetéstől mentes jogi keretet, amely meghatározza a tárolólétesítményekre alkalmazandó megfelelő szabályozást.

| (24) | Az elosztási hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés meghatározza a fogyasztókhoz való lakossági szintű hozzáférést. A harmadik felek hozzáférésére és beruházásaira vonatkozó megkülönböztetés lehetősége az elosztási szinten nem annyira jelentős, mint szállítási szinten, mivel elosztási szinten a szűk keresztmetszetek és a kitermelési érdekek általában kisebb hatásúak, mint szállítási szinten. Sőt, az elosztórendszer-üzemeltetők funkcionális szétválasztása az 2003/55/EK irányelvvel összhangban csak 2007. július 1-jétől vált kötelezővé, így a belső piacra gyakorolt hatásait még értékelni kell. A hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok egyértelműbb megfogalmazás, helyes végrehajtás és szoros felügyelet mellett elvezethetnek a tényleges szétválasztás megvalósításához. A lakossági piaci egyenlő feltételek megteremtése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetők tevékenységét úgy kell felügyelni, hogy azok vertikális integráció révén ne juthassanak piaci versenyelőnyhöz, különös tekintettel a belső és külső kisfogyasztókra. |
| --- | --- |

(24)

Az elosztási hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés meghatározza a fogyasztókhoz való lakossági szintű hozzáférést. A harmadik felek hozzáférésére és beruházásaira vonatkozó megkülönböztetés lehetősége az elosztási szinten nem annyira jelentős, mint szállítási szinten, mivel elosztási szinten a szűk keresztmetszetek és a kitermelési érdekek általában kisebb hatásúak, mint szállítási szinten. Sőt, az elosztórendszer-üzemeltetők funkcionális szétválasztása az 2003/55/EK irányelvvel összhangban csak 2007. július 1-jétől vált kötelezővé, így a belső piacra gyakorolt hatásait még értékelni kell. A hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok egyértelműbb megfogalmazás, helyes végrehajtás és szoros felügyelet mellett elvezethetnek a tényleges szétválasztás megvalósításához. A lakossági piaci egyenlő feltételek megteremtése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetők tevékenységét úgy kell felügyelni, hogy azok vertikális integráció révén ne juthassanak piaci versenyelőnyhöz, különös tekintettel a belső és külső kisfogyasztókra.

| (25) | A tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell tenniük a biogáz és a biomasszából származó gáz szélesebb körben történő használatának elősegítésére, mely gázoknak megkülönböztetéstől mentesen betáplálhatónak kell lenniük a gázhálózatba, amennyiben a betáplálás folyamatosan megfelel a vonatkozó műszaki szabályoknak és a biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell tenniük a biogáz és a biomasszából származó gáz szélesebb körben történő használatának elősegítésére, mely gázoknak megkülönböztetéstől mentesen betáplálhatónak kell lenniük a gázhálózatba, amennyiben a betáplálás folyamatosan megfelel a vonatkozó műszaki szabályoknak és a biztonsági előírásoknak.

| (26) | A 2003/55/EK irányelv a tagállamok számára előírta, hogy hozzanak létre nemzeti szabályozó hatóságokat. A gyakorlat azonban azt mutatta, hogy az eredményes szabályozást gyakran hátráltatja a nemzeti szabályozó hatóságok függése a kormányzattól, valamint a kellő hatáskör és a mérlegelési jog hiánya. Az Európai Tanács ezért a fent említett brüsszeli ülésén felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat a szabályozó hatóságok hatáskörének további harmonizációjáról és függetlenségének növeléséről. |
| --- | --- |

(26)

A 2003/55/EK irányelv a tagállamok számára előírta, hogy hozzanak létre nemzeti szabályozó hatóságokat. A gyakorlat azonban azt mutatta, hogy az eredményes szabályozást gyakran hátráltatja a nemzeti szabályozó hatóságok függése a kormányzattól, valamint a kellő hatáskör és a mérlegelési jog hiánya. Az Európai Tanács ezért a fent említett brüsszeli ülésén felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat a szabályozó hatóságok hatáskörének további harmonizációjáról és függetlenségének növeléséről.

| (27) | A belső piac megfelelő működése céljából a nemzeti szabályozó hatóságoknak képesnek kell lenniük a döntéshozatalra minden lényeges szabályozási kérdésben, továbbá függetlennek kell lenniük minden más
  állami vagy magánvállalati érdektől. |
| --- | --- |

(27)

A belső piac megfelelő működése céljából a nemzeti szabályozó hatóságoknak képesnek kell lenniük a döntéshozatalra minden lényeges szabályozási kérdésben, továbbá függetlennek kell lenniük minden más
  állami vagy magánvállalati érdektől.

| (28) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a
  hálózatüzemeltetőket
  kötelező határozatok kibocsátására, valamint a kötelezettségeiket nem teljesítő
  hálózatüzemeltetőkkel
  szembeni eredményes, célszerű és visszatartó erejű szankciók kiszabására. Hatáskört kell adni számukra a tekintetben is, hogy a versenyszabályok alkalmazásától függetlenül a piac megfelelő működése szempontjából szükséges,
  a hálózatokhoz való hozzáférésre vonatkozó
  , a tényleges versenyt ösztönző minden célszerű intézkedést meghozhassanak; valamint hogy a piacnyitáshoz alkalmazkodva biztosíthassák a közszolgáltatások magas színvonalát, a védelemre szoruló fogyasztók védelmét, továbbá a fogyasztóvédelmi intézkedések teljes körű hatékonyságát. E rendelkezések nem sérthetik sem a Bizottságnak a versenyszabályok alkalmazására vonatkozó hatáskörét – beleértve a közösségi szintű összefonódások vizsgálatát –, sem a belső piacra vonatkozó szabályokat, például a tőke szabad mozgását. |
| --- | --- |

(28)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a
  hálózatüzemeltetőket
  kötelező határozatok kibocsátására, valamint a kötelezettségeiket nem teljesítő
  hálózatüzemeltetőkkel
  szembeni eredményes, célszerű és visszatartó erejű szankciók kiszabására. Hatáskört kell adni számukra a tekintetben is, hogy a versenyszabályok alkalmazásától függetlenül a piac megfelelő működése szempontjából szükséges,
  a hálózatokhoz való hozzáférésre vonatkozó
  , a tényleges versenyt ösztönző minden célszerű intézkedést meghozhassanak; valamint hogy a piacnyitáshoz alkalmazkodva biztosíthassák a közszolgáltatások magas színvonalát, a védelemre szoruló fogyasztók védelmét, továbbá a fogyasztóvédelmi intézkedések teljes körű hatékonyságát. E rendelkezések nem sérthetik sem a Bizottságnak a versenyszabályok alkalmazására vonatkozó hatáskörét – beleértve a közösségi szintű összefonódások vizsgálatát –, sem a belső piacra vonatkozó szabályokat, például a tőke szabad mozgását.

| (29) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak és a pénzpiaci szabályozóknak együtt kell működniük annak érdekében, hogy egymás számára lehetővé tegyék szóban forgó piacaik áttekintését. Hatáskörrel kell rendelkezniük, hogy megfelelő és elegendő vizsgálatok révén megszerezzék a földgázipari vállalkozásoktól a vonatkozó információkat vitarendezés, valamint hatásos szankciók alkalmazása céljából. |
| --- | --- |

(29)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak és a pénzpiaci szabályozóknak együtt kell működniük annak érdekében, hogy egymás számára lehetővé tegyék szóban forgó piacaik áttekintését. Hatáskörrel kell rendelkezniük, hogy megfelelő és elegendő vizsgálatok révén megszerezzék a földgázipari vállalkozásoktól a vonatkozó információkat vitarendezés, valamint hatásos szankciók alkalmazása céljából.

| (30) | Erőteljesen ösztönözni kell a jelentősebb új infrastruktúrákba történő beruházásokat, eközben biztosítani kell a földgáz belső piacának megfelelő működését. A mentesített infrastruktúra-projektek által a versenyre és az ellátás biztonságára gyakorolt pozitív hatás növelése érdekében a projekt tervezési szakaszában fel kell mérni a piaci érdeklődést és alkalmazni kell a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó szabályokat. Amennyiben egy infrastruktúra egynél több tagállam területén található, a határokon átnyúló vonatkozások jobb figyelembevétele és az ügyvitel megkönnyítése érdekében a mentesítési kérelmeket az ║ Ügynökségnek kell kezelnie. A jelentősebb mentesített infrastruktúra-projektek kivitelezésének a szokásostól eltérő kockázati profilja miatt lehetővé kell tenni, hogy az ellátási és kitermelési vállalkozások az érintett projektek tekintetében ideiglenesen részben eltérjenek a szétválasztási szabályoktól. Az ellátás biztonságával kapcsolatos okokból ez különösen a Közösségen belüli, harmadik országokból a Közösségbe gázt szállító új csővezetékekre alkalmazandó. |
| --- | --- |

(30)

Erőteljesen ösztönözni kell a jelentősebb új infrastruktúrákba történő beruházásokat, eközben biztosítani kell a földgáz belső piacának megfelelő működését. A mentesített infrastruktúra-projektek által a versenyre és az ellátás biztonságára gyakorolt pozitív hatás növelése érdekében a projekt tervezési szakaszában fel kell mérni a piaci érdeklődést és alkalmazni kell a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó szabályokat. Amennyiben egy infrastruktúra egynél több tagállam területén található, a határokon átnyúló vonatkozások jobb figyelembevétele és az ügyvitel megkönnyítése érdekében a mentesítési kérelmeket az ║ Ügynökségnek kell kezelnie. A jelentősebb mentesített infrastruktúra-projektek kivitelezésének a szokásostól eltérő kockázati profilja miatt lehetővé kell tenni, hogy az ellátási és kitermelési vállalkozások az érintett projektek tekintetében ideiglenesen részben eltérjenek a szétválasztási szabályoktól. Az ellátás biztonságával kapcsolatos okokból ez különösen a Közösségen belüli, harmadik országokból a Közösségbe gázt szállító új csővezetékekre alkalmazandó.

| (31) | A gáz belső piaca a likviditás és az átláthatóság hiányától szenved, ami gátolja az erőforrások hatékony elosztását, a kockázatok fedezését és a piacra lépést. Növelni kell a piac iránti bizalmat, a piaci likviditást és a piaci szereplők számát, ennél fogva növelni kell a gázellátásban tevékenykedő vállalkozások feletti szabályozói felügyeletet. Az ilyen célú követelmények nem sérthetik a pénzügyi piacokra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokat, azokkal összhangban kell lenniük. Az energiaszabályozóknak és a pénzügypiaci szabályozóknak együtt kell működniük, hogy egymásnak lehetővé tegyék a szóban forgó piacok áttekintését. |
| --- | --- |

(31)

A gáz belső piaca a likviditás és az átláthatóság hiányától szenved, ami gátolja az erőforrások hatékony elosztását, a kockázatok fedezését és a piacra lépést. Növelni kell a piac iránti bizalmat, a piaci likviditást és a piaci szereplők számát, ennél fogva növelni kell a gázellátásban tevékenykedő vállalkozások feletti szabályozói felügyeletet. Az ilyen célú követelmények nem sérthetik a pénzügyi piacokra vonatkozó hatályos közösségi jogszabályokat, azokkal összhangban kell lenniük. Az energiaszabályozóknak és a pénzügypiaci szabályozóknak együtt kell működniük, hogy egymásnak lehetővé tegyék a szóban forgó piacok áttekintését.

| (32) | A gázpiac szerkezeti merevsége – amely az ellátók összefonódásából, a szállításokat megalapozó hosszú távú szerződésekből, valamint az értéklánc következő szintjein fennálló likviditási hiányból fakad – átláthatatlan árképzési struktúrákhoz vezet. A költségstruktúra érthetővé tétele érdekében nagyobb átláthatóságra van szükség az árképzés terén, és ezért a kereskedési kötelezettségnek kötelezőnek kell lennie. |
| --- | --- |

(32)

▐

| (33) | A közszolgáltatási kötelezettségeket és a belőlük eredő közös minimális normákat tovább kell szilárdítani, hogy minden fogyasztó biztosan részesüljön a verseny előnyeiből. Az ügyfelek ellátásában alapvető fontosságú a fogyasztási adatokhoz való hozzáférés; a fogyasztóknak biztosítani kell az adataikhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy felkérhessék a versengő vállalkozásokat az azokon alapuló ajánlattételre. A fogyasztóknak jogot kell biztosítani arra, hogy kellően tájékozódhassanak energiafogyasztásukról. Az energiaköltségekről adott rendszeres tájékoztatás energiamegtakarításra ösztönöz, mivel az ügyfelek általa közvetlen visszacsatolást kapnak az energiahatékonysági beruházások hatásairól és a fogyasztási magatartás változásáról. |
| --- | --- |

(33)

A közszolgáltatási kötelezettségeket és a belőlük eredő közös minimális normákat tovább kell szilárdítani, hogy minden fogyasztó biztosan részesüljön a verseny előnyeiből. Az ügyfelek ellátásában alapvető fontosságú a fogyasztási adatokhoz való hozzáférés; a fogyasztóknak biztosítani kell az adataikhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy felkérhessék a versengő vállalkozásokat az azokon alapuló ajánlattételre. A fogyasztóknak jogot kell biztosítani arra, hogy kellően tájékozódhassanak energiafogyasztásukról. Az energiaköltségekről adott rendszeres tájékoztatás energiamegtakarításra ösztönöz, mivel az ügyfelek általa közvetlen visszacsatolást kapnak az energiahatékonysági beruházások hatásairól és a fogyasztási magatartás változásáról.

| (34) | A közszolgálati követelményeket és az azokból eredő közös minimum normákat tovább kell szigorítani annak biztosítása érdekében, hogy a gázszolgáltatások a nyilvánosság és a kis- és középvállkozások számára hozzáférhetővé váljanak. |
| --- | --- |

(34)

A közszolgálati követelményeket és az azokból eredő közös minimum normákat tovább kell szigorítani annak biztosítása érdekében, hogy a gázszolgáltatások a nyilvánosság és a kis- és középvállkozások számára hozzáférhetővé váljanak.

| (35) | A tagállamoknak az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) előírtak szerint biztosítaniuk kell az egyéni intelligens fogyasztásmérők rendelkezésre bocsátását annak érdekében, hogy a fogyasztók pontos tájékoztatást kapjanak az energiafogyasztásról, és biztosított legyen a végfelhasználói hatékonyság. |
| --- | --- |

(35)

A tagállamoknak az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) előírtak szerint biztosítaniuk kell az egyéni intelligens fogyasztásmérők rendelkezésre bocsátását annak érdekében, hogy a fogyasztók pontos tájékoztatást kapjanak az energiafogyasztásról, és biztosított legyen a végfelhasználói hatékonyság.

| (36) | A fogyasztóknak ezen irányelv középpontjában kell állniuk. A fogyasztók már meglévő jogait erősíteni és biztosítani kell, és e jogoknak nagyobb átláthatóságot és képviseletet kell magukban foglalniuk. A fogyasztóvédelem azt jelenti, hogy valamennyi ügyfél részesüljön a versenyképes piac előnyeiből. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a fogyasztók jogait azáltal kell érvényre juttatniuk, hogy ösztönzőket dolgoznak ki és szankciókat alkalmaznak azon vállalatokkal szemben, amelyek nem teljesítik a fogyasztóvédelmi illetve a versenyszabályokat. |
| --- | --- |

(36)

A fogyasztóknak ezen irányelv középpontjában kell állniuk. A fogyasztók már meglévő jogait erősíteni és biztosítani kell, és e jogoknak nagyobb átláthatóságot és képviseletet kell magukban foglalniuk. A fogyasztóvédelem azt jelenti, hogy valamennyi ügyfél részesüljön a versenyképes piac előnyeiből. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a fogyasztók jogait azáltal kell érvényre juttatniuk, hogy ösztönzőket dolgoznak ki és szankciókat alkalmaznak azon vállalatokkal szemben, amelyek nem teljesítik a fogyasztóvédelmi illetve a versenyszabályokat.

| (37) | A fogyasztóknak világos és érthető információkkal kell rendelkezniük az energia ágazatra vonatkozó jogaikról. „Energiafogyasztók jogainak európai chartája irányába” című, 2007. július 5-i közleményét követően a Bizottságnak a vonatkozó érdekelt felekkel, köztük a nemzeti szabályozó hatóságokkal, fogyasztóvédelmi szervezetekkel és szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően el kell terjesztenie egy olyan hozzáférhető, felhasználóbarát chartát, amely felsorolja a meglévő közösségi jogszabályokban, köztük ezen irányelvben szereplő energiafogyasztói jogokat. Az energiaszállítóknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi fogyasztó kap egy példányt ebből a chartából, és hogy azt nyilvánosság számára rendelkezésre bocsátják. |
| --- | --- |

(37)

A fogyasztóknak világos és érthető információkkal kell rendelkezniük az energia ágazatra vonatkozó jogaikról. „Energiafogyasztók jogainak európai chartája irányába” című, 2007. július 5-i közleményét követően a Bizottságnak a vonatkozó érdekelt felekkel, köztük a nemzeti szabályozó hatóságokkal, fogyasztóvédelmi szervezetekkel és szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően el kell terjesztenie egy olyan hozzáférhető, felhasználóbarát chartát, amely felsorolja a meglévő közösségi jogszabályokban, köztük ezen irányelvben szereplő energiafogyasztói jogokat. Az energiaszállítóknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi fogyasztó kap egy példányt ebből a chartából, és hogy azt nyilvánosság számára rendelkezésre bocsátják.

| (38) | Annak érdekében, hogy – például egy energiaellátási válság idején – a ▐ szolidaritást megőrizve lehessen fenntartani az ellátás biztonságát,
  a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük. E célból a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK tanácsi irányelv (8) jelenti a kiindulási alapot. |
| --- | --- |

(38)

Annak érdekében, hogy – például egy energiaellátási válság idején – a ▐ szolidaritást megőrizve lehessen fenntartani az ellátás biztonságát,
  a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük. E célból a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK tanácsi irányelv (8) jelenti a kiindulási alapot.

| (39) | A gáz belső piacának kialakítása céljából a tagállamoknak nemzeti piacaik integrációjára, valamint a hálózatüzemeltetők európai és regionális szintű együttműködésére kell törekedniük.
  A regionális integrációs kezdeményezések alapvető közbülső lépések a belső energiapiacok integrációjának megvalósítása felé, ami a végső célkitűzés marad. A regionális szint hozzájárul az integrációs folyamat felgyorsításához azáltal, hogy lehetővé teszi az érintettek, különösen a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és a szállítási rendszerüzemeltetők számára, hogy bizonyos kérdésekben együttműködjenek. |
| --- | --- |

(39)

A gáz belső piacának kialakítása céljából a tagállamoknak nemzeti piacaik integrációjára, valamint a hálózatüzemeltetők európai és regionális szintű együttműködésére kell törekedniük.
  A regionális integrációs kezdeményezések alapvető közbülső lépések a belső energiapiacok integrációjának megvalósítása felé, ami a végső célkitűzés marad. A regionális szint hozzájárul az integrációs folyamat felgyorsításához azáltal, hogy lehetővé teszi az érintettek, különösen a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és a szállítási rendszerüzemeltetők számára, hogy bizonyos kérdésekben együttműködjenek.

| (40) | Ezen irányelv célja egy valóban pán-európai vezetékhálózat létrehozása, és e célból a határokon átnyúló kapcsolódásokkal és a regionális piacokkal kapcsolatos szabályozási kérdések az Ügynökség hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

(40)

Ezen irányelv célja egy valóban pán-európai vezetékhálózat létrehozása, és e célból a határokon átnyúló kapcsolódásokkal és a regionális piacokkal kapcsolatos szabályozási kérdések az Ügynökség hatáskörébe tartoznak.

| (41) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak abból a célból is tájékoztatniuk kell a piacot, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára az európai gázpiaccal és annak rövid, közép- és hosszú távú fejlődésével kapcsolatos megfigyelő és felügyeleti szerep betöltését, többek között a kínálati és keresleti viszonyokat, a szállítási és elosztási infrastruktúrákat, a határokon átnyúló kereskedelmet, a beruházásokat, a nagykereskedelmi és fogyasztói árakat, a piaci likviditást, valamint a környezetvédelem és a hatékonyság javítását illetően. |
| --- | --- |

(41)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak abból a célból is tájékoztatniuk kell a piacot, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára az európai gázpiaccal és annak rövid, közép- és hosszú távú fejlődésével kapcsolatos megfigyelő és felügyeleti szerep betöltését, többek között a kínálati és keresleti viszonyokat, a szállítási és elosztási infrastruktúrákat, a határokon átnyúló kereskedelmet, a beruházásokat, a nagykereskedelmi és fogyasztói árakat, a piaci likviditást, valamint a környezetvédelem és a hatékonyság javítását illetően.

| (42) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen egy tökéletesen működő belső gázpiac megteremtését ║ a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért terjedelme és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az arányosság elvével összhangban, amint azt az említett cikk megfogalmazza, ez az irányelv nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(42)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen egy tökéletesen működő belső gázpiac megteremtését ║ a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért terjedelme és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az arányosság elvével összhangban, amint azt az említett cikk megfogalmazza, ez az irányelv nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (43) | A tagállamoknak az érintett szociális partnerekkel közösen meg kell vizsgálniuk a 2003/55/EK irányelv módosításainak, különösen a szállítási rendszerüzemeltetők függetlenségét biztosító különböző modellek hatását a foglalkoztatásra, a munkafeltételekre, valamint a munkavállalók tájékoztatáshoz, döntésekben való részvételhez és a velük folytatott konzultációhoz való jogára, a hátrányos következmények mérséklése céljából. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamoknak az érintett szociális partnerekkel közösen meg kell vizsgálniuk a 2003/55/EK irányelv módosításainak, különösen a szállítási rendszerüzemeltetők függetlenségét biztosító különböző modellek hatását a foglalkoztatásra, a munkafeltételekre, valamint a munkavállalók tájékoztatáshoz, döntésekben való részvételhez és a velük folytatott konzultációhoz való jogára, a hátrányos következmények mérséklése céljából.

| (44) | A földgázszállító-hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28-i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) lehetővé teszi, hogy a Bizottság iránymutatásokat fogadjon el a szükséges fokú harmonizáció elérése céljából. Ezek az iránymutatások, amelyek tehát kötelező végrehajtási intézkedések, olyan hasznos eszközök, amelyeket szükség esetén gyorsan módosítani lehet. |
| --- | --- |

(44)

A földgázszállító-hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28-i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) lehetővé teszi, hogy a Bizottság iránymutatásokat fogadjon el a szükséges fokú harmonizáció elérése céljából. Ezek az iránymutatások, amelyek tehát kötelező végrehajtási intézkedések, olyan hasznos eszközök, amelyeket szükség esetén gyorsan módosítani lehet.

| (45) | A 2003/55/EK irányelv előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(45)

A 2003/55/EK irányelv előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni.

| (46) | Az 1999/468/EK határozatot módosító 2006/512/EK tanácsi határozat (11) bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást ║ azon általános hatályú intézkedések tekintetében, amelyek egy, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogszabály nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését, vagy a jogszabály új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését is. |
| --- | --- |

(46)

▐

| (47) | A 2003/55/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(47)

A 2003/55/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2003/55/EK irányelv módosítása

A 2003/55/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  Az ezen irányelvben a földgázra megállapított szabályokat, beleértve a cseppfolyósított földgázt (LNG) is, megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni a biogázból és a biomasszából származó gázok, valamint egyéb gázfajták esetében is, amennyiben ezek a gázfajták műszakilag megfelelő módon és biztonságosan a földgázrendszerbe juttathatók és azon keresztül szállíthatók.
  ” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  Az ezen irányelvben a földgázra megállapított szabályokat, beleértve a cseppfolyósított földgázt (LNG) is, megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni a biogázból és a biomasszából származó gázok, valamint egyéb gázfajták esetében is, amennyiben ezek a gázfajták műszakilag megfelelő módon és biztonságosan a földgázrendszerbe juttathatók és azon keresztül szállíthatók.
  ”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:








  a) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  3. | »szállítás«: a földgáz hálózaton, túlnyomórészt nagynyomású csővezetéken, de nem termelési csővezeték-hálózaton és nem az elsődlegesen helyi földgázelosztás keretében használt nagynyomású csővezetékeken történő szállítása a fogyasztókhoz történő eljuttatás céljából, kivéve az ellátást;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  3.

»szállítás«: a földgáz hálózaton, túlnyomórészt nagynyomású csővezetéken, de nem termelési csővezeték-hálózaton és nem az elsődlegesen helyi földgázelosztás keretében használt nagynyomású csővezetékeken történő szállítása a fogyasztókhoz történő eljuttatás céljából, kivéve az ellátást;
  ”

| b) | a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  9. | »földgáztároló»: földgázipari vállalkozás tulajdonában lévő és/vagy általa üzemeltetett olyan létesítmény, amely földgáz tárolására szolgál, beleértve az LNG-létesítmények tárolásra szolgáló részét, de a kizárólag termelői tevékenységekhez használt rész, valamint azon létesítmények kivételével, amelyeket kizárólagosan a szállítási rendszerüzemeltetők számára tartanak fenn feladataik elvégzése érdekében;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  9.

»földgáztároló»: földgázipari vállalkozás tulajdonában lévő és/vagy általa üzemeltetett olyan létesítmény, amely földgáz tárolására szolgál, beleértve az LNG-létesítmények tárolásra szolgáló részét, de a kizárólag termelői tevékenységekhez használt rész, valamint azon létesítmények kivételével, amelyeket kizárólagosan a szállítási rendszerüzemeltetők számára tartanak fenn feladataik elvégzése érdekében;
  ”

| c) | a 14. pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  14. | »kiegészítő szolgáltatások«: minden olyan szolgáltatás, amely a szállítóhálózathoz, és/vagy elosztóhálózathoz és/vagy LNG-létesítményhez és/vagy földgáztárolóhoz való hozzáféréshez és üzemeltetéshez szükséges, beleértve a terheléskiegyenlítő, keverő- és inertgáz-injektáló létesítményeket is, kivéve a kizárólagosan a szállítási rendszerüzemeltetők számára, feladataik végrehajtása céljára fenntartott létesítményeket;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

a 14. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  14.

»kiegészítő szolgáltatások«: minden olyan szolgáltatás, amely a szállítóhálózathoz, és/vagy elosztóhálózathoz és/vagy LNG-létesítményhez és/vagy földgáztárolóhoz való hozzáféréshez és üzemeltetéshez szükséges, beleértve a terheléskiegyenlítő, keverő- és inertgáz-injektáló létesítményeket is, kivéve a kizárólagosan a szállítási rendszerüzemeltetők számára, feladataik végrehajtása céljára fenntartott létesítményeket;
  ”

| d) | a 17. pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  17. | »rendszerösszekötő«: minden olyan hosszútávú gázvezeték, amely főként a tagállamok nemzeti földgázszállító hálózatainak összekapcsolása céljából keresztezi a tagállamok közötti határt vagy nyúlik azon át;
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

a 17. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  17.

»rendszerösszekötő«: minden olyan hosszútávú gázvezeték, amely főként a tagállamok nemzeti földgázszállító hálózatainak összekapcsolása céljából keresztezi a tagállamok közötti határt vagy nyúlik azon át;
  ”

| e) | a 20. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „20. | »vertikálisan integrált vállalkozás» olyan földgázipari vállalkozás vagy olyan földgázipari vállalkozások csoportja, amelyek felett a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete)
   (12) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti irányítás gyakorlására, közvetlenül vagy közvetve, ugyanazon személy vagy személyek jogosultak és ahol a vállalkozás vagy vállalkozáscsoport a szállítás, elosztás, LNG vagy tárolás közül legalább az egyik feladatot, és a földgázkitermelés vagy -ellátás közül is legalább az egyik feladatot ellátja; |
| --- | --- | --- |

e)

a 20. pont helyébe a következő szöveg lép:

„20.

»vertikálisan integrált vállalkozás» olyan földgázipari vállalkozás vagy olyan földgázipari vállalkozások csoportja, amelyek felett a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete)
   (12) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti irányítás gyakorlására, közvetlenül vagy közvetve, ugyanazon személy vagy személyek jogosultak és ahol a vállalkozás vagy vállalkozáscsoport a szállítás, elosztás, LNG vagy tárolás közül legalább az egyik feladatot, és a földgázkitermelés vagy -ellátás közül is legalább az egyik feladatot ellátja;

| f) | A szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „34. | »gázellátási szerződés» földgáz ellátására vonatkozó szerződés, amely nem foglal magában gázderivatívákat; |
| --- | --- | --- |

f)

A szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„34.

»gázellátási szerződés» földgáz ellátására vonatkozó szerződés, amely nem foglal magában gázderivatívákat;

| 35. | »gázderivatíva« a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) I. mellékletének C.5., C.6. vagy C.7. pontja szerinti pénzügyi eszköz, amennyiben az eszköz földgázzal kapcsolatos; |
| --- | --- |

35.

»gázderivatíva« a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) I. mellékletének C.5., C.6. vagy C.7. pontja szerinti pénzügyi eszköz, amennyiben az eszköz földgázzal kapcsolatos;

| 36. | »irányítás» jogok, szerződések vagy más eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó jogi és ténybeli megfontolásokra tekintettel lehetőséget adnak egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlására, különösen:






  a) | a vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga révén; |
| --- | --- | --- |

36.

»irányítás» jogok, szerződések vagy más eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó jogi és ténybeli megfontolásokra tekintettel lehetőséget adnak egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlására, különösen:

a)

a vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga révén;

| b) | olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek meghatározó befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetétele, szavazása vagy döntései felett. ║ |
| --- | --- |

b)

olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek meghatározó befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetétele, szavazása vagy döntései felett. ║

| 37. | az »elszigetelt piac« olyan tagállamot jelent, amely nem kapcsolódik más tagállamok nemzeti szállítási rendszeréhez és/vagy amelynek gázellátását egy harmadik országbeli személy vagy személyek ellenőrzik. |
| --- | --- |

37.

az »elszigetelt piac« olyan tagállamot jelent, amely nem kapcsolódik más tagállamok nemzeti szállítási rendszeréhez és/vagy amelynek gázellátását egy harmadik országbeli személy vagy személyek ellenőrzik.

| 38. | az »európai jelentőségű projekt« olyan gázinfrastruktúra-projektet jelent, amely a Közösség számára új gázforrások elérését teszi lehetővé, és amely a gázkínálat nagyobb diverzifikációját eredményezi egynél több tagállamban; |
| --- | --- |

38.

az »európai jelentőségű projekt« olyan gázinfrastruktúra-projektet jelent, amely a Közösség számára új gázforrások elérését teszi lehetővé, és amely a gázkínálat nagyobb diverzifikációját eredményezi egynél több tagállamban;

| 39. | a »tisztességes és torzulásmentes verseny nyílt piacon« közös lehetőségeket és egyenlő hozzáférést jelent az Európai Unión belül valamennyi szolgáltató számára, amelyekért a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (14)

  létrehozott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség (»az Ügynökség«) felelősek; |
| --- | --- |

39.

a »tisztességes és torzulásmentes verseny nyílt piacon« közös lehetőségeket és egyenlő hozzáférést jelent az Európai Unión belül valamennyi szolgáltató számára, amelyekért a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (14)

  létrehozott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség (»az Ügynökség«) felelősek;

| 40. | az »energiaszegénység« azt a helyzetet jelenti, amikor egy háztartás tagjai nem engedhetik meg maguknak, hogy otthonukat az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott, elfogadható szinten fűtsék; |
| --- | --- |

40.

az »energiaszegénység« azt a helyzetet jelenti, amikor egy háztartás tagjai nem engedhetik meg maguknak, hogy otthonukat az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott, elfogadható szinten fűtsék;

| 41. | a »megfizethető ár« a tagállamok által nemzeti szinten, a nemzeti szabályozó hatóságokkal, a szociális partnerekkel és az érdekelt felekkel konzultálva megállapított árat jelent, melynek kialakításánál figyelembe veszik az energiaszegénység 40. pont szerinti meghatározását is; |
| --- | --- |

41.

a »megfizethető ár« a tagállamok által nemzeti szinten, a nemzeti szabályozó hatóságokkal, a szociális partnerekkel és az érdekelt felekkel konzultálva megállapított árat jelent, melynek kialakításánál figyelembe veszik az energiaszegénység 40. pont szerinti meghatározását is;

| 42. | »ipari terület« olyan magántulajdonban lévő földrajzi terület, amelyen egy szállítási vagy elosztási hálózathoz kapcsolódó cég által kezelt földgázhálózat található:










  a) | amely túlnyomó részben a hálózat üzemeltető vagy a kapcsolódó vállalkozások ipari tevékenységeit támogatja, vagy |
| --- | --- | --- |

42.

»ipari terület« olyan magántulajdonban lévő földrajzi terület, amelyen egy szállítási vagy elosztási hálózathoz kapcsolódó cég által kezelt földgázhálózat található:

a)

amely túlnyomó részben a hálózat üzemeltető vagy a kapcsolódó vállalkozások ipari tevékenységeit támogatja, vagy

| b) | amely korlátozott számban lát el az ipari telephelyen végzett ipari tevékenységekkel kapcsolatban álló ipari fogyasztókat vagy fogyasztókat.. |
| --- | --- |

b)

amely korlátozott számban lát el az ipari telephelyen végzett ipari tevékenységekkel kapcsolatban álló ipari fogyasztókat vagy fogyasztókat..

| (3) | A 3. cikk a következőképpen módosul
  :








  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép


  „
  (2)
     
  A Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek teljes tiszteletben tartásával – különös tekintettel annak 86. cikkére – a tagállamok a földgázipari vállalkozások számára általános gazdasági érdekből előírhatnak olyan közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek a biztonságra, az ellátás biztonságát is beleértve, az ellátás folyamatosságára és minőségére], valamint a környezetvédelemre, beleértve az energiahatékonyságot és az éghajlat védelmét, vonatkoznak.
  ” |
| --- | --- | --- |

(3)

A 3. cikk a következőképpen módosul
  :

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép

„
  (2)
     
  A Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek teljes tiszteletben tartásával – különös tekintettel annak 86. cikkére – a tagállamok a földgázipari vállalkozások számára általános gazdasági érdekből előírhatnak olyan közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek a biztonságra, az ellátás biztonságát is beleértve, az ellátás folyamatosságára és minőségére], valamint a környezetvédelemre, beleértve az energiahatékonyságot és az éghajlat védelmét, vonatkoznak.
  ”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a végső fogyasztók védelme érdekében, és kiváltképpen gondoskodnak arról, hogy megfelelő biztosítékok álljanak rendelkezésre a védelemre szoruló fogyasztók megóvása érdekében, ideértve a nyugdíjasok és a fogyatékkal élők szolgáltatásból való kikapcsolásának megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket. Ebben az összefüggésben a tagállamok elismerik az energia-szegénységet és definíciókat alkotnak a védelemre szoruló fogyasztókról. A tagállamok biztosítják, hogy a védelemre szoruló fogyasztókkal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket alkalmazzák, és kiváltképpen intézkedéseket hoznak a távoli területeken élő védelemre szoruló fogyasztók megóvása érdekében. Magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítanak, különös tekintettel a szerződési feltételek átláthatóságára, az általános információkra és a vitarendezési eljárásokra. A tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított fogyasztók ténylegesen szolgáltatót válthassanak. Az említett intézkedések – legalább a háztartási fogyasztók esetében – magukban foglalják az A. mellékletben megállapított intézkedéseket.
  ” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a végső fogyasztók védelme érdekében, és kiváltképpen gondoskodnak arról, hogy megfelelő biztosítékok álljanak rendelkezésre a védelemre szoruló fogyasztók megóvása érdekében, ideértve a nyugdíjasok és a fogyatékkal élők szolgáltatásból való kikapcsolásának megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket. Ebben az összefüggésben a tagállamok elismerik az energia-szegénységet és definíciókat alkotnak a védelemre szoruló fogyasztókról. A tagállamok biztosítják, hogy a védelemre szoruló fogyasztókkal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket alkalmazzák, és kiváltképpen intézkedéseket hoznak a távoli területeken élő védelemre szoruló fogyasztók megóvása érdekében. Magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítanak, különös tekintettel a szerződési feltételek átláthatóságára, az általános információkra és a vitarendezési eljárásokra. A tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított fogyasztók ténylegesen szolgáltatót válthassanak. Az említett intézkedések – legalább a háztartási fogyasztók esetében – magukban foglalják az A. mellékletben megállapított intézkedéseket.
  ”

| c) | a következő bekezdések kerülnek beillesztésre a (3) bekezdés után
  :
  „   
  Az energiaszegénység által sújtott emberek számának csökkentése érdekében a tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket az energiaszegénység kezelésére nemzeti cselekvési tervük keretében, és ezen intézkedésekről tájékoztatják a Bizottságot. A 2. cikk (40) bekezdésének megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban valamennyi tagállam a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az érintett felekkel konzultálva nemzeti szinten meghatározza az energiaszegénység fogalmát. Ezen intézkedések magukban foglalhatják a társadalombiztosítási rendszerek kedvezményeit, az energiahatékonyság javításának támogatását, a lehető legalacsonyabb árakon történő energiatermelést, és nem akadályozhatják a 23. cikkben előírt piacnyitást. A Bizottság iránymutatást biztosít az ilyen jellegű intézkedések energiaszegénységre és a piac működésére gyakorolt hatásának ellenőrzésére.




  (3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy minden fogyasztó jogosult legyen a gáz ellátótól való beszerzésére, az ellátó egyetértése mellett, függetlenül attól, hogy az ellátót melyik tagállamban vették nyilvántartásba ellátóként. Ebben a tekintetben a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy azok a vállalkozások, amelyeket egy másik tagállamban vettek nyilvántartásba ellátóként, további feltételek teljesítése nélkül láthassák el a polgárokat.
  ” |
| --- | --- |

c)

a következő bekezdések kerülnek beillesztésre a (3) bekezdés után
  :

„   
  Az energiaszegénység által sújtott emberek számának csökkentése érdekében a tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket az energiaszegénység kezelésére nemzeti cselekvési tervük keretében, és ezen intézkedésekről tájékoztatják a Bizottságot. A 2. cikk (40) bekezdésének megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban valamennyi tagállam a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az érintett felekkel konzultálva nemzeti szinten meghatározza az energiaszegénység fogalmát. Ezen intézkedések magukban foglalhatják a társadalombiztosítási rendszerek kedvezményeit, az energiahatékonyság javításának támogatását, a lehető legalacsonyabb árakon történő energiatermelést, és nem akadályozhatják a 23. cikkben előírt piacnyitást. A Bizottság iránymutatást biztosít az ilyen jellegű intézkedések energiaszegénységre és a piac működésére gyakorolt hatásának ellenőrzésére.

(3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy minden fogyasztó jogosult legyen a gáz ellátótól való beszerzésére, az ellátó egyetértése mellett, függetlenül attól, hogy az ellátót melyik tagállamban vették nyilvántartásba ellátóként. Ebben a tekintetben a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy azok a vállalkozások, amelyeket egy másik tagállamban vettek nyilvántartásba ellátóként, további feltételek teljesítése nélkül láthassák el a polgárokat.
  ”

| d) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (4)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a társadalmi és gazdasági kohézióval kapcsolatos azon célkitűzések elérése érdekében, amelyek az alacsony jövedelmű háztartások számára csökkentik a gáz árát, és egyrészt azonos feltételeket biztosítanak a távoli területeken élők számára, másrészt biztosítják a környezetvédelmi célok elérését. Ezen intézkedések magukban foglalják az energiahatékonyság/keresleti oldal irányítására vonatkozó intézkedéseket, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és az ellátás biztonságát szolgáló eszközöket, és magukban foglalhatják különösen a megfelelő gazdasági ösztönzők biztosítását is, adott esetben felhasználva valamennyi meglévő nemzeti és közösségi eszközt a szükséges hálózati infrastruktúra fenntartásához és létrehozásához, beleértve a rendszerösszekötő kapacitást is.
  ” |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (4)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a társadalmi és gazdasági kohézióval kapcsolatos azon célkitűzések elérése érdekében, amelyek az alacsony jövedelmű háztartások számára csökkentik a gáz árát, és egyrészt azonos feltételeket biztosítanak a távoli területeken élők számára, másrészt biztosítják a környezetvédelmi célok elérését. Ezen intézkedések magukban foglalják az energiahatékonyság/keresleti oldal irányítására vonatkozó intézkedéseket, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és az ellátás biztonságát szolgáló eszközöket, és magukban foglalhatják különösen a megfelelő gazdasági ösztönzők biztosítását is, adott esetben felhasználva valamennyi meglévő nemzeti és közösségi eszközt a szükséges hálózati infrastruktúra fenntartásához és létrehozásához, beleértve a rendszerösszekötő kapacitást is.
  ”

| e) | a következő bekezdések kerülnek beillesztésre a (4) bekezdés után
  :
  „
  (4a)
     
  Az energiahatékonyság ösztönzése érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok felhatalmazzák a földgázipari vállalkozásokat olyan árképzési formulák bevezetésére, amelyek megnövekedett fogyasztás esetén emelkednek, és biztosítják a fogyasztók és az elosztó rendszerüzemeltetők aktív részvételét a rendszer üzemeltetésében olyan intézkedések bevezetésének támogatásával, amelyek – különösen csúcsidőben – optimalizálják a gázfelhasználást. Az ilyen árképzési formulák, intelligens fogyasztásmérők és hálózatok bevezetésével kiegészítve, előmozdítják az energiahatékonyságot célzó magatartást és biztosítják a lehető legalacsonyabb költségeket a lakossági fogyasztók – különösen az energiaszegénységben élő háztartások – számára.




  (4b)
     
  A tagállamok egyes kapcsolattartó pontokat biztosítanak annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók hozzáférnek a jogaikkal, a jelenlegi jogszabályokkal és a vita esetén rendelkezésükre álló jogorvoslati eszközökről szóló valamennyi szükséges információhoz.
  ” |
| --- | --- |

e)

a következő bekezdések kerülnek beillesztésre a (4) bekezdés után
  :

„
  (4a)
     
  Az energiahatékonyság ösztönzése érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok felhatalmazzák a földgázipari vállalkozásokat olyan árképzési formulák bevezetésére, amelyek megnövekedett fogyasztás esetén emelkednek, és biztosítják a fogyasztók és az elosztó rendszerüzemeltetők aktív részvételét a rendszer üzemeltetésében olyan intézkedések bevezetésének támogatásával, amelyek – különösen csúcsidőben – optimalizálják a gázfelhasználást. Az ilyen árképzési formulák, intelligens fogyasztásmérők és hálózatok bevezetésével kiegészítve, előmozdítják az energiahatékonyságot célzó magatartást és biztosítják a lehető legalacsonyabb költségeket a lakossági fogyasztók – különösen az energiaszegénységben élő háztartások – számára.

(4b)
     
  A tagállamok egyes kapcsolattartó pontokat biztosítanak annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók hozzáférnek a jogaikkal, a jelenlegi jogszabályokkal és a vita esetén rendelkezésükre álló jogorvoslati eszközökről szóló valamennyi szükséges információhoz.
  ”

| f) | a következő bekezdés kerül beillesztésre az (5) bekezdés után
  :
  „
  (5a)
     
  Ezen irányelv végrehajtásának nem lehet negatív hatása az érintett dolgozók foglalkoztatására, munkafeltételeire, tájékoztatására, valamint a döntésekben való részvételhez és a velük folytatott konzultációhoz való jogára. A tagállamok konzultálnak az érintett szociális partnerekkel ezen irányelv bármely módosításának végrehajtásakor, hogy mérsékeljék az érintett dolgozók számára hátrányos következményeket. A Bizottság jelentést tesz a gázzal és villamos energiával foglalkozó ágazati szociális párbeszéd-bizottságoknak a konzultációkról és a bevezetett intézkedésekről.
  ” |
| --- | --- |

f)

a következő bekezdés kerül beillesztésre az (5) bekezdés után
  :

„
  (5a)
     
  Ezen irányelv végrehajtásának nem lehet negatív hatása az érintett dolgozók foglalkoztatására, munkafeltételeire, tájékoztatására, valamint a döntésekben való részvételhez és a velük folytatott konzultációhoz való jogára. A tagállamok konzultálnak az érintett szociális partnerekkel ezen irányelv bármely módosításának végrehajtásakor, hogy mérsékeljék az érintett dolgozók számára hátrányos következményeket. A Bizottság jelentést tesz a gázzal és villamos energiával foglalkozó ágazati szociális párbeszéd-bizottságoknak a konzultációkról és a bevezetett intézkedésekről.
  ”

| 4. | A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  Ha a tagállamokban engedélyezési eljárás működik, annak objektív és megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján kell működnie, amelyeket minden, földgázipari létesítmény építésére és/vagy üzemeltetésére vagy földgázellátásra szóló engedélyt kérelmező vállalkozásnak teljesítenie kell. A tagállamok semmilyen körülmények között nem köthetik az engedélyezést olyan kritériumokhoz, amelyek az illetékes hatóságok számára mérlegelési jogkört biztosítanak. Az engedélyezés megkülönböztetéstől mentes feltételeit és eljárását közzé kell tenni. A tagállamok biztosítják, hogy a létesítményekre, vezetékekre és ezekhez kapcsolódó felszerelésekre vonatkozó engedélyezési eljárások során figyelembe veszik a projekt jelentőségét a belső gázpiac szempontjából.
  ” |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  Ha a tagállamokban engedélyezési eljárás működik, annak objektív és megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján kell működnie, amelyeket minden, földgázipari létesítmény építésére és/vagy üzemeltetésére vagy földgázellátásra szóló engedélyt kérelmező vállalkozásnak teljesítenie kell. A tagállamok semmilyen körülmények között nem köthetik az engedélyezést olyan kritériumokhoz, amelyek az illetékes hatóságok számára mérlegelési jogkört biztosítanak. Az engedélyezés megkülönböztetéstől mentes feltételeit és eljárását közzé kell tenni. A tagállamok biztosítják, hogy a létesítményekre, vezetékekre és ezekhez kapcsolódó felszerelésekre vonatkozó engedélyezési eljárások során figyelembe veszik a projekt jelentőségét a belső gázpiac szempontjából.
  ”

| 5. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre az 5. cikk után:

  „5a. cikk


  Regionális szolidaritás

  (1)   A földgáz belső piacán az ellátás biztonságának megőrzése céljából a tagállamok –
  anélkül, hogy aránytalan terhet rónának a piaci résztvevőkre –
  együttműködnek a regionális és a kétoldalú szolidaritás ösztönzése érdekében.
  (2)   Az együttműködés a tagállamokban rövid távon biztosan vagy valószínűleg súlyos ellátási zavarokat okozó helyzetekre terjed ki. Elemei:






  a) | a 2004/67/EK irányelv 8. cikkében említettek szerint a nemzeti válságkezelő intézkedések koordinációja; |
| --- | --- | --- |

5.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre az 5. cikk után:

„5a. cikk

Regionális szolidaritás

(1)   A földgáz belső piacán az ellátás biztonságának megőrzése céljából a tagállamok –
  anélkül, hogy aránytalan terhet rónának a piaci résztvevőkre –
  együttműködnek a regionális és a kétoldalú szolidaritás ösztönzése érdekében.

(2)   Az együttműködés a tagállamokban rövid távon biztosan vagy valószínűleg súlyos ellátási zavarokat okozó helyzetekre terjed ki. Elemei:

a)

a 2004/67/EK irányelv 8. cikkében említettek szerint a nemzeti válságkezelő intézkedések koordinációja;

| b) | a villamosenergia- és földgáz-összeköttetések azonosítása, fejlesztése vagy korszerűsítése; |
| --- | --- |

b)

a villamosenergia- és földgáz-összeköttetések azonosítása, fejlesztése vagy korszerűsítése;

| c) | a kölcsönös segítségnyújtás feltételei és gyakorlata. |
| --- | --- |

c)

a kölcsönös segítségnyújtás feltételei és gyakorlata.

(3)   Az ilyen együttműködésről a Bizottság,
  a többi tagállam és a piaci résztvevők
  tájékoztatást
  kapnak
  .

▐

5b. cikk

A regionális együttműködés elősegítése

(1)
     A
  nemzeti szabályozó hatóságok
  együttműködnek
  piacképük harmonizálása és
  nemzeti piacaik legalább
  egy
  regionális
  szinten történő
  integrálása céljából,
  ami a teljes belső piaci liberalizáció felé vezető első közbülső lépés
  . Elősegítik
  különösen
  a hálózatüzemeltetők regionális együttműködését és
  megkönnyítik regionális szintű integrációjukat a versenyképes belső piac megvalósítása
  , jogi, szabályozói
  és technikai keretrendszereik harmonizálásának elősegítése, és mindenekelőtt az Európai Unióban jelenleg létező gázszigetek integrálása céljából. A tagállamoknak elő kell segíteniük a nemzeti szabályozó hatóságok határokon átnyúló és regionális együttműködését is.

(2)
     
  Az Ügynökség együttműködik a nemzeti szabályozó hatóságokkal és a szállítási rendszerüzemeltetőkkel a III. és IV. fejezet szerint a régiók között a szabályozási keretek konvergenciájának biztosítása érdekében, a versenyképes belső piac létrehozása céljából. Amennyiben az Ügynökség úgy véli, hogy az ilyen együttműködéshez kötelező érvényű szabályokra van szükség, megteszi a megfelelő ajánlásokat. A regionális piacok tekintetében, a 24d. cikkben meghatározott területeken az Ügynökség az illetékes hatóság.
  ”

| 6. | Az 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk


  A szállítási rendszerek és a szállításirendszer-üzemeltetők szétválasztása

  (1)   A tagállamok ...-tól/-től (15) gondoskodnak arról, hogy:






  a) | a szállítási rendszert tulajdonló vállalkozások mindegyike szállítási rendszerüzemeltetőként tevékenykedjen; |
| --- | --- | --- |

6.

Az 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

A szállítási rendszerek és a szállításirendszer-üzemeltetők szétválasztása

(1)   A tagállamok ...-tól/-től (15) gondoskodnak arról, hogy:

a)

a szállítási rendszert tulajdonló vállalkozások mindegyike szállítási rendszerüzemeltetőként tevékenykedjen;

| b) | ugyanazon személy vagy személyek
  – egyénileg vagy együttesen –
  ne legyenek jogosultak:






  i. | közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy szállítási rendszerüzemeltető felett vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

ugyanazon személy vagy személyek
  – egyénileg vagy együttesen –
  ne legyenek jogosultak:

i.

közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy szállítási rendszerüzemeltető felett vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni, vagy

| ii. | közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy szállítási rendszerüzemeltető felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni; |
| --- | --- |

ii.

közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy szállítási rendszerüzemeltető felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni;

| c) | ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak kinevezni egy szállítási rendszerüzemeltető▐ felügyelőbizottsága, ügyvezető testülete vagy a vállalkozást jogilag képviselő testülete tagjait és közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni; |
| --- | --- |

c)

ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak kinevezni egy szállítási rendszerüzemeltető▐ felügyelőbizottsága, ügyvezető testülete vagy a vállalkozást jogilag képviselő testülete tagjait és közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni;

| d) | ugyanazon személy ne legyen jogosult egyfelől egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásnak, és másfelől egy szállításirendszer-üzemeltető vagy szállítási rendszernek is a felügyelőbizottságában, ügyvezető testületében vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületében való tagságra; |
| --- | --- |

d)

ugyanazon személy ne legyen jogosult egyfelől egy kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásnak, és másfelől egy szállításirendszer-üzemeltető vagy szállítási rendszernek is a felügyelőbizottságában, ügyvezető testületében vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületében való tagságra;

| e) | ugyanazon személy (vagy személyek) nem jogosult(ak) a szállítási rendszert irányítási szerződés alapján üzemeltetni vagy fölötte más nem tulajdonosi befolyást gyakorolni, valamint nem lehet közvetett vagy közvetlen érdekeltsége (érdekeltségük) a termelés vagy ellátás feladatának bármelyikét ellátó vállalkozásban, illetve ilyen vállalkozásban jogot nem szerezhet(nek). |
| --- | --- |

e)

ugyanazon személy (vagy személyek) nem jogosult(ak) a szállítási rendszert irányítási szerződés alapján üzemeltetni vagy fölötte más nem tulajdonosi befolyást gyakorolni, valamint nem lehet közvetett vagy közvetlen érdekeltsége (érdekeltségük) a termelés vagy ellátás feladatának bármelyikét ellátó vállalkozásban, illetve ilyen vállalkozásban jogot nem szerezhet(nek).

(2)   Az (1) bekezdés (b) pontjában említett részesedés és jogok közé tartozik különösen:

| a) | a tőke vagy az üzleti vagyon egy részének tulajdonlása, vagy |
| --- | --- |

a)

a tőke vagy az üzleti vagyon egy részének tulajdonlása, vagy

| b) | a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó hatáskör, vagy |
| --- | --- |

b)

a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó hatáskör, vagy

| c) | a felügyelőbizottság, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogilag képviselő testület tagjainak kinevezésére vonatkozó hatáskör; vagy |
| --- | --- |

c)

a felügyelőbizottság, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogilag képviselő testület tagjainak kinevezésére vonatkozó hatáskör; vagy

| d) | osztalékhoz vagy egyéb hozamhoz való jog. |
| --- | --- |

d)

osztalékhoz vagy egyéb hozamhoz való jog.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában a »kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás« kifejezésbe beleértendő a ║ 2003/54/EK ║ irányelv ║ szerinti »termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás«, továbbá a »szállítási rendszerüzemeltető« és a »szállítási rendszer« kifejezésbe beleértendő a 2003/54/EK irányelv szerinti »átviteli rendszerüzemeltető« és »átviteli rendszer«

║

(4)
     
  A tagállamok figyelemmel kísérik a vertikálisan integrált vállalkozások szétválasztásának folyamatát, és az elért előrehaladásról jelentést nyújtanak be a Bizottságnak.

(5)   A tagállamok ...-ig (16) eltérést engedélyezhetnek az (1) bekezdés b) és c) pontjától, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltetők nem részei egy vertikálisan integrált vállalkozásnak.

(6)   Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kötelezettség teljesítettnek minősül abban az esetben, ha több, szállítási rendszert tulajdonló vállalkozás olyan közös vállalatot alapít, amely az érintett szállítási rendszerek tekintetében több tagállamban szállításirendszer-üzemeltetőként tevékenykedik. ▐

(7)
     
  E cikk végrehajtása céljából, amennyiben az (1) bekezdés b)–e) pontjaiban említett személy tagállam vagy valamely állami testület, a szállítási rendszerüzemeltető vagy a szállítási rendszer felett irányítást gyakorló, illetve a termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás felett irányítást gyakorló két külön állami testület nem tekintendő azonos személynek vagy azonos személyeknek.

(8)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azok a 10. cikk (1) bekezdésében említett üzleti szempontból érzékeny információk, amelyeket egy korábban vertikálisan integrált vállalkozás részét képező szállításirendszer-üzemeltető – és annak személyzete – birtokol, ne jussanak kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás tudomására.

(9)
     
  Amennyiben ...-án/-én (17) a szállítási rendszer valamely vertikálisan integrált vállalkozás tulajdonát képezi, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdést nem alkalmazzák.

Ilyen esetben a tagállamok megfelelnek a IVa. fejezetben foglalt rendelkezéseknek.

Semmilyen esetben nem szabad meggátolni, hogy a szállítási rendszert tulajdonló vertikálisan integrált vállalkozások lépéseket tegyenek az (1) bekezdésének való megfelelés érdekében.

| 7. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „7a. cikk


  A szállítási rendszer tulajdonosai és a szállítási rendszerüzemeltetők feletti irányítás

  (1)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, harmadik országbeli személy vagy személyek nem gyakorolhatnak irányítást a szállítási rendszerek vagy szállítási rendszerüzemeltetők felett.
  (2)   Az (1) bekezdéstől el lehet térni olyan
  – az energiaágazatbeli beruházások közös keretrendszerének megteremtését és valamely harmadik ország energiapiacának az Európai Unión belül letelepedett vállalatokra is kiterjedő megnyitását célzó –
  megállapodás alapján, amelyet egy vagy több harmadik országgal kötöttek, és amelynek a Közösség is részes fele.

  7b. cikk


  A szállítási rendszerüzemeltetők kijelölése

  (1)   A tagállamok engedélyezik és szállítási rendszerüzemeltetőnek jelölik ki azokat a vállalkozásokat, amelyek szállítási rendszer tulajdonosai és amelyekről a nemzeti szabályozó hatóság az e cikkben meghatározott tanúsítási eljárásnak megfelelően tanúsítja, hogy teljesítik a 7. cikk (1) bekezdésében és a 7a. cikkben előírt követelményeket. A szállítási rendszerüzemeltetők kijelölését be kell jelenteni a Bizottságnak és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
  (2)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, amennyiben olyan szállítási rendszer tulajdonosa vagy szállítási rendszerüzemeltető kéri a tanúsítást, amely felett a 7a. cikknek megfelelő harmadik országbeli személy vagy személyek gyakorolnak irányítást, azt meg kell tagadni, kivéve ha a szállítási rendszer tulajdonosa vagy szállítási rendszerüzemeltető bizonyítja, hogy gáz vagy villamos energia termelésével vagy ellátásával foglalkozó üzemeltető vagy egy harmadik ország – a 7. cikk (1) bekezdését megszegve – sem közvetlenül, sem közvetve nem képes az érintett jogalany befolyásolására.
  (3)   A szállítási rendszerüzemeltetők minden olyan tervezett ügyletet bejelentenek a nemzeti szabályozó hatóságnak, amely miatt szükségessé válhat a 7. cikk (1) bekezdésének vagy a 7a. cikknek való megfelelés újraértékelése.
  (4)   A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik, hogy a szállítási rendszerüzemeltetők folyamatosan megfelelnek-e a 7. cikk (1) bekezdésének és a 7a. cikknek. A hatóságok a megfelelés biztosítása érdekében tanúsítási eljárást indítanak:






  a) | a szállítási rendszerüzemeltető (3) bekezdés szerinti bejelentésére; |
| --- | --- | --- |

7.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„7a. cikk

A szállítási rendszer tulajdonosai és a szállítási rendszerüzemeltetők feletti irányítás

(1)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, harmadik országbeli személy vagy személyek nem gyakorolhatnak irányítást a szállítási rendszerek vagy szállítási rendszerüzemeltetők felett.

(2)   Az (1) bekezdéstől el lehet térni olyan
  – az energiaágazatbeli beruházások közös keretrendszerének megteremtését és valamely harmadik ország energiapiacának az Európai Unión belül letelepedett vállalatokra is kiterjedő megnyitását célzó –
  megállapodás alapján, amelyet egy vagy több harmadik országgal kötöttek, és amelynek a Közösség is részes fele.

7b. cikk

A szállítási rendszerüzemeltetők kijelölése

(1)   A tagállamok engedélyezik és szállítási rendszerüzemeltetőnek jelölik ki azokat a vállalkozásokat, amelyek szállítási rendszer tulajdonosai és amelyekről a nemzeti szabályozó hatóság az e cikkben meghatározott tanúsítási eljárásnak megfelelően tanúsítja, hogy teljesítik a 7. cikk (1) bekezdésében és a 7a. cikkben előírt követelményeket. A szállítási rendszerüzemeltetők kijelölését be kell jelenteni a Bizottságnak és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(2)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, amennyiben olyan szállítási rendszer tulajdonosa vagy szállítási rendszerüzemeltető kéri a tanúsítást, amely felett a 7a. cikknek megfelelő harmadik országbeli személy vagy személyek gyakorolnak irányítást, azt meg kell tagadni, kivéve ha a szállítási rendszer tulajdonosa vagy szállítási rendszerüzemeltető bizonyítja, hogy gáz vagy villamos energia termelésével vagy ellátásával foglalkozó üzemeltető vagy egy harmadik ország – a 7. cikk (1) bekezdését megszegve – sem közvetlenül, sem közvetve nem képes az érintett jogalany befolyásolására.

(3)   A szállítási rendszerüzemeltetők minden olyan tervezett ügyletet bejelentenek a nemzeti szabályozó hatóságnak, amely miatt szükségessé válhat a 7. cikk (1) bekezdésének vagy a 7a. cikknek való megfelelés újraértékelése.

(4)   A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik, hogy a szállítási rendszerüzemeltetők folyamatosan megfelelnek-e a 7. cikk (1) bekezdésének és a 7a. cikknek. A hatóságok a megfelelés biztosítása érdekében tanúsítási eljárást indítanak:

a)

a szállítási rendszerüzemeltető (3) bekezdés szerinti bejelentésére;

| b) | saját kezdeményezésükre, amennyiben tudomásukra jut, hogy a szállítási rendszer tulajdonosai vagy a szállítási rendszerüzemeltetők felett gyakorolt jogok vagy befolyás tervezett változtatása a 7. cikk (1) bekezdésének vagy a 7a. cikknek a megsértéséhez vezethet, vagy amennyiben okuk van feltételezni, hogy ilyen jogsértés előfordulhatott; vagy |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésükre, amennyiben tudomásukra jut, hogy a szállítási rendszer tulajdonosai vagy a szállítási rendszerüzemeltetők felett gyakorolt jogok vagy befolyás tervezett változtatása a 7. cikk (1) bekezdésének vagy a 7a. cikknek a megsértéséhez vezethet, vagy amennyiben okuk van feltételezni, hogy ilyen jogsértés előfordulhatott; vagy

| c) | a Bizottság indokolt kérésére. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság indokolt kérésére.

(5)   A nemzeti szabályozó hatóságok a szállítási rendszerüzemeltető bejelentésének keltétől vagy a Bizottság kérésének keltétől számított négy hónapon belül határozatot hoznak a szállítási rendszerüzemeltető tanúsításának ügyében. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság ezen határidőn belül nem hoz határozatot, a tanúsítást engedélyezettnek kell tekinteni. A nemzeti szabályozó hatóság kifejezett vagy hallgatólagos határozata csak a (6)–(9) bekezdésben meghatározott eljárás befejezése után léphet hatályba, és csak akkor, ha a Bizottság nem emelt kifogást.

(6)   A szállítási rendszerüzemeltető tanúsítására vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos határozatát a nemzeti szabályozó hatóság haladéktalanul bejelenti a Bizottságnak, minden vonatkozó információval együtt.

(7)   A Bizottság a bejelentést annak kézhezvétele után azonnal megvizsgálja. Amennyiben a Bizottság a bejelentés kézhezvételét követő két hónapon belül megállapítja, hogy komoly kételyek merülnek fel azt illetően, hogy a nemzeti szabályozó hatóság határozata megfelel-e a 7. cikk (1) bekezdésének, a 7a. cikknek vagy a 7b. cikk (2) bekezdésének, úgy eljárást indít. Ebben az esetben felkéri a nemzeti szabályozó hatóságot és az érintett szállítási rendszerüzemeltetőt, hogy nyújtsák be észrevételeiket. Amennyiben a Bizottság további tájékoztatást kér, a két hónapos határidő a hiánytalan tájékoztatás kézhezvételétől számítva további két hónappal meghosszabbítható.

(8)   Amennyiben a Bizottság eljárást indít, az erre vonatkozó határozat keltétől számított négy hónapon belül végleges határozatot hoz, amelyben

| a) | nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen; vagy |
| --- | --- |

a)

nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen; vagy

| b) | a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesül a 7. cikk (1) bekezdése, a 7a. cikk vagy a 7b. cikk (2) bekezdése. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesül a 7. cikk (1) bekezdése, a 7a. cikk vagy a 7b. cikk (2) bekezdése.

(9)   Amennyiben a Bizottság nem indít eljárást vagy a (7), illetve (8) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem hoz végleges határozatot, úgy kell tekinteni, hogy nem emelt kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozata ellen.

(10)   A nemzeti szabályozó hatóság négy héten belül végrehajtja a Bizottságnak a tanúsítási határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát, és erről tájékoztatja a Bizottságot.

(11)   A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság kérheti a szállításirendszer-üzemeltetőktől és a kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásoktól, hogy adják meg az e cikk szerinti feladatok elvégzéséhez szükséges információkat.

(12)   A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság megőrzi az üzleti szempontból érzékeny információk titkosságát.

▐

(13)
     
  Az e cikkben meghatározott eljárások, és különösen a (2) bekezdésben foglalt korlátozások nem alkalmazandók a kizárólag a származási országok gázellátó hálózatainak a Közösség területén belüli végponttal való összekötését szolgáló termelési csővezeték-hálózatokra, illetve ezek fejlesztésére sem.

7c. cikk

A tárolásirendszer-üzemeltetők és az LNG-létesítmények üzemeltetőinek kijelölése

A tagállamok vagy az általuk erre felkért földgázipari vállalkozások, amelyek földgáztárolók vagy LNG-létesítmények tulajdonosai, a hatékonyság és a gazdasági egyensúly figyelembevételével, a tagállam által megállapított időtartamra szólóan egy vagy több rendszerüzemeltetőt jelölnek ki.”

| 8. | A 8. cikk a következőképpen módosul:







  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:







  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:







  „a) | a környezetvédelem kellő figyelembevételével gazdaságos feltételekkel biztonságos, megbízható és hatékony szállító-, tároló- és/vagy LNG-létesítményeket üzemeltet, tart karban és fejleszt
  az új piaci szereplők számára biztosítandó nyitott piac kialakítása érdekében;
  ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a környezetvédelem kellő figyelembevételével gazdaságos feltételekkel biztonságos, megbízható és hatékony szállító-, tároló- és/vagy LNG-létesítményeket üzemeltet, tart karban és fejleszt
  az új piaci szereplők számára biztosítandó nyitott piac kialakítása érdekében;
  ”

| ii) | ii. a következő pont kerül beillesztésre a b) pont után
  :






  „
  ba) | kiépíti a szállítási infrastruktúrák közötti elegendő rendszerösszekötő kapacitást az ésszerű kapacitásigény kielégítése, a hatékony összesített piac létrejöttének megkönnyítése és a gázellátás biztonsága követelményének teljesítése érdekében;
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

ii. a következő pont kerül beillesztésre a b) pont után
  :

„
  ba)

kiépíti a szállítási infrastruktúrák közötti elegendő rendszerösszekötő kapacitást az ésszerű kapacitásigény kielégítése, a hatékony összesített piac létrejöttének megkönnyítése és a gázellátás biztonsága követelményének teljesítése érdekében;
  ”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  A tagállamok – a nemzeti szabályozó hatóságaikon keresztül – megkövetelhetik a szállítási rendszerüzemeltetőktől, hogy a szállítási hálózat fenntartására és fejlesztésére vonatkozó minimumkövetelményeknek eleget tegyenek, ideértve a rendszerösszekötő kapacitást is. A nemzeti szabályozó hatóságoknak szélesebb jogköröket kell adniuk az Európai Unión belüli fogyasztóvédelem biztosítása céljából.
  ” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  A tagállamok – a nemzeti szabályozó hatóságaikon keresztül – megkövetelhetik a szállítási rendszerüzemeltetőktől, hogy a szállítási hálózat fenntartására és fejlesztésére vonatkozó minimumkövetelményeknek eleget tegyenek, ideértve a rendszerösszekötő kapacitást is. A nemzeti szabályozó hatóságoknak szélesebb jogköröket kell adniuk az Európai Unión belüli fogyasztóvédelem biztosítása céljából.
  ”

| c) | A következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (4a)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetők feladataik ellátása közben figyelembe veszik a gázszállítási rendszerüzemeltetők európai hálózata által elfogadott szabályokat.
  ” |
| --- | --- |

c)

A következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (4a)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetők feladataik ellátása közben figyelembe veszik a gázszállítási rendszerüzemeltetők európai hálózata által elfogadott szabályokat.
  ”

| 9. | A 9. cikket el kell hagyni.
  ▐ |
| --- | --- |

9.

A 9. cikket el kell hagyni.

▐

| 10. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „10. cikk


  A szállítási rendszerüzemeltetők és a szállítási rendszer tulajdonosainak titoktartási kötelezettsége

  (1)   A szállítási és tárolási rendszerüzemeltetők, és/vagy az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a szállítási rendszer tulajdonosai a 16. cikk vagy bármely egyéb, az információ közreadására vonatkozó jogi kötelezettség sérelme nélkül megőrzik azoknak a üzleti szempontból érzékeny információknak a titkosságát, amelyekhez üzleti tevékenységük során hozzájutnak; és megakadályozzák, hogy a saját tevékenységükkel kapcsolatos információ, amely üzleti szempontból előnyös lehet, megkülönböztető módon kerüljön nyilvánosságra, és főként nem adnak közre üzleti szempontból érzékeny információkat a társaság többi része számára, kivéve ha ez egy üzleti tranzakció végrehajtása miatt szükséges. Az információs szétválasztás szabályainak teljes körű betartatása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy a szállításirendszer-tulajdonos és a társaság többi része ne használjon közös szolgáltatásokat (például közös jogi szolgálatot), kivéve a kizárólag adminisztratív vagy informatikai jellegű feladatok esetében.
  (2)   A szállítási és tárolási rendszerüzemeltetők és/vagy az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői a kapcsolt vállalkozások földgáz-értékesítései vagy -vásárlásai során semmilyen módon nem élhetnek vissza a hálózati hozzáférés biztosítása vagy az arról való tárgyalás során harmadik féltől szerzett, üzleti szempontból érzékeny információval.


  (3)
     
  Az üzleti szempontból érzékeny információkat objektív és átlátható kritériumok alapján kell meghatározni.
  ” |
| --- | --- |

10.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

A szállítási rendszerüzemeltetők és a szállítási rendszer tulajdonosainak titoktartási kötelezettsége

(1)   A szállítási és tárolási rendszerüzemeltetők, és/vagy az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői és a szállítási rendszer tulajdonosai a 16. cikk vagy bármely egyéb, az információ közreadására vonatkozó jogi kötelezettség sérelme nélkül megőrzik azoknak a üzleti szempontból érzékeny információknak a titkosságát, amelyekhez üzleti tevékenységük során hozzájutnak; és megakadályozzák, hogy a saját tevékenységükkel kapcsolatos információ, amely üzleti szempontból előnyös lehet, megkülönböztető módon kerüljön nyilvánosságra, és főként nem adnak közre üzleti szempontból érzékeny információkat a társaság többi része számára, kivéve ha ez egy üzleti tranzakció végrehajtása miatt szükséges. Az információs szétválasztás szabályainak teljes körű betartatása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy a szállításirendszer-tulajdonos és a társaság többi része ne használjon közös szolgáltatásokat (például közös jogi szolgálatot), kivéve a kizárólag adminisztratív vagy informatikai jellegű feladatok esetében.

(2)   A szállítási és tárolási rendszerüzemeltetők és/vagy az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetői a kapcsolt vállalkozások földgáz-értékesítései vagy -vásárlásai során semmilyen módon nem élhetnek vissza a hálózati hozzáférés biztosítása vagy az arról való tárgyalás során harmadik féltől szerzett, üzleti szempontból érzékeny információval.

(3)
     
  Az üzleti szempontból érzékeny információkat objektív és átlátható kritériumok alapján kell meghatározni.
  ”

| 11. | A 12. cikk a következőképpen módosul
  :








  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  Valamennyi elosztási rendszerüzemeltető felelős annak biztosításáért, hogy a rendszer hosszú távon eleget tudjon tenni a gázelosztásra vonatkozó ésszerű igényeknek, valamint saját területén felelős a biztonságos, megbízható és hatékony elosztórendszerek gazdaságos feltételek közötti működtetéséért, karbantartásáért és fejlesztéséért a környezetvédelem és az energiahatékonyság elősegítésének kellő figyelembevételével.
  ” |
| --- | --- | --- |

11.

A 12. cikk a következőképpen módosul
  :

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  Valamennyi elosztási rendszerüzemeltető felelős annak biztosításáért, hogy a rendszer hosszú távon eleget tudjon tenni a gázelosztásra vonatkozó ésszerű igényeknek, valamint saját területén felelős a biztonságos, megbízható és hatékony elosztórendszerek gazdaságos feltételek közötti működtetéséért, karbantartásáért és fejlesztéséért a környezetvédelem és az energiahatékonyság elősegítésének kellő figyelembevételével.
  ”

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (4)
     Az
  elosztási rendszerüzemeltető ellátja a rendszerhasználókat azokkal az információkkal, amelyekre azoknak szükségük van a hálózathoz történő hatékony hozzáférés és a hálózat használata érdekében.
  ” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (4)
     Az
  elosztási rendszerüzemeltető ellátja a rendszerhasználókat azokkal az információkkal, amelyekre azoknak szükségük van a hálózathoz történő hatékony hozzáférés és a hálózat használata érdekében.
  ”

| c) | a következő bekezdések kerülnek beillesztésre a (4) bekezdés után
  :
  „
  (4a)
     
  Az elosztási rendszerüzemeltető ...-ig (18) az illetékes nemzeti szabályozó hatóság számára javaslatot nyújt be, amely leírja, hogy milyen informatikai és kommunikációs rendszereket kell bevezetni a (4) bekezdésben említett információk biztosítása érdekében. Ez a javaslat elősegíti – többek között – a kétirányú elektromos mérőberendezések használatát – amit ...-ig (19) minden fogyasztóra ki kell terjeszteni, a végfogyasztók és a megosztott termelők aktív részvételét a rendszerüzemeltetésben, valamint a valós idejű információ áramlását a szállítási és az elosztási rendszerüzemeltetők között, melynek célja az összes rendelkezésre álló termelési, hálózati és keresleti forrás felhasználásának optimalizálása.




  (4b)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok ...-ig (20) jóváhagyják a (4a) bekezdésben említett javaslatokat. A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek teljes együttműködtethetőségét. Ebből a célból iránymutatásokat bocsáthatnak ki és módosításokat rendelhetnek el a (4a) bekezdésben említett javaslatokkal kapcsolatban.




  (4c)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság az elosztási rendszerüzemeltetőnek a (4a) bekezdésben említett javaslattal kapcsolatos döntéséről való értesítését megelőzően tájékoztatja az Ügynökséget, vagy ha az még nem működik, a Bizottságot. Az Ügynökség vagy a Bizottság biztosítja, hogy a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek elősegítsék a földgáz belső piacának fejlődését, és ne állítsanak újabb technikai akadályokat. |
| --- | --- |

c)

a következő bekezdések kerülnek beillesztésre a (4) bekezdés után
  :

„
  (4a)
     
  Az elosztási rendszerüzemeltető ...-ig (18) az illetékes nemzeti szabályozó hatóság számára javaslatot nyújt be, amely leírja, hogy milyen informatikai és kommunikációs rendszereket kell bevezetni a (4) bekezdésben említett információk biztosítása érdekében. Ez a javaslat elősegíti – többek között – a kétirányú elektromos mérőberendezések használatát – amit ...-ig (19) minden fogyasztóra ki kell terjeszteni, a végfogyasztók és a megosztott termelők aktív részvételét a rendszerüzemeltetésben, valamint a valós idejű információ áramlását a szállítási és az elosztási rendszerüzemeltetők között, melynek célja az összes rendelkezésre álló termelési, hálózati és keresleti forrás felhasználásának optimalizálása.

(4b)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok ...-ig (20) jóváhagyják a (4a) bekezdésben említett javaslatokat. A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek teljes együttműködtethetőségét. Ebből a célból iránymutatásokat bocsáthatnak ki és módosításokat rendelhetnek el a (4a) bekezdésben említett javaslatokkal kapcsolatban.

(4c)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság az elosztási rendszerüzemeltetőnek a (4a) bekezdésben említett javaslattal kapcsolatos döntéséről való értesítését megelőzően tájékoztatja az Ügynökséget, vagy ha az még nem működik, a Bizottságot. Az Ügynökség vagy a Bizottság biztosítja, hogy a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek elősegítsék a földgáz belső piacának fejlődését, és ne állítsanak újabb technikai akadályokat.

| (12) | A következő fejezetek kerülnek beillesztésre a IV. fejezet után
  :
  „
  IV. FEJEZET




  Független szállítási rendszerüzemeltetők



  12a. cikk


  Hatály



  E fejezet rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha valamely tagállam a 7. cikk (7) bekezdésével összhangban úgy határoz, hogy nem alkalmazza a 7. cikk (1) bekezdését, és nem jelöl ki a 9. cikknek megfelelően a Bizottság jóváhagyása mellett független rendszerüzemeltetőt.



  12b. cikk


  Eszközök, berendezések, személyzet és jogi személyiség



  (1)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetőknek rendelkezniük kell minden olyan emberi, tárgyi és pénzügyi erőforrással, amely az ezen irányelv szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez, valamint a gázszállítási tevékenység végzéséhez szükséges, feltéve, hogy:










  a) | a gázszállítási tevékenység végzéséhez szükséges eszközök, ideértve a szállítási hálózatot is, a szállítási rendszerüzemeltető tulajdonát képezik; |
| --- | --- | --- |

(12)

A következő fejezetek kerülnek beillesztésre a IV. fejezet után
  :

„
  IV. FEJEZET

Független szállítási rendszerüzemeltetők

12a. cikk

Hatály

E fejezet rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha valamely tagállam a 7. cikk (7) bekezdésével összhangban úgy határoz, hogy nem alkalmazza a 7. cikk (1) bekezdését, és nem jelöl ki a 9. cikknek megfelelően a Bizottság jóváhagyása mellett független rendszerüzemeltetőt.

12b. cikk

Eszközök, berendezések, személyzet és jogi személyiség

(1)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetőknek rendelkezniük kell minden olyan emberi, tárgyi és pénzügyi erőforrással, amely az ezen irányelv szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez, valamint a gázszállítási tevékenység végzéséhez szükséges, feltéve, hogy:

a)

a gázszállítási tevékenység végzéséhez szükséges eszközök, ideértve a szállítási hálózatot is, a szállítási rendszerüzemeltető tulajdonát képezik;

| b) | a gázszállítási tevékenység végzéséhez – beleértve valamennyi vállalati feladat ellátását is – szükséges személyzetet a szállítási rendszerüzemeltető foglalkoztatja; |
| --- | --- |

b)

a gázszállítási tevékenység végzéséhez – beleértve valamennyi vállalati feladat ellátását is – szükséges személyzetet a szállítási rendszerüzemeltető foglalkoztatja;

| c) | tilos a vertikálisan integrált vállalkozás bármely egyéb részébe vagy részéből való munkaerő-kölcsönzés és szolgáltatásnyújtás; |
| --- | --- |

c)

tilos a vertikálisan integrált vállalkozás bármely egyéb részébe vagy részéből való munkaerő-kölcsönzés és szolgáltatásnyújtás;

| d) | a vertikálisan integrált vállalkozásnak a szállítási rendszerüzemeltető megfelelő kérésére, a 12f. cikkben említett éves pénzügyi terv keretében, időben rendelkezésre kell bocsátania a jövőbeli beruházási projektekhez és/vagy a meglévő eszközök cseréjéhez szükséges megfelelő pénzügyi erőforrásokat; |
| --- | --- |

d)

a vertikálisan integrált vállalkozásnak a szállítási rendszerüzemeltető megfelelő kérésére, a 12f. cikkben említett éves pénzügyi terv keretében, időben rendelkezésre kell bocsátania a jövőbeli beruházási projektekhez és/vagy a meglévő eszközök cseréjéhez szükséges megfelelő pénzügyi erőforrásokat;

| e) | a szállítási rendszerüzemeltetők nem alkalmazhatják a vertikálisan integrált vállalkozás alvállalkozóit vagy tanácsadóit, és nem rendelkezhetnek a vertikálisan integrált vállalkozással közös informatikai rendszerekkel vagy berendezésekkel, fizikai helyiségekkel és biztonsági hozzáférési rendszerekkel sem. |
| --- | --- |

e)

a szállítási rendszerüzemeltetők nem alkalmazhatják a vertikálisan integrált vállalkozás alvállalkozóit vagy tanácsadóit, és nem rendelkezhetnek a vertikálisan integrált vállalkozással közös informatikai rendszerekkel vagy berendezésekkel, fizikai helyiségekkel és biztonsági hozzáférési rendszerekkel sem.

(2)
     
  A gázszállítási tevékenység a 8. cikkben felsoroltakon kívül legalább a következő tevékenységeket foglalja magában:

| a) | a szállítási rendszerüzemeltető képviselete, valamint kapcsolattartás a harmadik felekkel és a szabályozó hatóságokkal; |
| --- | --- |

a)

a szállítási rendszerüzemeltető képviselete, valamint kapcsolattartás a harmadik felekkel és a szabályozó hatóságokkal;

| b) | a szállítási rendszerüzemeltető képviselete a Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatában; |
| --- | --- |

b)

a szállítási rendszerüzemeltető képviselete a Szállítási Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatában;

| c) | harmadik felek hozzáférésének biztosítása és kezelése; |
| --- | --- |

c)

harmadik felek hozzáférésének biztosítása és kezelése;

| d) | a szállítási rendszerrel kapcsolatos valamennyi díj beszedése, ideértve a hozzáférési díjakat, a kiegészítő szolgáltatásokért – így például a gázkezelésért és a szolgáltatások vásárlásáért felszámolt kiegyenlítő díjakat (kiegyenlítési költségek, energiakompenzáció); |
| --- | --- |

d)

a szállítási rendszerrel kapcsolatos valamennyi díj beszedése, ideértve a hozzáférési díjakat, a kiegészítő szolgáltatásokért – így például a gázkezelésért és a szolgáltatások vásárlásáért felszámolt kiegyenlítő díjakat (kiegyenlítési költségek, energiakompenzáció);

| e) | a szállítási rendszer kiépítése, fenntartása és fejlesztése; |
| --- | --- |

e)

a szállítási rendszer kiépítése, fenntartása és fejlesztése;

| f) | beruházástervezés, amely biztosítja, hogy a rendszer hosszú távon képes legyen megfelelni az ésszerűen várható keresletnek, és garantálja az ellátás biztonságát; |
| --- | --- |

f)

beruházástervezés, amely biztosítja, hogy a rendszer hosszú távon képes legyen megfelelni az ésszerűen várható keresletnek, és garantálja az ellátás biztonságát;

| g) | megfelelő közös vállalkozások létrehozása, többek között egy vagy több szállítási rendszerüzemeltetővel, gáztőzsdékkel stb., a regionális piacok kialakítása vagy a liberalizációs folyamat megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

g)

megfelelő közös vállalkozások létrehozása, többek között egy vagy több szállítási rendszerüzemeltetővel, gáztőzsdékkel stb., a regionális piacok kialakítása vagy a liberalizációs folyamat megkönnyítése céljából;

| h) | valamennyi vállalati szolgáltatás, ideértve a jogi szolgáltatást, könyvelést és informatikai szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

h)

valamennyi vállalati szolgáltatás, ideértve a jogi szolgáltatást, könyvelést és informatikai szolgáltatásokat.

(3)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetők a 68/151/EGK irányelv 1. cikkében említett korlátolt felelősségű társaság jogi formájában szerveződnek.

(4)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető nem kelthet zavart jogi személyisége, kommunikációja, márkanév használata és telephelye révén a vertikálisan integrált vállalkozás elkülönült jogi személyisége tekintetében.

(5)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető könyvvitelét a vertikálisan integrált vállalkozás és annak bármely részének könyvvizsgálójától eltérő könyvvizsgálónak kell ellenőriznie.

12c. cikk

A szállítási rendszerüzemeltető függetlensége

(1)
     
  A vertikálisan integrált vállalkozás által a 12f. cikk szerint kijelölt felügyeleti szerv tagjai hatáskörének sérelme nélkül a szállítási rendszerüzemeltető – az üzemeltetéshez, karbantartáshoz vagy a hálózat fejlesztéséhez szükséges eszközök tekintetében – tényleges döntéshozatali jogokkal rendelkezik, függetlenül a vertikálisan integrált vállalkozástól. A szállítási rendszerüzemeltető hatáskörrel rendelkezik a pénzeszközöknek a tőkepiacon, különösen hitelfelvétel és a 12f. cikkben említett éves pénzügyi terv keretén belüli tőkeemelés útján történő gyarapítására.

(2)
     
  A vertikálisan integrált vállalkozás termelő vagy szolgáltató feladatot végző leányvállalatai nem rendelkezhetnek sem közvetlen, sem közvetett részesedéssel a szállítási rendszerüzemeltetőben. A szállítási rendszerüzemeltető nem rendelkezhet sem közvetlen, sem közvetett részesedéssel a vertikálisan integrált vállalkozás termelő vagy szolgáltató feladatot ellátó leányvállalataiban, és a leányvállalatoktól a hálózat használatából származó bevételek kivételével nem részesülhet osztalékban vagy más pénzügyi előnyben sem.

(3)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető általános irányítási struktúrájának és vállalati alapszabályának biztosítania kell a szállítási rendszerüzemeltető e fejezetben említett tényleges függetlenségét. A vertikálisan integrált vállalkozás sem közvetlenül, sem közvetve nem határozhatja meg a szállítási rendszerüzemeltető versenymagatartását a szállítási rendszerüzemeltető napi tevékenységével és a hálózat irányításával kapcsolatban vagy a 12h. cikk szerint kidolgozott tízéves hálózatfejlesztési terv előkészítéséhez szükséges tevékenységekkel kapcsolatban.

(4)
     
  A vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető közötti mindennemű kereskedelmi és pénzügyi kapcsolat – ideértve a szállítási rendszerüzemeltető által a vertikálisan integrált vállalkozásnak nyújtott kölcsönöket is – megfelel a piaci feltételeknek. A szállítási rendszerüzemeltető részletes nyilvántartást vezet e kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatokról, és azokat kérésre a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére bocsátja.

(5)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető benyújtja a nemzeti szabályozó hatóságnak a vertikálisan integrált vállalkozással kötött valamennyi kereskedelmi és pénzügyi megállapodást.

(6)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető tájékoztatja a nemzeti szabályozó hatóságot a 12b. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett, rendelkezésére álló pénzügyi forrásokról.

(7)
     
  A vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban a nemzeti szabályozó hatóság tanúsította, hogy megfelelnek az e fejezetben foglalt követelményeknek, az érintett tagállam jóváhagyja és szállítási rendszerüzemeltetővé jelöli ki. A tanúsítás céljából a 7b. cikkben szereplő eljárás alkalmazandó.

(8)
     
  Az átláthatóság kötelező a megkülönböztetésmentesség biztosítására, különösen a tarifákra, a harmadik személyek hozzáférésével kapcsolatos szolgáltatásokra, a kapacitáselosztásra és a kiegyenlítésre való tekintettel. A vertikálisan integrált vállalkozás köteles tartózkodni minden olyan tevékenységtől, amely a szállítási rendszerüzemeltetőket e kötelezettségek teljesítésében akadályozza.

12d. cikk

A szállítási rendszerüzemeltető személyzetének és ügyvezetésének függetlensége

(1)
     
  A kinevezésekkel, meghosszabbításokkal és munkafeltételekkel – többek között a szállítási rendszerüzemeltető igazgatási szerveinek irányításáért és/vagy tagjaiért felelős személyek javadalmazásával és hivatali idejük megszűnésével – kapcsolatos határozatokat a szállítási rendszerüzemeltető 12f. cikkel összhangban kijelölt felügyeleti szerve hozza meg.

(2)
     
  A felügyeleti szerv által a szállítási rendszerüzemeltető irányításáért felelős személlyé és/vagy igazgatási szerveinek tagjává való kinevezésre jelölt személyek személyazonosságáról, a hivatali idejüket szabályozó feltételekről, hivatali idejük tartamáról és megszűnéséről, valamint a hivatali idejük megszüntetésére vonatkozó bármely javasolt határozat indokairól értesíteni kell a nemzeti szabályozó hatóságot. Az (1) bekezdésben említett feltételek és határozatok kizárólag akkor emelkednek kötelező erőre, ha a nemzeti szabályozó hatóság az értesítést követő 3 héten belül nem emelt ellenük kifogást. A nemzeti szabályozó hatóság akkor emelhet kifogást, amennyiben komoly kétségei merülnek fel az irányításért felelős személlyé és/vagy az igazgatási szervek tagjává való kinevezésre jelölt személy szakmai függetlenségével kapcsolatban, illetve amennyiben a megbízatás idő előtti megszűnésének indokával kapcsolatban súlyos kétség merül fel.

(3)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető irányításáért felelős, a felügyelő hatóság által kijelölt személyeket és/vagy az igazgatási szerveinek kijelölt tagjait a szállítási rendszerüzemeltető kivételével a kinevezésüket megelőző 5 évben sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen egyéb szakmai beosztás vagy felelősség, érdek vagy üzleti kapcsolat nem kötheti a vertikálisan integrált vállalkozáshoz vagy annak bármely részéhez vagy annak irányító részvényeseihez.

(4)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető irányításáért felelős személyeket és/vagy igazgatási szerveinek tagjait, illetve a szállítási rendszerüzemeltető alkalmazottait sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen egyéb szakmai beosztás vagy felelősség, érdek vagy üzleti kapcsolat nem kötheti a vertikálisan integrált vállalkozáshoz, annak bármely részéhez vagy annak irányító részvényeseihez.

(5)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető ügyvezetéséért felelős személyeket és/vagy az igazgatási szerveinek tagjait, illetve a szállítási rendszerüzemeltető alkalmazottait a szállítási rendszerüzemeltető kivételével sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen egyéb szakmai beosztás vagy felelősség, érdek vagy üzleti kapcsolat nem kötheti a vertikálisan integrált vállalkozás egyetlen részéhez sem, illetve ezektől semmiféle közvetlen vagy közvetett pénzügyi előnyhöz nem juthatnak. Javadalmazásuk nem függhet a szállítási rendszerüzemeltetőétől eltérő vertikálisan integrált vállalkozás tevékenységeitől vagy eredményeitől.

(6)
     
  Biztosítani kell a szállítási rendszerüzemeltető irányításáért felelős személyek és/vagy igazgatási szervei tagjai által a hivatali idejük idő előtti megszűnése ellen benyújtott panaszok tekintetében a nemzeti szabályozó hatóság előtti tényleges fellebbezési jogot.

(7)
     
  Az ügyvezetésért felelős személyeket és/vagy az igazgatási szerveinek tagjait a szállítási rendszerüzemeltetőnél betöltött megbízatásuk megszűnését követően a szállítási rendszerüzemeltető kivételével legalább 5 évig sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen egyéb szakmai beosztás vagy felelősség, érdek vagy üzleti kapcsolat nem kötheti a vertikálisan integrált vállalkozáshoz, annak bármely részéhez vagy irányító részvényeséhez.

12e. cikk

Vagyonkezelő

(1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság független vagyonkezelőt nevez ki a vertikálisan integrált vállalkozás javaslatára és költségére. A vagyonkezelő kizárólag a vertikálisan integrált vállalkozás jogos érdekében jár el a szállítási rendszerüzemeltető eszközei értékének megóvásában, és egyúttal megőrzi a szállítási rendszerüzemeltető vertikálisan integrált vállalkozástól való függetlenségét. A vagyonkezelő feladatainak ellátása során nem veheti figyelembe a vertikálisan integrált vállalkozás termelési és szolgáltatási tevékenységeinek érdekeit.

(2)
     
  A vagyonkezelőt a kinevezését megelőző 5 évben sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen egyéb szakmai beosztás vagy felelősség, érdek vagy üzleti kapcsolat nem kötheti a vertikálisan integrált vállalkozáshoz vagy annak egy részéhez, irányító részvényeséhez, vagy annak bármely termelési vagy szolgáltatási tevékenységet végző vállalkozásához.

A vagyonkezelő megbízatásának feltételeit, ideértve annak időtartamát, megszüntetésének feltételeit és pénzügyi feltételeit, a nemzeti szabályozó hatóságnak jóvá kell hagynia.

A vagyonkezelőt megbízatása alatt sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen egyéb szakmai beosztás vagy felelősség, érdek vagy üzleti kapcsolat nem kötheti a vertikálisan integrált vállalkozás bármely részéhez vagy irányító részvényeséhez.

A vagyonkezelőt megbízatásának megszűnését követően legalább 5 évig sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen egyéb szakmai beosztás vagy felelősség, érdek vagy üzleti kapcsolat nem kötheti a vertikálisan integrált vállalkozás bármely részéhez vagy irányító részvényeséhez.

(3)
     
  A vagyonkezelő felel a következőkért:

| a) | a szállítási rendszerüzemeltető felügyeleti szerve tagjainak kinevezése, megújítása és felmentése, a 12f. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett tagok kivételével, és |
| --- | --- |

a)

a szállítási rendszerüzemeltető felügyeleti szerve tagjainak kinevezése, megújítása és felmentése, a 12f. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett tagok kivételével, és

| b) | szavazati jogának gyakorlása a felügyeleti szervben. |
| --- | --- |

b)

szavazati jogának gyakorlása a felügyeleti szervben.

12f. cikk

Felügyeleti szerv

(1)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető felügyeleti szervvel rendelkezik, amely felel a szállítási rendszerüzemeltető részvényesei eszközeinek értékére esetlegesen jelentős hatást gyakorló határozatok, különösen az éves pénzügyi terv jóváhagyására, a szállítási rendszerüzemeltető eladósodási szintjére, valamint a részvényesek között elosztott osztalék összegére vonatkozó határozatok meghozataláért.

(2)
     
  A felügyeleti szerv a következő tagokból áll:

| a) | a vertikálisan integrált vállalkozást képviselő tagok, |
| --- | --- |

a)

a vertikálisan integrált vállalkozást képviselő tagok,

| b) | a harmadik személy részvényeseket képviselő tagok, |
| --- | --- |

b)

a harmadik személy részvényeseket képviselő tagok,

| c) | a szállítási rendszerüzemeltetőt képviselő tagok, |
| --- | --- |

c)

a szállítási rendszerüzemeltetőt képviselő tagok,

| d) | a vagyonkezelő, és |
| --- | --- |

d)

a vagyonkezelő, és

| e) | amennyiben a tagállam vonatkozó jogszabályai előírják, más érdekelt feleket – például a szállítási rendszerüzemeltető alkalmazottait – képviselő tagok. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a tagállam vonatkozó jogszabályai előírják, más érdekelt feleket – például a szállítási rendszerüzemeltető alkalmazottait – képviselő tagok.

(3)
     
  A 12d. cikk (2)–(7) bekezdése alkalmazandó a felügyeleti szerv tagjaira.

(4)
     
  A vagyonkezelő vétójoggal rendelkezik az olyan határozatokra vonatkozóan, amelyek nézete szerint jelentősen csökkenthetik a szállítási rendszerüzemeltető eszközértékét. Annak értékelésekor, hogy valamely határozat jelentősen csökkenti-e az eszközértéket, különös jelentőséggel bír az éves pénzügyi terv és a szállítási rendszerüzemeltető adósságainak mértéke. A felügyeleti szerv tagjainak kétharmada a vétót felülbírálhatja, amely esetben a 12h. cikk (7) bekezdése alkalmazandó.

12g. cikk

Megfelelőségi program és a megfelelésért felelős tisztviselő

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a szállítási rendszerüzemeltetők megfelelőségi programot hozzanak létre és hajtsanak végre, amely intézkedéseket határoz meg a megkülönböztető magatartás kizárása érdekében, és biztosítja, hogy a programnak való megfelelést megfelelő módon ellenőrizzék. A program meghatározza az alkalmazottaknak a célkitűzés megvalósításához szükséges kötelezettségeit. A programot a nemzeti szabályozó hatóságnak jóvá kell hagynia. A nemzeti szabályozó hatóság hatáskörének sérelme nélkül a programnak való megfelelés független ellenőrzését a megfelelésért felelős tisztviselő végzi.

(2)
     
  A felügyeleti szerv a megfelelésért felelős tisztviselőt jelöl ki. A megfelelésért felelős tisztviselő lehet természetes vagy jogi személy. A 12d. cikk (2)–(7) bekezdését a megfelelésért felelős tisztviselőre alkalmazni kell. A nemzeti szabályozó hatóság a függetlenség vagy szakképzettség hiánya miatt kifogást emelhet a megfelelésért felelős tisztviselő kijelölése ellen.

(3)
     
  A megfelelésért felelős tisztviselő feladatai a következők:

| a) | a megfelelési program végrehajtásának ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a megfelelési program végrehajtásának ellenőrzése;

| b) | a megfelelőségi program végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket tartalmazó éves jelentés elkészítése és e jelentés benyújtása a nemzeti szabályozó hatóságnak; |
| --- | --- |

b)

a megfelelőségi program végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket tartalmazó éves jelentés elkészítése és e jelentés benyújtása a nemzeti szabályozó hatóságnak;

| c) | jelentéstétel a felügyeleti szerv felé, valamint ajánlások készítése a megfelelőségi programmal és annak végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

jelentéstétel a felügyeleti szerv felé, valamint ajánlások készítése a megfelelőségi programmal és annak végrehajtásával kapcsolatban;

| d) | jelentéstétel a nemzeti szabályozó hatóság felé a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető közötti mindennemű kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatról. |
| --- | --- |

d)

jelentéstétel a nemzeti szabályozó hatóság felé a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető közötti mindennemű kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatról.

(4)
     
  A megfelelésért felelős tisztviselő benyújtja a nemzeti szabályozó hatóságnak a beruházási tervre vagy az egyedi hálózati beruházásokra vonatkozó határozati javaslatokat. Ezt legkésőbb akkor kell megtennie, amikor a szállítási rendszerüzemeltető irányítási és/vagy illetékes igazgatási szerve azokat benyújtja a felügyeleti szervnek.

(5)
     
  Amennyiben a vertikálisan integrált vállalkozás akár a közgyűlésen, akár a kijelölt felügyeleti szerv tagjainak szavazata révén megakadályozta valamely határozat elfogadását, aminek eredményeképpen megakadályozott vagy elhalasztott egy a hálózatban megvalósítandó beruházást, a megfelelésért felelős tisztviselő erről értesíti a nemzeti szabályozó hatóságot.

(6)
     
  A megfelelésért felelős tisztviselő megbízatásának, illetve foglalkoztatásának feltételeit a nemzeti szabályozó hatóságnak jóvá kell hagynia, és biztosítania kell a megfelelésért felelős tisztviselő függetlenségét.

(7)
     
  A megfelelésért felelős tisztviselő írásban vagy szóban rendszeresen jelentést tesz a nemzeti szabályozó hatóságnak, és jogában áll akár írásban, akár szóban rendszeresen jelentést tennie a szállítási rendszerüzemeltető felügyeleti szervének.

(8)
     
  A megfelelésért felelős tisztviselő részt vehet a szállítási rendszerüzemeltető irányítási vagy igazgatási szervei, valamint a felügyeleti szerv és a közgyűlés valamennyi ülésén. A megfelelésért felelős tisztviselő részt vesz az alábbi témákkal foglalkozó valamennyi ülésen:

| a) | a hálózati hozzáférés feltételei az 1775/2005/EK rendeletben meghatározottak szerint, különös tekintettel a tarifákra, a harmadik felek részére nyújtott hozzáférési szolgáltatásokra, a kapacitáselosztásra, a szűk keresztmetszetek kezelésére, az átláthatóságra, az egyensúly fenntartására és a másodlagos piacokra; |
| --- | --- |

a)

a hálózati hozzáférés feltételei az 1775/2005/EK rendeletben meghatározottak szerint, különös tekintettel a tarifákra, a harmadik felek részére nyújtott hozzáférési szolgáltatásokra, a kapacitáselosztásra, a szűk keresztmetszetek kezelésére, az átláthatóságra, az egyensúly fenntartására és a másodlagos piacokra;

| b) | a szállítási rendszer üzemeltetése, karbantartása és fejlesztése érdekében vállalt projektek, ideértve az új közlekedési összeköttetésekkel, a kapacitás bővítésével és a meglévő kapacitás optimalizálásával kapcsolatos beruházásokat; |
| --- | --- |

b)

a szállítási rendszer üzemeltetése, karbantartása és fejlesztése érdekében vállalt projektek, ideértve az új közlekedési összeköttetésekkel, a kapacitás bővítésével és a meglévő kapacitás optimalizálásával kapcsolatos beruházásokat;

| c) | a szállítási rendszer üzemeltetéséhez szükséges energiavásárlás vagy -eladás. |
| --- | --- |

c)

a szállítási rendszer üzemeltetéséhez szükséges energiavásárlás vagy -eladás.

(9)
     
  A megfelelésért felelős tisztviselő ellenőrzi, hogy a szállítási rendszerüzemeltető megfelel-e a 10. cikknek.

(10)
     
  A megfelelésért felelős tisztviselő hozzáfér valamennyi releváns adathoz, valamint a szállítási rendszerüzemeltető irodáihoz és a feladata elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz.

(11)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság előzetes jóváhagyását követően a felügyeleti szerv felmentheti a megfelelésért felelős tisztviselőt.

(12)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetőnek és a vertikálisan integrált vállalkozásnak különösen a szállítási rendszerüzemeltető és a vertikálisan integrált vállalkozás közötti kereskedelmi és pénzügyi megállapodásokból eredő kötelezettségeiről a nemzeti szabályozó hatóságot csupán tájékoztatni kell, azokat hozzá jóváhagyásra nem kell benyújtani. A nemzeti szabályozó hatóságot értesíteni kell a vezetők és a megfelelésért felelős tisztviselő kinevezéséről és munkafeltételeiről, de azokat a nemzeti szabályozó hatóságnak nem kell jóváhagynia.

12h. cikk

Hálózatfejlesztés és a beruházási döntések meghozatalának hatásköre

(1)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető – az érintett felekkel folytatott konzultációt követően – minden évben tízéves hálózatfejlesztési tervet nyújt be a nemzeti szabályozó hatóságnak, a meglevő és az előre jelzett ellátás és kereslet alapján. A terv hatékony intézkedéseket tartalmaz a rendszer megfelelőségének és az ellátás biztonságának szavatolása érdekében.

(2)
     
  A tízéves hálózatfejlesztési terv különösen:

| a) | jelzi a piaci résztvevők számára azokat a főbb szállítási infrastruktúrákat, amelyeket a következő 10 évben meg kell építeni vagy fejleszteni kell; |
| --- | --- |

a)

jelzi a piaci résztvevők számára azokat a főbb szállítási infrastruktúrákat, amelyeket a következő 10 évben meg kell építeni vagy fejleszteni kell;

| b) | tartalmazza az összes olyan beruházást, amelyről már döntés született, és meghatározza azokat az új beruházásokat, amelyeket a következő három évben kell megvalósítani; |
| --- | --- |

b)

tartalmazza az összes olyan beruházást, amelyről már döntés született, és meghatározza azokat az új beruházásokat, amelyeket a következő három évben kell megvalósítani;

| c) | időkeretet ír elő valamennyi beruházási projekt tekintetében. |
| --- | --- |

c)

időkeretet ír elő valamennyi beruházási projekt tekintetében.

(3)
     
  A szállítási rendszerüzemeltető a tízéves hálózatfejlesztési terv kidolgozásakor ésszerű feltételezéseket tesz a termelés, ellátás és fogyasztás, valamint a más országokkal folytatott cserék alakulását illetően, figyelembe véve a regionális és az európai szintű hálózatokra, valamint a földgáztárolókra és LNG újragázosítási létesítményekre vonatkozó beruházási terveket.

(4)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság a tízéves hálózatfejlesztési tervről nyílt és átlátható módon konzultál valamennyi tényleges vagy potenciális hálózathasználóval. A magukat potenciális hálózathasználónak valló személyektől vagy vállalkozásoktól megkövetelhetik ezen állításuk alátámasztását. A nemzeti szabályozó hatóság közzéteszi a konzultációs folyamat eredményeit, különösen az esetleges beruházási igényeket.

(5)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság megvizsgálja, hogy a tízéves hálózatfejlesztési terv felöleli-e a konzultációs folyamat során azonosított valamennyi beruházási igényt, valamint hogy a terv összhangban áll-e az 1775/2005/EK rendelet 2c. cikkének (1) bekezdésében említett, tíz évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózatfejlesztési tervvel. Amennyiben bármilyen kétség felmerül a 10 évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózatfejlesztési tervvel való összhanggal kapcsolatban, a nemzeti szabályozó hatóság konzultál az Ügynökséggel. A nemzeti szabályozó hatóság megkövetelheti a szállítási rendszerüzemeltetőtől a terv módosítását.

(6)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság nyomon követi és értékeli a tízéves hálózatfejlesztési terv végrehajtását.

(7)
     
  Abban az esetben, ha a szállítási rendszerüzemeltető nem hajtja végre valamely, a tízéves hálózatfejlesztési terv értelmében a következő három évben megvalósítandó beruházást, a tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak – a szóban forgó beruházás megvalósítását biztosítandó – kötelessége legyen meghoznia a következő intézkedések közül legalább egyet, kivéve, ha a beruházás végrehajtása az üzemeltetőn kívül álló, kényszerítő okok miatt hiúsul meg:

| a) | a szállítási rendszerüzemeltető kötelezése a szóban forgó beruházásnak a 12f. cikkben említett éves finanszírozási tervvel összhangban történő végrehajtására, vagy |
| --- | --- |

a)

a szállítási rendszerüzemeltető kötelezése a szóban forgó beruházásnak a 12f. cikkben említett éves finanszírozási tervvel összhangban történő végrehajtására, vagy

| b) | a szóban forgó beruházás tekintetében bármely beruházó előtt nyitva álló versenytárgyalási eljárás szervezése. |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó beruházás tekintetében bármely beruházó előtt nyitva álló versenytárgyalási eljárás szervezése.

Ha a nemzeti szabályozó hatóság élt a b) pont szerinti hatáskörével, a szállítási rendszerüzemeltetőt kötelezheti az alábbiak bármelyikének elfogadására:

| a) | harmadik fél általi finanszírozás, |
| --- | --- |

a)

harmadik fél általi finanszírozás,

| b) | harmadik fél általi kivitelezés, |
| --- | --- |

b)

harmadik fél általi kivitelezés,

| c) | a megfelelő új eszközök megépítése, vagy |
| --- | --- |

c)

a megfelelő új eszközök megépítése, vagy

| d) | a megfelelő új eszközök üzemeltetése. |
| --- | --- |

d)

a megfelelő új eszközök üzemeltetése.

A szállítási rendszerüzemeltető biztosítja a beruházók számára a beruházás megvalósításához szükséges információkat, az új eszközöket hozzákapcsolja a szállítási hálózathoz, és – általánosságban – minden tőle telhető erőfeszítést megtesz a beruházási projekt végrehajtásának megkönnyítésére.

A vonatkozó pénzügyi megállapodásokhoz a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyása szükséges.

(8)
     
  Ha a nemzeti szabályozó hatóság élt a (7) bekezdés szerinti hatáskörével, a szóban forgó beruházások költségeire a releváns tarifaszabályozások vonatkoznak.

12i. cikk

A földgáztárolóknak, LNG újragázosítási létesítményeknek és ipari fogyasztóknak a szállítási hálózathoz való csatlakoztatásával kapcsolatos döntéshozatali hatáskörök

(1)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetők kötelesek átlátható és hatékony eljárásokat és tarifákat meghatározni és közzétenni a földgáztárolóknak, LNG újragázosítási létesítményeknek és ipari fogyasztóknak a szállítási hálózathoz való csatlakoztatása tekintetében. Az eljárásokat a nemzeti szabályozó hatóságnak jóvá kell hagynia.

(2)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetők nem jogosultak arra, hogy egy új földgáztároló, LNG újragázosítási létesítmény vagy ipari fogyasztó hálózathoz való csatlakozását a rendelkezésre álló hálózati kapacitások esetleges jövőbeni korlátaira vagy a szükséges kapacitásnöveléshez kapcsolódó járulékos költségekre hivatkozva visszautasítsák. A szállítási rendszerüzemeltető köteles elegendő belépő és kilépő kapacitást biztosítani az új csatlakozáshoz.

(3)
     
  A szállítási rendszerüzemeltetők adják meg és irányítják harmadik személyeknek a hálózathoz való hozzáférést, különösen az új piaci szereplők és a biogáz-előállítók tekintetében, a hálózat biztonsági szabályaira figyelemmel.

IVb. FEJEZET

12j. cikk

Felülvizsgálati záradék

(1)
     
  Az Ügynökség ...-ig (21) részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben bemutatja, hogy az ezen irányelv szerinti szétválasztási követelmények milyen mértékben bizonyultak eredményesnek az szállítási rendszerüzemeltetők teljes körű és valódi függetlenségének biztosítása terén.

(2)
     
  Az (1) bekezdés szerinti értékelése céljából az Ügynökség különösen a következő kritériumokat veszi figyelembe: a hálózatokhoz való tisztességes és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés, hatékony szabályozás, a hálózat, a beruházások és a torzulást nem okozó beruházásösztönzők fejlesztése, a rendszerösszekötő infrastruktúra fejlesztése, valamint az ellátás biztonságának helyzete a Közösségben.

(3)
     
  A Bizottság ...-ig (21) részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben körvonalazza egy egységes európai szállítási rendszerüzemeltető létrehozásának megvalósíthatóságát, és elemzi a tulajdonjogra és piacok integrációjára vonatkozó költségeket és az azokból származó előnyöket, valamint az átviteli hálózat működésének hatékonyságát és biztonságosságát. A jelentést az érdekelt felekkel, különösen a szállítási rendszerüzemeltetőkkel és az Ügynökséggel folytatott konzultáció során fogalmazzák meg.

(4)
     
  A Bizottság – adott esetben, és különösen akkor, ha az (1) bekezdésben említett részletes jelentés megállapítja, hogy a (2) bekezdésben említett feltételek biztosítása a gyakorlatban nem történt meg – javaslatokat terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a szállítási rendszerüzemeltetők ...-ig (22), teljes és valódi függetlenségének biztosítására vonatkozóan.

| 13. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A ║ (2) bekezdés c) pontjában az első mondat után az alábbi mondat kerül beillesztésre:
  „E feladatok teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetőnek rendelkeznie kell az ehhez szükséges pénzügyi, technikai és emberi erőforrásokkal.” |
| --- | --- | --- |

13.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

A ║ (2) bekezdés c) pontjában az első mondat után az alábbi mondat kerül beillesztésre:

„E feladatok teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetőnek rendelkeznie kell az ehhez szükséges pénzügyi, technikai és emberi erőforrásokkal.”

| b) | A 2. bekezdés (d) pontja a következőképpen módosul:






  i. | Az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „A megfelelőségi program felügyeletéért felelős személy vagy testület – a továbbiakban: megfelelésért felelős tisztviselő – éves jelentést készít a megtett intézkedésekről, azt nyilvánosságra hozza és eljuttatja a 24a. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályozó hatósághoz.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 2. bekezdés (d) pontja a következőképpen módosul:

i.

Az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:

„A megfelelőségi program felügyeletéért felelős személy vagy testület – a továbbiakban: megfelelésért felelős tisztviselő – éves jelentést készít a megtett intézkedésekről, azt nyilvánosságra hozza és eljuttatja a 24a. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályozó hatósághoz.”

| ii. | A szöveg a következő mondattal egészül ki:
  „A megfelelésért felelős tisztviselő teljesen független, és feladata teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltető és kapcsolt vállalkozásai minden szükséges információjához hozzáférhet.” |
| --- | --- |

ii.

A szöveg a következő mondattal egészül ki:

„A megfelelésért felelős tisztviselő teljesen független, és feladata teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltető és kapcsolt vállalkozásai minden szükséges információjához hozzáférhet.”

| c) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Amennyiben az elosztási rendszerüzemeltető egy vertikálisan integrált vállalkozás részét alkotja, úgy a tagállamoknak gondoskodniuk kell, tevékenységei felügyelete révén, hogy az elosztási rendszerüzemeltető a vertikális integrációt ne használhassa ki a verseny torzítására. A vertikálisan integrált elosztási rendszerüzemeltetők kommunikációjukban és a márkaépítés során nem kelthetnek zavart a vertikálisan integrált vállalkozás ellátó ágának különállósága tekintetében.” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amennyiben az elosztási rendszerüzemeltető egy vertikálisan integrált vállalkozás részét alkotja, úgy a tagállamoknak gondoskodniuk kell, tevékenységei felügyelete révén, hogy az elosztási rendszerüzemeltető a vertikális integrációt ne használhassa ki a verseny torzítására. A vertikálisan integrált elosztási rendszerüzemeltetők kommunikációjukban és a márkaépítés során nem kelthetnek zavart a vertikálisan integrált vállalkozás ellátó ágának különállósága tekintetében.”

▐

| 14. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „15. cikk


  Kombinált üzemeltetők


  Ez az irányelv nem akadályozza meg, hogy a földgáz szállítását, cseppfolyósítását, tárolását és elosztását kombinált rendszerüzemeltető működtesse, ha az minden egyes tevékenysége tekintetében megfelel a 7. és ║ a 13. cikk (1) bekezdése alkalmazandó rendelkezéseinek.” |
| --- | --- |

14.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Kombinált üzemeltetők

Ez az irányelv nem akadályozza meg, hogy a földgáz szállítását, cseppfolyósítását, tárolását és elosztását kombinált rendszerüzemeltető működtesse, ha az minden egyes tevékenysége tekintetében megfelel a 7. és ║ a 13. cikk (1) bekezdése alkalmazandó rendelkezéseinek.”

| 15. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:


  „18a. cikk


  LNG-létesítményekhez való hozzáférés



  (1)
     
  Az LNG-létesítményekhez való hozzáférés megszervezésére vagy a szabályozott hozzáférési eljárás, vagy a (2) bekezdésben említett szerződésen alapuló hálózati hozzáférési eljárás alkalmazandó. Ezek az eljárások objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján folynak. A nemzeti szabályozó hatóságok felügyelik e kritériumok teljesülését.




  A tagállamok döntenek az alkalmazandó hozzáférési eljárásról a meghatározott és közzétett kritériumok alapján. Ezen kritériumok konkrétan arra vonatkoznak, hogy a releváns piacon megvalósul-e az LNG-létesítmények közötti verseny, valamint hogy az LNG-hez való hozzáférést független, szabad hozzáférést biztosító infrastruktúra-üzemeltetők révén valósítják-e meg. A nemzeti szabályozó hatóságok nyomon követik az e kritériumoknak való megfelelést, és közzéteszik, vagy az LNG-üzemeltetőket kötelezik annak közzétételére, hogy mely LNG-létesíményeket, vagy ezeknek mely részeit kínálják fel a (2) bekezdésben említett eljárásban.




  (2)
     
  A szerződésen alapuló hálózati hozzáférés esetében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a földgázipari vállalkozások és a feljogosított fogyasztók mind az összekapcsolt hálózat által lefedett területen, mind pedig azon kívül meg tudjanak állapodni az LNG-létesítményekhez való hozzáférésről. A felek az LNG-létesítményekhez való hozzáférésről szóló tárgyalásokon jóhiszeműen kötelesek eljárni.
  ” |
| --- | --- |

15.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„18a. cikk

LNG-létesítményekhez való hozzáférés

(1)
     
  Az LNG-létesítményekhez való hozzáférés megszervezésére vagy a szabályozott hozzáférési eljárás, vagy a (2) bekezdésben említett szerződésen alapuló hálózati hozzáférési eljárás alkalmazandó. Ezek az eljárások objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján folynak. A nemzeti szabályozó hatóságok felügyelik e kritériumok teljesülését.

A tagállamok döntenek az alkalmazandó hozzáférési eljárásról a meghatározott és közzétett kritériumok alapján. Ezen kritériumok konkrétan arra vonatkoznak, hogy a releváns piacon megvalósul-e az LNG-létesítmények közötti verseny, valamint hogy az LNG-hez való hozzáférést független, szabad hozzáférést biztosító infrastruktúra-üzemeltetők révén valósítják-e meg. A nemzeti szabályozó hatóságok nyomon követik az e kritériumoknak való megfelelést, és közzéteszik, vagy az LNG-üzemeltetőket kötelezik annak közzétételére, hogy mely LNG-létesíményeket, vagy ezeknek mely részeit kínálják fel a (2) bekezdésben említett eljárásban.

(2)
     
  A szerződésen alapuló hálózati hozzáférés esetében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a földgázipari vállalkozások és a feljogosított fogyasztók mind az összekapcsolt hálózat által lefedett területen, mind pedig azon kívül meg tudjanak állapodni az LNG-létesítményekhez való hozzáférésről. A felek az LNG-létesítményekhez való hozzáférésről szóló tárgyalásokon jóhiszeműen kötelesek eljárni.
  ”

| 16. | A 19. cikk
  helyébe
  a következő
  szöveg lép
  :
  „19. cikk


  A tárolókhoz való hozzáférés



  (1)
     
  A földgáztárolókhoz való hozzáférés megszervezéséhez, amikor műszaki és/vagy gazdasági megfontolásokból a hálózathoz való hatékony hozzáférés a fogyasztók ellátásának biztosítása érdekében ezt igényli, a tagállamok dönthetnek arról, hogy a (4) bekezdés szerinti szabályozott hozzáférési eljárást vagy a (3) bekezdés szerinti tárgyalásos hozzáférési eljárást választják. Ezek az eljárások objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján folynak. A nemzeti szabályozó hatóságok felügyelik e kritériumok teljesülését.


  A
  nemzeti szabályozó hatóságok
  megállapítják és közzéteszik azokat a követelményeket, amelyek alapján meg lehet állapítani
  a tárolókhoz
  való hozzáférés
  rendszerét, különösen kitérve arra, hogy a szóban forgó piacon megvalósul-e a tárolók közötti verseny, valamint hogy a szervezést független, szabad hozzáférést biztosító infrastruktúra-üzemeltetők révén valósítják-e meg
  . A
  nemzeti szabályozó hatóságok nyomon követik az e kritériumoknak való megfelelést, és
  közzéteszik, vagy a tárolási rendszerüzemeltetőket kötelezik annak közzétételére, hogy mely földgáztárolókat, vagy ezeknek mely részeit kínálják fel a (3) és (4) bekezdésben említett különböző eljárásokban.


  (2)
     
  Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók az LNG-létesítményekkel kapcsolatos kiegészítő szolgáltatásokra és ideiglenes tárolásra, amelyek az újragázosítási folyamathoz és azt követően a szállítási rendszerhez történő szállításhoz szükségesek.




  (3)
     
  A szerződésen alapuló hálózati hozzáférés esetében a nemzeti szabályozó hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a földgázipari vállalkozások és a feljogosított fogyasztók mind az összekapcsolt hálózat által lefedett területen, mind pedig azon kívül meg tudjanak állapodni a tároláshoz való hozzáférésről, amennyiben az műszakilag és/vagy gazdaságilag szükséges a rendszerhez való hatékony hozzáférés biztosítása érdekében. A felek a tároláshoz való hozzáférésről szóló tárgyalásokon jóhiszeműen járnak el.




  A tároláshoz való hozzáférésről szóló szerződést meg kell tárgyalni az érintett tárolási rendszerüzemeltetővel. A nemzeti szabályozó hatóságok a tárolási rendszerüzemeltetőktől megkövetelik a tárolók használatára vonatkozóan fontosabb üzleti feltételeik kihirdetését az irányelv alkalmazásának kezdetét követő egy éven belül és azt követően évente. E feltételek kialakítása során figyelembe kell venni a rendszerhasználók álláspontját, akik a nemzeti szabályozó hatóságnál kifogást emelhetnek a feltételek ellen.




  (4)
     
  Szabályozott hozzáférés esetén a nemzeti szabályozó hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a földgázipari vállalkozások és a feljogosított fogyasztók számára biztosítsák a jogot az összekapcsolt rendszerek által lefedett területen kívül és belül egyaránt a tároláshoz való hozzáféréshez, a tárolásra vonatkozó közzétett tarifák, egyéb feltételek és kötelezettségek alapján, ha az műszakilag és/vagy gazdaságilag szükséges a hálózathoz való hatékony hozzáférés megszervezése érdekében. E tarifák, valamint az egyéb feltételek és kötelezettségek kialakítása során figyelembe kell venni a rendszerhasználók álláspontját, akik a nemzeti szabályozó hatóságnál kifogást emelhetnek a feltételek ellen. A feljogosított fogyasztók e hozzáférési joga azáltal biztosítható, hogy lehetővé teszik számukra ellátási szerződések megkötését a hálózat tulajdonosán és/vagy rendszerüzemeltetőjén, illetve a kapcsolt vállalkozásokon kívül más versenytárs földgázipari vállalkozásokkal is.
  ” |
| --- | --- |

16.

A 19. cikk
  helyébe
  a következő
  szöveg lép
  :

„19. cikk

A tárolókhoz való hozzáférés

(1)
     
  A földgáztárolókhoz való hozzáférés megszervezéséhez, amikor műszaki és/vagy gazdasági megfontolásokból a hálózathoz való hatékony hozzáférés a fogyasztók ellátásának biztosítása érdekében ezt igényli, a tagállamok dönthetnek arról, hogy a (4) bekezdés szerinti szabályozott hozzáférési eljárást vagy a (3) bekezdés szerinti tárgyalásos hozzáférési eljárást választják. Ezek az eljárások objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján folynak. A nemzeti szabályozó hatóságok felügyelik e kritériumok teljesülését.

A
  nemzeti szabályozó hatóságok
  megállapítják és közzéteszik azokat a követelményeket, amelyek alapján meg lehet állapítani
  a tárolókhoz
  való hozzáférés
  rendszerét, különösen kitérve arra, hogy a szóban forgó piacon megvalósul-e a tárolók közötti verseny, valamint hogy a szervezést független, szabad hozzáférést biztosító infrastruktúra-üzemeltetők révén valósítják-e meg
  . A
  nemzeti szabályozó hatóságok nyomon követik az e kritériumoknak való megfelelést, és
  közzéteszik, vagy a tárolási rendszerüzemeltetőket kötelezik annak közzétételére, hogy mely földgáztárolókat, vagy ezeknek mely részeit kínálják fel a (3) és (4) bekezdésben említett különböző eljárásokban.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók az LNG-létesítményekkel kapcsolatos kiegészítő szolgáltatásokra és ideiglenes tárolásra, amelyek az újragázosítási folyamathoz és azt követően a szállítási rendszerhez történő szállításhoz szükségesek.

(3)
     
  A szerződésen alapuló hálózati hozzáférés esetében a nemzeti szabályozó hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a földgázipari vállalkozások és a feljogosított fogyasztók mind az összekapcsolt hálózat által lefedett területen, mind pedig azon kívül meg tudjanak állapodni a tároláshoz való hozzáférésről, amennyiben az műszakilag és/vagy gazdaságilag szükséges a rendszerhez való hatékony hozzáférés biztosítása érdekében. A felek a tároláshoz való hozzáférésről szóló tárgyalásokon jóhiszeműen járnak el.

A tároláshoz való hozzáférésről szóló szerződést meg kell tárgyalni az érintett tárolási rendszerüzemeltetővel. A nemzeti szabályozó hatóságok a tárolási rendszerüzemeltetőktől megkövetelik a tárolók használatára vonatkozóan fontosabb üzleti feltételeik kihirdetését az irányelv alkalmazásának kezdetét követő egy éven belül és azt követően évente. E feltételek kialakítása során figyelembe kell venni a rendszerhasználók álláspontját, akik a nemzeti szabályozó hatóságnál kifogást emelhetnek a feltételek ellen.

(4)
     
  Szabályozott hozzáférés esetén a nemzeti szabályozó hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a földgázipari vállalkozások és a feljogosított fogyasztók számára biztosítsák a jogot az összekapcsolt rendszerek által lefedett területen kívül és belül egyaránt a tároláshoz való hozzáféréshez, a tárolásra vonatkozó közzétett tarifák, egyéb feltételek és kötelezettségek alapján, ha az műszakilag és/vagy gazdaságilag szükséges a hálózathoz való hatékony hozzáférés megszervezése érdekében. E tarifák, valamint az egyéb feltételek és kötelezettségek kialakítása során figyelembe kell venni a rendszerhasználók álláspontját, akik a nemzeti szabályozó hatóságnál kifogást emelhetnek a feltételek ellen. A feljogosított fogyasztók e hozzáférési joga azáltal biztosítható, hogy lehetővé teszik számukra ellátási szerződések megkötését a hálózat tulajdonosán és/vagy rendszerüzemeltetőjén, illetve a kapcsolt vállalkozásokon kívül más versenytárs földgázipari vállalkozásokkal is.
  ”

| 17. | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „22. cikk


  Új infrastruktúra

  (1)   A jelentősebb új gázipari infrastruktúrák, azaz a tagállamok közötti rendszerösszekötők, az LNG-létesítmények és a földgáztárolók kérelem alapján,
  meghatározott időtartamra
  a következő feltételek mellett mentesülhetnek a 7., 18., 19. és 20. cikk, valamint a 24c. cikk (4), (5) és (7) bekezdése rendelkezéseinek hatálya alól:






  a) | a beruházásnak növelnie kell a gázellátásban kialakuló versenyt és az ellátás biztonságát; |
| --- | --- | --- |

17.

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

Új infrastruktúra

(1)   A jelentősebb új gázipari infrastruktúrák, azaz a tagállamok közötti rendszerösszekötők, az LNG-létesítmények és a földgáztárolók kérelem alapján,
  meghatározott időtartamra
  a következő feltételek mellett mentesülhetnek a 7., 18., 19. és 20. cikk, valamint a 24c. cikk (4), (5) és (7) bekezdése rendelkezéseinek hatálya alól:

a)

a beruházásnak növelnie kell a gázellátásban kialakuló versenyt és az ellátás biztonságát;

| b) | a beruházással kapcsolatos kockázatok olyan mértékűek, hogy a beruházás meg sem valósulna, ha a mentességet nem kapná meg; |
| --- | --- |

b)

a beruházással kapcsolatos kockázatok olyan mértékűek, hogy a beruházás meg sem valósulna, ha a mentességet nem kapná meg;

| c) | az infrastruktúra tulajdonosa olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely legalább jogi formáját tekintve elkülönül azoktól a rendszerüzemeltetőktől, akiknek a rendszerébe az új infrastruktúra beépül; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúra tulajdonosa olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely legalább jogi formáját tekintve elkülönül azoktól a rendszerüzemeltetőktől, akiknek a rendszerébe az új infrastruktúra beépül;

| d) | az infrastruktúra használóira díjat vetnek ki; |
| --- | --- |

d)

az infrastruktúra használóira díjat vetnek ki;

| e) | a mentesség nincs hátrányos hatással a versenyre, illetve a gáz belső piacának hatékony működésére, vagy annak a szabályozott rendszernek a hatékony működésére, amelyre az új infrastruktúra rácsatlakozik; |
| --- | --- |

e)

a mentesség nincs hátrányos hatással a versenyre, illetve a gáz belső piacának hatékony működésére, vagy annak a szabályozott rendszernek a hatékony működésére, amelyre az új infrastruktúra rácsatlakozik;

| f) | a projekt európai érdeket képvisel, és az Európai Unión belül legalább egy nemzeti határt keresztez. |
| --- | --- |

f)

a projekt európai érdeket képvisel, és az Európai Unión belül legalább egy nemzeti határt keresztez.

(2)   Az (1) bekezdést kell alkalmazni a meglévő infrastruktúra kapacitásának
  valamennyi
  jelentős mértékű bővítésére is és az infrastruktúra olyan jellegű módosítására, amely lehetővé teszi
  megnövelt és további gázmennyiségek
  bevonását.

(3)   A VIa. fejezetben említett nemzeti szabályozó hatóság eseti alapon dönthet az (1) és (2) bekezdésben említett mentességekről. Amennyiben a szóban forgó infrastruktúra egynél több tagállam területén található, úgy az Ügynökség gyakorolja az e cikkben a nemzeti szabályozó hatóságra ruházott hatáskört.
  Az Ügynökség határozatáról előzetesen konzultációt kell folytatni az érintett nemzeti szabályozó hatóságokkal és a kérelmezővel.

A mentesség vonatkozhat az új infrastruktúra vagy a már meglévő, de jelentősen növelt kapacitású infrastruktúra teljes kapacitására vagy annak
  bizonyos meghatározott részeire
  .

A mentesség megítélésével kapcsolatos döntés meghozatalakor eseti alapon megfontolás tárgyává kell tenni, hogy nincs-e szükség a mentesség időtartamára és az infrastruktúrához való megkülönböztetéstől mentes hozzáférésre vonatkozó feltételek kikötésére. Az említett feltételekre vonatkozó döntéskor különösen a megépítendő új kapacitásokat vagy a meglévő kapacitások módosítását, a projekt időbeli határait és a nemzeti körülményeket kell figyelembe venni.

A mentesség megítélése előtt a nemzeti szabályozó hatóság meghatározza, hogy milyen szabályok és mechanizmusok legyenek érvényesek a kapacitással való gazdálkodásra és a kapacitáselosztásra, amelyek az alatt az időszak alatt, amikor az infrastruktúra mentesül a fenti rendelkezések alól, szükség esetén módosíthatók annak érdekében, hogy sor kerüljön a gazdasági és piaci szükségletek szerinti kiigazításokra.
  A szabályok alapján az infrastruktúra potenciális igénybevevőit felkérik, hogy még az új infrastruktúra – akár saját felhasználásra történő – kapacitáselosztása előtt jelezzék a kapacitások lekötése iránti igényüket. A nemzeti szabályozó hatóság előírja, hogy a szűk keresztmetszet kezelési szabályai rendelkezzenek a kihasználatlan kapacitások piaci felkínálásáról, valamint arról, hogy a létesítmény felhasználói jogosultak legyenek lekötött kapacitásaiknak a másodlagos piacon történő forgalmazására. Az e cikk (1) bekezdésének a), b) és e) pontjában említett kritériumok értékelésekor a nemzeti szabályozó hatóság figyelembe veszi a kapacitáselosztási eljárás eredményét,
  amennyiben harmadik felek komoly elkötelezettséget mutatnak.

A mentességről szóló döntést a második albekezdésben említett feltételekkel együtt megfelelően meg kell indokolni, és nyilvánosságra kell hozni.

(4)   A nemzeti szabályozó hatóság a kérelem kézhezvétele után haladéktalanul eljuttatja annak másolatát a Bizottsághoz. Az illetékes hatóság a mentességgel kapcsolatos döntésről – az adott döntésre vonatkozó összes információval együtt – haladéktalanul értesíti a Bizottságot. Ezeket az információkat a Bizottságnak összesített formában lehet benyújtani, hogy lehetővé váljék számára a jól megalapozott döntés meghozatala. A tájékoztatás különösen a következőkre tér ki:

| a) | azok a részletes indokok, amelyek alapján a nemzeti szabályozó hatóság megadta
  vagy megtagadta
  a mentességet
  , hivatkozva arra a cikkre, amely alapján döntését meghozta
  , beleértve a mentességet igazoló pénzügyi információkat; |
| --- | --- |

a)

azok a részletes indokok, amelyek alapján a nemzeti szabályozó hatóság megadta
  vagy megtagadta
  a mentességet
  , hivatkozva arra a cikkre, amely alapján döntését meghozta
  , beleértve a mentességet igazoló pénzügyi információkat;

| b) | a versenyre és a gáz belső piacának hatékony működésére gyakorolt azon hatás elemzése, amely a mentesség következtében várható; |
| --- | --- |

b)

a versenyre és a gáz belső piacának hatékony működésére gyakorolt azon hatás elemzése, amely a mentesség következtében várható;

| c) | a mentesség időtartamának és a gázinfrastruktúra összes kapacitása azon részének indoklása, amelyre a mentességet megadják; |
| --- | --- |

c)

a mentesség időtartamának és a gázinfrastruktúra összes kapacitása azon részének indoklása, amelyre a mentességet megadják;

| d) | a rendszerösszekötővel kapcsolatos mentesség esetén a többi érintett tagállammal vagy a szabályozó hatóságokkal folytatott konzultáció eredménye; |
| --- | --- |

d)

a rendszerösszekötővel kapcsolatos mentesség esetén a többi érintett tagállammal vagy a szabályozó hatóságokkal folytatott konzultáció eredménye;

| e) | az infrastruktúrának a gázellátás diverzifikációjára gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

e)

az infrastruktúrának a gázellátás diverzifikációjára gyakorolt hatása.

(5)   A Bizottság az értesítés kézhezvételét követő két hónapon belül az érintett nemzeti szabályozó hatóságtól a mentességről szóló határozat módosítását vagy visszavonását kérheti. Ez a határidő a bejelentés kézhezvételének időpontjától kezdődik. A két hónapos határidőt további két hónappal meg lehet hosszabbítani, ha a Bizottságnak további tájékoztatásra van szüksége. Ez a határidő a hiánytalan tájékoztatás kézhezvételét követő napon kezdődik. A két hónapos határidő a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóság hozzájárulásával is meghosszabbítható. Amennyiben a kért tájékoztatást a kérésben meghatározott határidőn belül nem adják meg, a bejelentést visszavontnak kell tekinteni, kivéve ha a határidő lejárta előtt azt a Bizottság és az érintett nemzeti szabályozó hatóság hozzájárulásával meghosszabbították, vagy ha a nemzeti szabályozó hatóság kellő indoklással ellátott nyilatkozatban arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy a bejelentést hiánytalannak tekinti.

A nemzeti szabályozó hatóság négy héten belül végrehajtja a Bizottságnak a mentesítési határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát, és erről tájékoztatja a Bizottságot.

A Bizottság az üzleti szempontból érzékeny információt bizalmasan kezeli.

A Bizottság
  mentesítési határozata
  hatályát veszti, ha az infrastruktúra
  üzemeltetése a valamennyi nemzeti és regionális határozat meghozatalát, illetve engedély megadását követő öt éven belül nem kezdődik meg, kivéve, ha a késés azon személyen kívül álló körülmények következménye, akinek a mentességet megadták.

(6)
     
  Az (1) bekezdésben említett eltérések automatikusan alkalmazandók az e cikk szerint engedélyezett eltérésekre ...-tól/-től (23) Az e cikk alapján adott mentességi hozzájárulás feltételeit nem lehet megváltoztatni az összes érintett fél beleegyezése nélkül.

| 18. | A szöveg a 24. cikk után a következő VIa. fejezettel egészül ki:
  „VIa. FEJEZET
  NEMZETI SZABÁLYOZÓ HATÓSÁGOK

  24a. cikk


  A szabályozó hatóságok kijelölése és függetlensége

  (1)   Minden tagállam kijelöl egy-egy nemzeti szabályozó hatóságot.
  (2)   A tagállamok szavatolják a nemzeti szabályozó hatóság függetlenségét, és biztosítják, hogy a hatóság részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolja hatáskörét. E célból a tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  és egyéb vonatkozó jogszabályok
  által ráruházott szabályozói feladatok végrehajtása során a nemzeti szabályozó hatóság jogilag elkülönüljön és funkcionálisan független legyen bármely más köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól, valamint személyzete és az igazgatásáért felelős személyek
  a szabályozói feladatok végrehajtása során
  minden piaci érdektől függetlenül tevékenykedjenek, és ne kérjenek vagy fogadjanak el
  közvetlen
  utasítást semmilyen kormánytól vagy egyéb köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól.
  (3)   A nemzeti szabályozó hatóság függetlenségének védelme érdekében a tagállamok különösen ügyelnek arra, hogy:






  a) | a nemzeti szabályozó hatóság jogi személyiséggel,
  pénzügyi
  önállósággal, továbbá megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal rendelkezzen feladatai végrehajtásához; |
| --- | --- | --- |

18.

A szöveg a 24. cikk után a következő VIa. fejezettel egészül ki:

„VIa. FEJEZET

NEMZETI SZABÁLYOZÓ HATÓSÁGOK

24a. cikk

A szabályozó hatóságok kijelölése és függetlensége

(1)   Minden tagállam kijelöl egy-egy nemzeti szabályozó hatóságot.

(2)   A tagállamok szavatolják a nemzeti szabályozó hatóság függetlenségét, és biztosítják, hogy a hatóság részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolja hatáskörét. E célból a tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  és egyéb vonatkozó jogszabályok
  által ráruházott szabályozói feladatok végrehajtása során a nemzeti szabályozó hatóság jogilag elkülönüljön és funkcionálisan független legyen bármely más köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól, valamint személyzete és az igazgatásáért felelős személyek
  a szabályozói feladatok végrehajtása során
  minden piaci érdektől függetlenül tevékenykedjenek, és ne kérjenek vagy fogadjanak el
  közvetlen
  utasítást semmilyen kormánytól vagy egyéb köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól.

(3)   A nemzeti szabályozó hatóság függetlenségének védelme érdekében a tagállamok különösen ügyelnek arra, hogy:

a)

a nemzeti szabályozó hatóság jogi személyiséggel,
  pénzügyi
  önállósággal, továbbá megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal rendelkezzen feladatai végrehajtásához;

| b) | a nemzeti szabályozó hatóság igazgatótanácsa tagjainak
  kinevezése legalább ötéves,
  de hét évet meg nem haladó,
  meg nem hosszabbítható határozott időtartamra szóljon
  , továbbá hogy az első hivatali idő esetében a tagok felének hivatali ideje két és fél év. A tagok
  csak akkor
  menthetők
  fel
  hivatalukból,
  ha már nem
  teljesítik
  az e cikkben meghatározott feltételeket, vagy ha
  a nemzeti jog szerint
  súlyos kötelességszegést
  követnek
  el; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóság igazgatótanácsa tagjainak
  kinevezése legalább ötéves,
  de hét évet meg nem haladó,
  meg nem hosszabbítható határozott időtartamra szóljon
  , továbbá hogy az első hivatali idő esetében a tagok felének hivatali ideje két és fél év. A tagok
  csak akkor
  menthetők
  fel
  hivatalukból,
  ha már nem
  teljesítik
  az e cikkben meghatározott feltételeket, vagy ha
  a nemzeti jog szerint
  súlyos kötelességszegést
  követnek
  el;

| c) | a nemzeti szabályozó hatóság költségvetési igényeit az energiapiaci műveletekből származó közvetlen bevételekből fedezik. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti szabályozó hatóság költségvetési igényeit az energiapiaci műveletekből származó közvetlen bevételekből fedezik.

24b. cikk

A nemzeti szabályozó hatóság szakpolitikai célkitűzései

Az ezen irányelvben meghatározott szabályozói feladatok végrehajtásában a nemzeti szabályozó hatóság minden indokolt lépést megtesz a következő célkitűzések megvalósítására:

| a) | versenyképes, átlátható, biztonságos és környezetileg fenntartható belső gázpiac elősegítése a Közösségen belül, szoros együttműködésben a Bizottsággal, az Ügynökséggel, és más tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival, valamint a Közösség valamennyi fogyasztójára és ellátójára kiterjedő tényleges piacnyitás, biztosítva, hogy ebből a felhasználóknak maximális előnye származzon a választék, az árak és a minőség tekintetében
  és gondoskodva arról, hogy az energiaellátási hálózatok – figyelembe véve a hosszú távú célokat – hatékonyan és megbízhatóan működjenek; |
| --- | --- |

a)

versenyképes, átlátható, biztonságos és környezetileg fenntartható belső gázpiac elősegítése a Közösségen belül, szoros együttműködésben a Bizottsággal, az Ügynökséggel, és más tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival, valamint a Közösség valamennyi fogyasztójára és ellátójára kiterjedő tényleges piacnyitás, biztosítva, hogy ebből a felhasználóknak maximális előnye származzon a választék, az árak és a minőség tekintetében
  és gondoskodva arról, hogy az energiaellátási hálózatok – figyelembe véve a hosszú távú célokat – hatékonyan és megbízhatóan működjenek;

| b) | versenyképes és megfelelően működő▐ piacok kialakítása a Közösségen belül, az a) pontban említett célkitűzés megvalósítása céljából; |
| --- | --- |

b)

versenyképes és megfelelően működő▐ piacok kialakítása a Közösségen belül, az a) pontban említett célkitűzés megvalósítása céljából;

| c) | a tagállamok közötti földgáz-kereskedelemre vonatkozó
  bármilyen korlátozás
  feloldása, beleértve a megfelelő, határokon átnyúló szállítási kapacitásoknak a kereslet kielégítése
  és
  a nemzeti piacok integrációjának fokozása
  érdekében történő fejlesztését,
  a földgáznak a Közösségben való akadálytalan áramlása
  megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok közötti földgáz-kereskedelemre vonatkozó
  bármilyen korlátozás
  feloldása, beleértve a megfelelő, határokon átnyúló szállítási kapacitásoknak a kereslet kielégítése
  és
  a nemzeti piacok integrációjának fokozása
  érdekében történő fejlesztését,
  a földgáznak a Közösségben való akadálytalan áramlása
  megkönnyítése céljából;

| d) | fogyasztóorientált,
  biztonságos, megbízható és hatékony
  hálózati
  rendszerek fejlesztésének
  lehető legköltséghatékonyabb módon történő
  biztosítása,
  a rendszer megfelelőségének előmozdítása, biztosítva az energiahatékonyságot, valamint a nagy, ill. kis léptékű megújuló energiaforrások (például biogáz) és a megosztott energiatermelés integrációját a szállítási és az elosztási hálózatokban egyaránt; |
| --- | --- |

d)

fogyasztóorientált,
  biztonságos, megbízható és hatékony
  hálózati
  rendszerek fejlesztésének
  lehető legköltséghatékonyabb módon történő
  biztosítása,
  a rendszer megfelelőségének előmozdítása, biztosítva az energiahatékonyságot, valamint a nagy, ill. kis léptékű megújuló energiaforrások (például biogáz) és a megosztott energiatermelés integrációját a szállítási és az elosztási hálózatokban egyaránt;

| e) | a hálózathoz való hozzáférés megkönnyítése, különösen az olyan nehézségek elhárítása, amelyek megakadályozzák az új piaci szereplők és a megújuló energiák hozzáférését; |
| --- | --- |

e)

a hálózathoz való hozzáférés megkönnyítése, különösen az olyan nehézségek elhárítása, amelyek megakadályozzák az új piaci szereplők és a megújuló energiák hozzáférését;

| f) | annak biztosítása, hogy a hálózatüzemeltetők megfelelő – mind rövid, mind hosszú távú – ösztönzőket kapjanak a hálózati teljesítmény hatékonyságának növelésére és a piaci integráció elősegítésére; |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy a hálózatüzemeltetők megfelelő – mind rövid, mind hosszú távú – ösztönzőket kapjanak a hálózati teljesítmény hatékonyságának növelésére és a piaci integráció elősegítésére;

| g) | a fogyasztók számára nyújtott előnyök biztosítása
  a saját nemzeti piac hatékony
  működése révén, a fogyasztóvédelem biztosítása
  és a versenyhivatalokkal együttműködve a tényleges verseny elősegítése
  ; |
| --- | --- |

g)

a fogyasztók számára nyújtott előnyök biztosítása
  a saját nemzeti piac hatékony
  működése révén, a fogyasztóvédelem biztosítása
  és a versenyhivatalokkal együttműködve a tényleges verseny elősegítése
  ;

| h) | hozzájárulás a földgáz magas szintű közszolgáltatásához, a védelemre szoruló fogyasztók védelméhez, és az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességének elősegítése; |
| --- | --- |

h)

hozzájárulás a földgáz magas szintű közszolgáltatásához, a védelemre szoruló fogyasztók védelméhez, és az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességének elősegítése;

| i) | a szükséges adatcserével kapcsolatos eljárások összehangolása. |
| --- | --- |

i)

a szükséges adatcserével kapcsolatos eljárások összehangolása.

24c. cikk

A nemzeti szabályozó hatóság feladatai és hatáskörei

(1)   A nemzeti szabályozó hatóság a
  következő feladatokat végzi, amikor csak lehetséges közvetlenül egyeztetve a többi releváns közösségi vagy nemzeti hatósággal, szállítási rendszerüzemeltetővel és más piaci érdekelttel azok saját külön hatásköreinek megsértése nékül:

| a) | biztosítja, hogy a szállítási, az elosztási rendszerüzemeltetők, továbbá adott esetben a rendszertulajdonosok, valamint a földgázipari vállalkozások teljesítsék az e rendelet és más közösségi jogszabályok szerinti kötelezettségeiket, beleértve a határokon átnyúló ügyekkel kapcsolatosakat is; |
| --- | --- |

a)

biztosítja, hogy a szállítási, az elosztási rendszerüzemeltetők, továbbá adott esetben a rendszertulajdonosok, valamint a földgázipari vállalkozások teljesítsék az e rendelet és más közösségi jogszabályok szerinti kötelezettségeiket, beleértve a határokon átnyúló ügyekkel kapcsolatosakat is;

| b) | a határokon átnyúló ügyekben együttműködnek az érintett tagállamok nemzeti szabályozó hatóságával vagy szabályozó hatóságaival és az Ügynökséggel
  ,
  beleértve annak biztosítását, hogy elégséges rendszerösszekötő kapacitás legyen a szállítási infrastruktúrák között, hogy megfeleljenek egy hatékony és átfogó piaci felmérésnek, valamint az ellátás biztonsági kritériumainak anélkül, hogy hátrányos megkülönböztetést alkalmaznának a szállító vállalatokkal szemben a különböző tagállamokban; |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló ügyekben együttműködnek az érintett tagállamok nemzeti szabályozó hatóságával vagy szabályozó hatóságaival és az Ügynökséggel
  ,
  beleértve annak biztosítását, hogy elégséges rendszerösszekötő kapacitás legyen a szállítási infrastruktúrák között, hogy megfeleljenek egy hatékony és átfogó piaci felmérésnek, valamint az ellátás biztonsági kritériumainak anélkül, hogy hátrányos megkülönböztetést alkalmaznának a szállító vállalatokkal szemben a különböző tagállamokban;

| c) | betartja és végrehajtja a Bizottság és az Ügynökség
  minden releváns, kötelező érvényű határozatát
  ; |
| --- | --- |

c)

betartja és végrehajtja a Bizottság és az Ügynökség
  minden releváns, kötelező érvényű határozatát
  ;

| d) | éves jelentést készít a Bizottság, a tagállamok érintett hatóságai, és az Ügynökség részére saját tevékenységéről és feladatainak végrehajtásáról. Ez a jelentés az e cikkben felsorolt minden egyes feladat tekintetében beszámol a megtett lépésekről és az eredményekről; |
| --- | --- |

d)

éves jelentést készít a Bizottság, a tagállamok érintett hatóságai, és az Ügynökség részére saját tevékenységéről és feladatainak végrehajtásáról. Ez a jelentés az e cikkben felsorolt minden egyes feladat tekintetében beszámol a megtett lépésekről és az eredményekről;

| e) | ellenőrzi az ezen irányelv szerinti és más vonatkozó közösségi jogszabályokban foglalt szétválasztási követelmények teljesítését és
  biztosítja, hogy a szállítási, az elosztási, a tárolási, valamint az LNG- és ellátási tevékenységek között ne legyen keresztfinanszírozás,
  valamint azt, hogy az elosztási és szállítási tarifákat jóval az előtt az időszak előtt meghatározzák, hogy alkalmazásukra sor kerül
  ; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi az ezen irányelv szerinti és más vonatkozó közösségi jogszabályokban foglalt szétválasztási követelmények teljesítését és
  biztosítja, hogy a szállítási, az elosztási, a tárolási, valamint az LNG- és ellátási tevékenységek között ne legyen keresztfinanszírozás,
  valamint azt, hogy az elosztási és szállítási tarifákat jóval az előtt az időszak előtt meghatározzák, hogy alkalmazásukra sor kerül
  ;

| f) | felülvizsgálja a szállítási rendszerüzemeltetők beruházási terveit, és értékeli azokat az éves jelentésben, az 1775/2005/EK rendelet 2c. cikkében említett tíz évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózati fejlesztési tervnek való megfelelés tekintetében;
  a szállítási rendszerüzemeltetők beruházási terveinek biztosítaniuk kell, hogy a személyzet szaktudása és száma megfeleljen a szolgáltatási kötelezettségeknek; a beruházási tervek betartásának elmulasztása az Ügynökség által kiadott iránymutatásokkal összhangban a szállítási rendszerüzemeltetőkre rótt arányos szankciókat von maga után; |
| --- | --- |

f)

felülvizsgálja a szállítási rendszerüzemeltetők beruházási terveit, és értékeli azokat az éves jelentésben, az 1775/2005/EK rendelet 2c. cikkében említett tíz évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózati fejlesztési tervnek való megfelelés tekintetében;
  a szállítási rendszerüzemeltetők beruházási terveinek biztosítaniuk kell, hogy a személyzet szaktudása és száma megfeleljen a szolgáltatási kötelezettségeknek; a beruházási tervek betartásának elmulasztása az Ügynökség által kiadott iránymutatásokkal összhangban a szállítási rendszerüzemeltetőkre rótt arányos szankciókat von maga után;

| g) | jóváhagyja a szállítási rendszerüzemeltetők éves beruházási terveit; |
| --- | --- |

g)

jóváhagyja a szállítási rendszerüzemeltetők éves beruházási terveit;

| h) | felügyeli a hálózat
  biztonságának és megbízhatóságának való megfelelést
  ,
  kidolgozza vagy jóváhagyja a szolgáltatás és az ellátás minőségére vonatkozó szabványokat és követelményeket
  , továbbá felülvizsgálja
  a teljesítményeket a szolgáltatás és ellátás minősége szempontjából, valamint
  a hálózat biztonságára és megbízhatóságára vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

h)

felügyeli a hálózat
  biztonságának és megbízhatóságának való megfelelést
  ,
  kidolgozza vagy jóváhagyja a szolgáltatás és az ellátás minőségére vonatkozó szabványokat és követelményeket
  , továbbá felülvizsgálja
  a teljesítményeket a szolgáltatás és ellátás minősége szempontjából, valamint
  a hálózat biztonságára és megbízhatóságára vonatkozó szabályokat;

| i) | felügyeli az átláthatóság szintjét, biztosítja, hogy a
  hálózatüzemeltetők
  megfeleljenek az átláthatósági követelményeknek; |
| --- | --- |

i)

felügyeli az átláthatóság szintjét, biztosítja, hogy a
  hálózatüzemeltetők
  megfeleljenek az átláthatósági követelményeknek;

| j) | a nemzeti versenyhivatalokkal együttműködve nagy- és kiskereskedelmi szinten figyelemmel kíséri a piacnyitást és a versenyt – beleértve a földgáztőzsdét, a lakossági árakat, a szolgáltatóváltás díjait, a kikapcsolási díjakat és a meghatározott formátumú lakossági panaszokat –, valamint a verseny bármely torzulását vagy korlátozását, beleértve a vonatkozó tájékoztatás nyújtását, adott esetben pedig felhívja az érintett illetékes versenyhatóságok figyelmét a vonatkozó ügyekre; |
| --- | --- |

j)

a nemzeti versenyhivatalokkal együttműködve nagy- és kiskereskedelmi szinten figyelemmel kíséri a piacnyitást és a versenyt – beleértve a földgáztőzsdét, a lakossági árakat, a szolgáltatóváltás díjait, a kikapcsolási díjakat és a meghatározott formátumú lakossági panaszokat –, valamint a verseny bármely torzulását vagy korlátozását, beleértve a vonatkozó tájékoztatás nyújtását, adott esetben pedig felhívja az érintett illetékes versenyhatóságok figyelmét a vonatkozó ügyekre;

| k) | figyelemmel kíséri a korlátozó jellegű szerződéses gyakorlatok előfordulását, beleértve a kizárólagossági rendelkezéseket, amelyek akadályozhatják vagy korlátozhatják, hogy a nem lakossági fogyasztók egyidejűleg több szolgáltatóval is szerződést kössenek; adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságok tájékoztatják a nemzeti versenyhivatalokat az ilyen gyakorlatokról; |
| --- | --- |

k)

figyelemmel kíséri a korlátozó jellegű szerződéses gyakorlatok előfordulását, beleértve a kizárólagossági rendelkezéseket, amelyek akadályozhatják vagy korlátozhatják, hogy a nem lakossági fogyasztók egyidejűleg több szolgáltatóval is szerződést kössenek; adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságok tájékoztatják a nemzeti versenyhivatalokat az ilyen gyakorlatokról;

| l) | a Szerződés előírásaival teljes összhangban, támogatva az energiafogyasztók és -szolgáltatók közötti hosszú távú megállapodásokat, amelyek hozzájárulnak az energiatermelés és -elosztás javításához, és ugyanakkor lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy részesüljenek a létrejövő előnyökből, feltéve hogy az ilyen megállapodások hozzá tudnak járulni a beruházások optimális szintű megvalósulásához az energetikai ágazatban; |
| --- | --- |

l)

a Szerződés előírásaival teljes összhangban, támogatva az energiafogyasztók és -szolgáltatók közötti hosszú távú megállapodásokat, amelyek hozzájárulnak az energiatermelés és -elosztás javításához, és ugyanakkor lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy részesüljenek a létrejövő előnyökből, feltéve hogy az ilyen megállapodások hozzá tudnak járulni a beruházások optimális szintű megvalósulásához az energetikai ágazatban;

| m) | figyelemmel kíséri, hogy a szállítási és elosztó vállalkozásoknak mennyi időbe telik az összeköttetések kialakítása és kijavítása
  , és az Ügynökség által kiadott iránymutatásokkal összhangban szankciókat vet ki, ha a meghatározott időszakokat megfelelő indok nélkül túllépik
  ; |
| --- | --- |

m)

figyelemmel kíséri, hogy a szállítási és elosztó vállalkozásoknak mennyi időbe telik az összeköttetések kialakítása és kijavítása
  , és az Ügynökség által kiadott iránymutatásokkal összhangban szankciókat vet ki, ha a meghatározott időszakokat megfelelő indok nélkül túllépik
  ;

| n) | figyelemmel kíséri ▐ a tároláshoz, a vezetékkészlethez és az egyéb kiegészítő szolgáltatásokhoz való hozzáférés 19. cikk szerinti feltételeit; |
| --- | --- |

n)

figyelemmel kíséri ▐ a tároláshoz, a vezetékkészlethez és az egyéb kiegészítő szolgáltatásokhoz való hozzáférés 19. cikk szerinti feltételeit;

| o) | az egyéb nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörének sérelme nélkül, biztosítja a földgázellátásnak mint közszolgáltatásnak a magas színvonalát, a védelemre szoruló fogyasztók védelmét, és az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességét
  és végrehajtását
  ; |
| --- | --- |

o)

az egyéb nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörének sérelme nélkül, biztosítja a földgázellátásnak mint közszolgáltatásnak a magas színvonalát, a védelemre szoruló fogyasztók védelmét, és az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességét
  és végrehajtását
  ;

| p) | legalább évente ajánlásokat tesz közzé az ellátási tarifák 3. cikknek való megfelelőségéről;
  ezekben az ajánlásokban megfelelő figyelmet fordít a szabályozott áraknak (nagykereskedelmi és végfelhasználói árak) a piaci működésre gyakorolt hatására; |
| --- | --- |

p)

legalább évente ajánlásokat tesz közzé az ellátási tarifák 3. cikknek való megfelelőségéről;
  ezekben az ajánlásokban megfelelő figyelmet fordít a szabályozott áraknak (nagykereskedelmi és végfelhasználói árak) a piaci működésre gyakorolt hatására;

| q) | biztosítja a fogyasztók fogyasztási adataihoz
  , köztük az árakra és valamennyi piaci résztvevő kapcsolódó költségeire vonatkozó adatokhoz
  való hozzáférést,
  az ezen
  fogyasztási adatokra vonatkozó
  , könnyen érthető,
  harmonizált formátum alkalmazását,
  a tényleges fogyasztást tükröző megfelelő előrefizetést
  és az A. melléklet h)
  pontja
  alatti adatokhoz való
  azonnali
  hozzáférést
  valamennyi fogyasztó számára; |
| --- | --- |

q)

biztosítja a fogyasztók fogyasztási adataihoz
  , köztük az árakra és valamennyi piaci résztvevő kapcsolódó költségeire vonatkozó adatokhoz
  való hozzáférést,
  az ezen
  fogyasztási adatokra vonatkozó
  , könnyen érthető,
  harmonizált formátum alkalmazását,
  a tényleges fogyasztást tükröző megfelelő előrefizetést
  és az A. melléklet h)
  pontja
  alatti adatokhoz való
  azonnali
  hozzáférést
  valamennyi fogyasztó számára;

| r) | az 1775/2005/EK rendelet 8b. cikkével összhangban felügyeli a szállításirendszer-üzemeltetők, elosztórendszer-üzemeltetők, ellátók és fogyasztók, valamint egyéb piaci szereplők szerepével és felelősségével kapcsolatos szabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

r)

az 1775/2005/EK rendelet 8b. cikkével összhangban felügyeli a szállításirendszer-üzemeltetők, elosztórendszer-üzemeltetők, ellátók és fogyasztók, valamint egyéb piaci szereplők szerepével és felelősségével kapcsolatos szabályok végrehajtását;

| s) | meghatározza vagy jóváhagyja a hálózati hozzáférési díjakat, és közzéteszi a díjak meghatározásához alkalmazott módszertant; |
| --- | --- |

s)

meghatározza vagy jóváhagyja a hálózati hozzáférési díjakat, és közzéteszi a díjak meghatározásához alkalmazott módszertant;

| t) | biztosítja, hogy a nagykereskedelmi árak ingadozása átlátható legyen; |
| --- | --- |

t)

biztosítja, hogy a nagykereskedelmi árak ingadozása átlátható legyen;

| u) | felügyeli azoknak a követelményeknek a helyes alkalmazását, amelyek annak eldöntésére szolgálnak, hogy egy földgáztároló a 19. cikk (3) vagy (4) bekezdése alá tartozik-e.
  ║ |
| --- | --- |

u)

felügyeli azoknak a követelményeknek a helyes alkalmazását, amelyek annak eldöntésére szolgálnak, hogy egy földgáztároló a 19. cikk (3) vagy (4) bekezdése alá tartozik-e.

║

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az (1) ║ bekezdésben említett feladatok gyors és hatékony végrehajtását lehetővé tevő hatáskörrel rendelkezzenek E célból a nemzeti szabályozó hatóságok többek között a következő hatáskörökkel rendelkeznek:

| a) | kibocsáthatnak gázipari vállalkozásokat kötelező határozatokat; |
| --- | --- |

a)

kibocsáthatnak gázipari vállalkozásokat kötelező határozatokat;

| b) | a nemzeti versenyhivatalokkal együttműködve ellenőrizhetik a gázpiacok működését,
  továbbá
  dönthetnek a tényleges verseny elősegítéséhez és a piac megfelelő működéséhez szükséges és arányos intézkedésekről, köztük gázkapacitás-felszabadítási programokról; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti versenyhivatalokkal együttműködve ellenőrizhetik a gázpiacok működését,
  továbbá
  dönthetnek a tényleges verseny elősegítéséhez és a piac megfelelő működéséhez szükséges és arányos intézkedésekről, köztük gázkapacitás-felszabadítási programokról;

| c) | feladataik teljesítéséhez bármilyen szükséges tájékoztatást megkérhetnek a földgázipari vállalkozásoktól; |
| --- | --- |

c)

feladataik teljesítéséhez bármilyen szükséges tájékoztatást megkérhetnek a földgázipari vállalkozásoktól;

| d) | eredményes, célszerű és elrettentő szankciókat szabhatnak ki azokra a földgázipari vállalkozásokra, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv szerinti kötelezettségeiket vagy a nemzeti szabályozó hatóság vagy az Ügynökség határozatát,
  illetve javasolhatják egy hatáskörrel rendelkező szervnek, hogy ilyen szankciókat vessen ki
  ;
  továbbá a szállítási rendszerüzemeltetőre, illetve a vertikálisan integrált vállalkozásra a szállítási rendszerüzemeltető éves forgalmának legfeljebb 10 %-áig az adott esettől függően pénzbüntetést szabhatnak ki vagy pénzbüntetés kiszabását javasolhatják az ezen irányelv szerinti vonatkozó kötelezettségek teljesítésének elmulasztása miatt; |
| --- | --- |

d)

eredményes, célszerű és elrettentő szankciókat szabhatnak ki azokra a földgázipari vállalkozásokra, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv szerinti kötelezettségeiket vagy a nemzeti szabályozó hatóság vagy az Ügynökség határozatát,
  illetve javasolhatják egy hatáskörrel rendelkező szervnek, hogy ilyen szankciókat vessen ki
  ;
  továbbá a szállítási rendszerüzemeltetőre, illetve a vertikálisan integrált vállalkozásra a szállítási rendszerüzemeltető éves forgalmának legfeljebb 10 %-áig az adott esettől függően pénzbüntetést szabhatnak ki vagy pénzbüntetés kiszabását javasolhatják az ezen irányelv szerinti vonatkozó kötelezettségek teljesítésének elmulasztása miatt;

| e) | megfelelő ellenőrzési joggal és utasítási hatáskörrel rendelkeznek a (8) és a (9) bekezdés szerinti vitarendezés céljából; |
| --- | --- |

e)

megfelelő ellenőrzési joggal és utasítási hatáskörrel rendelkeznek a (8) és a (9) bekezdés szerinti vitarendezés céljából;

| f) | jóváhagyják a 26. cikkben említett biztonsági intézkedéseket. |
| --- | --- |

f)

jóváhagyják a 26. cikkben említett biztonsági intézkedéseket.

(3)
     
  Az (1) és (2) bekezdés alapján ráruházott feladatok és hatáskörök mellett, ha a IVa. fejezetben foglaltakkal összhangban szállítási rendszerüzemeltetőt jelöltek ki, a nemzeti szabályozó hatóságot többek között az alábbi feladatokkal és hatáskörökkel ruházzák fel:

| a) | a vertikálisan integrált vállalkozást előnyben részesítő megkülönböztető magatartásért a (2) bekezdés d) pontban foglaltaknak megfelelően szankciókat, beleértve a pénzbüntetéseket, szab ki; |
| --- | --- |

a)

a vertikálisan integrált vállalkozást előnyben részesítő megkülönböztető magatartásért a (2) bekezdés d) pontban foglaltaknak megfelelően szankciókat, beleértve a pénzbüntetéseket, szab ki;

| b) | felügyeli a szállítási rendszerüzemeltető és a vertikálisan integrált vállalkozás közötti kommunikációt annak érdekében, hogy biztosítsa a szállítási rendszerüzemeltetőt terhelő kötelezettségek teljesítését; |
| --- | --- |

b)

felügyeli a szállítási rendszerüzemeltető és a vertikálisan integrált vállalkozás közötti kommunikációt annak érdekében, hogy biztosítsa a szállítási rendszerüzemeltetőt terhelő kötelezettségek teljesítését;

| c) | vitarendező hatóságként jár el a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető között a (8) bekezdés értelmében benyújtott panasz ügyében; |
| --- | --- |

c)

vitarendező hatóságként jár el a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető között a (8) bekezdés értelmében benyújtott panasz ügyében;

| d) | felügyeli a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető közötti kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatokat, beleértve a kölcsönöket is. |
| --- | --- |

d)

felügyeli a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető közötti kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatokat, beleértve a kölcsönöket is.

| e) | ellenőrzi, hogy valamennyi kereskedelmi és pénzügyi megállapodás megfelel-e a piaci feltételeknek; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi, hogy valamennyi kereskedelmi és pénzügyi megállapodás megfelel-e a piaci feltételeknek;

| f) | 12g. cikk (4) bekezdése értelmében a megfelelésért felelős tisztviselőtől érkező értesítés esetén indokolást kér a vertikálisan integrált vállalkozástól. Az indokolás különösen bizonyítékot is tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a vertikálisan integrált vállalkozás javára nem került sor megkülönböztető magatartásra; |
| --- | --- |

f)

12g. cikk (4) bekezdése értelmében a megfelelésért felelős tisztviselőtől érkező értesítés esetén indokolást kér a vertikálisan integrált vállalkozástól. Az indokolás különösen bizonyítékot is tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a vertikálisan integrált vállalkozás javára nem került sor megkülönböztető magatartásra;

| g) | ellenőrzéseket végez a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető telephelyein; |
| --- | --- |

g)

ellenőrzéseket végez a vertikálisan integrált vállalkozás és a szállítási rendszerüzemeltető telephelyein;

| h) | a szállítási rendszerüzemeltetőtől bármilyen információt bekér és a szállítási rendszerüzemeltető alkalmazottaival közvetlenül felveszi a kapcsolatot; ha továbbra is kétségei lennének, ugyanezen jogok vonatkoznak a vertikálisan integrált vállalkozásra és annak leányvállalataira is; |
| --- | --- |

h)

a szállítási rendszerüzemeltetőtől bármilyen információt bekér és a szállítási rendszerüzemeltető alkalmazottaival közvetlenül felveszi a kapcsolatot; ha továbbra is kétségei lennének, ugyanezen jogok vonatkoznak a vertikálisan integrált vállalkozásra és annak leányvállalataira is;

| i) | elvégez minden szükséges vizsgálatot a szállítási rendszerüzemeltetőknél, és ha továbbra is kétségei lennének, a vertikálisan integrált vállalkozásnál és annak leányvállalatainál is; alkalmazni kell a Szerződés (24) 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet 20. cikkének szabályait; |
| --- | --- |

i)

elvégez minden szükséges vizsgálatot a szállítási rendszerüzemeltetőknél, és ha továbbra is kétségei lennének, a vertikálisan integrált vállalkozásnál és annak leányvállalatainál is; alkalmazni kell a Szerződés (24) 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet 20. cikkének szabályait;

| j) | eredményes, célszerű és elrettentő szankciókat szab ki azokra a szállítási rendszerüzemeltetőkre és/vagy vertikálisan integrált vállalkozásokra, amelyek nem teljesítik az ezen cikk szerinti kötelezettségeiket vagy a nemzeti szabályozó hatóság határozatait; Ez a hatáskör a következő jogokat foglalja magában:










  i. | a szállítási rendszerüzemeltető vagy a vertikálisan integrált vállalkozás forgalmával arányos eredményes, célszerű és visszatartó erejű bírságok kiszabása; |
| --- | --- | --- |

j)

eredményes, célszerű és elrettentő szankciókat szab ki azokra a szállítási rendszerüzemeltetőkre és/vagy vertikálisan integrált vállalkozásokra, amelyek nem teljesítik az ezen cikk szerinti kötelezettségeiket vagy a nemzeti szabályozó hatóság határozatait; Ez a hatáskör a következő jogokat foglalja magában:

i.

a szállítási rendszerüzemeltető vagy a vertikálisan integrált vállalkozás forgalmával arányos eredményes, célszerű és visszatartó erejű bírságok kiszabása;

| ii. | a megkülönböztető magatartás jóvátételére vonatkozó utasítások adása; |
| --- | --- |

ii.

a megkülönböztető magatartás jóvátételére vonatkozó utasítások adása;

| iii. | a szállítási rendszerüzemeltető engedélyének legalább részleges visszavonása az e cikkben meghatározott szétválasztási rendelkezések ismételt megszegése esetén. |
| --- | --- |

iii.

a szállítási rendszerüzemeltető engedélyének legalább részleges visszavonása az e cikkben meghatározott szétválasztási rendelkezések ismételt megszegése esetén.

(4)   A nemzeti szabályozó hatóságok felelősek a következő feltételeknek azok hatálybalépése előtt történő megállapításáért vagy jóváhagyásáért:

| a) | a nemzeti hálózatokhoz való csatlakozás és a hálózati hozzáférés feltételei, beleértve a szállítási és elosztási tarifákat is,
  továbbá a rájuk vonatkozó számítási módszereket vagy alternatívaként az átviteli és elosztási tarifák megállapításának vagy jóváhagyásának módszereit és figyelemmel kísérését
  , valamint az LNG-létesítményekhez való hozzáférés feltételeit és tarifáit,
  beleértve a rájuk vonatkozó számítási módszereket vagy alternatívaként az LNG-létesítményekhez való hozzáférés tarifái megállapításának és jóváhagyásának módszereit és figyelemmel kísérését. A tarifák tükrözik a ténylegesen felmerült költségeket, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony üzemeltető költségeinek, és átláthatók.
  A tarifákat úgy kell meghatározni, hogy a hálózatok és LNG-létesítmények működőképességének biztosításához szükséges beruházásokat el lehessen végezni.
  E tarifák nem különböztetik meg hátrányosan az új piaci belépőket
  ; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti hálózatokhoz való csatlakozás és a hálózati hozzáférés feltételei, beleértve a szállítási és elosztási tarifákat is,
  továbbá a rájuk vonatkozó számítási módszereket vagy alternatívaként az átviteli és elosztási tarifák megállapításának vagy jóváhagyásának módszereit és figyelemmel kísérését
  , valamint az LNG-létesítményekhez való hozzáférés feltételeit és tarifáit,
  beleértve a rájuk vonatkozó számítási módszereket vagy alternatívaként az LNG-létesítményekhez való hozzáférés tarifái megállapításának és jóváhagyásának módszereit és figyelemmel kísérését. A tarifák tükrözik a ténylegesen felmerült költségeket, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony üzemeltető költségeinek, és átláthatók.
  A tarifákat úgy kell meghatározni, hogy a hálózatok és LNG-létesítmények működőképességének biztosításához szükséges beruházásokat el lehessen végezni.
  E tarifák nem különböztetik meg hátrányosan az új piaci belépőket
  ;

| b) | a kiegyenlítő szolgáltatások nyújtásának feltételei
  , amelyeknek a lehető legnagyobb mértékben költségalapúnak és bevételsemlegesnek kell lenniük, ugyanakkor megfelelően ösztönözniük kell a rendszerhasználókat, hogy kiegyensúlyozzák az általuk betáplált és vételezett mennyiséget; elfogulatlannak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és objektív kritériumokon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

b)

a kiegyenlítő szolgáltatások nyújtásának feltételei
  , amelyeknek a lehető legnagyobb mértékben költségalapúnak és bevételsemlegesnek kell lenniük, ugyanakkor megfelelően ösztönözniük kell a rendszerhasználókat, hogy kiegyensúlyozzák az általuk betáplált és vételezett mennyiséget; elfogulatlannak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és objektív kritériumokon kell alapulniuk;

| c) | a határokon átnyúló infrastruktúrákhoz való hozzáférés, beleértve a kapacitáselosztást és a szűk keresztmetszetek kezelését. Jogosultak arra, hogy megköveteljék a szállítási rendszerüzemeltetőktől, hogy ezeket a feltételeket módosítsák. |
| --- | --- |

c)

a határokon átnyúló infrastruktúrákhoz való hozzáférés, beleértve a kapacitáselosztást és a szűk keresztmetszetek kezelését. Jogosultak arra, hogy megköveteljék a szállítási rendszerüzemeltetőktől, hogy ezeket a feltételeket módosítsák.

(5)   A
  tarifákra vonatkozó feltételek vagy számítási módszerek és a kiegyenlítő szolgáltatások
  meghatározásakor vagy jóváhagyásakor a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a hálózatüzemeltetők rövid és hosszú távon is ösztönözve legyenek a hatékonyság javítására, a piaci integráció elősegítésére,
  az ellátásbiztonság biztosítására,
  valamint a kapcsolódó kutatási tevékenységek támogatására.

(6)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik a nemzeti földgázszállító-hálózatokon belüli szűk keresztmetszetek kezelését.

A szállítási rendszerüzemeltetők jóváhagyásra benyújtják a szűk keresztmetszetek kezelésére, köztük a kapacitáselosztásra vonatkozó eljárásaikat a nemzeti szabályozó hatóságokhoz. A nemzeti szabályozó hatóságok kérhetik az eljárások módosítását még jóváhagyásuk előtt.

(7)   A nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak szükség esetén megkövetelni a szállítási és az elosztási rendszerüzemeltetőktől, továbbá az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőitől az e cikkben említett feltételek és tarifák megváltoztatását annak érdekében, hogy azok arányosak és megkülönböztetéstől mentesen alkalmazhatóak legyenek.

(8)   Bármely, egy szállítási, tárolási vagy elosztási rendszerüzemeltetővel, vagy LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőjével szemben panasszal élő fél panaszait a nemzeti szabályozó hatósághoz nyújthatja be, amely az ügyben vitarendező hatóságként eljárva a panasz beérkezését követő két hónapon belül döntést hoz. Ha a nemzeti szabályozó hatóságnak további információkra van szüksége, ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható. Ez az időtartam a panaszos beleegyezésével az említett határidőkön túl is meghosszabbítható. A nemzeti szabályozó hatóság döntése kötelező érvényű mindaddig, amíg azt jogorvoslat alapján meg nem változtatják.

(9)   Bármely érintett fél, aki vagy amely jogosult panaszt emelni az e cikk szerinti, módszerekre vonatkozó döntéssel szemben, vagy ahol a nemzeti szabályozó hatóságnak a javasolt
  tarifákra és
  módszerekre vonatkozóan konzultációs kötelezettsége van, a döntés vagy a döntéstervezet közzétételét követő két hónapon belül vagy, ha a tagállam úgy rendelkezik, rövidebb időn belül – a döntés felülvizsgálatát kérheti. A kérelemnek nincs halasztó hatálya.

(10)   A tagállamok megfelelő és hatékony ▐ ellenőrzési és átláthatóságot biztosító mechanizmusokat hoznak létre azért, hogy elkerülhető legyen bármilyen piaci erőfölénnyel való – különösen a fogyasztók sérelmére történő – visszaélés és ellenséges felvásárlásra irányuló magatartás. Ezeknél a mechanizmusoknál figyelembe veszik a Szerződés és különösen annak 82. cikke rendelkezéseit.

(11)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok független panaszvizsgálati szolgálatokat és alternatív jogorvoslati rendszereket hoznak létre, mint például a független energia ombudsmant vagy egy fogyasztói testületet. Ezek a szolgálatok vagy rendszerek felelősek a panaszok hatékony kezeléséért, és meg kell felelniük a legjobb gyakorlat szerinti kritériumoknak. A nemzeti szabályozó hatóságok szabályokat és iránymutatásokat határoznak arról, hogyan bírálják el a termelők és a hálózat üzemeltetők a panaszokat.

(12)   A tagállamok gondoskodnak a megfelelő intézkedések meghozataláról – beleértve a nemzeti jog szerint alkalmazandó közigazgatási intézkedéseket és büntetőjogi eljárásokat – azok ellen a felelős természetes vagy jogi személyek ellen, akik vagy amelyek ennek az irányelvnek a bizalmas információk kezelésére vonatkozó rendelkezéseit megsértik.

(13).   A (8) és (9) bekezdésben említett panaszok nem sérthetik a jogorvoslatra vonatkozó közösségi vagy nemzeti joggyakorlatot.

(14)   A nemzeti szabályozó hatóságok határozatait
  részletesen
  indokolni kell
  és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni a jogi ellenőrzés lehetővé tétele érdekében.

(15)   A tagállamok gondoskodnak egy olyan nemzeti szintű mechanizmus létrehozásáról, amely révén a nemzeti szabályozó hatóság határozata által érintett fél jogorvoslattal fordulhat egy
  nemzeti bírósághoz vagy
  a felektől
  és minden kormányzástól
  független
  más nemzeti hatósághoz
  .

▐

24d. cikk

A határokon átnyúló ügyek szabályozása

(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok szorosan együttműködnek és tanácskoznak egymással, továbbá az ezen irányelv szerinti feladataik teljesítéséhez szükséges valamennyi információval ellátják egymást és az Ügynökséget. Az információcsere tárgyát képező adat tekintetében az adatot átvevő hatóság ugyanolyan szintű titoktartást biztosít, mint amilyet az adatot továbbító hatóság biztosít.

(2)   
  Az érintett nemzeti szabályozó hatóságoknak – annak biztosítására, hogy az integrációt megfelelő szabályozó struktúrák tükrözzék ott, ahol regionális gázpiacok alakulnak ki – szorosan együttműködve az Ügynökséggel és annak iránymutatása mellett gondoskodniuk kell arról, hogy regionális piacaikkal kapcsolatban legalább az alábbi szabályozó feladatok elvégzésére sor kerüljön:

| a) | ▐ legalább regionális szinten
  történő együttműködés
  olyan működési megállapodások létrehozása érdekében, amelyek biztosítják a hálózat optimális kezelését, közös gáztőzsdék kialakítását és a határkeresztező kapacitások allokációját, valamint biztosítják a régión belüli
  és a régiók közötti
  tényleges verseny kialakulásához
  és az ellátás biztonságának fokozásához
  szükséges rendszerösszekötő kapacitás
  megfelelő
  szintjét,
  többek között új összekapcsolások révén. |
| --- | --- |

a)

▐ legalább regionális szinten
  történő együttműködés
  olyan működési megállapodások létrehozása érdekében, amelyek biztosítják a hálózat optimális kezelését, közös gáztőzsdék kialakítását és a határkeresztező kapacitások allokációját, valamint biztosítják a régión belüli
  és a régiók közötti
  tényleges verseny kialakulásához
  és az ellátás biztonságának fokozásához
  szükséges rendszerösszekötő kapacitás
  megfelelő
  szintjét,
  többek között új összekapcsolások révén.

| b) | a szállítási rendszerüzemeltetőkre és egyéb piaci szereplőkre vonatkozó valamennyi műszaki és piaci szabályzat legalább az adott regionális szinten történő összehangolása; |
| --- | --- |

b)

a szállítási rendszerüzemeltetőkre és egyéb piaci szereplőkre vonatkozó valamennyi műszaki és piaci szabályzat legalább az adott regionális szinten történő összehangolása;

| c) | a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó szabályok összehangolása; |
| --- | --- |

c)

a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó szabályok összehangolása;

| d) | olyan szabályok elfogadása, amelyek biztosítják, hogy az adott regionális pool piacokat működtető gáztőzsde vagy gáztőzsdék tulajdonosai és/vagy vezetői teljes mértékben függetlenek a termelési eszközök tulajdonosaitól és/vagy vezetőitől. |
| --- | --- |

d)

olyan szabályok elfogadása, amelyek biztosítják, hogy az adott regionális pool piacokat működtető gáztőzsde vagy gáztőzsdék tulajdonosai és/vagy vezetői teljes mértékben függetlenek a termelési eszközök tulajdonosaitól és/vagy vezetőitől.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak jogukban áll egymással megállapodásokat kötni a szabályozási együttműködés elősegítése céljából, és az első albekezdésben említett tevékenységeket adott esetben más, érintett nemzeti hatóságokkal folytatott közvetlen egyeztetés útján végzik el azok saját hatáskörének megsértése nélkül.

(3)   Az Ügynökség meghatározza a legalább két tagállamot összekötő infrastruktúra szabályait:

| a) | az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok közös kérésére, vagy |
| --- | --- |

a)

az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok közös kérésére, vagy

| b) | amennyiben az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok attól az időponttól számított hat hónapon belül nem tudtak megállapodni a szabályozásról, amikor a kérdés vizsgálatát már valamennyi szabályozó hatóság megkezdte. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok attól az időponttól számított hat hónapon belül nem tudtak megállapodni a szabályozásról, amikor a kérdés vizsgálatát már valamennyi szabályozó hatóság megkezdte.

▐

24e. cikk

Megfelelés az iránymutatásoknak

(1)   A Bizottság vagy bármely nemzeti szabályozó hatóság is az Ügynökség véleményét kérheti abban az ügyben, hogy egy nemzeti szabályozó hatóság határozata megfelel-e az ebben az irányelvben vagy az 1775/2005/EK rendeletben említett iránymutatásoknak.

(2)   Az Ügynökség
  két
  hónapon belül megküldi véleményét a Bizottságnak, vagy az azt kérő nemzeti szabályozó hatóságnak ║, továbbá a szóban forgó határozatot hozó nemzeti szabályozó hatóságnak.

(3)   Amennyiben a vitatott határozatot hozó nemzeti szabályozó hatóság a kézhezvételtől számított négy hónapon belül nem teljesíti az Ügynökség véleményében foglaltakat, az Ügynökség ennek megfelelően tájékoztatja a Bizottságot.

(4)   Bármely nemzeti szabályozó hatóság tájékoztathatja a Bizottságot, amennyiben úgy véli, hogy egy nemzeti szabályozó hatóság határozata nem felel meg az ebben az irányelvben vagy az 1775/2005/EK rendeletben említett iránymutatásoknak, az említett határozat dátumától számított két hónapon belül.

(5)   Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy komoly kételyek merülnek fel azt illetően, hogy a nemzeti szabályozó hatóság határozata megfelel-e az ebben az irányelvben vagy az 1775/2005/EK rendeletben említett iránymutatásoknak, úgy vagy két hónappal az után, hogy tájékoztatták arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a (3) bekezdés szerint nem felelt meg az Ügynökség véleményében foglaltaknak, illetve hogy határozata a (4) bekezdés szerint nem felelt meg az iránymutatásoknak, vagy pedig a határozat dátumától számított három hónapon belül saját kezdeményezésére, eljárást indíthat. Ebben az esetben felkéri a nemzeti szabályozó hatóságot és a nemzeti szabályozó hatóság előtt folyó eljárás feleit, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

(6)   Amennyiben a Bizottság eljárást indít, az erre vonatkozó döntés keltétől számított ║ négy hónapon belül végleges határozatot hoz, amelyben:

| a) | nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen;vagy |
| --- | --- |

a)

nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen;vagy

| b) | a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesülnek az iránymutatások. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesülnek az iránymutatások.

(7)   Amennyiben a Bizottság nem indít eljárást vagy a (5), illetve (6) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem hoz végleges határozatot, úgy kell tekinteni, hogy nem emelt kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozata ellen.

(8)   A nemzeti szabályozó hatóság négy héten belül végrehajtja a Bizottságnak a határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát, és erről tájékoztatja a Bizottságot.

(9)   A Bizottság iránymutatásokat fogad el, amelyek meghatározzák az e cikk alkalmazásában követendő eljárások részleteit. Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló ezen intézkedést a 30. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell meghozni.

24f. cikk

Nyilvántartás

(1)   A tagállamok előírják az ellátó vállalkozások részére, hogy a
  hatáskörrel rendelkező hatóságok
  számára
  , feladataik elvégzését lehetővé teendő
  , legalább öt évig nyilván kell tartaniuk a nagykereskedelmi ügyfelekkel és a szállítási, illetve tárolási rendszerüzemeltetőkkel és az LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőjével kötött, gázellátási szerződésekkel és gázderivatívákkal kapcsolatos ügyletek fontos adatait.

(2)   Az adatok közé
  tartozhatnak
  az adott ügyletre vonatkozó jellemzők, például az időtartam, a szállítási és rendezési szabályok, a mennyiség, a végrehajtás napja és ideje, valamint az ügyleti árak és az érintett nagykereskedelmi ügyfél azonosítására szolgáló eszközök, továbbá a rendezetlen gázellátási szerződések és gázderivatívák bizonyos részletei.

(3)   A nemzeti szabályozó hatóság dönthet úgy, hogy ezen információk egyes elemeit hozzáférhetővé teszi a piaci szereplők számára, feltéve hogy konkrét piaci szereplőre vagy konkrét ügyletre vonatkozó üzleti szempontból érzékeny információt nem közölnek. E bekezdés nem alkalmazandó a 2004/39/EK irányelv hatálya alá tartozó pénzügyi eszközökkel kapcsolatos információkra.

▐

(4)   E cikk rendelkezései a 2004/39/EK irányelv hatály alá tartozó jogalanyok számára nem teremtenek újabb, az (1) bekezdésben említett hatóságokkal szembeni kötelezettségeket.

(5)   Ha az (1) bekezdésben említett hatóságoknak hozzáférésre van szükségük a 2004/39/EK irányelv hatály alá tartozó jogalanyok által vezetett nyilvántartáshoz, az említett irányelv szerinti felelős hatóságok ellátják őket a kért adatokkal.

| 19. | A 25. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

19.

A 25. cikket el kell hagyni.

| 20. | A 26. cikk után a következő szöveg kerül beillesztésre
  :

  „26a. cikk


  Ipari területek mentesítése



  (1)
     
  A tagállamok mentesíthetik az ipari területeket ezen irányelv 4., 7. cikke, 8. cikkének (1) és (2) bekezdése, 11. cikke, 12. cikkének (5) bekezdése, 13., 17. és 18. cikke, 23. cikkének (1) bekezdése és/vagy 24. cikke alól.




  (2)
     
  Harmadik személyek hozzáférését nem érintik az (1) bekezdésben említett mentességek. Az ipari területeken lévő fogyasztók szabadon megválaszthatják gáz szállítójukat azáltal, hogy a nemzeti szabályozó hatósághoz folyamodnak a hálózat üzemeltetővel fennálló vita esetén.
  ” |
| --- | --- |

20.

A 26. cikk után a következő szöveg kerül beillesztésre
  :

„26a. cikk

Ipari területek mentesítése

(1)
     
  A tagállamok mentesíthetik az ipari területeket ezen irányelv 4., 7. cikke, 8. cikkének (1) és (2) bekezdése, 11. cikke, 12. cikkének (5) bekezdése, 13., 17. és 18. cikke, 23. cikkének (1) bekezdése és/vagy 24. cikke alól.

(2)
     
  Harmadik személyek hozzáférését nem érintik az (1) bekezdésben említett mentességek. Az ipari területeken lévő fogyasztók szabadon megválaszthatják gáz szállítójukat azáltal, hogy a nemzeti szabályozó hatósághoz folyamodnak a hálózat üzemeltetővel fennálló vita esetén.
  ”

| 21. | A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „30. cikk


  Bizottság

  (1)   A Bizottság munkáját bizottság segíti.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
  (3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.” |
| --- | --- |

21.

A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„30. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottság munkáját bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

(3)   Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.”

| 22. | Az A. melléklet
  helyébe
  a következő
  szöveg lép:


  „
  A fogyasztóvédelemről szóló közösségi szabályok, különösen 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 93/13/EGK tanácsi irányelv sérelme nélkül a 3. cikkben említett intézkedések célja annak biztosítása, hogy a fogyasztók:










  a) | jogosultak legyenek olyan szerződést kötni a gázszolgáltatójukkal, amely tartalmazza a következőket:








  — | az ellátó neve és címe; |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Az A. melléklet
  helyébe
  a következő
  szöveg lép:

„
  A fogyasztóvédelemről szóló közösségi szabályok, különösen 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 93/13/EGK tanácsi irányelv sérelme nélkül a 3. cikkben említett intézkedések célja annak biztosítása, hogy a fogyasztók:

a)

jogosultak legyenek olyan szerződést kötni a gázszolgáltatójukkal, amely tartalmazza a következőket:

—

az ellátó neve és címe;

| — | a nyújtott szolgáltatások, azok felajánlott minőségi színvonala, valamint az első csatlakozás időpontja; |
| --- | --- |

—

a nyújtott szolgáltatások, azok felajánlott minőségi színvonala, valamint az első csatlakozás időpontja;

| — | a felkínált karbantartási szolgáltatás típusai; |
| --- | --- |

—

a felkínált karbantartási szolgáltatás típusai;

| — | azok az eszközök és módok, amelyek segítségével az érvényes tarifákra és karbantartási díjakra vonatkozó aktuális információkhoz hozzá lehet jutni; |
| --- | --- |

—

azok az eszközök és módok, amelyek segítségével az érvényes tarifákra és karbantartási díjakra vonatkozó aktuális információkhoz hozzá lehet jutni;

| — | a szerződés időtartama, a meghosszabbítás feltételei, valamint a szolgáltatások, illetve a szerződés megszüntetésének feltételei, és bármely, a térítésmentes felmondásra vonatkozó jog; |
| --- | --- |

—

a szerződés időtartama, a meghosszabbítás feltételei, valamint a szolgáltatások, illetve a szerződés megszüntetésének feltételei, és bármely, a térítésmentes felmondásra vonatkozó jog;

| — | kártérítési vagy visszatérítési előírások a szerződésben vállalt ellátás minőségi színvonalának be nem tartása esetén, beleértve a pontatlan és késedelmes számlázást is; |
| --- | --- |

—

kártérítési vagy visszatérítési előírások a szerződésben vállalt ellátás minőségi színvonalának be nem tartása esetén, beleértve a pontatlan és késedelmes számlázást is;

| — | a vitarendezési eljárások kezdeményezésének módja az f) ponttal összhangban; |
| --- | --- |

—

a vitarendezési eljárások kezdeményezésének módja az f) ponttal összhangban;

| — | a számlázó és a földgázipari vállalkozások weboldalain a fogyasztói jogokról való világos tájékoztatás, beleértve a fent említetteket is; és |
| --- | --- |

—

a számlázó és a földgázipari vállalkozások weboldalain a fogyasztói jogokról való világos tájékoztatás, beleértve a fent említetteket is; és

| — | az illetékes jogorvoslati hatóság elérhetősége, valamint a jogvita esetén a fogyasztók által követendő eljárás részletes leírása. |
| --- | --- |

—

az illetékes jogorvoslati hatóság elérhetősége, valamint a jogvita esetén a fogyasztók által követendő eljárás részletes leírása.

| b) | megfelelő időben értesítést kapjanak, ha a szerződési feltételekben módosítás várható, és az értesítéssel együtt felhívják a figyelmüket az elállás jogára. A szolgáltatók a fogyasztókat megfelelő időben, áttekinthető és érthető módon, közvetlenül tájékoztatják mindenféle díjemelésről, minden esetben azonban a díjemelést követő szokásos számlázási időszak lejártát megelőzően. A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók felmondhassák a szerződésüket, ha a gázszolgáltató által ajánlott új feltételeket nem fogadják el; |
| --- | --- |

b)

megfelelő időben értesítést kapjanak, ha a szerződési feltételekben módosítás várható, és az értesítéssel együtt felhívják a figyelmüket az elállás jogára. A szolgáltatók a fogyasztókat megfelelő időben, áttekinthető és érthető módon, közvetlenül tájékoztatják mindenféle díjemelésről, minden esetben azonban a díjemelést követő szokásos számlázási időszak lejártát megelőzően. A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók felmondhassák a szerződésüket, ha a gázszolgáltató által ajánlott új feltételeket nem fogadják el;

| c) | átlátható információt kapjanak az érvényes árakról és tarifákról, valamint a gázellátáshoz való hozzáférés és használat általános szerződési feltételeiről |
| --- | --- |

c)

átlátható információt kapjanak az érvényes árakról és tarifákról, valamint a gázellátáshoz való hozzáférés és használat általános szerződési feltételeiről

| d) | többféle olyan fizetési mód közül választhassanak, amelyek nem érintik hátrányosan a védelemre szoruló fogyasztókat. A szerződési feltételekben mutatkozó eltérések a szolgáltatónak a különféle fizetési rendszerekből származó költségeit tükrözik. Az általános szerződési feltételeknek tisztességesnek és áttekinthetőnek kell lenniük. Megfogalmazásuknak világosnak és érthetőnek kell lennie. A fogyasztókat védeni kell a félrevezető vagy tisztességtelen értékesítési módszerek ellen, ideértve a kereskedők által felállított, nem szerződéses korlátokat is, mint például a túl sok papírmunka; |
| --- | --- |

d)

többféle olyan fizetési mód közül választhassanak, amelyek nem érintik hátrányosan a védelemre szoruló fogyasztókat. A szerződési feltételekben mutatkozó eltérések a szolgáltatónak a különféle fizetési rendszerekből származó költségeit tükrözik. Az általános szerződési feltételeknek tisztességesnek és áttekinthetőnek kell lenniük. Megfogalmazásuknak világosnak és érthetőnek kell lennie. A fogyasztókat védeni kell a félrevezető vagy tisztességtelen értékesítési módszerek ellen, ideértve a kereskedők által felállított, nem szerződéses korlátokat is, mint például a túl sok papírmunka;

| e) | külön díj fizetése nélkül válthassanak szolgáltatót; |
| --- | --- |

e)

külön díj fizetése nélkül válthassanak szolgáltatót;

| f) | panaszait átlátható, egyszerű és olcsó eljárások során intézzék. Nevezetesen valamennyi fogyasztónak rendelkeznie kell a szolgáltatásnyújtáshoz és a panasztételhez való joggal a saját gázszolgáltatójánál. Ezek az eljárások lehetővé teszik a jogviták három hónapon belüli méltányos és haladéktalan rendezését, és ahol erre a fogyasztó jogosult, visszatérítés és/vagy kártérítés nyújtását. Az eljárások, ahol ez lehetséges, a peren kívüli fogyasztói vitarendezési testületekre alkalmazandó elvekről szóló, 1998. március 30-i, 98/257/EK bizottsági ajánlásokban (25) meghatározott elveket követik; |
| --- | --- |

f)

panaszait átlátható, egyszerű és olcsó eljárások során intézzék. Nevezetesen valamennyi fogyasztónak rendelkeznie kell a szolgáltatásnyújtáshoz és a panasztételhez való joggal a saját gázszolgáltatójánál. Ezek az eljárások lehetővé teszik a jogviták három hónapon belüli méltányos és haladéktalan rendezését, és ahol erre a fogyasztó jogosult, visszatérítés és/vagy kártérítés nyújtását. Az eljárások, ahol ez lehetséges, a peren kívüli fogyasztói vitarendezési testületekre alkalmazandó elvekről szóló, 1998. március 30-i, 98/257/EK bizottsági ajánlásokban (25) meghatározott elveket követik;

| g) | amennyiben már a gázhálózatra vannak kapcsolva, a vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján tájékoztatást kapjanak arról, hogy joguk van meghatározott minőségű, méltányos árú földgázzal történő ellátásra; |
| --- | --- |

g)

amennyiben már a gázhálózatra vannak kapcsolva, a vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján tájékoztatást kapjanak arról, hogy joguk van meghatározott minőségű, méltányos árú földgázzal történő ellátásra;

| h) | könnyen válthassanak szolgáltatót és
  rendelkezésükre álljanak a fogyasztási adataik, továbbá kifejezett megállapodás alapján és díjmentesen lehetőségük legyen arra, hogy bármely,
  engedélyezett ellátó
  vállalkozásnak hozzáférést adjanak mérési adataikhoz. Az adatkezelésért felelős fél köteles átadni ezeket az adatokat a vállalkozásnak. A tagállamok meghatározzák azt az adatformátumot és eljárást, amelyek segítségével az ellátók és a fogyasztók hozzáférhetnek az adatokhoz. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek. |
| --- | --- |

h)

könnyen válthassanak szolgáltatót és
  rendelkezésükre álljanak a fogyasztási adataik, továbbá kifejezett megállapodás alapján és díjmentesen lehetőségük legyen arra, hogy bármely,
  engedélyezett ellátó
  vállalkozásnak hozzáférést adjanak mérési adataikhoz. Az adatkezelésért felelős fél köteles átadni ezeket az adatokat a vállalkozásnak. A tagállamok meghatározzák azt az adatformátumot és eljárást, amelyek segítségével az ellátók és a fogyasztók hozzáférhetnek az adatokhoz. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek.

| i) | legalább negyedévente megfelelő
  tájékoztatást kapjanak az aktuális gázfogyasztásról és a költségekről. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek.
  A tagállamok biztosítják az intelligens fogyasztásmérőknek ...-ig (26) bevezetését a lehető legkevesebb fennakadást okozva a fogyasztók számára, valamint azt, hogy a bevezetés az energiaelosztó vagy -szolgáltató vállalatok felelőssége legyen. A nemzeti szabályozó hatóságoknak kell felelniük e fejlesztési folyamat figyelemmel kíséréséért és a szükséges közös szabványok előírásáért. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a mérőberendezések minimális műszaki tervezési és működési feltételeit megállapító szabványok figyelembe vegyék az interoperabilitási szempontokat annak érdekében, hogy a fogyasztók maximális hasznát a legkedvezőbb ár mellett biztosítsák; |
| --- | --- |

i)

legalább negyedévente megfelelő
  tájékoztatást kapjanak az aktuális gázfogyasztásról és a költségekről. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek.
  A tagállamok biztosítják az intelligens fogyasztásmérőknek ...-ig (26) bevezetését a lehető legkevesebb fennakadást okozva a fogyasztók számára, valamint azt, hogy a bevezetés az energiaelosztó vagy -szolgáltató vállalatok felelőssége legyen. A nemzeti szabályozó hatóságoknak kell felelniük e fejlesztési folyamat figyelemmel kíséréséért és a szükséges közös szabványok előírásáért. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a mérőberendezések minimális műszaki tervezési és működési feltételeit megállapító szabványok figyelembe vegyék az interoperabilitási szempontokat annak érdekében, hogy a fogyasztók maximális hasznát a legkedvezőbb ár mellett biztosítsák;

| j) | ha gázszolgáltatót váltanak, az adott szolgáltatónak szóló értesítéstől számított legfeljebb egy hónap múlva megkapják a záró végelszámolást. |
| --- | --- |

j)

ha gázszolgáltatót váltanak, az adott szolgáltatónak szóló értesítéstől számított legfeljebb egy hónap múlva megkapják a záró végelszámolást.

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ...-án/-én (27) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket ║...-tól/-től (27) kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által érintett területen elfogadnak.

(3)
     
  A tagállamok hatályon kívül helyeznek minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést, amely gátolja a földgázipari vállalkozásokat és a szabályozó vagy egyéb hatóságokat abban, hogy teljesítsék feladataikat, illetve gyakorolják az irányelvből eredő hatásköreiket, vagy eleget tegyenek az abból eredő kötelezettségeiknek.

(4)
     
  A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv formális és gyakorlati végrehajtásáról az egyes tagállamokban.

(5)
     
  Amenyiben egy államilag ellenőrzött testület közvetlenül vagy közvetve érintett egy vertikálisan integrált vállalkozás részleges felvásárlásában, az ügyletre vonatkozó árat be kell jelenteni a Bizottságnak. E bejelentés magában foglalja egy nemzetközi könyvvizsgáló cég igazolását az alapul szolgáló eszközértékről. A Bizottság ezt az információt kizárólag az állami támogatások ellenőrzéséhez használja fel.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

1

HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

(2)  
  HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

2

HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

(3)  Az Európai Parlament 2008. július 9-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. július 9-i álláspontja.

(4)  HL L 176., 2003.7.15., 57. o.

4

(5)  
  HL C 175. E, 2008.7.10., 206. o.

5

HL C 175. E, 2008.7.10., 206. o.

(6)  
  HL L ...

6

HL L ...

(7)  

  HL L 114., 2006.4.27., 64. o.

7

HL L 114., 2006.4.27., 64. o.

(8)  

  HL L 127., 2004.4.29., 92. o.

8

HL L 127., 2004.4.29., 92. o.

(9)  HL L 289., 2005.11.3., 1. o.

9

(10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

10

(11)  
  HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

11

HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

(12)  
  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.’

12

HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(13)  
  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

13

HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

(14)  
  HL L
  ...”

14

HL L

(15)  A [földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv átültetésétől számított egy év.

15

A [földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv átültetésétől számított egy év.

(16)  A [földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv átültetésétől számított két év.

16

A [földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv átültetésétől számított két év

(17)  
  A [földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésekor
  ...”

17

A [földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésekor

(18)  
  [A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított egy éven belül.
  .

18

[A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított egy éven belül.

(19)  
  [A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított tíz éven belül.
  .

19

[A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított tíz éven belül.

(20)  
  [A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül
  .”

20

[A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül

(21)  
  [A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított öt éven belül
  .

21

[A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított öt éven belül

(22)  
  [A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított hét éven belül
  .”

22

[A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépésétől számított hét éven belül

(23)  
  [A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló] .../.../EK irányelv hatálybalépésének napjától
  .”

23

[A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló] .../.../EK irányelv hatálybalépésének napjától

(24)  

  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.
  .’

24

HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(25)  

  HL L 115., 1998.4.17., 31. o.

25

HL L 115., 1998.4.17., 31. o.

(26)  
  A [2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépését követő tíz éven belül
  .”

26

A [2003/55/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépését követő tíz éven belül

(27)  Ezen az irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül.

27

Ezen az irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/181

---

2008. július 9., szerdaA szociális biztonsági rendszerek koordinációja ***I

P6_TA(2008)0348

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0016 – C6-0037/2006 – 2006/0006(COD))

2009/C 294 E/49

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0016),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 42. és 308. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0037/2006),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0251/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC1-COD(2006)0006

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról és az 574/72/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT- és Svájc vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 42. és 308. cikkére,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében szereplő eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A 883/2004/EK rendelet korszerűsíti a tagállamok nemzeti szociális biztonsági rendszereinek koordinálását, megállapítva a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket és eljárásokat, ügyelve azoknak az érintett szereplők érdekében történő egyszerűsítésére. Végrehajtási szabályait meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2004/EK rendelet korszerűsíti a tagállamok nemzeti szociális biztonsági rendszereinek koordinálását, megállapítva a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket és eljárásokat, ügyelve azoknak az érintett szereplők érdekében történő egyszerűsítésére. Végrehajtási szabályait meg kell állapítani.

| (2) | A szociális biztonsági intézmények közötti eredményesebb és szorosabb együttműködés megszervezése lényeges tényező annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek számára, hogy jogaikat a legkedvezőbb határidőn belül és feltételek mellett élvezhessék. |
| --- | --- |

(2)

A szociális biztonsági intézmények közötti eredményesebb és szorosabb együttműködés megszervezése lényeges tényező annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek számára, hogy jogaikat a legkedvezőbb határidőn belül és feltételek mellett élvezhessék.

| (3) | Az elektronikus eszközök használata alkalmas a tagállami intézmények közötti gyors és megbízható adatcserére. Az adatok elektronikus kezelése biztosan hozzájárul az eljárások meggyorsításához az érintett személyek számára. Az érintettt személyeknek egyébként élvezniük kell minden, a személyes adatok kezelésével és ezen adatok szabad mozgásával kapcsolatos, a magánszemélyek védelmére vonatkozó és közösségi rendelkezésekben meghatározott minden biztosítékot.
  A tagállamoknak ezért meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó nemzeti társadalombiztosítási jogszabályokkal kapcsolatos adatokat megfelelően kezeljék az egyének személyes adataik feldolgozásával és átadásával kapcsolatos jogainak védelmével összhangban
  . |
| --- | --- |

(3)

Az elektronikus eszközök használata alkalmas a tagállami intézmények közötti gyors és megbízható adatcserére. Az adatok elektronikus kezelése biztosan hozzájárul az eljárások meggyorsításához az érintett személyek számára. Az érintettt személyeknek egyébként élvezniük kell minden, a személyes adatok kezelésével és ezen adatok szabad mozgásával kapcsolatos, a magánszemélyek védelmére vonatkozó és közösségi rendelkezésekben meghatározott minden biztosítékot.
  A tagállamoknak ezért meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó nemzeti társadalombiztosítási jogszabályokkal kapcsolatos adatokat megfelelően kezeljék az egyének személyes adataik feldolgozásával és átadásával kapcsolatos jogainak védelmével összhangban
  .

| (4) | Amennyiben a 883/2004/EK rendelet alkalmazásában közreműködni kívánó tagállami szervezetek adatait – beleértve az elektronikus adatokat is – olyan formában bocsátják rendelkezésre, amely lehetővé teszi a megfelelő időben történő frisssítést, az megkönnyíti a tagállami intézmények közötti adatcserét. Ez a megközelítés, amely előnyben részesíti a tisztán ténybeli információk helytállóságát, valamint hogy ezen adatok a polgárok számára azonnal rendelkezésre álljanak, jelentős egyszerűsítést jelent, amelyet e rendelettel kell bevezetni. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a 883/2004/EK rendelet alkalmazásában közreműködni kívánó tagállami szervezetek adatait – beleértve az elektronikus adatokat is – olyan formában bocsátják rendelkezésre, amely lehetővé teszi a megfelelő időben történő frisssítést, az megkönnyíti a tagállami intézmények közötti adatcserét. Ez a megközelítés, amely előnyben részesíti a tisztán ténybeli információk helytállóságát, valamint hogy ezen adatok a polgárok számára azonnal rendelkezésre álljanak, jelentős egyszerűsítést jelent, amelyet e rendelettel kell bevezetni.

| (5) | A szociális biztonsági rendszerek összehangolására vonatkozó szabályok végrehajtására szolgáló összetett eljárások lehető legzökkenőmentesebb működtetése és eredményes irányítása a IV. melléklet haladéktalan naprakésszé tételére szolgáló rendszert igényel. Az ezzel kapcsolatos rendelkezések előkészítése és alkalmazása szoros együttműködést követel meg a tagállamok és a Bizottság között, továbbá – tekintve a késedelem állampolgárokra és a közigazgatásra gyakorolt hatásait – e rendelkezéseket gyorsan kell végrehajtani. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni egy adatbázis létrehozására és kezelésére, valamint biztosítani kell, hogy az legkésőbb a rendelet hatályba lépésekor működőképes legyen. A Bizottságnak különösen lépéseket kell tennie a IV. mellékletben felsorolt adatoknak az adatbázisba való bevitelére. |
| --- | --- |

(5)

A szociális biztonsági rendszerek összehangolására vonatkozó szabályok végrehajtására szolgáló összetett eljárások lehető legzökkenőmentesebb működtetése és eredményes irányítása a IV. melléklet haladéktalan naprakésszé tételére szolgáló rendszert igényel. Az ezzel kapcsolatos rendelkezések előkészítése és alkalmazása szoros együttműködést követel meg a tagállamok és a Bizottság között, továbbá – tekintve a késedelem állampolgárokra és a közigazgatásra gyakorolt hatásait – e rendelkezéseket gyorsan kell végrehajtani. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni egy adatbázis létrehozására és kezelésére, valamint biztosítani kell, hogy az legkésőbb a rendelet hatályba lépésekor működőképes legyen. A Bizottságnak különösen lépéseket kell tennie a IV. mellékletben felsorolt adatoknak az adatbázisba való bevitelére.

| (6) | Bizonyos eljárások megerősítésének nagyobb jogbiztonságot és átláthatóságot kell hoznia a 883/2004/EK rendelet felhasználóinak. Különösen a bizonyos kötelezettségek vagy bizonyos közigazgatási lépések megtételének közös határideje megállapításának hozzá kell járulnia a biztosítottak és az intézmények közötti kapcsolatok egyértelművé tételéhez és megszervezéséhez. |
| --- | --- |

(6)

Bizonyos eljárások megerősítésének nagyobb jogbiztonságot és átláthatóságot kell hoznia a 883/2004/EK rendelet felhasználóinak. Különösen a bizonyos kötelezettségek vagy bizonyos közigazgatási lépések megtételének közös határideje megállapításának hozzá kell járulnia a biztosítottak és az intézmények közötti kapcsolatok egyértelművé tételéhez és megszervezéséhez.

| (7) | A tagállamoknak, azok illetékes hatóságainak, illetve a szociális biztonsági intézményeknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy egymás között megállapodjanak az általuk legeredményesebbnek, és a szociális biztonsági rendszereikhez leginkább igazodónak ítélt könnyített eljárásokról és közigazgatási megállapodásokról. Azonban az ilyen megállapodások nem sérthetik a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek jogait. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak, azok illetékes hatóságainak, illetve a szociális biztonsági intézményeknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy egymás között megállapodjanak az általuk legeredményesebbnek, és a szociális biztonsági rendszereikhez leginkább igazodónak ítélt könnyített eljárásokról és közigazgatási megállapodásokról. Azonban az ilyen megállapodások nem sérthetik a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek jogait.

| (8) | A szociális biztonság területére jellemző összetettség azt igényli, hogy a tagállamok minden intézménye különleges erőfeszítést tegyen a biztosítottak érdekében, hogy ne szankcionálják azon érintett személyeket, akik nem juttatták el a kérelmüket vagy bizonyos információkat a 883/2004/EK rendeletben és az e rendeletben meghatározott szabályok és eljárások alapján az e kérelem kezelésére felhatalmazott intézménynek. |
| --- | --- |

(8)

A szociális biztonság területére jellemző összetettség azt igényli, hogy a tagállamok minden intézménye különleges erőfeszítést tegyen a biztosítottak érdekében, hogy ne szankcionálják azon érintett személyeket, akik nem juttatták el a kérelmüket vagy bizonyos információkat a 883/2004/EK rendeletben és az e rendeletben meghatározott szabályok és eljárások alapján az e kérelem kezelésére felhatalmazott intézménynek.

| (9) | Az illetékes intézmény – azaz amely jogszabályai alkalmazandók, vagy amelynek bizonyos ellátásokat ki kell fizetnie – meghatározásához a biztosított és a család tagjainak objektív helyzetét egy vagy több tagállam intézményeinek kell megvizsgálnia. Az intézmények közötti e nélkülözhetetlen adatcserék időtartama alatt az érintett személy védelmének biztosítására célszerű ideiglenes jelleggel megállapítani valamely szociális biztonsági joghoz való csatlakozását. |
| --- | --- |

(9)

Az illetékes intézmény – azaz amely jogszabályai alkalmazandók, vagy amelynek bizonyos ellátásokat ki kell fizetnie – meghatározásához a biztosított és a család tagjainak objektív helyzetét egy vagy több tagállam intézményeinek kell megvizsgálnia. Az intézmények közötti e nélkülözhetetlen adatcserék időtartama alatt az érintett személy védelmének biztosítására célszerű ideiglenes jelleggel megállapítani valamely szociális biztonsági joghoz való csatlakozását.

| (10) | A tagállamoknak együtt kell működniük az e rendelet és a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek lakóhelyének megállapítása érdekében, és vita esetén minden vonatkozó kritériumot figyelembe kell venni a vita megoldására. Ennek érdekében a tagállamok figyelembe vehetik a jelen rendelet vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak együtt kell működniük az e rendelet és a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek lakóhelyének megállapítása érdekében, és vita esetén minden vonatkozó kritériumot figyelembe kell venni a vita megoldására. Ennek érdekében a tagállamok figyelembe vehetik a jelen rendelet vonatkozó rendelkezéseit.

| (11) | Az e rendelet által meghatározott számos intézkedésnek és eljárásnak az a célja, hogy nagyobb átláthatóságot biztosítson a tagállamok által a 883/2004/EK rendelet keretében alkalmazandó előírásoknak. E pontosítások az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatából, az igazgatási bizottság határozataiból, valamint a Szerződésben meghatározott alapvető szabadságok keretén belül a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának több mint harminc éves tapasztalatából erednek. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendelet által meghatározott számos intézkedésnek és eljárásnak az a célja, hogy nagyobb átláthatóságot biztosítson a tagállamok által a 883/2004/EK rendelet keretében alkalmazandó előírásoknak. E pontosítások az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatából, az igazgatási bizottság határozataiból, valamint a Szerződésben meghatározott alapvető szabadságok keretén belül a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának több mint harminc éves tapasztalatából erednek.

| (12) | A rendeletben szereplő intézkedések és eljárások célja a munkavállalók és munkanélküliek mobilitásának előmozdítása. Egy teljesen munkanélkülivé vált határ menti munkavállaló rendelkezésre bocsáthatja magát a lakhely szerinti ország, valamint azon tagállam foglalkoztatási szolgálatánál is, ahol utoljára tevékenykedett. Mindkét esetben kizárólag attól a tagországtól igényelhet ellátást, amelyben lakik. |
| --- | --- |

(12)

A rendeletben szereplő intézkedések és eljárások célja a munkavállalók és munkanélküliek mobilitásának előmozdítása. Egy teljesen munkanélkülivé vált határ menti munkavállaló rendelkezésre bocsáthatja magát a lakhely szerinti ország, valamint azon tagállam foglalkoztatási szolgálatánál is, ahol utoljára tevékenykedett. Mindkét esetben kizárólag attól a tagországtól igényelhet ellátást, amelyben lakik.

| (13) | A 883/2004/EK rendelet hatályának a biztosítottak összességére – beleértve a nem aktív személyeket is – történő kiterjesztése bizonyos egyedi szabályokat és eljárásokat igényel e személyek tekintetében, különösen a lakóhelyük szerinti különböző tagállamokban fizetett vagy nem fizetett tevékenységet soha nem folytatott személyek által gyermekek nevelésének szentelt időszakai figyelembevételére alkalmazandó jogszabályok meghatározására. |
| --- | --- |

(13)

A 883/2004/EK rendelet hatályának a biztosítottak összességére – beleértve a nem aktív személyeket is – történő kiterjesztése bizonyos egyedi szabályokat és eljárásokat igényel e személyek tekintetében, különösen a lakóhelyük szerinti különböző tagállamokban fizetett vagy nem fizetett tevékenységet soha nem folytatott személyek által gyermekek nevelésének szentelt időszakai figyelembevételére alkalmazandó jogszabályok meghatározására.

| (14) | Bizonyos eljárásoknak tükrözniük kell a terhek tagállamok közötti kiegyensúlyozott megoszlásának követelményét is. Különösen a betegbiztosítási terület keretén belül, ezen eljárásoknak figyelembe kell venniük egyrészről azon tagállamok helyzetét, amelyek a biztosítottak fogadási költségeit fizetik, azok rendelkezésére bocsátva az egészségügyi rendszerüket, és másrészről azon tagállamokét, amelyek intézményei a biztosítottjaik által a lakóhelyüktől eltérő tagállamban kapott természetbeni ellátások pénzügyi terheit viselik. |
| --- | --- |

(14)

Bizonyos eljárásoknak tükrözniük kell a terhek tagállamok közötti kiegyensúlyozott megoszlásának követelményét is. Különösen a betegbiztosítási terület keretén belül, ezen eljárásoknak figyelembe kell venniük egyrészről azon tagállamok helyzetét, amelyek a biztosítottak fogadási költségeit fizetik, azok rendelkezésére bocsátva az egészségügyi rendszerüket, és másrészről azon tagállamokét, amelyek intézményei a biztosítottjaik által a lakóhelyüktől eltérő tagállamban kapott természetbeni ellátások pénzügyi terheit viselik.

| (15) | A 883/2004/EK rendelet egyedi keretén belül a „rendszeres juttatások” keretében egyértelművé kell tenni a természetbeni betegbiztosítási ellátásokhoz – azaz azon ellátásokhoz, amelyekért egy biztosított a lakóhelyétől és a biztosítottsága helyétől eltérő tagállamban folyamodik – kapcsolódó kiadások átvételének feltételeit. A biztosított előzetes engedélyezési kérelmére vonatkozó kötelezettségeit, valamint az intézménynek az ügyfél tekintetében az engedélyezés feltételeire vonatkozó kötelezettségeit pontosítani kell. Helyénvaló pontosítani a fent említett engedélyezés alapján egy másik tagállamban kapott ellátások pénzügyi terhei átvételének következményeit is. |
| --- | --- |

(15)

A 883/2004/EK rendelet egyedi keretén belül a „rendszeres juttatások” keretében egyértelművé kell tenni a természetbeni betegbiztosítási ellátásokhoz – azaz azon ellátásokhoz, amelyekért egy biztosított a lakóhelyétől és a biztosítottsága helyétől eltérő tagállamban folyamodik – kapcsolódó kiadások átvételének feltételeit. A biztosított előzetes engedélyezési kérelmére vonatkozó kötelezettségeit, valamint az intézménynek az ügyfél tekintetében az engedélyezés feltételeire vonatkozó kötelezettségeit pontosítani kell. Helyénvaló pontosítani a fent említett engedélyezés alapján egy másik tagállamban kapott ellátások pénzügyi terhei átvételének következményeit is.

| (16) | A tagállamok intézményei között felmerülő ilyen követelések kifizetése határidejének lerövidítéséhez leginkább szükséges eljárások lényegesnek tűnnek az adatcserék tekintetében a bizalom fenntartása, és a tagállamok szociális biztonsági rendszerei számára elengedhetetlen, hatékony és eredményes igazgatás követelményének való megfelelés érdekében. Ezért célszerű megerősíteni a betegbiztosítási és munkanélküli ellátások összefüggésében a követelések kezelését érintő eljárásokat. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamok intézményei között felmerülő ilyen követelések kifizetése határidejének lerövidítéséhez leginkább szükséges eljárások lényegesnek tűnnek az adatcserék tekintetében a bizalom fenntartása, és a tagállamok szociális biztonsági rendszerei számára elengedhetetlen, hatékony és eredményes igazgatás követelményének való megfelelés érdekében. Ezért célszerű megerősíteni a betegbiztosítási és munkanélküli ellátások összefüggésében a követelések kezelését érintő eljárásokat.

| (17) | Mivel a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó szociális biztonsági rendszerek a biztosítottak szolidaritásán alapulnak, meg kell határozni a nem járó ellátásokhoz, vagy a nem folyósított járulékokhoz kapcsolódó követelések hatékonyabb megtérítésének mechanizmusát. Az együttműködés megszervezése során a tagállamok pénzügyi érdekeinek jobb védelme érdekében, az intézmények közötti – különösen az adóügyi igazgatások közötti – kölcsönös segítségnyújtási eljárásokat pontosítani kell a bizonyos járulékokkal, terhekkel és díjakkal kapcsolatos követelések beszedésére vonatkozó kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008. május 26-i 2008/55/EK tanácsi irányelv (4) és más intézkedések rendelkezései alapján. |
| --- | --- |

(17)

Mivel a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó szociális biztonsági rendszerek a biztosítottak szolidaritásán alapulnak, meg kell határozni a nem járó ellátásokhoz, vagy a nem folyósított járulékokhoz kapcsolódó követelések hatékonyabb megtérítésének mechanizmusát. Az együttműködés megszervezése során a tagállamok pénzügyi érdekeinek jobb védelme érdekében, az intézmények közötti – különösen az adóügyi igazgatások közötti – kölcsönös segítségnyújtási eljárásokat pontosítani kell a bizonyos járulékokkal, terhekkel és díjakkal kapcsolatos követelések beszedésére vonatkozó kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008. május 26-i 2008/55/EK tanácsi irányelv (4) és más intézkedések rendelkezései alapján.

| (18) | A biztosítottaknak a jogaikról és a kötelezettségeikről való tájékoztatása lényeges eleme az illetékes hatóságokkal és a tagállami intézményekkel való, bizalmon alapuló kapcsolatnak. |
| --- | --- |

(18)

A biztosítottaknak a jogaikról és a kötelezettségeikről való tájékoztatása lényeges eleme az illetékes hatóságokkal és a tagállami intézményekkel való, bizalmon alapuló kapcsolatnak.

| (19) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a személyek szabad mozgása hatékony gyakorlásának biztosítására irányuló koordinációs intézkedések elfogadását, a tagállamok nem tudják kielégítő módon megvalósítani, és az ║közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében szereplő szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben szereplő arányosság elvének megfelelően e rendelet nem terjed túl a cél eléréséhez szükségeseken. |
| --- | --- |

(19)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a személyek szabad mozgása hatékony gyakorlásának biztosítására irányuló koordinációs intézkedések elfogadását, a tagállamok nem tudják kielégítő módon megvalósítani, és az ║közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében szereplő szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben szereplő arányosság elvének megfelelően e rendelet nem terjed túl a cél eléréséhez szükségeseken.

| (20) | E rendeletnek a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1972 március 21-i 574/72/EGK rendelet (5) helyébe kell lépnie. |
| --- | --- |

(20)

E rendeletnek a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1972 március 21-i 574/72/EGK rendelet (5) helyébe kell lépnie.

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

I.   CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I.   fejezet

Fogalommeghatározások

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet
  alkalmazásában:

| a) | „alaprendelet”: a 883/2004/EK rendelet; |
| --- | --- |

a)

„alaprendelet”: a 883/2004/EK rendelet;

| b) | „végrehajtási rendelet”: ez a rendelet; és |
| --- | --- |

b)

„végrehajtási rendelet”: ez a rendelet; és

| c) | az alaprendeletben meghatározott fogalmak alkalmazandók. |
| --- | --- |

c)

az alaprendeletben meghatározott fogalmak alkalmazandók.

(2)   Az (1) bekezdésben szereplő fogalommeghatározásokon kívül e rendelet alkalmazásában:

| a) | „hozzáférési pont”:
  bármely szerv, amelyet
  valamely tagállam illetékes hatósága az alaprendelet 3. cikkében említett szociális biztonsági terület vagy területek tekintetében elektronikus kapcsolattartó pontnak jelölt ki, és amelynek feladata
  az alaprendelet és
  a
  végrehajtási
  rendelet alkalmazásához szükséges adatok elektronikus úton történő küldése és fogadása a
  tagállamok között a
  közös hálózaton keresztül ▐; |
| --- | --- |

a)

„hozzáférési pont”:
  bármely szerv, amelyet
  valamely tagállam illetékes hatósága az alaprendelet 3. cikkében említett szociális biztonsági terület vagy területek tekintetében elektronikus kapcsolattartó pontnak jelölt ki, és amelynek feladata
  az alaprendelet és
  a
  végrehajtási
  rendelet alkalmazásához szükséges adatok elektronikus úton történő küldése és fogadása a
  tagállamok között a
  közös hálózaton keresztül ▐;

| b) | „kapcsolattartó szervezet”: valamely tagállam illetékes hatósága által
  az alaprendelet
  3. cikkében
  említett
  szociális biztonsági
  terület vagy
  területek tekintetében kijelölt szervezet,
  amelynek feladata az alaprendelet és
  a
  végrehajtási rendelet alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatási
  és
  segítségnyújtási kérelmekre való reagálás
  , és
  amelynek a végrehajtási
  rendelet IV.
  címe alapján ráruházott feladatokat kell ellátnia
  ; |
| --- | --- |

b)

„kapcsolattartó szervezet”: valamely tagállam illetékes hatósága által
  az alaprendelet
  3. cikkében
  említett
  szociális biztonsági
  terület vagy
  területek tekintetében kijelölt szervezet,
  amelynek feladata az alaprendelet és
  a
  végrehajtási rendelet alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatási
  és
  segítségnyújtási kérelmekre való reagálás
  , és
  amelynek a végrehajtási
  rendelet IV.
  címe alapján ráruházott feladatokat kell ellátnia
  ;

| c) | „dokumentum”: ▐ azon
  adatcsoport
  – az adathordozótól függetlenül –,
  amely szerkezeténél fogva alkalmas
  az elektronikus úton történő
  adatcserére
  , és
  amelynek
  közlése szükséges
  az alaprendelet és
  a
  végrehajtási
  rendelet ▐ rendelkezéseinek érvényesüléséhez; |
| --- | --- |

c)

„dokumentum”: ▐ azon
  adatcsoport
  – az adathordozótól függetlenül –,
  amely szerkezeténél fogva alkalmas
  az elektronikus úton történő
  adatcserére
  , és
  amelynek
  közlése szükséges
  az alaprendelet és
  a
  végrehajtási
  rendelet ▐ rendelkezéseinek érvényesüléséhez;

| d) | „szabványosított elektronikus üzenet”: ▐ a tagállamok intézményei közötti elektronikus információcsere céljára
  meghatározott
  formátumú és szerkezetű
  dokumentum; |
| --- | --- |

d)

„szabványosított elektronikus üzenet”: ▐ a tagállamok intézményei közötti elektronikus információcsere céljára
  meghatározott
  formátumú és szerkezetű
  dokumentum;

| e) | „elektronikus úton történő továbbítás” elektronikus adatkezelési eszközök (beleértve a numerikus tömörítést is) útján történő továbbítás vezetéken, rádión, optikai vagy más elektromágneses eljárással; |
| --- | --- |

e)

„elektronikus úton történő továbbítás” elektronikus adatkezelési eszközök (beleértve a numerikus tömörítést is) útján történő továbbítás vezetéken, rádión, optikai vagy más elektromágneses eljárással;

| f) | „technikai bizottság”az alaprendelet 73. cikkében szereplő bizottság; |
| --- | --- |

f)

„technikai bizottság”az alaprendelet 73. cikkében szereplő bizottság;

| g) | „könyvvizsgáló bizottság”az alaprendelet 74. cikkében szereplő bizottság. |
| --- | --- |

g)

„könyvvizsgáló bizottság”az alaprendelet 74. cikkében szereplő bizottság.

II.   fejezet

Az együttműködésre és az adatcserére vonatkozó rendelkezések

2. cikk

Az intézmények közötti adatcserék hatálya és szabályai

(1)
     
  A végrehajtási rendelet alkalmazásában a tagállami hatóságok és intézmények és az alaprendelet hatálya alá tartozó személyek közötti kommunikációnak a közszolgálatiság, az objektivitás, az együttműködés, az aktív segítségnyújtás, a hatékonyság, a fogyatékkal élők által történő hozzáférhetőség és a gyorsaság elvein kell alapulnia. ▐

(2)   
  Az intézmények a kérdéses tagállam társadalombiztosítási jogszabályaiban előírt határidőn belül rendelkezésre bocsátanak vagy egymás között kicserélnek minden olyan adatot, amely azon személyek jogainak és kötelezettségeinek megállapításához és meghatározásához szükséges, akikre az alaprendeletet alkalmazni kell.
  A tagállami intézmények
  közötti adatközlés közvetlenül
  ,
  maguk
  az
  intézmények között
  ,
  vagy közvetve, az összekötő szerven keresztül történik
  .

(3)   Amennyiben egy
  személy
  tévedésből
  a végrehajtási
  rendelet
  alapján
  kijelölt
  intézmény szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lévő intézménybe küldött információt
  , dokumentumokat vagy
  igényléseket
  ,
  ezen információt
  , dokumentumokat vagy
  igényléseket
  az első intézménynek haladéktalanul továbbítania kell
  a végrehajtási
  rendelet
  alapján
  kijelölt intézménynek, feltüntetve azt az időpontot, amikor azokat eredetileg benyújtották. Az utóbbi intézményre nézve ez az időpont kötelező.
  Mindazonáltal valamely tagállam intézményei nem tekinthetők felelősnek, vagy mulasztásuk nem tekinthető úgy, mintha határozatot hoztak volna, ha ezt a más tagállamok intézményei általi késedelmes információ-, dokumentum- vagy igényléstovábbítás eredményezte
  .

▐

(4)   Amennyiben az adatközlés hozzáférési ponton vagy kapcsolattartó szervezeten keresztül történt, ezt a hozzáférési pontot vagy kapcsolattartó szervezetet a hozzá intézett kérelmek határideje tekintetében a megkeresett intézmény szerepét és feladatát teljesítő megkeresett intézménynek kell tekinteni abban a tagállamban.

3. cikk

A kedvezményezettek és az intézmények közötti adatcserék hatálya és szabályai

(1)   Bármely,
  az alaprendelet
  hatálya alá tartozó személy köteles
  továbbítani a megfelelő
  intézménynek minden tájékoztatást,
  dokumentumot
  vagy igazoló dokumentumot, amely a helyzete, ▐ a családja helyzete,
  továbbá
  a jogai és kötelezettségei megállapításához, azok fenntartásához, valamint az alkalmazandó
  jog
  , és az annak
  alapján
  fennálló
  kötelezettségei meghatározásához
  szükséges.

▐

(2)   
  Amikor
  a
  tagállamok jogszabályaik alapján
  , az
  alaprendelet végrehajtása érdekében
  ezeket az adatokat
  összegyűjtik
  ,
  továbbítják vagy feldolgozzák, biztosítaniuk kell, hogy
  az érintett
  személyek teljes mértékben gyakorolhassák személyes adatok védelméhez kapcsolódó jogaikat
  , a személyes adatok kezelése és
  az
  adatok szabad mozgása tekintetében a magánszemélyek védelmére vonatkozó közösségi rendelkezések betartásával.

A tagállamoknak különösen azt kell garantálniuk, hogy ezeket a személyes adatokat társadalombiztosítási célokon kívül más célokra nem használják fel, kivéve, ha az érintett személy azt kifejezetten engedélyezi. A tagállamok emellett kérésre konkrét és megfelelő információkkal látják el az érdekelteket személyes adataiknak a jelen rendelet alkalmazásában történő kezelésére vonatkozóan.

Az érintetteknek a jelen rendelet hatálya alá tartozó területeken az illetékes intézmény közvetítésével biztosítaniuk kell az adataikhoz fűződő jogaikat, az adatok eredetétől függetlenül.

Az egyes tagállamokban a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (6)

  18. cikke értelmében kinevezett, a személyes adatok védelmével foglalkozó, az alaprendelet hatálya alá tartozó társadalombiztosítási jogszabályokkal kapcsolatos adatok kezelését végző tisztviselők listája és adatai a végrehajtási rendelet IV. mellékletének részét képezik

(3)   Az
  alaprendelet és a végrehajtási rendelet alkalmazása által megkívánt mértékben az
  illetékes
  intézmények a kérdéses
  tagállam
  társadalombiztosítási jogszabályaiban előírt határidőn belül továbbítják
  az információkat és kiállítják ▐ a szükséges dokumentumokat
  az érintett személyek számára
  .

(4)   Egy tagállam illetékes intézménye, amely egy másik tagállam területén lakó vagy tartózkodó személy jogairól szóló határozatot tartalmazó dokumentumot közvetlenül küld, a küldemény hordozójától és módjától függetlenül kéri a kézhezvétel igazolását. A kézhezvétel igazolása bármely hordozón vagy eszközzel megadható.

(5)   A (4) bekezdésben szereplő határozat elküldése bizonyítékának az alaprendelet értelmében megnyílt jogok jogvesztő és elévülési határideje nem érvényesíthető a kedvezményezettekkel szemben.

(6)   Amennyiben a (4) cikkben szereplő határozat elküldésének időpontja megfelelően megállapított, az illetékes intézmény határozata az érdekelttel szemben az adott időpontot követő egy hónapon belüli érvényesíthető. Ha azonban a határozatot meghozó tagállam jogszabályai hosszabb határidőt állapítanak meg, akkor azt a határidőt kell alkalmazni.

(7)   Minden esetben az érintett személy a határozatot meghozó intézmény által alkalmazott jogszabályokban megállapított jogorvoslati lehetőségekkel és eljárásokkal élhet.

▐

4. cikk

Az adatcserék formája és módja

(1)   Az igazgatási bizottság megállapítja a dokumentumok ▐ és a szabványosított elektronikus üzenetek
  szerkezetét, tartalmát, formátumát, valamint cseréjük módjait
  .

(2)   Az intézmények, a hozzáférési pontok vagy a kapcsolattartási szervezetek közötti adattovábbítás elektronikus úton történik egy közös, biztonságossá tett kereten belül, amely képes a titkosság és az adatcsere védelmének biztosítására.

(3)   
  Az érintett személyekkel
  való kapcsolattartás során
  a megfelelő intézmények
  az
  adott esetnek megfelelő szabályt alkalmazzák, és amennyire lehetséges,
  előnyben részesítik az elektronikus
  eszközök
  alkalmazását.
  Az igazgatási bizottság megállapítja az információknak, dokumentumoknak vagy határozatoknak az érintett személy részére elektronikus úton való megküldésére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket.

5. cikk

Egy másik tagállamban kiállított dokumentumok és igazoló dokumentumok jogi értéke

(1)   A valamely tagállam intézménye által az alaprendelet és a végrehajtási rendelet alkalmazása céljából egy személy helyzetének igazolására kiállított dokumentumok, valamint egy másik tagállam hatóságai – beleértve az adóhatóságokat is – által kiállított igazoló dokumentumok a többi tagállam intézményeire nézve kötelezőek, a dokumentumokat és az igazoló dokumentumokat kiállító tagállam illetékes hatósága által történő visszavonásáig vagy érvénytelenné nyilvánításáig.

(2)   A dokumentum megalapozottsága vagy az abban szereplő bejegyzések alapját képező tények tekintetében felmerült kétség esetén a dokumentumot átvevő tagállami intézmény a kiállító intézményhez fordul a szükséges pontosítások, és adott esetben a szóban forgó dokumentum visszavonásának kérelmével.
  A kibocsátó intézmény feladata a dokumentum kiállításának alapját képező indokok felülvizsgálata és szükség esetén a dokumentum visszavonása.

(3)   Ha az érintett intézmények között a dokumentumot átvevő intézmény kérelmének időpontját követő egy hónapon belül nem jön létre megállapodás, az alaprendelet 76. cikke (6) bekezdésének megfelelően a megkeresést követő hat hónapon belül az igazgatási bizottsághoz lehet fordulni az álláspontok összeegyeztetése érdekében.

6. cikk

Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes folyósítása

(1)   
  Ha a végrehajtási rendelet eltérően nem rendelkezik, amennyiben
  az alkalmazandó jogszabályok megállapítása tekintetében ▐ két vagy több tagállam
  intézményeinek
  vagy
  hatóságainak álláspontja eltér
  , az érintett
  személyre átmenetileg ezen tagállamok valamelyikének jogszabályait
  kell alkalmazni,
  az elsőbbséget az alábbi kritériumok alapján megállapítva
  :

| a) | ha a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység gyakorlása kizárólag egy tagállamban történik, azon tagállam jogszabályai alkalmazandók, ahol a személy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységét ténylegesen gyakorolja; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység gyakorlása kizárólag egy tagállamban történik, azon tagállam jogszabályai alkalmazandók, ahol a személy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységét ténylegesen gyakorolja; vagy

| b) | a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai, amennyiben a tevékenysége vagy tevékenységei egy részét ott végzi, vagy amennyiben nem végez munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet; vagy |
| --- | --- |

b)

a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai, amennyiben a tevékenysége vagy tevékenységei egy részét ott végzi, vagy amennyiben nem végez munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet; vagy

| c) | ha egy személy két vagy több tagállamban gyakorol tevékenységet vagy tevékenységeket, akkor
  azon
  érintett
  tagállam jogszabályai,
  amelyben először kérték az adott tagállam jogának alkalmazását
  . |
| --- | --- |

c)

ha egy személy két vagy több tagállamban gyakorol tevékenységet vagy tevékenységeket, akkor
  azon
  érintett
  tagállam jogszabályai,
  amelyben először kérték az adott tagállam jogának alkalmazását
  .

(2)   Az ellátások szolgáltatására felhívott intézmény megállapításának tárgyában két vagy több tagállam intézményei vagy illetékes hatóságai között fennálló nézetkülönbség esetén az ellátások igénylésére jogosult érdekelt – ha ezt nem vitatják – ideiglenesen a lakóhelye szerinti, vagy – ha az érdekelt nem a szóban forgó tagállamok valamelyikének területén lakik – azon intézmény által alkalmazott jogszabályokban meghatározott ellátásokban részesül, amelyhez a kérelmet elsőként benyújtották.

(3)
     
  Ha az érintett intézmények vagy hatóságok között nem születik megállapodás, az ügyet az illetékes hatóságokon keresztül az igazgatási bizottság elé lehet terjeszteni, legkorábban egy hónappal azon napot követően, amikor az (1) vagy a (2) bekezdésben említett álláspontbeli különbség felmerült. Az igazgatási bizottság hat hónapon belül azon napot követően, hogy az ügyet elé terjesztették, megkísérli az álláspontok összeegyeztetését.

(4)   Ha megállapítást nyert, hogy az alkalmazandó jogszabályok nem az ideiglenes
  tagság
  szerinti tagállam
  jogszabályai
  , vagy
  ha
  az
  ellátást
  ideiglenesen
  nyújtó
  intézmény nem az illetékes intézmény, az illetékesnek bizonyult intézményt
  – visszamenőleges hatállyal, úgy tekintve, mintha
  az
  álláspontbeli különbség nem állt volna fenn – az
  ideiglenes
  tagság
  időpontjától
  vagy
  a szóban forgó
  ellátás
  első ideiglenes folyósításától kezdődően kell illetékesnek tekinteni.

(5)   Szükség esetén az illetékes intézmény rendezi az érintett személy pénzügyi helyzetét a járulékok és az ellátások tekintetében ▐, adott esetben
  ideiglenesen folyósított készpénzben,
  a
  végrehajtási rendelet 71–81. cikkében
  szereplő szabályok alapján.

A (2) bekezdés alapján ideiglenesen megítélt természetbeni juttatásokat a végrehajtási rendelet IV. címével összhangban az illetékes intézmény visszatéríti.

7. cikk

Ideiglenes elszámolási kötelezettség

(1)   
  A végrehajtási rendelet eltérő rendelkezése hiányában, ha egy személy
  az
  alaprendelet rendelkezéseivel összhangban ellátásra jogosult vagy járulékfizetésre kötelezett, az illetékes
  intézmény
  azonban nem rendelkezik a másik tagállambeli helyzetre vonatkozó valamennyi, az ellátás vagy a járulék végleges összegének kiszámításához szükséges információval, ezen intézmény az ellátást az érintett személy kérelmére ideiglenesen megadja, illetve ideiglenes járulékot számít ki, ha a kiszámítás az intézmény rendelkezésére álló információk alapján lehetséges
  .

(2)   A szóban forgó ellátás vagy járulék új számítását azonnal el kell készíteni, amint az érintett intézmény hozzájutott az igazoló dokumentumokhoz.

III.   fejezet

Az alaprendelet
  további általános végrehajtási rendelkezései

8. cikk

Két vagy több tagállam közötti igazgatási megállapodások

(1)   A végrehajtási rendelet rendelkezései az alaprendelet 8. cikk (1) bekezdésében szereplő egyezmények alkalmazására vonatkozó megállapodások helyébe lépnek, kivéve az alaprendelet II. mellékletében szereplő egyezményekre vonatkozó megállapodások rendelkezéseit, amennyiben az említett megállapodások rendelkezései szerepelnek a végrehajtási rendelet I. mellékletében.

(2)   A tagállamok szükség esetén
  az alaprendelet
  8. cikkének (2) bekezdésében
  említett
  egyezmények alkalmazására vonatkozó megállapodásokat köthetnek egymás között, amennyiben e megállapodások nem sértik
  az érintett személyek jogait és kötelezettségeit, és szerepelnek
  a
  végrehajtási rendelet II. mellékletében.

9. cikk

Intézmények közötti további eljárások

(1)   Két vagy több tagállam, illetve azok illetékes hatóságai a
  végrehajtási rendeletben
  meghatározottaktól eltérő eljárásokban is megállapodhatnak, amennyiben ezek az eljárások nem sértik
  az érintett személyek
  jogait
  vagy kötelezettségeit
  .

(2)   Az e célból kötött megállapodásokat az igazgatási bizottság tudomására hozzák, és azokat a végrehajtási rendelet I. mellékletében felsorolják.

10. cikk

Az ellátások halmozódásának elkerülése

Amennyiben két vagy több tagállam jogszabályai alapján járó ellátásokat kölcsönösen csökkentik, felfüggesztik vagy eltörlik, az érintett tagállamok jogszabályai által előírt csökkentési, felfüggesztési vagy eltörlési záradékok szigorú alkalmazása esetében ki nem fizetendő összegeket elosztják a csökkentésnek, felfüggesztésnek vagy eltörlésnek alávetett ellátások számával.

11. cikk

A lakóhely meghatározásának elemei

(1)   
  Ha két vagy
  több tagállam
  intézményeinek álláspontja eltér az alaprendelet
  hatálya alá tartozó személy lakóhelyének
  meghatározását illetően, ezen
  intézmények közös megállapodással meghatározzák az érintett személy
  érdekeltségeinek központját
  , a
  releváns tényekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk átfogó értékelése alapján, amely adott esetben az alábbiakat tartalmazhatja
  :

| a) | az érintett tagállamok területén való jelenlét
  időtartama és folyamatossága; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamok területén való jelenlét
  időtartama és folyamatossága;

| b) | az illető személyes helyzete, beleértve az alábbiakat:










  i. | a személy által gyakorolt tevékenység jellege és sajátos jellemzői, különösen a tevékenység gyakorlásának szokásos helye, a tevékenység stabilitása vagy a munkaszerződés időtartama; |
| --- | --- | --- |

b)

az illető személyes helyzete, beleértve az alábbiakat:

i.

a személy által gyakorolt tevékenység jellege és sajátos jellemzői, különösen a tevékenység gyakorlásának szokásos helye, a tevékenység stabilitása vagy a munkaszerződés időtartama;

| ii. | az illető
  családi
  állapota
  és családi
  kötelékei
  ; |
| --- | --- |

ii.

az illető
  családi
  állapota
  és családi
  kötelékei
  ;

| iii. | nem jövedelemszerző tevékenységek gyakorlása
  ; |
| --- | --- |

iii.

nem jövedelemszerző tevékenységek gyakorlása
  ;

| iv. | tanulók esetében
  a
  jövedelmük forrása
  ; |
| --- | --- |

iv.

tanulók esetében
  a
  jövedelmük forrása
  ;

| v. | az illető lakhatási körülményei, különösen a lakás állandósága; |
| --- | --- |

v.

az illető lakhatási körülményei, különösen a lakás állandósága;

| vi. | a tagállam,
  amelyben
  a személy
  adózási szempontból lakóhellyel rendelkezik
  . |
| --- | --- |

vi.

a tagállam,
  amelyben
  a személy
  adózási szempontból lakóhellyel rendelkezik
  .

(2)   Ha az (1) bekezdésben szereplő,
  releváns tényeken alapuló
  különböző
  kritériumok
  alkalmazása nem
  vezet
  az
  érintett
  intézmények
  közötti megállapodáshoz
  , a szóban forgó
  személynek az ezen tényekből és körülményekből, különösen a
  személy
  adott területre költözésének indokaiból kikövetkeztethető szándékát
  kell meghatározónak tekinteni a
  tényleges
  lakóhelyének megállapítása tekintetében.

12. cikk

Az időszakok összesítése

(1)   
  Az alaprendelet
  6. cikke
  alkalmazása céljából
  az illetékes intézmény
  kapcsolatba lép
  azon tagállam
  intézményeivel
  , amely jogszabályainak hatálya alá a
  személy szintén
  tartozott, az utóbbi jogszabályai alapján megszerzett
  valamennyi időszak megállapítása érdekében
  .

(2)   A valamely tagállam jogszabályai alapján
  megszerzettnek minősülő
  biztosítási,
  munkavállalási, önálló vállalkozói
  vagy helyben lakási
  időszakokat hozzá kell adni
  a bármely más tagállam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási,
  munkavállalási, önálló vállalkozói
  vagy helyben lakási időszakokhoz, amennyiben az
  az alaprendelet 6. cikkének alkalmazása
  céljából szükséges ▐, feltéve, hogy ezek az időszakok nem
  fedik egymást
  .

(3)   Amennyiben a valamely tagállam jogszabályai alapján kötelező biztosítás címén megszerzett biztosítási vagy helyben lakási időszak egybeesik egy másik tagállam jogszabályai alapján önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítás címén megszerzett biztosítási időszakkal, csak a kötelező biztosítás címén megszerzett időszakot kell figyelembe venni.

(4)   Amennyiben egy tagállam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási vagy helyben lakási időszak – nem hasonló időszak – egybeesik egy másik tagállam jogszabályai értelmében hasonló időszakkal, egyedül a nem hasonló időszakot kell figyelembe venni.

(5)   Minden, egy vagy több tagállam jogszabályai alapján hasonló időszakot csak azon tagállam intézménye vehet figyelembe, amely jogszabályainak hatálya alá a biztosított az említett időszak előtt legutoljára kötelezően tartozott. Abban az esetben, ha a biztosított nem tartozott kötelezően valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá az említett időszak előtt, azt figyelembe kell vennie azon tagállam intézményének, amely jogszabályainak hatálya alá a biztosított először tartozott kötelezően az említett időszak után.

(6)   Abban az esetben, ha nem lehet pontosan meghatározni azt az időszakot, amelyben bizonyos biztosítási vagy helyben lakási időszakokat egy tagállam jogszabályai alapján megszereztek,
  vélelmezni kell
  , hogy ezek az időszakok nem
  fednek
  egy másik tagállam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási vagy helyben lakási
  időszakokat
  , és
  – ha az előnyös az érintettek számára –
  figyelembe
  kell őket venni
  , amennyiben
  ésszerűen
  számításba vehetők.

(7)
     
  Ha a biztosítási vagy helyben lakási időszakokat e cikk alapján nem veszik figyelembe, mivel más, az érintett ellátásra nem jogosító időszakoknak van elsőbbsége, a figyelembe nem vett időszakok az ellátásokra való jogosultság megszerzése, megőrzése vagy feléledése tekintetében nem veszítik el a nemzeti jogszabályok által biztosított érvényességüket.

13. cikk

A biztosítási időszakok átváltásának szabályai

Amennyiben a valamely tagállam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási időszakokat más egységekben fejezik ki, mint amelyeket a másik tagállam jogszabályai használnak, az összesítés céljából szükséges átváltást a következő szabályok szerint végzik el:

| a) | egy nap nyolc órának felel meg, és fordítva; |
| --- | --- |

a)

egy nap nyolc órának felel meg, és fordítva;

| b) | öt nap egy hétnek felel meg, és fordítva; |
| --- | --- |

b)

öt nap egy hétnek felel meg, és fordítva;

| c) | huszonkét nap egy hónapnak felel meg és fordítva; |
| --- | --- |

c)

huszonkét nap egy hónapnak felel meg és fordítva;

| d) | három hónap, tizenhárom hét vagy hatvanhat nap egy negyedévnek felel meg, és fordítva; |
| --- | --- |

d)

három hónap, tizenhárom hét vagy hatvanhat nap egy negyedévnek felel meg, és fordítva;

| e) | a heteknek hónapokra való átváltása esetében és fordítva, a heteket és a hónapokat napokra kell átváltani; |
| --- | --- |

e)

a heteknek hónapokra való átváltása esetében és fordítva, a heteket és a hónapokat napokra kell átváltani;

| f) | az a)–e) pontok alkalmazásának nem lehet az a hatása, hogy az egy naptári év folyamán megszerzettbiztosítási időszakok egészére nézve kétszázhatvannégy napnál vagy ötvenkét hétnél vagy tizenkét hónapnál vagy négy negyedévnél nagyobb szám keletkezzen. |
| --- | --- |

f)

az a)–e) pontok alkalmazásának nem lehet az a hatása, hogy az egy naptári év folyamán megszerzettbiztosítási időszakok egészére nézve kétszázhatvannégy napnál vagy ötvenkét hétnél vagy tizenkét hónapnál vagy négy negyedévnél nagyobb szám keletkezzen.

Amennyiben a valamely tagállam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási időszakokat hónapokban fejezik ki, az egy hónapos szakasznak megfelelő napokat az első albekezdésben szereplő átváltási szabályok alapján egy egész hónapnak tekintik.

II.   CÍM

AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOK MEGHATÁROZÁSA

14. cikk

Az alaprendelet 12. és 13. cikkére vonatkozó pontosítások

(1)
     
  Az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában „a személy, aki a tagállamok egyikében munkavállalóként végzi tevékenységét egy munkáltató alkalmazásában ... és akit az említett munkáltató egy másik tagállamba küld”, lehet olyan személy, akit egy másik tagállamba való kiküldetés céljából vettek alkalmazásba, feltéve, hogy az érintett személy – közvetlenül az alkalmazásba vételét megelőzően – már azon tagállam jogszabályainak hatályai alá tartozik, amelyben munkaadója telephellyel rendelkezik.

(2)
     
  Az alaprendelet 12. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az „aki tevékenységeit szokásosan abban a tagállamban végzi” kifejezés olyan munkaadóra utal, aki a letelepedése szerinti tagállam területén folytatja szokásos jelleggel nem kizárólag belső irányítási tevékenységeit, hanem érdemi tevékenységét, figyelembe véve az adott vállalkozás által folytatott tevékenységek minden jellemző kritériumát; a releváns kritériumoknak illeszkedniük kell az egyes munkaadók egyedi jellemzőihez és a tevékenységek valódi jellegéhez.

(3)
     
  Az alaprendelet 12. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a „szokásosan önálló vállalkozóként tevékenykedő olyan személy” kifejezés olyan személyre utal, aki a letelepedése szerinti tagállam területén szokásos jelleggel érdemi tevékenységet folytat. Különösen, a személynek már az előtt a nap előtt gyakorolnia kellett tevékenységét, amikor azon cikk rendelkezéseiből számára fakadó előnyöket igénybe kívánja venni, és egy valamely másik tagállamban átmenetileg folytatott tevékenység ideje alatt a letelepedése szerinti tagállamban fenn kell tartania a tevékenysége gyakorlásához szükséges eszközöket, hogy visszatértekor folytatni tudja azt.

(4)   Az alaprendelet 12. cikke (2) bekezdésének alkalmazása céljából a követelmény, amely alapján megállapítható, hogy egy önálló vállalkozó által az egyik tagállamban megkezdett tevékenység „hasonló” a rendesen gyakorolt önálló tevékenységhez, az a tevékenység tényleges jellege, és nem a tagállam által e tevékenységnek esetlegesen adott – fizetett vagy önálló tevékenység – minősítés.

(5)
     
  Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a „két vagy több tagállamban szokásosan munkavállalóként tevékenykedő személy” különösen olyan személy,

| a) | aki valamely tagállamban folytatott tevékenysége fenntartása mellett egy vagy több másik tagállamban egyidejűleg különálló tevékenységet folytat, e második tevékenység időtartamától és jellegétől függetlenül; |
| --- | --- |

a)

aki valamely tagállamban folytatott tevékenysége fenntartása mellett egy vagy több másik tagállamban egyidejűleg különálló tevékenységet folytat, e második tevékenység időtartamától és jellegétől függetlenül;

| b) | aki két vagy több tagállamban egymással folyamatosan váltakozó tevékenységeket folytat, a marginális jelentőségű tevékenységek kivételével, tekintet nélkül a váltakozás gyakoriságára, szabályosságára vagy szabálytalanságára. |
| --- | --- |

b)

aki két vagy több tagállamban egymással folyamatosan váltakozó tevékenységeket folytat, a marginális jelentőségű tevékenységek kivételével, tekintet nélkül a váltakozás gyakoriságára, szabályosságára vagy szabálytalanságára.

(6)
     
  Az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a „két vagy több tagállamban szokásosan önálló vállalkozóként tevékenykedő személy” különösen olyan személy, aki két vagy több tagállamban egyidejűleg vagy váltakozva egy vagy több különálló, önálló vállalkozói tevékenységet folytat, tekintet nélkül ezen tevékenységek jellegére.

(7)
     
  Az (5) és (6) bekezdések hatálya alá tartozó tevékenységek az alaprendelet 12. cikkének (1) és (2) bekezdése alá tartozóktól való megkülönböztetése érdekében az egy vagy több tagállam területén folytatott tevékenység időtartama (azaz állandó vagy esetleges vagy átmeneti jellege) a meghatározó. E célból az összes releváns tényt, beleértve a munkavállalók esetében különösen a munkavégzés munkaszerződésben megjelölt helyét, meg kell vizsgálni.

(8)   
  Az alaprendelet
  13. cikke (1) és (2) bekezdésének
  alkalmazásában a „munkavállalói”
  vagy „önálló
  vállalkozói
  tevékenység lényeges része”
  valamely
  tagállamban
  való gyakorlása azt jelenti
  ,
  hogy
  a
  munkavállaló
  vagy önálló vállalkozó a tevékenységeinek mennyiségileg jelentős részét ott gyakorolja, anélkül, hogy szükségszerűen e tevékenységek
  főbb
  részéről lenne szó.

Annak meghatározásakor, hogy a tevékenységek lényeges része egy adott tagállamban zajlik-e, az alábbi indikatív kritériumokat kell figyelembe venni:

| a) | munkavállalói tevékenység esetén a munkaidőt és/vagy a díjazást; valamint |
| --- | --- |

a)

munkavállalói tevékenység esetén a munkaidőt és/vagy a díjazást; valamint

| b) | önálló vállalkozói tevékenység esetén a forgalmat, a munkaidőt, a nyújtott szolgáltatások számát és/vagy a jövedelmet. |
| --- | --- |

b)

önálló vállalkozói tevékenység esetén a forgalmat, a munkaidőt, a nyújtott szolgáltatások számát és/vagy a jövedelmet.

A fent említett kritériumok 25 %-ánál kevesebbnek való megfelelés – amit átfogó értékelés keretében kell megállapítani – azt jelzi, hogy az összes tevékenység jelentős része nem az adott tagállamban folyik.

(9)   Az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából egy önálló vállalkozó „érdekkörét” úgy kell meghatározni, hogy figyelembe veszik a szakmai tevékenységei elemeinek összességét, különösen azt a helyet, ahol az érdekelt tevékenységeinek állandó székhelye van, a szokásos jelleget vagy a gyakorolt tevékenység időtartamát, a tagállamot, ahol az érdekelt a jövedelmei összessége tekintetében – azok forrásától függetlenül – adóalany, valamint az érdekelt akaratát, ahogyan az az összes körülményből kiderül.

(10)
     
  A (8) és (9) bekezdések szerinti alkalmazandó szabályok meghatározásához az érintett intézmények figyelembe veszik a következő 12 naptári hónapra előre jelzett helyzetet.

(11)   Abban az esetben, ha egy személy a fizetett tevékenységét két vagy több tagállamban az Unión kívül letelepedett munkáltató számára végzi, és amennyiben ez a személy valamely tagállamban lakik anélkül, hogy ott lényeges tevékenységet folytatna, akkor a lakóhelye szerinti tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik.

▐

15. cikk

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése b) és d) pontjának, valamint 11. cikke (4) bekezdésének és 12. cikkének (az érintett intézmények tájékoztatása) alkalmazására irányuló eljárás

(1)
     
  Ha a végrehajtási rendelet 16. cikke másképp nem rendelkezik, ha egy személy az alaprendelet II. címe szerint illetékes államtól eltérő tagállamban folytatja tevékenységét, a munkáltató vagy – tevékenységét nem munkavállalóként gyakorló személy esetében – az érintett személy erről tájékoztatja – lehetőleg előzetesen – a személyre alkalmazandó jog szerinti tagállam illetékes intézményét. Ezen intézmény az érintett személyre az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének b) pontja vagy 12. cikke szerint alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó információt késedelem nélkül hozzáférhetővé teszi a tevékenység gyakorlása szerinti tagállam illetékes hatósága számára.

(2)
     
  Az (1) bekezdés rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése d) pontjának hatálya alá tartozó személyekre.

(3)
     
  Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti munkáltató, amelynek részére egy munkavállaló egy másik tagállam lobogója alatt közlekedő hajó fedélzetén alkalmazott személyként végez tevékenységet, amennyiben lehetséges, előre tájékoztatja annak a tagállamnak az illetékes intézményét, amelynek a jogszabályait a munkavállalóra alkalmazni kell. Az említett intézmény késedelem nélkül hozzáférhetővé teszi az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett személyre alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó információt az azon tagállam illetékes hatósága által kijelölt intézmény részére, amelynek a lobogója alatt közlekedő hajó fedélzetén a munkavállaló a tevékenységét végezni fogja.

▐

16. cikk

Az alaprendelet 13. cikkének alkalmazására irányuló eljárás

(1)   Az a személy, aki két vagy több tagállamban végez tevékenységet, erről értesíti a lakóhelye szerinti tagállam illetékes hatósága által kijelölt intézményét. Ez az intézmény átküldi az erre vonatkozó tájékoztatást minden olyan tagállam kijelölt intézményének, ahol tevékenység végzése folyik.

(2)   A
  tevékenységet végző személy lakóhelye szerinti tagállam illetékes hatósága által kijelölt intézmény késedelem nélkül meghatározza az érintett személyre alkalmazandó jogszabályokat az alaprendelet
  13. cikkének és a
  végrehajtási
  rendelet 14.
  cikkének
  figyelembevételével.
  E meghatározás kezdetben ideiglenes. Az intézmény az ideiglenesen meghatározott jogszabályokról tájékoztatja minden olyan tagállam illetékes hatósága által kijelölt intézményét, amelyben az érintett személy tevékenységet folytat.

(3)   Az alkalmazandó jogszabályok
  (2) bekezdésben előírt ideiglenes
  meghatározása
  két hónapon belül véglegessé válik azt követően, hogy annak a tagállamnak a kijelölt intézménye, ahol a tevékenységet végzik,
  az
  ideiglenes meghatározásról értesítést kapott, kivéve, ha
  az
  alkalmazandó jogszabályokat
  a
  (3a) bekezdés alapján már előzőleg véglegesen meghatározták, vagy ha az érintett intézmények legalább egyike e két hónapos időszak végéig tájékoztatja a lakóhely
  szerinti
  tagállam illetékes hatósága által
  kijelölt
  intézményt arról, hogy a meghatározást nem tudja még elfogadni, vagy az azzal kapcsolatos álláspontja eltérő
  .

(4)
     
  Ha az alkalmazandó jog meghatározásával kapcsolatos bizonytalanság két vagy több tagállam intézményei vagy hatóságai közötti kapcsolatfelvételt igényel, az érintett tagállamok illetékes hatóságai által kijelölt intézmények vagy maguk az illetékes hatóságok közül egy vagy több kérelmére az érintett személyre alkalmazandó jogot közös megállapodással kell meghatározni, tekintetbe véve az alaprendelet 13. cikkének rendelkezéseit és a végrehajtási rendelet 14. cikkének vonatkozó rendelkezéseit.

Amennyiben az érintett intézmények vagy illetékes hatóságok álláspontja különböző, e szervek a fent meghatározott feltételeknek megfelelően megállapodásra törekednek, és a végrehajtási rendelet 6. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.

(5)
     
  Azon tagállam illetékes intézménye, amelynek jogszabályait akár ideiglenesen, akár véglegesen alkalmazandónak nyilvánították, haladéktalanul értesíti erről az érintett személyt.

(6)
     
  Amennyiben az érintett személy elmulasztja közölni az (1) bekezdésben említett információt, e cikk rendelkezéseit a személy lakóhelye szerinti állam illetékes hatósága által kijelölt intézmény kezdeményezésére alkalmazni kell, amint az intézmény tudomást szerez a személy helyzetéről, valószínűleg más érintett intézményen keresztül.

17. cikk

Az alaprendelet 15. cikkének alkalmazására irányuló eljárás

A segítő tisztviselő az alaprendelet 15. cikkében meghatározott választási lehetőséggel rendelkezik a munkaszerződés megkötésekor. A szerződés megkötésére felhatalmazott hatóság értesíti azon tagállam illetékes intézményét, amely jogszabályait a segítő tisztviselő választotta.

18. cikk

Az alaprendelet 16. cikke (1) bekezdésének alkalmazására vonatkozó eljárás

A munkáltatónak vagy az érintett személynek az alaprendelet 11–15. cikke alóli mentesség iránti kérelmét azon tagállam illetékes hatóságához vagy ezen hatóság által kinevezett szervhez kell – lehetőség szerint előzetesen – benyújtani, amely tagállam jogának alkalmazását a munkáltató vagy az érintett személy kéri.

19. cikk

Az érintett személyek és a munkáltatók
  tájékoztatása

(1)   
  Azon
  tagállam illetékes intézménye,
  amelynek joga az alaprendelet II. címe értelmében alkalmazandóvá válik,
  értesíti az érintett személyt
  –
  valamint adott esetben annak munkáltatóját vagy munkáltatóit
  –
  az e jogból eredő kötelezettségeiről. Megadja nekik a jogszabályokban előírt alakiságok megtételéhez szükséges segítséget.

(2)   
  Azon
  tagállam illetékes intézménye, amelynek jogszabályai az alaprendelet II. címének rendelkezései értelmében alkalmazandók,
  az alkalmazandó jogszabály igazolásával tájékoztatja az érintettet arról
  , hogy ezeket a jogszabályokat kell alkalmazni, és adott esetben jelzi, hogy mely időpontig és milyen feltételekkel.
  Ez az igazolás feltünteti a munkáltató által megadott bért.

20. cikk

Az intézmények közötti együttműködés

(1)   A
  megfelelő intézmények közlik az alaprendelet II. címe értelmében
  valamely személyre alkalmazandó
  jogszabályok
  szerinti tagállam illetékes intézményével
  az azon időpont megállapításához szükséges információt
  ,
  amelytől kezdve ezeket
  a
  jogszabályokat alkalmazni kell, valamint az azon
  járulékok megállapításához szükséges információt,
  amelyek fizetésére
  a személy és annak munkáltatója vagy munkáltatói e
  jogszabályok
  alapján
  kötelezettek
  .

(2)   A valamely személyre alkalmazandóvá vált jog szerinti tagállam illetékes intézménye értesíti azon tagállam illetékes hatóságát, amely jogának hatálya alá a személy a legutóbb tartozott, feltüntetve azt az időpontot, amelytől e jog alkalmazása kezdődik.

21. cikk

A munkáltató kötelezettségei

(1)   Az a munkáltató,
  amelynek bejegyzett székhelye vagy üzletviteli helye nem az illetékes tagállam területén található,
  köteles
  a
  munkavállalóra
  vonatkozó jogszabályok szerinti valamennyi kötelezettséget teljesíteni, beleértve
  különösen az
  ezen jogszabályok
  által
  előírt járulékfizetési kötelezettséget, úgy, mintha bejegyzett székhelye vagy üzletviteli helye az illetékes tagállamban lenne
  .

(2)   Az a munkáltató, amely nem rendelkezik telephellyel az alkalmazandó jog szerinti tagállamban,
  valamint
  a munkavállaló megállapodhat, hogy ez utóbbi
  végrehajthatja
  a munkáltató járulékfizetési kötelezettségeit annak nevében,
  a munkáltató alapkötelezettségeinek sérelme nélkül
  . A munkáltató az ilyen
  megállapodásról értesítést küld
  e tagállam illetékes
  intézményének
  .

III.   CÍM

A KÜLÖNBÖZŐ ELLÁTÁSI KATEGÓRIÁKRA ALKALMAZANDÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

I.   fejezet

Betegségbiztosítási, anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások

22. cikk

Általános végrehajtási szabályok

(1)   Az illetékes hatóságok
  vagy intézmények
  gondoskodnak arról, hogy a
  biztosítottak megkapják
  a
  szükséges tájékoztatást a
  természetbeni
  ellátások nyújtásával
  kapcsolatos eljárásokról és feltételekről, amennyiben ezen ellátásokat az illetékes intézmény szerinti
  tagállamtól eltérő
  tagállam területén kapják.

(2)   A végrehajtási rendelet 25. és a 26. cikke nem sérti a tagállamok nemzeti rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek az (1) bekezdésben szereplő helyzetekben a természetbeni juttatásokhoz kapcsolódó kedvezőbb pénzügyi átvételt tesznek lehetővé, mint amelyek az alaprendeletből következnek.

(3)   Két vagy több tagállam, illetve azok illetékes hatóságai egymás között más eljárásokról és szabályokról is megegyezhetnek a végrehajtási rendelet 25., 26. és 27. cikkének alkalmazása tekintetében. Azonban az e célból megkötött megállapodások nem járhatnak kedvezőtlenebb hatással az érintett személyek természetbeni ellátásai pénzügyi átvételének feltételeire és összegeire, mint amelyek a végrehajtási rendelet alkalmazásából következnének. E megállapodásokat az igazgatási bizottság tudomására kell hozni.

(4)   
  Az alaprendelet 5. cikkének
  a
  ) pontja ellenére egy tagállam
  az
  alaprendelet 22. cikke szerint csak akkor válhat felelőssé az ellátások költségeinek megtérítéséért
  ,
  ha
  a
  biztosított
  e tagállam
  jogszabályai szerint
  nyugdíjat
  igényelt, vagy az alaprendelet 23–30. cikke szerint, ha a biztosított e tagállam jogszabályai szerint nyugdíjat kap.

23. cikk

A lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti tagállamban a rendszerek sokfélesége esetén alkalmazandó rendszer

Ha a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti jog több betegségbiztosítási, anyasági vagy apasági rendszert tartalmaz, az alaprendelet 17. cikke, 19. cikkének (1) bekezdése, és a 20., 22., 24., 26. és 27. cikke értelmében alkalmazandó rendelkezések a bérből és fizetésből élő munkavállalók általános rendszerére vonatkozó jogszabályok.

24. cikk

Az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban lévő lakóhely

(1)   Az alaprendelet 17. cikke alkalmazása céljából a biztosított vagy annak családtagjai kötelesek bejelentkezni a lakóhely szerinti intézménynél, átadva azt a dokumentumot, amely igazolja, hogy az illetékes tagállam terhére természetbeni ellátásokra jogosultak.

E dokumentumot az illetékes hatóság állítja ki, adott esetben a munkáltató által adott felvilágosításokra tekintettel. Ha a biztosított vagy a családtagjai nem adják át az említett dokumentumot, a lakóhely szerinti intézmény az illetékes intézményhez fordul a szükséges információk megszerzése érdekében.

(2)   
  Az (1) bekezdésben említett dokumentum mindaddig érvényes, amíg az illetékes intézmény nem értesíti a lakóhely szerinti intézményt annak érvénytelenítéséről.

A lakóhely szerinti intézmény tájékoztatja az illetékes intézményt minden, az (1) bekezdés rendelkezéseinek
  megfelelően történt nyilvántartásba vételről, valamint az abban történt változtatásokról vagy annak törléséről
  .

(3)   E cikk rendelkezéseit a megfelelő változtatásokkal kell alkalmazni az alaprendelet 22., 24., 25. és 26. cikkében szereplő személyekre.

25. cikk

Az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban való tartózkodás

(1)   
  Az alaprendelet
  19. cikkének alkalmazása céljából a
  biztosított benyújtja a tartózkodás helye
  szerinti tagállam
  egészségügyi ellátást nyújtó intézményének
  a biztosított
  illetékes intézménye által kibocsátott dokumentumot, amely igazolja a biztosított természetbeni ellátásokhoz való jogosultságát. Ha a biztosított nem rendelkezik
  az
  említett dokumentummal, a tartózkodási hely szerinti intézmény – kérelemre, vagy ha szükséges, anélkül – az
  illetékes
  intézményhez fordul
  a
  dokumentum beszerzése érdekében
  .

▐

(2)   A
  dokumentum igazolja, hogy a biztosított ugyanazon feltételek mellett jogosult az alaprendelet
  19.
  cikkében meghatározott feltételek szerinti
  természetbeni
  ellátásokra
  ,
  mint amelyek
  a tartózkodási hely szerinti
  tagállam joga szerint biztosítottakra vonatkoznak
  .

▐

(3)   
  Az alaprendelet
  19.
  cikkének
  (1) bekezdésében említett természetbeni ellátások
  azokat az orvosi okokból szükségessé váló
  természetbeni
  ellátásokat jelentik
  , amelyeket a tartózkodási hely szerinti tagállamban,
  ennek
  jogszabályai alapján
  nyújtanak annak érdekében
  , hogy a biztosított
  az igényelt kezelés céljából
  ne kényszerüljön
  tervezett
  tartózkodásának
  vége
  előtt
  visszatérni
  lakóhelyére ▐.

▐

(4)   Ha az alaprendelet 19. cikke keretében
  biztosított
  természetbeni
  ellátásoknak vagy azok egy részének
  költségét
  ténylegesen a biztosított viselte
  ,
  és
  a tartózkodási hely szerinti
  intézmény által alkalmazott jogszabályok rendelkeznek e költségek biztosítottnak való visszatérítésének lehetőségéről,
  a
  biztosított a visszatérítés
  iránti kérelmét
  a tartózkodási hely szerinti intézménynek küldheti el. Ebben az esetben ez az intézmény az ellátások költségének összegét – a jogszabályaiban a visszatérítésre vonatkozóan előírt mértékben és feltételekkel –
  közvetlenül a
  biztosított személynek téríti vissza
  .

(5)   Ha e költségek megtérítését nem ▐ közvetlenül a tartózkodási hely szerinti
  intézménytől kérték
  ,
  akkor a
  felmerült
  költségeket
  az illetékes intézmény téríti
  vissza az érintett személynek, mégpedig
  a tartózkodási hely szerinti intézmény által alkalmazott
  visszatérítés mértékében, vagy annak az összegnek megfelelően, amely a végrehajtási rendelet 61. cikkének a kérdéses esetben való alkalmazása esetén a tartózkodási hely szerinti intézménynek lenne visszatérítendő.

A tartózkodási hely szerinti intézmény
  kérésre minden szükséges felvilágosítást
  köteles megadni az illetékes intézménynek
  az említett mértékről vagy összegről
  .

(6)   Az (5) bekezdéstől eltérve
  ,
  az illetékes intézmény a
  saját jogszabályai szerinti visszatérítési mértékben és feltételekkel is megtérítheti a
  felmerült
  költségeket
  , feltéve hogy a biztosított hozzájárult e rendelkezés alkalmazásához ▐.

(7)
     
  A biztosítottnak nyújtott visszatérítés semmilyen esetben sem haladhatja meg a biztosított ténylegesen felmerült költségeinek összegét.

(8)   Amennyiben lényeges kiadásokról van szó, az illetékes intézmény megfelelő előleget folyósíthat a biztosítottnak, amint az a megtérítési kérelmét benyújtotta hozzá.

9.
     
  Az (1)–(8) bekezdést a megfelelő változtatásokkal a biztosított családtagjaira is alkalmazni kell.

26. cikk

Rendszeres juttatások

(1)   
  Az alaprendelet 20. cikke (1) bekezdésének alkalmazása céljából a biztosított az illetékes intézmény által kibocsátott dokumentumot nyújt be a tartózkodási hely szerinti intézménynek. E cikk alkalmazásában az illetékes intézmény azon intézmény, amely a rendszeres kezelés költségeit viseli; az alaprendelet 20. cikkének (4) bekezdésében és 27. cikkének (5) bekezdésben említett esetekben, amikor
  a lakóhely szerinti tagállamban
  biztosított
  természetbeni
  ellátásokat meghatározott összegek alapján térítik vissza, a lakóhely szerinti
  intézményt kell illetékes intézménynek tekinteni ▐.

(2)   
  Ha
  a
  biztosított
  személy
  lakóhelye
  nem az illetékes tagállam területén
  van
  ,
  az
  engedélyt a lakóhely szerinti
  intézménytől
  kéri
  meg, amely azt haladéktalanul továbbítja
  az illetékes
  intézménynek
  .

Ebben az esetben a lakóhely szerinti intézmény igazolja, hogy a lakóhely szerinti tagállamban teljesülnek-e az alaprendelet 20. cikke (2) bekezdésének második mondatában foglalt feltételek.

Az illetékes intézmény csak akkor tagadhatja meg az engedélyt, ha a
  lakóhely szerinti intézmény
  értékelése szerint
  az
  alaprendelet 20. cikke (2) bekezdésének második mondatában foglalt feltételek a biztosított lakóhelye szerinti tagállamban nem teljesülnek, vagy ha ugyanaz a kezelés az
  illetékes
  tagállamban – orvosi szempontból elfogadható időn belül, figyelembe véve
  az érintett
  személy pillanatnyi egészségi állapotát és prognózisát – is biztosítható.

Az illetékes intézmény
  döntéséről tájékoztatja
  a lakóhely szerinti
  tagállam intézményét
  .

Ha az elküldést követő tizenöt „naptári napon” belül nem érkezik válasz, az engedélyt az illetékes intézmény által megadottnak kell tekinteni.

▐

(3)   Ha nem
  az illetékes tagállamban tartózkodó biztosított személynek sürgős és életmentő ellátásra van szüksége
  , az
  engedélyt az alaprendelet
  20. cikke (2)
  bekezdésének második mondatával összhangban nem lehet elutasítani. Ilyen esetben az
  engedélyt a lakóhely szerinti intézmény adja meg az illetékes hatóság nevében, amelyet a lakóhely szerinti állam intézménye haladéktalanul értesít.

Az illetékes intézmény köteles elfogadni az engedélyt kiadó, lakóhely szerinti intézmény által jóváhagyott orvosoknak a sürgős
  és életmentő ellátás szükségességét alátámasztó diagnózisait és kezelési döntéseit.

(4)
     
  Az illetékes intézmény fenntartja magának a jogot, hogy az engedélyezési eljárás során a biztosítottat a tartózkodási vagy lakóhely szerinti tagállamban az általa kiválasztott orvossal bármikor megvizsgáltassa.

(5)   
  A
  tartózkodási hely szerinti
  intézmény – az engedélyezést érintő bármely döntés sérelme nélkül – értesíti az illetékes
  intézményt ▐, amennyiben
  a meglévő engedélyben szereplő kezelésen kívüli kiegészítő kezelés tűnik
  orvosilag
  indokoltnak
  .

(6)
     
  Az (7) bekezdés sérelme nélkül a végrehajtó rendelet 25. cikkének (5) és (6) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell az alábbiakra:

(7)   Ha az
  engedélyezett orvosi kezelés költségét részben vagy egészben a biztosított személy ténylegesen maga viselte
  ,
  és
  az illetékes intézmény
  által
  a
  tartózkodás helye szerinti intézménynek vagy
  a
  biztosítottnak a (6) bekezdés értelmében megtérítendő költség (tényleges költség) alacsonyabb, mint amelyet ugyanazon kezelésért az illetékes tagállamban kellett volna megtérítenie (fiktív költség), az illetékes intézmény a biztosított orvosi kezelésének költségeit, annak kérésére, visszatéríti azon különbözet erejéig, amennyivel a fiktív költség meghaladja a tényleges költséget. A visszatérítés összege azonban nem haladhatja meg a biztosított számára ténylegesen felmerült költségek összegét és figyelembe veheti azt az összeget
  ,
  amelyet a biztosítottnak akkor kellett volna fizetnie,
  ha a
  kezelést
  az illetékes
  tagállamban veszi igénybe
  .

(8)   
  A biztosított
  személy kezelésétől elválaszthatatlan utazási és tartózkodási költségeket,
  valamint
  – ha szükséges – az őt kísérő személy
  utazási és tartózkodási költségeit ez az intézmény viseli, amennyiben másik tagállamban végzett kezelés
  esetében
  az engedélyt megadták. Amennyiben a biztosított fogyatékkal élő személy, a kísérő személy utazását és tartózkodását szükségesnek kell tekinteni.

(9)   Az (1)–(8) bekezdés rendelkezéseit a megfelelő változtatásokkal a biztosított családtagjaira is alkalmazni kell.

27. cikk

Az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban való tartózkodás vagy helyben lakás esetén a munkaképtelenségre vonatkozó pénzbeni ellátások

(1)   
  Ha az illetékes tagállam jogszabályai előírják, hogy a biztosítottnak munkaképtelensége esetén igazolást kell benyújtania ahhoz, hogy az alaprendelet
  21.
  cikkének
  (1)
  bekezdése szerinti pénzbeli ellátásokra legyen jogosult,
  a biztosítottnak
  kérnie
  kell ▐ az egészségi állapotát megállapító, a
  lakóhelye
  szerinti
  tagállambeli orvost, hogy igazolja
  munkaképtelenségét
  és annak várható időtartamát
  .

(2)   A biztosított az
  illetékes tagállam jogszabályaiban meghatározott határidőn
  belül
  elküldi
  az
  igazolást az illetékes intézménynek.

(3)
     
  Ha a lakóhely szerinti tagállamban az ellátást nyújtó orvosok nem állítanak ki munkaképtelenségre vonatkozó olyan igazolást, az illetékes tagállam jogszabályai pedig megkövetik az ilyen igazolást, az érintett személy közvetlenül a lakóhelye szerinti intézményhez fordul. Ez az intézmény azonnal intézkedik a munkaképtelenség tényének orvosi értékeléséről és az (1) bekezdésben említett igazolás kiállításáról. Az igazolást haladéktalanul továbbítani kell az illetékes intézménynek.

(4)   
  Az
  (1),
  (2)
  és
  (3)
  bekezdésben
  említett
  dokumentum továbbítása nem mentesíti a biztosítottat az alól, hogy az alkalmazandó jogban
  – különösen a munkáltatója tekintetében –
  meghatározott kötelezettségeinek eleget tegyen.
  Adott esetben a munkáltató
  ,
  illetve az illetékes szerv olyan tevékenységre kérheti fel
  a
  munkavállalót, melynek célja a munkába történő visszailleszkedés előmozdítása és segítése
  .

▐

(5)   Az illetékes intézmény kérésére vagy a (3) bekezdésben ║ szereplő esetekben, a lakóhely szerinti intézmény szükség esetén orvosi ellenőrzésnek vetheti alá a biztosítottat, mintha az ott lenne biztosított. Az ellenőrzést végző orvos jelentésében szereplő adatokat – amelyek feltüntetik különösen a munkaképtelenség valószínű időtartamát – a lakóhely szerinti intézmény továbbítja az illetékes intézményhez az ellenőrzést követő három munkanapon belül.

▐

(6)
     
  Az illetékes intézmény fenntartja a jogot arra, hogy a biztosítottat a későbbiekben egy saját választása szerinti orvossal vizsgáltassa meg.

(7)   Az
  alaprendelet 21. cikke (1) bekezdése második mondatának sérelme nélkül az
  illetékes intézmény a
  pénzbeli
  ellátásokat közvetlenül az érintett személynek folyósítja, és
  amennyiben szükséges,
  értesíti
  erről
  a lakóhely szerinti intézményt ▐.

(8)   Az alaprendelet 21. cikke (1) bekezdésének alkalmazása céljából a kezelőorvos igazolása alapján egy másik tagállamban letelepedett biztosított munkaképtelenségi igazolásában szereplő megjegyzések kötelezőek az illetékes intézményre nézve, amennyiben nem történt visszaélés.

(9)   Ha az illetékes intézmény úgy dönt, hogy
  megtagadja
  a
  pénzbeli
  ellátásokat,
  döntéséről
  értesíti a biztosítottat és ezzel
  egyidejűleg annak lakóhelye
  szerinti intézményt
  is
  .

(10)   Az (1)–(9) bekezdés rendelkezéseit a megfelelő változtatásokkal kell alkalmazni, amennyiben a biztosított nem az illetékes tagállamban tartózkodik.

28. cikk

Hosszú távú kezelés esetén járó pénzbeli ellátások az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban való tartózkodás vagy lakóhely esetén

(1)
     
  Az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerinti tartós ápolással kapcsolatos pénzbeli ellátásokra való jogosultság megszerzése érdekében a biztosítottnak az illetékes intézményhez kell fordulnia. Az illetékes intézmény szükség esetén értesíti erről a lakóhely szerinti intézményt.

(2)
     
  Az illetékes intézmény kérésére a lakóhely szerinti intézmény megvizsgálja a biztosított állapotát a tartós ápolás szükségessége szempontjából. Az illetékes intézmény megad minden olyan információt a lakóhely szerinti intézménynek, amely ezen vizsgálat elvégzéséhez szükséges.

(3)
     
  A tartós ápolás szükségessége mértékének meghatározása érdekében az illetékes intézmény jogosult a biztosítottat a maga választotta orvossal vagy egyéb szakemberrel megvizsgáltatni.

(4)
     
  A végrehajtási rendelet 27. cikkének (7) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.

(5)
     
  Az (1)–(4) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell, amennyiben a biztosított az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban tartózkodik.

(6)
     
  Az (1)–(5) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell a biztosított családtagjaira.

29. cikk

Az alaprendelet 28. cikkének alkalmazása

Ha az a tagállam, amelyben a határ menti korábbi munkavállaló legutóbbi tevékenységét folytatta, megszűnik illetékes tagállamnak lenni, és a határ menti korábbi munkavállaló vagy családtagja abból a célból utazik oda, hogy az alaprendelet 28. cikke alapján természetbeni ellátásokban részesüljön, az illetékes intézmény által kibocsátott dokumentumot kell benyújtania
  a
  tartózkodási hely szerinti intézménynek
  .

30. cikk

A nyugdíjjogosult járulékai

▐

Ha egy személy egynél több tagállamból kap nyugdíjat, a kifizetett összes nyugdíjból
  levont járulékok összege semmilyen
  körülmények között
  sem lehet magasabb,
  mint
  az olyan
  személytől levont összeg
  , aki
  az illetékes tagállamtól azonos összegű nyugdíjat kap
  .

31. cikk

Az alaprendelet 34. cikkének alkalmazása

(1)   
  Az illetékes
  intézmény
  tájékoztatja
  az érintett személyt
  az alaprendelet 34. cikkében foglalt, az ellátások halmozódásának tilalmáról
  szóló
  rendelkezésről
  . Az ilyen szabályok alkalmazásának ▐ biztosítania kell,
  hogy
  a nem az illetékes
  tagállamban lakó személy legalább
  olyan
  összegű vagy értékű ellátásra legyen jogosult
  ,
  mint amilyenre
  akkor
  lenne jogosult
  , ha
  abban a
  tagállamban lakna.

(2)
     
  Az illetékes intézmény értesíti továbbá a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti intézményt a tartós ápolást biztosító pénzbeli ellátások fizetéséről olyan esetben, amikor az utóbbi intézmény által alkalmazott jog olyan tartós ápolást biztosító természetbeni ellátásokról rendelkezik, amelyek szerepelnek az alaprendelet 34. cikke (2) bekezdésében említett felsorolásban.

(3)
     
  A (2) bekezdésben előírt értesítés kézhezvételét követően a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti intézmény haladéktalanul értesíti az illetékes intézményt a jogszabályai alapján az érintett személynek nyújtott, ugyanolyan célú, tartós ápolást biztosító természetbeni ellátásról, valamint a visszatérítés mértékéről.

(4)   Az igazgatási bizottság adott esetben megállapítja e cikk végrehajtási szabályait.

32. cikk

Különleges alkalmazási intézkedések

(1)   A
  II. mellékletben említett tagállamok esetében az alaprendelet
  III. címe
  I
  . fejezetének a természetbeni ellátásokra vonatkozó
  rendelkezéseit a kizárólag a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszer alapján ellátásokra jogosult
  személyekre ▐ kizárólag az
  abban meghatározott mértékben kell alkalmazni. Más tagállam intézménye kizárólag ezen okból nem válik felelőssé az
  e
  személyeknek vagy családtagjuknak nyújtott természetbeni vagy pénzbeli ellátások költségeinek viseléséért
  .

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére az alaprendelet 23. cikkét kell alkalmazni minden olyan személyre, aki a II. mellékletben említett valamely tagállam tisztviselőire alkalmazandó rendszere értelmében is, és egy másik tagállam jogszabályainak értelmében is kap nyugdíjat.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés gyakorlati végrehajtási szabályait az igazgatási bizottság hozza meg.

II.   fejezet

Munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetére szóló ellátások

33. cikk

Természetbeni és pénzbeni ellátásokra való jogosultsága a nem az illetékes tagállamban lévő lakóhely vagy tartózkodás esetén

Az alaprendelet 36. cikke (1) bekezdésének alkalmazása céljából a végrehajtási rendelet 24–27. cikkében meghatározott eljárásokat a megfelelően alkalmazni kell.

▐

34. cikk

Intézmények közötti együttműködés az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén bekövetkezett munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés esetén

(1)   Amennyiben munkahelyi baleset történik vagy amennyiben a foglalkozási megbetegedést először megállapítják az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén, a munkahelyi balesetet vagy a foglalkozási megbetegedést az illetékes állam jogszabályai rendelkezéseinek megfelelően kell bejelenteni adott esetben azon tagállam hatályos jogszabályi rendelkezéseinek sérelme nélkül, ahol a munkahelyi baleset bekövetkezett vagy a foglalkozási megbetegedést orvosilag először megállapították, és amely rendelkezéseket ilyen esetben továbbra is alkalmazni kell. Ezt a nyilatkozatot az illetékes intézményhez címezik, és annak egy másolatát megküldik a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti intézménynek.

(2)   Azon tagállam intézménye, amelynek területén a munkahelyi baleset bekövetkezett vagy a foglalkozási megbetegedést orvosilag először megállapították, közli az illetékes intézménnyel az e területen kiállított orvosi igazolásokat, és ez utóbbi kérésére minden megfelelő tájékoztatást.

(3)   Ha az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén munkavégzéssel összefüggő közúti baleset bekövetkezése esetében vizsgálatot kell indítani az első tagállam területén, az illetékes intézmény e célból vizsgálót jelölhet ki, aki erről tájékoztatja e tagállam hatóságait. E hatóságok segítik a vizsgálót különösen egy, a jegyzőkönyvek és a balesetre vonatkozó minden más dokumentum megvizsgálásában történő segítségnyújtással megbízott személy kijelölésével.

(4)   A kezelés végén a baleset vagy a megbetegedés végleges következményeire – különösen a beteg aktuális állapotára, valamint a sérülés gyógyulására vagy állapotára – vonatkozó orvosi igazolásokkal kísért részletes jelentést továbbítanak az illetékes intézménynek. A vonatkozó tiszteletdíjakat a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti intézmény fizeti a saját díjai szerint, az illetékes intézmény terhére.

(5)   A lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti intézmény kérésére – adott esetben – az illetékes intézmény értesíti a betegség gyógyulásának időpontjára vagy a sérülés állapotára vonatkozó határozatról, valamint adott esetben a járadék megadására vonatkozó határozatról.

35. cikk

A baleset vagy a megbetegedés munkahelyi jellegének vitatása

(1)   Amennyiben az illetékes intézmény vitatja, hogy az alaprendelet 36. cikke (2) bekezdésének keretében a munkahelyi balesetekre vagy foglalkozási megbetegedésekre vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni, erről azonnal értesíti a természetbeni ellátásokat nyújtó, a lakóhely vagy tartózkodási hely szerint illetékes intézményt, amelyek hatáskörébe a betegségbiztosítás tartozik.

(2)   Amennyiben e tárgyban végleges határozatot hoznak, az illetékes intézmény azonnal értesíti erről a természetbeni ellátásokat nyújtó, a lakóhely vagy tartózkodási hely szerint illetékes intézményt. Ez folytatja betegbiztosítás címén a természetbeni ellátások nyújtását, ha a bérből és fizetésből élő munkavállalónak vagy az önálló vállalkozónak arra joga van, amennyiben nem munkahelyi balesetről vagy foglalkozási megbetegedésről van szó. Ellenkező esetben az érdekelt által betegbiztosítás címén a baleset vagy a megbetegedés első orvosi megállapítása óta kapott természetbeni ellátásokat munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés esetére kapott ellátásoknak kell tekinteni.

36. cikk

Eljárás a több tagállamban foglalkozási megbetegedés kockázatának való kitettség esetén

(1)   Az alaprendelet 38. cikkében meghatározott esetben a foglalkozási megbetegedésről szóló nyilatkozatot továbbítják azon állam foglalkozási megbetegedések ügyében illetékes intézményének, amely jogszabályainak hatálya alatt a beteg legutóbb gyakorolt olyan tevékenységet, amely a szóban forgó megbetegedést okozhatta, vagy a lakóhely szerinti intézménynek, amely továbbítja azt a nyilatkozatot az említett illetékes intézménynek.

Ha ez utóbbi intézmény megállapítja, hogy a szóban forgó megbetegedés okozására alkalmas tevékenységet a legutóbb egy másik tagállam jogszabályainak hatálya alatt gyakorolták, továbbítja a nyilatkozatot és a kísérő dokumentumokat e tagállam megfelelő intézményének.

(2)   Amennyiben azon tagállam intézménye, amely jogszabályainak hatálya alatt a beteg legutóbb gyakorolt a megbetegedés okozására alkalmas tevékenységet, megállapítja, hogy a beteg vagy annak túlélő hozzátartozói nem felelnek meg e jogszabályok feltételeinek, az említett intézmény haladéktalanul továbbítja a nyilatkozatot és az azt kísérő minden dokumentumot – beleértve az orvos szakértők jelentéseit és igazolásait is, amelyeket az előző intézmény végzett, valamint a második albekezdésben szereplő határozat másolatát – azon tagállam intézményének, amely jogszabályainak hatálya alatt a beteg korábban gyakorolt a megbetegedés okozására alkalmas tevékenységet.

A határozatáról egyidejűleg értesíti a biztosított személyt, jelezve különösen azon okokat, amelyek az ellátások elutasítását indokolják, a fellebbezési lehetőségeket és határidőket, valamint azt az időpontot, amikor az ügyiratot áttették azon tagállam intézményéhez, amely jogszabályainak hatálya alatt a biztosított személy korábban gyakorolta a szóban forgó foglalkozási megbetegedés okozására alkalmas tevékenységet.

(3)   Adott esetben helyénvaló ugyanezen eljárás szerint azon tagállam megfelelő intézményéig visszanyúlni, amely jogszabályainak hatálya alatt a beteg legelőször gyakorolta a megbetegedés okozására alkalmas tevékenységet.

37. cikk

Az intézmények közötti információcsere, és előleg folyósítása elutasító határozat elleni fellebbezés esetén

(1)   A valamely tagállam – amely jogszabályainak hatálya alatt a beteg a szóban forgó megbetegedés okozására alkalmas tevékenységet gyakorolt – intézménye által hozott határozat elleni fellebbezés esetében ez az intézmény köteles erről értesíteni azon intézményt, amelyhez a nyilatkozatot a végrehajtási rendelet 36. cikke (2) bekezdésében szereplő eljárás szerint továbbítottál, és utólag értesíteni azt a végleges határozatról.

(2)   Ha az ellátásokhoz való jog nyitva áll az intézmény által alkalmazott jogszabályok alapján, ez az intézmény előleget folyósít, amelynek összegét adott esetben azon intézménnyel folytatott konzultációt követően állapítják meg, amely határozata ellen a fellebbezést benyújtották. Ez utóbbi intézmény megtéríti az előleg kifizetett összegeit, ha a fellebbezés során ellátásokat kell nyújtania. Ezt az összeget a a végrehajtási rendelet 71. cikkében szereplő eljárásnak megfelelően levonják az érdekeltnek járó ellátások összegéből.

38. cikk

Foglalkozási megbetegedés súlyosbodása

Az alaprendelet 39. cikkében szereplő esetekben a kérelmet előterjesztőnek meg kell adnia minden, a szóban forgó szakmai megbetegedést megelőzően kapott ellátásra vonatkozó tájékoztatást azon tagállam intézménye számára, amelynél az ellátásokhoz való jogát érvényesíti. Ez az intézmény az általa szükségesnek ítélt tájékoztatások érdekében bármely más olyan intézményhez fordulhat, amely korábban illetékes volt.

39. cikk

A korábban vagy később bekövetkező munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés esetén a munkaképtelenség mértékének megállapítása

Az alaprendelet 40. cikke (3) bekezdésének alkalmazása céljából, amennyiben egy korábbi vagy későbbi munkaképtelenséget egy akkor bekövetkezett baleset okozott, amikor az érdekelt egy olyan tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozott, amely nem tesz különbséget a munkaképtelenség eredete szerint a korábbi vagy későbbi munkaképtelenség tekintetében illetékes intézmény, illetve a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által kijelölt szervezet köteles egy másik tagállam illetékes intézménye kérésére tájékoztatást adni a korábbi vagy későbbi munkaképtelenség mértékéről, valamint – amennyiben lehetséges – megadni azon tájékoztatásokat, amelyek lehetővé teszik annak megállapítását, hogy a munkaképtelenség a második tagállam intézménye által alkalmazott jogszabályok értelmében munkahelyi baleset következménye-e.

Ezen esetekben az illetékes intézmény az általa alkalmazott jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően figyelembe veszi az ellátások összegének meghatározására való jog megnyílásához az e korábbi vagy későbbi esetek által okozott munkaképtelenség mértékét.

40. cikk

Kiegészítő járadékok vagy ellátások iránti kérelmek benyújtása és vizsgálata

(1)   Egy tagállam jogszabályai alapján kiegészítő járadékban vagy ellátásban való részesüléshez a bérből és fizetésből élő munkavállaló vagy önálló vállalkozó, illetve annak egy másik tagállam területén lakó túlélő hozzátartozói kötelesek kérelmet benyújtani az illetékes intézményhez vagy a lakóhely szerinti intézményhez, amely azt az illetékes intézményhez továbbítja. A kérelmet az előírt igazoló dokumentumok kísérik, és azt az illetékes intézmény által alkalmazott jogszabályok rendelkezései alapján kell kiállítani.

(2)   Az illetékes intézmény közvetlenül vagy az illetékes állam kapcsolattartó szervezetén keresztül értesíti a kérelmezőt a határozatáról; e határozat másolatát azon tagállam kapcsolattartó szervezetének küldi, amely területén a kérelmező lakik.

41. cikk

Különleges alkalmazási intézkedések

Az alaprendelet III. címe 2. fejezetének a természetbeni ellátásokról szóló rendelkezéseit nem kell alkalmazni azon személyekre, akiknek a természetbeni ellátásra kizárólag a végrehajtási rendelet II. mellékletében említett tagállamok tisztviselőire alkalmazandó különleges rendszer értelmében van joguk.

III.   fejezet

Haláleseti juttatások

42. cikk

Haláleseti juttatás iránti kérelem

Az alaprendelet 42. és 43. cikkének alkalmazása céljából a haláleseti juttatás iránti kérelmet a kérelmező lakóhelye szerinti intézménynek kell küldeni.

IV.   fejezet

Rokkantsági ellátások, valamint öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíjak

43. cikk

Az ellátás kiszámítása

(1)   
  Az ellátás elméleti és tényleges összegének az alaprendelet
  52. cikke (1) bekezdése b) pontjának
  megfelelő kiszámítására a végrehajtási
  rendelet 12. cikkének (3), (4),
  (5)
  és
  (6)
  bekezdésében
  előírt
  szabályokat kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási időszakokat a végrehajtási rendelet rendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében nem vették figyelembe, azon tagállam intézménye, amelynek jogszabályai alapján ezen időszakokat megszerezték, kiszámítja az általa alkalmazandó jogszabályok alapján az ezen időszakoknak megfelelő összegeket. Az ellátás tényleges, az alaprendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján számított összegét növelik az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási időszakoknak megfelelő összeggel.

(3)   Minden tagállam intézménye az általa alkalmazott jog alapján kiszámítja az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási időszakoknak megfelelő, azok után járó összeget, amely az alaprendelet 53. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem tartozik egy másik tagállam megszüntetési, csökkentési vagy felfüggesztési záradékainak hatálya alá.

Ha az illetékes intézmény által alkalmazott jogszabályok nem teszik lehetővé ezen összeg közvetlen meghatározását amiatt, hogy ezen jogszabályok a biztosítási időszakokhoz különböző értékeket rendelnek, elvi összeg állapítható meg. Az igazgatási bizottság meghatározza az elvi összeg megállapításának módját.

▐

44. cikk

A gyermekneveléssel töltött időszakok figyelembevétele

(1)
     
  E cikk alkalmazásában a „gyermekneveléssel töltött időszak”: bármely olyan időszak, amelyet valamely tagállam nyugellátásra vonatkozó jogszabályai jogosultsági időként ismernek el, vagy amely kimondottan gyermeknevelés okán nyugdíjkiegészítést biztosít, függetlenül ezen időszakok elismerésének módszerétől, illetve attól, hogy ezen időszakok a gyermek nevelésének idején halmozódnak-e fel, vagy azok elismerésére visszamenőlegesen kerül sor.

(2)
     
  Ha az alaprendelet II. címe értelmében illetékes tagállam jogszabályai szerint a gyermeknevelési időszakokat nem veszik számításba, annak a tagállamnak az intézménye, amelynek jogszabályait a II. cím értelmében az érintett személyre alkalmazni kellett, mivel az munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységet abban az időpontban, amikor e jogszabály értelmében a gyermeknevelési időszak beszámítása az érintett gyermek tekintetében megkezdődött, továbbra is felelős lesz e gyermeknevelési időszaknak a saját jogszabályai szerinti gyermeknevelési időszakként való figyelembevételéért, úgy, mintha a gyermeknevelésre saját területén került volna sor.

(3)
     
  A (2) bekezdésben foglalt kötelezettség nem alkalmazandó, ha az érintett személy a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenysége okán valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá esik vagy kerül.

45. cikk

Ellátások iránti kérelem

(1)   
  Ahhoz, hogy az alaprendelet
  44.
  cikkének
  (2)
  bekezdése szerinti „A” típusú jogszabályok szerint ellátásban részesüljön,
  a
  kérelmezőnek vagy
  azon tagállam intézményéhez
  kell kérelmet benyújtania
  ,
  amelynek jogszabályai
  a rokkantsággal vagy e rokkantság súlyosbodásával járó munkaképtelenség bekövetkeztekor
  vonatkoztak rá, vagy a lakóhely szerinti intézményhez, amely majd továbbítja a kérelmet az előbbi intézményhez
  .

(2)   Ha a pénzbeni betegbiztosítási ellátásokat megadták, ezen ellátások megadása időszakának lejártát adott esetben úgy kell tekinteni, mint az ellátás iránti kérelem benyújtásának időpontját.

(3)   Az alaprendelet 47. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő esetben az az intézmény, amelyhez az érdekelt a legutóbb csatlakozott, értesíti az ellátásokat kezdetben nyújtó intézményt az általa alkalmazott jogszabályok értelmében nyújtott ellátások összegéről és hatályáról. Ezen időponttól számítva a rokkantság súlyosbodása előtt járó ellátásokat meg kell szüntetni, vagy az alaprendelet 47. cikke (2) bekezdésében szereplő kiegészítés erejéig csökkenteni kell.

(4)   
  Az (1) bekezdésben említettektől eltérő
  helyzetekben
  ,
  a
  kérelmező
  a lakóhelye szerinti intézményhez
  vagy azon tagállam intézményéhez nyújt be kérelmet, amelynek jogszabályai hatálya alá a legutóbb tartozott. Amennyiben
  az
  érintett személy soha nem tartozott
  az
  említett, lakóhely szerinti
  intézmény által alkalmazott
  jogszabályok
  hatálya alá,
  ezen intézmény továbbítja a kérelmet
  azon tagállam intézményéhez,
  amelynek jogszabályai
  hatálya alá az
  érintett személy
  a legutóbb tartozott.

(5)   A kérelem benyújtásának időpontja minden érintett intézmény tekintetében érvényes.

(6)   Az (5) bekezdéstől eltérve, ha a kérelemben a kérelmező a kifejezett felhívás ellenére nem tüntetett fel minden, a más tagállam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási vagy helyben lakási időszakot, azt az időpontot kell a kérelemnek a szóban forgó jogot alkalmazó intézményhez való benyújtása időpontjának tekinteni, amikor a kérelmező az eredeti kérelmét kiegészíti, vagy új kérelmet nyújt be a hiányzó időszakok tekintetében, e jog kedvezőbb rendelkezéseire is figyelemmel.

▐

46. cikk

A kérelmező által a kérelemhez csatolandó dokumentumok és adatok

(1)   A
  kérelmező
  a kérelmet a végrehajtási rendelet 45. cikke (1) és (4) bekezdésében
  említett
  intézmény által alkalmazott jogszabályok
  rendelkezéseivel összhangban
  nyújtja be, és csatolja
  hozzá
  az
  e jogszabályok által előírt
  igazoló
  okmányokat. Különösen, a kérelmező benyújt
  minden
  olyan lényeges
  ,
  rendelkezésre álló információt és igazoló okmányt, amely olyan biztosítási (intézmények, azonosítószámok), munkavállalási (munkaadók)
  vagy
  önálló vállalkozási
  (
  a tevékenység jellege és helye
  )
  és tartózkodási (lakcímek) időszakokra vonatkozik
  ,
  amely időszakok más jogszabályok szerint is megszerezhetők voltak
  , továbbá a
  kérelmező feltünteti ezen időszakok hosszát
  .

(2)   
  Ha az alaprendelet
  50. cikke (1) bekezdésének
  megfelelően
  a
  kérelmező
  az egy vagy több tagállam jogszabályai
  szerinti
  öregségi ellátások
  megadásának elhalasztását kéri
  ,
  kérelmében
  meg kell jelölnie
  ezt a tényt
  ,
  valamint azt,
  hogy mely
  állam joga
  alapján kéri az
  elhalasztást. Annak érdekében, hogy a kérelmező élhessen e jogával, az érintett intézmények kérésre tájékoztatást nyújtanak számára a rendelkezésükre álló valamennyi információról, hogy lehetővé tegyék számára az általa kért
  ellátások
  egyidejű vagy egymást követő megállapítása következményeinek megismerését
  .

(3)
     
  Ha a kérelmező visszavonja az ellátások iránti kérelmét – amennyiben erre valamely tagállam joga szerint lehetőség van – az nem fog az ellátások iránti kérelmek egyidejű visszavonásának minősülni más tagállamok intézményeinél.

47. cikk

A kérelmeknek az intézmények által történő megvizsgálása

(1)   Az
  intézmény, amelyhez
  a végrehajtási rendelet 45. cikke (1) vagy (4) bekezdésének
  megfelelően benyújtják vagy továbbítják a kérelmet
  , a továbbiakban
  : kapcsolattartó intézmény. A lakóhely szerinti intézményre nem lehet kapcsolattartó intézményként hivatkozni, amennyiben az érintett személy soha nem tartozott az ezen intézmény által alkalmazott jogszabályok hatálya alá.

Az általa alkalmazott jogszabályok szerinti ellátás iránti kérelem megvizsgálása mellett a kapcsolattartó intézmény előmozdítja az adatcserét és a kérelem érintett intézmények általi megvizsgálásához szükséges határozatokról és műveletekről folyó kommunikációt, továbbá a kérelmező számára – annak kérésére – a vizsgálat közösségi aspektusaira vonatkozó bármely lényeges információt megadja, és tájékoztatja a kérelmezőt a vizsgálat előrehaladásáról.

(2)   Az alaprendelet 44. cikkének (3) bekezdésében szereplő esetben a vizsgáló intézmény az érdekelt összes adatát továbbítja annak az intézménynek, amelyhez az korábban csatlakozott, amely intézmény maga is megvizsgálja az ügyiratot.

(3)   A 48–52. cikket nem kell alkalmazni az alaprendelet 44. cikkében szereplő kérelmek vizsgálatára.

(4)   A
  (2) bekezdésben említettektől eltérő
  helyzetekben a
  kapcsolattartó
  intézmény
  késedelem nélkül megküldi
  az
  ellátás
  iránti kérelmeket,
  a rendelkezésére álló valamennyi okmányt, és adott esetben a kérelmező által benyújtott vonatkozó okmányokat valamennyi kérdéses
  intézménynek, hogy
  így azok egyidejűleg kezdhessék meg a kérelem megvizsgálását. A kapcsolattartó
  intézmény
  értesíti a többi intézményt
  az
  e jogszabályok hatálya alá tartozó
  biztosítási vagy
  tartózkodási időszakokról. Továbbá jelzi
  ,
  hogy mely okmányok benyújtására kerül sor későbbi időpontban, és
  a
  kérelmet a lehető leghamarabb kiegészíti
  .

(5)   
  Ezen érintett intézmények mindegyike
  a
  lehető leghamarabb értesíti a kapcsolattartó intézményt és valamennyi egyéb érintett intézményt
  az általa alkalmazott
  jogszabályok hatálya alá tartozó
  biztosítási vagy
  tartózkodási időszakokról
  .

(6)   A szóban forgó
  intézmények mindegyike
  az
  alaprendelet
  52. cikke
  alapján kiszámítja az ellátások összegét
  , és
  döntéséről,
  az
  ellátások összegéről, valamint bármely, az alaprendelet 53–55. cikke alkalmazásában előírt információról értesíti
  a
  kapcsolattartó intézményt és az egyéb érintett intézményeket
  .

(7)   
  Amennyiben egy intézmény az e cikk (4) és (5) bekezdésében említett információk
  alapján megállapítja, hogy
  az alaprendelet
  46. cikkének (2)
  bekezdése,
  vagy 57.
  cikkének
  (2) vagy (3)
  bekezdése alkalmazandó
  , értesíti a
  kapcsolattartó
  intézményt
  és az egyéb érintett intézményeket
  .

▐

48. cikk

A határozatnak a kérelmezővel történő közlése

(1)   Minden intézmény ▐ értesíti a
  kérelmezőt a vonatkozó jogszabályokkal összhangban
  hozott
  határozatáról
  . Minden határozatban szerepelnek az alkalmazható fellebbezési
  lehetőségek
  és
  határidők. Miután a kapcsolattartó
  intézmény
  az egyes intézmények által hozott valamennyi határozatról megkapta az értesítést, ezen határozatokról összefoglalót
  küld a
  kérelmezőnek
  és a
  többi érintett intézménynek. Az összefoglaló mintáját az igazgatási bizottság készíti el. Az összefoglalót vagy
  az
  intézmény nyelvén kell
  a
  kérelmezőnek megküldeni, vagy – a kérelmező kérésére – az általa választott, a Szerződés 290. cikkével összhangban a közösségi intézmények hivatalos nyelveként elismert valamely nyelven.

(2)   
  Ha a kérelmező az összefoglaló kézhezvételét követően úgy véli, hogy a két vagy több intézmény határozata közötti kölcsönhatás esetleg sértheti a jogait, a kérelmezőnek jogában áll a határozatok érintett intézmények általi felülvizsgálatát kérni az adott nemzeti jogszabályokban meghatározott határidőn belül. A rendelkezésre álló időt az összefoglaló kézhezvételének időpontjától kell számítani. A kérelmezőt a felülvizsgálat eredményéről írásban kell tájékoztatni
  .

49. cikk

A rokkantság mértékének megállapítása

(1)   Abban az esetben, ha az alaprendelet 46. cikkének (3) bekezdésében szereplő rendelkezéseket kell alkalmazni, kizárólag a vizsgáló intézmény jogosult határozatot hozni a kérelmező rokkantságának tárgyában. A vizsgáló intézmény akkor hozza meg ezt a határozatot, amint abban a helyzetben van, hogy az általa alkalmazott jogszabályokban megállapított jog megnyílásának feltételei teljesülnek, figyelembe véve adott esetben az alaprendelet 6. és 51. cikkének rendelkezéseit. Az intézmény haladéktalanul közli e határozatot a többi szóban forgó intézménnyel.

Ha a jog megnyílásának feltételei – az általa alkalmazott jogszabályokban a rokkantsági fok vonatkozásában meghatározott feltételektől eltérő feltételek – nem teljesülnek az alaprendelet 6. és 51. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével, a vizsgáló intézmény erről azonnal értesíti azon tagállam illetékes intézményét, amely jogszabályainak hatálya alá a kérelmező a legutóbb tartozott. Ez utóbbi intézmény jogosult a kérelmező rokkantsági fokára vonatkozó határozat meghozatalára, ha az általa alkalmazott jogszabályban megállapított jog megnyílásának feltételei teljesülnek; a határozatról haladéktalanul értesíti a többi szóban forgó intézményt.

(2)   Mindazonáltal egy tagállami intézmény figyelembe veszi az orvosi dokumentumokat és jelentéseket, valamint a többi tagállam intézményei által
  összegyűjtött
  igazgatási
  jellegű
  tájékoztatásokat, mintha azokat a saját tagállamában állították volna ki.

(3)   Abban az esetben, ha
  az alaprendelet
  46. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit nem
  lehet
  alkalmazni a rokkantsági fok meghatározása tekintetében, minden intézménynek
  lehetősége
  van
  – az általa alkalmazott jogtól függően –
  a
  kérelmező
  megvizsgálására az általa választott orvossal
  vagy más szakértővel
  .

▐

50. cikk

Ideiglenes előlegek és az ellátásokra nyújtott előlegek

(1)   A végrehajtási rendelet 7. cikke ellenére bármely intézmény, amely az ellátások iránti kérelem vizsgálatának folyamán megállapítja, hogy az általa alkalmazott jogszabályok címén a kérelmező független ellátásra jogosult, az alaprendelet 52. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően azonnal folyósítja ezen ellátást. Ezt a kifizetést ideiglenesnek kell tekinteni, ha a kérelem vizsgálata eljárásának eredménye érintheti a megadott összeget.

(2)   Ha ideiglenesen egyetlen ellátás sem folyósítható a kérelmezőnek az (1) bekezdés értelmében, de a kapott információkból következik, hogy az alaprendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy jog nyitva áll, a vizsgáló intézmény beszedhető előleget folyósít számára, amely összege a lehető legközelebb áll ahhoz, amelyet az alaprendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében valószínűleg megállapítanak.

(3)   Az (1) vagy a (2) bekezdés
  szerint
  ideiglenes ellátások
  vagy előleg
  folyósítására kötelezett
  valamennyi
  intézmény
  erről haladéktalanul
  értesíti a
  kérelmezőt
  , kifejezetten felhívva a figyelmét a meghozott intézkedés ideiglenes jellegére, és
  az általa alkalmazott jogszabályok szerinti fellebbezési jogokra
  .

51. cikk

Az ellátások újbóli kiszámítása

(1)   Az alaprendelet 48. cikke (3) és (4) bekezdésének, 50. cikke (4) bekezdésének, és 59. cikke (1) bekezdésének értelmében az ellátások újbóli kiszámítása esetében a végrehajtási rendelet 50. cikkét kell megfelelően alkalmazni.

(2)   Az ellátás újbóli kiszámítása, megszüntetése vagy felfüggesztése esetében a határozatot meghozó intézmény késedelem nélkül értesíti az érdekeltet a végrehajtási rendelet 3. cikke (4)–(7) bekezdésében meghatározott eljárás szerint, és értesít minden intézményt, amelyek tekintetében az érdekeltnek jogai állnak fenn.

52. cikk

A nyugdíj kiszámításának
  felgyorsítására irányuló intézkedések

(1)   
  A kérelmek és az ellátási jogosultságok kifizetése vizsgálatának megkönnyítése és felgyorsítása érdekében az intézmény
  ,
  amelynek joghatósága alá valamely
  személy
  tartozott:

| a) | a többi tagállam intézményeivel kicseréli vagy azok rendelkezésére bocsátja azon adatokat, amelyek egy alkalmazandó nemzeti jog hatálya alól egy másik nemzeti jog hatálya alá átkerülő személy azonosításához szükségesek, és az intézmények együtt biztosítják az azonosító adatok megőrzését és megfelelőségét, vagy ennek hiányában az érintett személyek számára biztosítják az azonosító adataikhoz való közvetlen hozzáférés eszközeit; |
| --- | --- |

a)

a többi tagállam intézményeivel kicseréli vagy azok rendelkezésére bocsátja azon adatokat, amelyek egy alkalmazandó nemzeti jog hatálya alól egy másik nemzeti jog hatálya alá átkerülő személy azonosításához szükségesek, és az intézmények együtt biztosítják az azonosító adatok megőrzését és megfelelőségét, vagy ennek hiányában az érintett személyek számára biztosítják az azonosító adataikhoz való közvetlen hozzáférés eszközeit;

| b) | a nyugdíjjogosultság kezdetének alsó korhatára vagy egy meghatározott kor előtt az érintett személlyel és az egyéb tagállamok intézményeivel kicseréli vagy azok rendelkezésére bocsátja azon információkat, amelyek az olyan személyek nyugdíjjogosultságaira vonatkoznak, akik egy alkalmazandó jog hatálya alól egy másik jog hatálya alá kerültek át, vagy ennek hiányában tájékoztatják e személyeket a jövőbeni ellátási jogosultságaik megismeréséhez szükséges eszközökről vagy biztosítják számukra azokat. |
| --- | --- |

b)

a nyugdíjjogosultság kezdetének alsó korhatára vagy egy meghatározott kor előtt az érintett személlyel és az egyéb tagállamok intézményeivel kicseréli vagy azok rendelkezésére bocsátja azon információkat, amelyek az olyan személyek nyugdíjjogosultságaira vonatkoznak, akik egy alkalmazandó jog hatálya alól egy másik jog hatálya alá kerültek át, vagy ennek hiányában tájékoztatják e személyeket a jövőbeni ellátási jogosultságaik megismeréséhez szükséges eszközökről vagy biztosítják számukra azokat.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazása tekintetében
  az igazgatási bizottság meghatározza
  a
  kicserélendő vagy rendelkezésre bocsátandó információ elemeit,
  és
  megállapítja
  a
  megfelelő eljárásokat és mechanizmusokat
  ,
  figyelembe véve a nemzeti nyugdíjrendszerek sajátosságait, azok adminisztratív és technikai felépítését,
  valamint
  a rendelkezésükre álló technológiai eszközöket. Az igazgatási bizottság a meghozott intézkedések és azok alkalmazása nyomon követésének megszervezése által gondoskodik ezen nyugdíjrendszerek végrehajtásáról.

(3)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazása tekintetében az első tagállamban, ahol valamely személynek személyi azonosítószámot (PIN) adtak szociális biztonsági igazgatási célból, az intézmény számára biztosítani kell a fent említett információkat.

▐

53. cikk

Koordinálási intézkedések egy tagállamban

(1)   
  Az alaprendelet 51. cikkének sérelme nélkül, ha
  a nemzeti jogszabályok tartalmaznak szabályokat a
  felelős
  intézmény
  vagy az alkalmazandó rendszer
  meghatározására,
  vagy valamely különleges rendszer tekintetében a biztosítási időszakok megállapítására vonatkozóan,
  kizárólag az e tagállam jogszabályainak hatálya alatt megszerzett
  időszakok
  figyelembevételekor e szabályokat kell alkalmazni.

(2)   Ha a nemzeti jogszabályok tartalmaznak a tisztviselőkre vonatkozó különleges rendszerek és a bérből és fizetésből élő munkavállalók általános rendszere közötti koordinációra vonatkozó szabályokat, azokat az alaprendelet és a végrehajtási rendelet rendelkezései nem érintik.

V.   fejezet

Munkanélküli ellátások

54. cikk

Az
  időszakok összesítése és az
  ellátások kiszámítása

(1)
     
  A végrehajtási rendelet 12. cikkének (1) bekezdését az alaprendelet 61. cikkére értelemszerűen kell alkalmazni. Az érintett személy – az érintett intézmények alapkötelezettségeinek sérelme nélkül – benyújthat az illetékes intézménynek olyan dokumentumot, amelyet azon tagállam intézménye állított ki, amely jogszabályainak hatálya alá az adott személy legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenysége tekintetében tartozott, és amely megjelöli az ezen joghatóság alatt teljesített időszakokat.

(2)   Az alaprendelet 62. cikke (3) bekezdésének alkalmazása céljából azon tagállam illetékes intézménye, amely hatálya alá az érintett személy a legutóbbi fizetett vagy önálló tevékenység végzése alatt tartozott, közöl a lakóhely szerinti intézménnyel – annak kérésére – minden, a munkanélküli ellátások kiszámításához szükséges adatot, különösen a fizetés vagy a szakmai jövedelem összegét.

▐

(3)   Az alaprendelet 62. cikkének alkalmazása céljából, és az említett rendelet 63. cikke ellenére egy tagállam illetékes intézménye, amely jogszabályai meghatározzák, hogy az ellátások kiszámítása a családtagok száma szerint változik, az érdekelt másik tagállamban lakó családtagjait is számításba veszi, mintha azok az illetékes tagállamban laknának. Ezt a rendelkezést nem alkalmazzák, ha a családtagok lakóhelye szerinti tagállamban egy másik személynek van joga munkanélküli ellátásokra, amely számításához e családtagokat figyelembe vették.

55. cikk

Egy másik tagállamba távozó munkavállaló ellátásokhoz való joga fenntartásának feltételei és korlátai

(1)   Az alaprendelet 64. cikke rendelkezéseiből történő részesülés céljából az a munkanélküli, aki egy másik tagállamba távozik, indulása előtt értesíti az illetékes intézményt és igazoló dokumentumot kér arról, hogy az alaprendelet 64. cikke (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feltételek szerint továbbra is joga van az ellátásokra.

Ez az intézmény tájékoztatja őt a kötelezettségeiről, és elküldi neki az említett dokumentumot, amely tartalmazza különösen:

| a) | az az időpont, amikortól a munkanélküli nem állt az illetékes állam foglalkoztatási szolgálatainak rendelkezésére; |
| --- | --- |

a)

az az időpont, amikortól a munkanélküli nem állt az illetékes állam foglalkoztatási szolgálatainak rendelkezésére;

| b) | az alaprendelet 64. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően az arra megadott határidő, hogy munkakeresőként regisztráltassa magát azon tagállamban, ahová a munkanélküli távozott; |
| --- | --- |

b)

az alaprendelet 64. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően az arra megadott határidő, hogy munkakeresőként regisztráltassa magát azon tagállamban, ahová a munkanélküli távozott;

| c) | az a maximális időtartam, amíg az ellátásokhoz való jog megőrizhető az alaprendelet 64. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

c)

az a maximális időtartam, amíg az ellátásokhoz való jog megőrizhető az alaprendelet 64. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően;

| d) | az ellátáshoz való jog módosítására alkalmas tények. |
| --- | --- |

d)

az ellátáshoz való jog módosítására alkalmas tények.

(2)   A munkanélküli az alaprendelet 64. cikke (1) bekezdésének b) pontja rendelkezéseinek megfelelően munkakeresőként regisztráltatja magát azon tagállam foglalkoztatási szolgálatainál, ahová távozott, és átadja e tagállam intézményének az (1) bekezdésben szereplő dokumentumot. Ennek hiányában annak a helynek az intézménye, ahová a munkanélküli távozott, az illetékes intézményhez fordul a szükséges információk megszerzéséért.

(3)   Azon tagállam foglalkoztatási szolgálatai, ahová a munkanélküli munkakeresés céljából távozott, tájékoztatja a munkanélkülit a kötelezettségeiről.

(4)   Azon hely szerinti intézmény, ahová a munkanélküli távozott, azonnal
  megküld
  az illetékes
  intézménynek
  a munkanélkülinek a foglalkoztatási szolgálatoknál történt regisztrációjának
  időpontját
  , és annak új
  címét tartalmazó dokumentumot
  .

Ha azon időszakban
  , amely alatt a munkanélkülinek joga van az ellátások fenntartására
  bármilyen olyan körülmény lép fel
  ,
  amely befolyásolhatja
  az
  ellátásokra való jogosultságát, annak a helynek az intézménye, ahová a munkanélküli távozott, haladéktalanul megküldi az
  illetékes
  intézmény és az érintett személy számára
  a vonatkozó információkat
  tartalmazó dokumentumot
  .

Az illetékes intézmény kérésére annak a helynek az intézménye, ahová a munkanélküli távozott, havonta tájékoztatást ad a munkanélküli helyzetének nyomon követésére vonatkozó információkat, különösen ha az folyamatosan szerepel a foglalkoztatási szolgálatoknál, és ha igazodik a szervezett ellenőrzések eljárásaihoz.

(5)   Azon hely szerinti intézmény, ahová a munkanélküli távozott, úgy végzi el vagy végezteti el az ellenőrzést, mintha az általa alkalmazott jog értelmében ellátásokban részesülő munkanélküliről lenne szó. Azonnal értesíti az illetékes intézményt minden, az (1) bekezdés d) pontjában szereplő tény bekövetkeztéről.

(6)   Két vagy több tagállam illetékes hatósága vagy intézménye egymás között meghatározhatja azon intézkedéseket, amelyek célja az alaprendelet 64. cikke értelmében e tagállamok valamelyikébe távozó munkanélküliek munkakeresésének elősegítése.

56. cikk

Az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban lakó munkanélküli

(1)   Amennyiben a munkanélküli az alaprendelet 65. cikke (2) bekezdésének megfelelően úgy határoz, hogy munkakeresőként regisztráltatja magát a lakóhelye szerinti tagállamban és abban a tagállamban is, ahol utoljára fizetett munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként tevékenykedett, arról elsőként értesíti a lakóhelye szerinti intézményt és foglalkoztatási szolgálatokat.

Azon tagállam foglalkoztatási szolgálatainak kérésére, ahol utoljára fizetett munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként tevékenykedett, a lakóhelye szerinti tagállam foglalkoztatási szolgálatai átküldik a munkanélküli regisztrációjára és munkakeresésére vonatkozó információkat.

(2)   Ha az
  érintett tagállamban hatályos jogszabályok
  a munkanélküli által végrehajtandó bizonyos kötelezettségekhez,
  és/vagy munkakeresési tevékenységek teljesítéséhez kötöttek,
  a
  munkanélküli személyre a lakóhely szerinti tagállamban háruló kötelezettségek és/vagy munkakeresési tevékenységek élveznek elsőbbséget
  .

A lakóhely szerinti tagállamban nyújtott ellátásokat nem befolyásolja, ha a munkanélküli abban a tagállamban, ahol legutóbbi tevékenységét végezte, nem teljesíti mindezeket a kötelezettségeket, illetve munkakereső tevékenységeket.

(3)   Az alaprendelet 65. cikke (5) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából azon tagállam intézménye, amely jogszabályainak hatálya alá a munkavállaló a legutóbb tartozott, jelzi a lakóhely szerinti intézménynek – annak kérésére – hogy a munkavállaló jogosult-e ellátásokra az alaprendelet 64. cikke értelmében.

VI.   fejezet

Családi ellátások

57. cikk

Elsőbbségi szabályok kumuláció esetén

Az alaprendelet
  68. cikke (1) bekezdésének b) pontja i.
  és ii.
  alpontjának alkalmazása céljából, amennyiben a gyermekek lakóhelye nem teszi
  lehetővé elsőbbségi
  sorrend megállapítását, minden érintett tagállam kiszámítja az ellátások összegét, beleszámítva a nem a területén lakó gyermekeket is.
  A 68. cikk (1) bekezdésének b) pontja i. alpontjának alkalmazása esetén azon
  tagállam illetékes intézménye, amely a legmagasabb
  összegű
  ellátást állapítja meg, megadja ezen összeg egészét. A másik tagállam illetékes intézménye megtéríti számára az említett összeg felét, az ezen utóbbi tagállam jogszabályai által megállapított összeg erejéig.

58. cikk

Az ▐ alkalmazandó
  jogszabályok, illetve a családi ellátások nyújtására vonatkozó illetékesség változása esetén alkalmazandó
  szabályok

(1)   Ha
  a tagállamok között a családi ellátások nyújtására alkalmazandó jog, illetve az azzal kapcsolatos illetékesség
  egy ▐ naptári hónapon belül
  megváltozik
  ,
  a családi ellátások folyósításának
  e tagállamok jogszabályai
  szerinti esedékességétől függetlenül az adott hónap végéig azon intézmény folytatja ezen
  ellátások
  folyósítását
  ,
  amely azokat
  a családi
  ellátásokat biztosító jog alkalmazásában
  a hónap
  elején folyósította
  .

(2)   Az említett intézmény értesíti a másik
  érintett
  tagállam
  vagy tagállamok
  intézményét azon
  esedékességről
  , amikor a szóban forgó családi ellátások folyósítását befejezi.
  Az ellátások másik tagállam vagy tagállamok által történő folyósítása e dátumtól veszi kezdetét.

59. cikk

Az alaprendelet 67. és 68. cikkének alkalmazására irányuló eljárás

(1)   A családi ellátások megadása iránti kérelmet
  az illetékes intézményhez kell címezni. Az alaprendelet 67. és
  a
  68. cikke alkalmazásának céljából az egész család helyzetét úgy kell figyelembe venni, mintha valamennyi érintett személy az érintett tagállam joghatósága alá tartozna és ott tartózkodna, különösen az ilyen ellátások igénylésére való jogosultság szempontjából. Amikor az ellátások igénylésére jogosult személy nem él e jogával, a másik szülő vagy annak tekintett személy, vagy a gyermek, illetve gyermekek gyámjának tekintett személy vagy intézmény által benyújtott, családi ellátásokra vonatkozó kérelmet figyelembe kell vennie azon tagállam illetékes intézményének, amelynek a joga alkalmazandó.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően a megkeresett intézmény a kérelmező által nyújtott részletes információk alapján megvizsgálja a kérelmet, ▐ figyelembe véve a kérelmező családi helyzetét jellemző ténybeli és jogi elemek összességét.

Ha az intézmény úgy határoz
  ,
  hogy az alaprendelet 68. cikkének (1)
  és
  (2) bekezdésével összhangban
  az
  elsőbbségi jog alapján saját joga alkalmazandó, az
  általa alkalmazott
  jogszabályoknak megfelelően kell nyújtania a családi
  ellátásokat.

Ha az intézmény úgy látja, hogy az alaprendelet 68. cikke (2) bekezdésével összhangban egy másik tagállam jogszabályainak értelmében lehetőség van különbözeti kiegészítésre való jogosultságra, a kérelmet ugyanezen intézmény haladéktalanul továbbítja a másik tagállam illetékes intézményéhez, és erről tájékoztatja az érintett személyt; értesíti továbbá a másik tagállam intézményét a kérelemről hozott határozatáról, valamint a folyósított családi ellátások összegéről.

(3)   
  Ha a kérelemmel megkeresett intézmény úgy határoz, hogy jogszabályai alkalmazhatóak, de nem az alaprendelet 68. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti elsőbbség alapján, haladéktalanul
  ideiglenes határozatot
  hoz az alkalmazandó elsőbbségi szabályokról, és
  a
  kérelmet az alaprendelet 68. cikke (3) bekezdésének megfelelően továbbítja a másik
  tagállam intézményéhez,
  értesítve erről a kérelmezőt is
  . Ezen
  intézmény rendelkezésére két hónap áll
  az ideiglenes
  határozattal kapcsolatos állásfoglalására
  .

Ha a kérelem beérkezésétől számított két hónapon belül nem foglal állást
  az
  az intézmény, amelyhez
  a
  kérelmet továbbították, a fent említett ideiglenes határozatot kell alkalmazni, és ez az intézmény folyósítja a jogszabályaiban előírt ellátásokat, valamint tájékoztatja a
  megkeresett
  intézményt a folyósított ellátások összegéről
  .

(4)   
  Ha
  az érintett intézmények
  véleménye eltér arra vonatkozóan, hogy elsőbbséggel melyik jog alkalmazandó, a végrehajtási rendelet 6. cikkének (2)–(5) bekezdését kell alkalmazni. E célból a 6. cikk (2) bekezdésében említett lakóhely szerinti intézmény a gyermek, illetve gyermekek lakóhelye szerinti intézmény.

(5)   Az az intézmény, amely ideiglenesen olyan összeget folyósított, amely meghaladja azt, amely végül őt terhelte, az elsőbbségi intézményhez fordul a többlet megtérítéséért, a 71. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően.

60. cikk

Az alaprendelet 69. cikkének alkalmazására irányuló eljárás

Az alaprendelet
  69.
  cikkének alkalmazása céljából az igazgatási bizottság összeállítja ugyanezen cikk hatálya alá tartozó
  ,
  árvák részére folyósított kiegészítő vagy különleges családi ellátások jegyzékét. Ha
  az
  elsőbbségi illetékességgel bíró
  intézmény
  számára nincs rendelkezés arról
  , hogy
  az elsőbbségi
  jog
  alapján köteles ilyen
  ,
  árvák részére folyósított kiegészítő vagy különleges családi ellátásokat nyújtani, valamennyi vonatkozó dokumentummal
  és
  információval
  együtt haladéktalanul
  továbbít minden családi ellátás iránti
  kérelmet azon tagállam intézményének, amely jogának hatálya alá
  az érintett
  személy a leghosszabb ideig tartozott,
  és amely biztosít ilyen, árvák részére folyósított kiegészítő vagy különleges családi ellátásokat
  . Adott esetben helyénvaló visszanyúlni ugyanilyen körülmények között azon tagállam intézményéig, amely jogszabályainak hatálya alatt az érdekelt a legrövidebb biztosítási vagy helyben lakási
  időszakát
  szerezte meg.

IV.   CÍM

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

I.   fejezet

Az ellátások megtérítése
  az alaprendelet
  35. cikkének (1) bekezdése, és 41. cikke végrehajtására

1.   SZAKASZ

Az ellátások megtérítése a valós kiadások alapján

61. cikk

Elvek

(1)   Az alaprendelet 35. cikke (1) bekezdésének és 41. cikkének alkalmazása céljából a nyújtott természetbeni ellátások tényleges összegét az illetékes intézmény megtéríti a szolgáltató intézménynek – ahogyan az ez utóbbi intézmény nyilvántartásából kiderül – kivéve a végrehajtási rendelet 62. cikkének alkalmazása esetén.

▐

(2)   Ha az (1) bekezdésben szereplő ellátások tényleges összege egészben vagy részben nem következik az azt szolgáltató intézmény nyilvántartásából, a megtérítendő összeget a rendelkezésre álló adatok alapján a megfelelő hivatkozásokból megállapított átalány alapján határozzák meg. Az igazgatási bizottság értékeli az átalány számításának alapját, és abból állapítja meg az összeget.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokat nyújtó intézmény által alkalmazott jogszabályok hatálya alá tartozó biztosítottakra alkalmazandónál magasabb díjak nem vehetők figyelembe a megtérítésnél.

▐

2.   SZAKASZ

Az ellátások megtérítése átalány alapján

62. cikk

Az érintett tagállamok azonosítása

(1)   Az alaprendelet 35. cikkének (2) bekezdésében említett azon tagállamok, amelyek jogi vagy közigazgatási szerkezete nem teszi megfelelővé a tényleges költségek alapján történő megtérítést, a végrehajtási rendelet rendelet III. mellékletében szerepelnek.

▐

(2)   A végrehajtási rendelet III. mellékletében említett tagállamok esetében az alaprendelet 17. cikke alapján a biztosítottétól eltérő tagállamban lakó családtagoknak, valamint az alaprendelet 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25. és 26. cikke alapján a nyugdíjjogosultaknak és azok családtagjainak nyújtott természetbeni ellátások összegét az illetékes intézmények térítik meg az említett ellátásokat nyújtó intézményeknek a minden naptári évben megállapított átalány alapján. Ezen átalány összegének a lehető legközelebb kell állnia a tényleges kiadásokhoz.

63. cikk

A havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításának
  módszere

(1)   Minden
  hitelező
  tagállam esetében a naptári évre szóló
  egy főre eső havi rögzített összeg (Fi) meghatározása úgy történik, hogy
  a
  korcsoportok (i) szerint bontott
  , a személyenkénti átlagos éves
  költséget (Yi) elosztják 12-vel, és
  a
  kapott eredményt
  az
  alábbi képletnek megfelelően (X-szel) csökkentik:

Fi = Yi * 1/12 * (1–X)

E képletben a szimbólumok jelentése a következő:

| — | az index
  (i=1, 2 és 3)
  a rögzített összegek kiszámítására
  alkalmazott három
  korcsoportot jelzi:


  i= 1: 20 évnél fiatalabb személyek
  i= 2: 20 és 64 év közötti személyek
  i= 3: 65 éves és annál idősebb személyek.
  ▐ |
| --- | --- |

—

az index
  (i=1, 2 és 3)
  a rögzített összegek kiszámítására
  alkalmazott három
  korcsoportot jelzi:

i= 1: 20 évnél fiatalabb személyek

i= 2: 20 és 64 év közötti személyek

i= 3: 65 éves és annál idősebb személyek.

▐

| — | Y i a (2) bekezdésben meghatározott, az i korcsoportba tartozó személyek átlagos éves költsége. |
| --- | --- |

—

Y i a (2) bekezdésben meghatározott, az i korcsoportba tartozó személyek átlagos éves költsége.

| — | az X együttható (0,20 vagy 0,15) a (3) bekezdésben meghatározott csökkentést mutatja. |
| --- | --- |

—

az X együttható (0,20 vagy 0,15) a (3) bekezdésben meghatározott csökkentést mutatja.

(2)   A személyenkénti éves átlagos költség (Yi) az i korcsoportban a jogszabályainak hatálya alá tartozó, és a területén lakó érintett korcsoport minden tagjának a
  hitelező
  tagállam által nyújtott természetbeni ellátások összességére vonatkozó éves költségei, elosztva az
  érintett naptári évben az adott korcsoportba tartozó személyek
  éves átlagával. A
  számításnak
  a
  végrehajtási rendelet
  23.
  cikkében említett rendszerek
  keretében
  felmerülő kiadásokon kell alapulnia
  .

(3)
     
  A havi rögzített összeget érintő csökkentés általában 20 % (X = 0,20). Nyugdíjasok és családtagjaik esetében a csökkentés 15 % (X = 0,15), amennyiben az illetékes tagállam nem szerepel az alaprendelet IV. mellékletében található felsorolásban.

(4)   Minden adós tagállam esetében
  az egy naptári évre vonatkozó teljes rögzített összeg az olyan módon kapott szorzatok összegével egyenlő, hogy az egyes „i” korcsoportokban az egy főre meghatározott havi rögzített összeget megszorozzák az adott korcsoportba tartozó érintett személyek által
  a
  hitelező tagállamban eltöltött teljes hónapok
  számával.

Az érintett személyek által a hitelező tagállamban eltöltött teljes hónapok száma valamely naptári év azon naptári hónapjainak száma, amelyek során az érintett személyek – mivel lakóhelyük a hitelező tagállam területén volt – e területen az adós tagállam költségére természetbeni ellátásokra voltak jogosultak.
  A
  hónapok
  számát a lakóhely szerinti intézmény által e célból az illetékes intézmény által megadott, az érdekeltek jogaira vonatkozó igazoló dokumentumok alapján vezetett jegyzék alapján határozzák meg.

(5)
     
  Az igazgatási bizottság legkésőbb
  ... (7)

  külön jelentést nyújt be e cikk alkalmazásáról, különös tekintettel a (3) bekezdésben említett csökkentésekre. E jelentés alapján az igazgatási bizottság olyan módosításokat tartalmazó javaslatot nyújthat be, amelyek szükségesek lehetnek ahhoz, hogy a számított rögzített összegek a lehető legjobban megközelítsék a ténylegesen felmerült kiadásokat, és a (3) bekezdésben említett csökkentések ne eredményezzenek a tagállamok számára kiegyensúlyozatlan vagy kettős kifizetéseket.

▐

(6)   Az igazgatási bizottság megállapítja az
  előző
  bekezdésekben
  szereplő rögzített összegek
  számítása elemeinek meghatározási módszereit és szabályait.

(7)
     
  Az (1)–(4) bekezdés ellenére a tagállamok (*******) továbbra is alkalmazhatják az 574/72/EGK rendelet 94–95. cikkét a rögzített összeg kiszámítására, ha a (3) bekezdésben említett csökkentést alkalmazzák
  .

64. cikk

Az éves átlagos költségek közlése

A meghatározott évre vonatkozó, a
  különböző
  korcsoportokban a személyenkénti éves átlagos költség összegét
  legkésőbb
  a
  tárgyévet követő második év végéig jelenteni kell a
  könyvvizsgáló bizottságnak. Ha a
  költséget a
  fenti
  határidőn
  belül nem
  jelentik
  , az
  igazgatási bizottság által egy előző évre meghatározott, egy főre jutó
  éves átlagos
  költséget kell figyelembe venni
  .

Az éves átlagos költségeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

3.   SZAKASZ

Közös rendelkezések

65. cikk

Az intézmények közötti megtérítési eljárás

(1)
     
  Az érintett tagállamok közötti visszatérítést a lehető legrövidebb időn belül rendezni kell. Valamennyi érintett intézmény köteles a követeléseket a cikkben említett határidőkön belül – amint lehetősége nyílik rá – megtéríteni. Valamely követelés vitatása nem lehet akadálya egyéb követelések megtérítésének.

(2)
     
  Az alaprendelet
  35. és 41. cikkében meghatározott, a tagállamok intézményei közötti megtérítéseket a kapcsolattartó szervezeten keresztül hajtják végre.
  Külön kapcsolattartó szerv működhet az alaprendelet 35. és 41. cikke szerinti visszatérítések számára.

66. cikk

Benyújtási határidők és a követelések kifizetése

(1)   A tényleges költségek alapján megállapított követeléseket
  azon
  naptári
  félév végétől számított tizenkét hónapon belül
  kell benyújtani
  az adós tagállam kapcsolattartó szervéhez, amelyben ezek a követelések a hitelező intézmény nyilvántartásában megjelentek
  .

(2)   
  Egy
  naptári
  év tekintetében a rögzített összegekre vonatkozó
  követeléseket
  az
  azon hónapot követő hat hónapon belül kell benyújtani az adós tagállam kapcsolattartó szervéhez, amely során az érintett évre érvényes átlagos költségeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé tették.
  A végrehajtási rendelet 63. cikkének (4) bekezdése szerinti nyilvántartásokat a tárgyévet követő év végéig kell benyújtani.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett határidőn túl benyújtott követeléseket nem vesztik figyelembe.

(4)   A követeléseket az adós intézmény azon
  hónap végétől számított hat hónapon belül téríti meg a hitelező tagállam – a végrehajtási rendelet 65. cikke szerinti – kapcsolattartó szerve számára, amelyben az érintett
  követeléseket
  az adós tagállam kapcsolattartó szervéhez
  benyújtották.
  Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a követelésekre, amelyeket
  az adós intézmény
  az említett időszakban elfogadható okból elutasított
  .

(5)   
  A valamely követelésre vonatkozó esetleges vitát az
  azon
  hónap
  végét
  követő egy éven
  belül kell rendezni,
  amelyben
  a követelést benyújtották. ▐

(6)
     
  A könyvvizsgáló bizottság segítséget nyújt az elszámolások végleges lezárásához olyan esetekben, amikor az ügyet nem lehet az (5) bekezdésben megállapított határidőn belül rendezni, valamint – valamely fél indokolt kérésére – vitás kérdésekben véleményt nyilvánít, mégpedig azon hónapot követő hat hónapon belül, amelyben az ügyet hozzá utalták.

67. cikk

Késedelmi
  kamat és előleg

(1)   A
  végrehajtási rendelet
  66.
  cikke
  (4) bekezdésében
  megállapított tizennyolc hónapos időszak végétől a fennálló követelésekre a hitelező intézmény kamatot számíthat fel, kivéve, ha az adós intézmény az azon hónap végétől számított
  hat
  hónapon belül, amelyben a követelést benyújtották –
  a
  végrehajtási rendelet 66. cikkének (1) vagy (2) bekezdése alapján benyújtott összkövetelés legalább 90 %-ának megfelelő előleget fizetett. A követelésnek az előleg által nem fedezett részére vonatkozóan kamatot csak a végrehajtási rendelet 66. cikkének
  (5) bekezdésében
  említett harminchat hónapos időszak végétől lehet felszámítani
  .

(2)   
  Ezt a kamatot az Európai Központi Bank által az elsődleges refinanszírozó műveleteire alkalmazott referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani. Az alkalmazandó referencia-kamatláb a fizetés esedékessége hónapjának első napján hatályban lévő referencia-kamatláb
  .

(3)
     
  A kapcsolattartó szervek nem kötelesek az (1) bekezdés szerinti előleget elfogadni. Ha azonban egy kapcsolattartó szerv visszautasít egy ilyen ajánlatot, a hitelező intézmény a továbbiakban – az (1) bekezdés második mondatában foglaltakon túlmenően – nem jogosult késedelmi kamatot felszámítani a szóban forgó követeléssel kapcsolatban.

68. cikk

Az éves elszámolások megállapítása

(1)   Az igazgatási bizottság az alaprendelet 72. cikke g) pontjának megfelelően a könyvvizsgáló bizottság jelentése alapján minden naptári évre megállapítja a követelések helyzetét. E célból a kapcsolattartó szervezetek értesítik a könyvvizsgáló bizottságot – az általa megállapított határidőn belül és szabályok szerint – egyrészről a benyújtott rendezett vagy vitatott követelések összegéről (hitelezői helyzet), másrészről a kapott rendezett vagy vitatott követelések összegéről (adósi helyzet).

(2)   Az igazgatási bizottság elvégeztethet minden hasznos igazolást az (1) bekezdésben meghatározott követelések éves helyzetének megállapítására szolgáló statisztikai és számviteli adatok ellenőrzéséhez, különösen azért, hogy meggyőződjenek ezen adatok és az e címben megállapított szabályok megfeleléséről.

II.   fejezet

A munkanélküli ellátások megtérítése
  az alaprendelet
  65. cikke alkalmazásában

69. cikk

A munkanélküli ellátások megtérítése

Az alaprendelet
  65. cikkének (8) bekezdésében meghatározott megállapodás hiányában a lakóhely szerinti intézmény
  az alaprendelet
  rendelet 65. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a munkanélküli ellátások megtérítésére irányuló kérelmet eljuttatja azon tagállam intézményéhez, amely jogszabályainak hatálya alá a kedvezményezett a legutóbb tartozott. A
  kérelmet azon naptári félév végét követő hat hónapon belül kell megküldeni, amelyben a
  kérelem
  tárgyát képező munkanélküli ellátásból a legutolsó kifizetés megtörtént. A kérelem
  feltünteti
  az alaprendelet
  65. cikkének (6) és (7) bekezdésében előírt három vagy öt hónapos időszakok alatt folyósított ellátások összegét, azon időszakot, amelyre ezeket az ellátásokat folyósították, valamint a munkanélküli azonosító adatait.
  A kérelmeket az érintett tagállamok összekötő szervein keresztül kell benyújtani és kifizetni.

Nincs arra vonatkozó követelmény, hogy az első bekezdésben említett határidő után benyújtott kérelmeket figyelembe kell venni.

A
  végrehajtási
  rendelet
  65. cikke (1) bekezdésének és 66. cikke (4)–(6) bekezdéseinek
  rendelkezéseit
  értelemszerűen
  kell
  alkalmazni
  .

A végrehajtó rendelet 66. cikke (4) bekezdésében említett hat hónapos időtartam végétől a hitelező intézmény a ki nem fizetett követelések összegét kamattal terhelheti. A kamatokat a végrehajtó rendelet 67. cikke (2) bekezdésével összhangban kell kiszámítani.

Az alaprendelet 65. cikke (6) bekezdésének harmadik mondatában említett legnagyobb visszatéríthető összeg minden esetben azon ellátás összege, amelyre az érintett személy azon állam jogszabályai szerint lenne jogosult – amennyiben ezen tagállam foglalkoztatási szolgálatánál regisztráltatná magát – amelyek hatálya alá utoljára tartozott. Mindazonáltal a XY. mellékletben felsorolt tagállamok közötti kapcsolatokban valamely érintett tagállam – amely tagállam jogszabályainak hatálya alá az érintett személy utoljára tartozott – illetékes intézményei minden egyes konkrét esetben az e tagállam jogszabályai alapján az előző naptári évben nyújtott munkanélküli ellátások átlagos összege alapján határozza meg a legnagyobb összeget.

III.   fejezet

A túl magasan megállapított ellátások behajtása, az ideiglenes folyósítások visszaszerzése, beszámítás, a beszedéssel kapcsolatos segítségnyújtás

1.   SZAKASZ

Elvek

70. cikk

(1)   Az alaprendelet 84. cikkének alkalmazása céljából, és az általa meghatározott kereten belül, amikor csak lehetséges, a követelések megtérítését elsősorban beszámítással végzik el úgy a hitelező intézmények (a továbbiakban: megkereső szervek) és az adós intézmények (a továbbiakban: megkeresett szervek), mint a biztosítottal szemben, a végrehajtási rendelet 71. és 72. cikkének megfelelően.

Amennyiben a követelés egészét vagy részét nem lehetett az első albekezdésben szereplő beszámítás útján megtéríteni, a kedvezményezettől járó összegeket a a végrehajtási rendelet 73–82. cikke alapján térítik meg.

(2)   A kapcsolattartó szervezetet megkeresett szervnek tekintik a hozzá küldött kérelmek tekintetében.

2.   SZAKASZ

Beszámítás

71. cikk

A jogtalan vagy túlzott mértékű pénzbeni ellátások

(1)   Ha egy tagállam intézménye a kedvezményezettnek nagyobb összeget folyósított, mint amire az jogosult volt, ez az intézmény az általa alkalmazott jogszabályokban meghatározott feltételekkel és kereteken belül arra kéri a kedvezményezettnek ellátásokkal tartozó tagállamok intézményeit, hogy a kedvezményezettnek való tartozásaik összegéből tartsa vissza a többletként fizetett összeget. Ez utóbbi intézmény az általa alkalmazott jogszabályokban az ilyen beszámításra meghatározott feltételek és korlátok alapján úgy jár el a visszatartás során, mintha a saját maga által folyósított többletről lenne szó, és átutalja a visszatartott összeget a hitelező intézménynek.

(2)   A 6. cikk keretén belül ║az alkalmazandó jogszabályok vagy az ellátások folyósításáért felelős intézmény meghatározása után legkésőbb két hónapon belül a pénzbeni ellátásokat ideiglenesen folyósító intézmény megállapítja azon összeg levonását, amellyel az illetékes intézmény neki tartozik. Amennyiben a kedvezményezett és/vagy az munkáltatója ideiglenesen fizetett járulékokat, azokat figyelembe veszik az említett összeg megállapítása során.

A kedvezményezettnek ellátásokkal tartozó illetékes intézmény visszatartja az ideiglenes fizetés címén járó összeget abból, amellyel ő tartozik az érdekeltnek. Az adós intézmény az általa alkalmazott jogszabályokban az ilyen beszámításra meghatározott feltételeket és korlátokat alkalmazza a visszatartás során, és haladéktalanul átutalja a visszatartott összeget a hitelező intézménynek.

(3)   Amennyiben egy biztosított szociális támogatásban részesült egy tagállamban azon időszak alatt, amely folyamán egy másik tagállam joga alapján ellátásokra volt jogosult, a támogatást nyújtó szervezet – ha az említett személynek járó ellátásokra jogilag elfogadható jogorvoslati lehetőség áll rendelkezésére – kérheti az e személynek ellátásokkal tartozó más tagállam adós intézményétől, hogy tartsa vissza a támogatás címén kiadott összeget az annak folyósított összegekből.

Ezt a rendelkezést a megfelelően kell alkalmazni az olyan biztosított családtagjaira, amely szociális támogatásban részesült egy tagállamban azon időszak alatt, amely során egy másik tagállam joga alapján az érintett családtag miatt ellátásokra volt jogosult.

A hitelező intézmény továbbítja az adós intézménytől neki járó összeg levonását. Ez az általa alkalmazott jogszabályokban az ilyen beszámításra meghatározott feltételek és korlátok alapján jár el a visszatartás során, és haladéktalanul átutalja a visszatartott összeget a hitelező intézménynek.

(4)   A (2) és a (3) bekezdésben szereplő esetekben az illetékes hatóság jegyzéket juttat el az érintett személy számára annak helyzetéről, amelyben feltünteti az általa alkalmazott jogszabályok tekintetében megmaradó tartozásokat vagy többletként utalt összegeket.

72. cikk

A nem járó vagy túlzott mértékű járulékok

A 6. cikk keretében a biztosítottnál és/vagy annak munkáltatójánál ideiglenesen járulékot felszámított intézmény csak azután jár el a szóban forgó összegeknek az azokat fizető személyek számára való megtérítésében, hogy megkérdezte az illetékes intézményt a 6. cikk (4) bekezdése értelmében járó összegekről.

3.   SZAKASZ

Beszedés

73. cikk

Tájékoztatási kérelem

(1)   A megkereső szerv kérésére a megkeresett szerv közli vele a követelés beszedéséhez számára hasznos tájékoztatásokat.

A tájékoztatások megszerzése érdekében a megkeresett szerv gyakorolja a saját tagállamában létrejövő hasonló követelések beszedésére törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben megállapított hatásköröket.

(2)   A tájékoztatás iránti kérelem feltünteti a nevet és a címet, valamint minden más olyan tájékoztatást, amelyhez a megkereső fél általában hozzáfér arról a személyről, akire a megadandó tájékoztatások vonatkoznak, valamint a követelés összegének jellegét, amely alapján a kérelmet megfogalmazták.

(3)   A megkeresett szervnek nem kell elküldenie azokat a tájékoztatásokat, amelyet nem kap meg a saját tagállamában keletkezett hasonló követelések beszedése esetében.

(4)   A megkeresett szerv tájékoztatja a megkereső szervet azon okokról, amelyek ellentmondanak annak, hogy a tájékoztatás iránti kérelemnek eleget tegyenek.

74. cikk

Értesítés

(1)   A megkereső szerv kérésére a megkeresett szerv értesíti a címzettet a saját tagállamában a megfelelő jogi aktusok – minden jogi aktus és határozat, beleértve a megkereső szerv tagállama által kiállított, a követelésre vagy annak beszedésére vonatkozó bírósági határozatokat – értesítése tekintetében hatályos jogi szabályok szerint.

(2)   Az értesítés iránti kérelem feltünteti a nevet és a címet, valamint minden más olyan tájékoztatást, amelyhez a megkereső fél általában hozzáfér a címzettről, az értesítendő jogi aktus vagy határozat jellegét és tárgyát, és adott esetben a nevet és a címet, valamint minden más olyan tájékoztatást, amelyhez a megkereső fél általában hozzáfér az adósról, és a jogi aktusban vagy a határozatban szereplő követelésről, valamint minden más hasznos tájékoztatást.

(3)   A megkereső szerv haladéktalanul tájékoztatja a kérelmezőt az értesítésre irányuló kérelem további sorsáról, és különösen azon időpontról, amikor a határozatot vagy a jogi aktust a címzetthez elküldték.

75. cikk

Beszedés iránti kérelem

(1)   A járulékok megtérítésének vagy a jogosulatlanul illetve túlzott összegben folyósított ellátások megállapítása iránti kérelemhez – amelyet a megkereső szerv a megkeresett szervnek küld – a megkeresett szerv tagállamában kiállított, végrehajtható, az okiratnak megfelelő hivatalos példányt vagy igazolt példányt, és – adott esetben – a beszedéshez szükséges más dokumentumoknak megfelelő eredeti vagy igazolt másolatot csatol.

(2)   A megkereső szerv csak akkor fogalmazhat meg beszedési kérelmet:

| a) | ha a követelést vagy annak végrehajtását lehetővé tévő okiratot nem támadják meg a tagállamban, kivéve, ha a 78. cikk (2) bekezdésének második albekezdését kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

ha a követelést vagy annak végrehajtását lehetővé tévő okiratot nem támadják meg a tagállamban, kivéve, ha a 78. cikk (2) bekezdésének második albekezdését kell alkalmazni;

| b) | amennyiben a saját tagállamában végrehajtotta a megfelelő beszedési eljárásokat, amelyek az (1) bekezdésben szereplő okmányok alapján alkalmazhatók, és amennyiben a meghozott intézkedések nem vezetnek majd a követelés teljes kifizetéséhez. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a saját tagállamában végrehajtotta a megfelelő beszedési eljárásokat, amelyek az (1) bekezdésben szereplő okmányok alapján alkalmazhatók, és amennyiben a meghozott intézkedések nem vezetnek majd a követelés teljes kifizetéséhez.

(3)   A beszedési kérelem a következőket tartalmazza:

| a) | név, cím, és minden más, az érintett személy, vagy annak javait birtokló harmadik személyek azonosításához szükséges tájékoztatás; |
| --- | --- |

a)

név, cím, és minden más, az érintett személy, vagy annak javait birtokló harmadik személyek azonosításához szükséges tájékoztatás;

| b) | minden, a megkeresett szerv azonosításához szükséges tájékoztatás; |
| --- | --- |

b)

minden, a megkeresett szerv azonosításához szükséges tájékoztatás;

| c) | a megkeresett szerv tagállamában kiállított okirat, amely annak végrehajtását lehetővé teszi; |
| --- | --- |

c)

a megkeresett szerv tagállamában kiállított okirat, amely annak végrehajtását lehetővé teszi;

| d) | a követelés jellege és összege, beleértve a főkövetelést, a kamatokat, és más pénzbüntetéseket, bírságokat és költségeket, az összeget a két szerv tagállamainak pénznemében tüntetik fel; |
| --- | --- |

d)

a követelés jellege és összege, beleértve a főkövetelést, a kamatokat, és más pénzbüntetéseket, bírságokat és költségeket, az összeget a két szerv tagállamainak pénznemében tüntetik fel;

| e) | az okiratnak a címzettel a megkeresett vagy a megkereső szerv által történő közlésének időpontja; |
| --- | --- |

e)

az okiratnak a címzettel a megkeresett vagy a megkereső szerv által történő közlésének időpontja;

| f) | azon időpontot, amelytől kezdve, és azon időszakot, amely alatt a megkereső szerv tagállamában hatályos jogszabályok szerint a végrehajtás lehetséges; |
| --- | --- |

f)

azon időpontot, amelytől kezdve, és azon időszakot, amely alatt a megkereső szerv tagállamában hatályos jogszabályok szerint a végrehajtás lehetséges;

| g) | minden más hasznos tájékoztatás. |
| --- | --- |

g)

minden más hasznos tájékoztatás.

(4)   A beszedés iránti kérelem ezen kívül a megkereső szerv azon nyilatkozatát is tartalmazza, amely megerősíti, hogy a (2) bekezdésben szereplő feltételek teljesülnek.

(5)   A megkereső fél – amint tudomására jut – a megkeresett félnek elküldi a beszedési kérelmet indokoló ügyre vonatkozó minden hasznos tájékoztatást.

76. cikk

A beszedést lehetővé tévő okirat

(1)   A követelés beszedésének végrehajtását lehetővé tévő okiratot közvetlenül elismerik, és azt automatikusan a megkeresett fél követelésének végrehajtását lehetővé tévő jogi eszközként kezelik.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére a követelés beszedését lehetővé tévő végrehajtható okirat adott esetben, és a megkeresett szerv tagállamában hatályos rendelkezéseknek megfelelően az e tagállam területén végrehajtást engedélyező okiratként hagyható jóvá, és ismerhető el, illetve azzal kiegészíthető vagy helyettesíthető.

A kérelem kézhezvételének időpontját követő három hónapon belül az illetékes hatóságok törekednek az okirat jóváhagyásával, elismerésével, kiegészítésével vagy helyettesítésével járó alakiságok befejezésére, kivéve, ha a harmadik albekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni. Az alakiságok befejezése nem utasítható el, ha az okiratot helyesen állították ki. A három hónapos határidő elmulasztása esetén a megkeresett szerv értesíti a megkereső szervet a mulasztás okairól.

Ha ezen alakiságok valamelyike a követelésre vagy a megkereső szerv által kiállított, a beszedést lehetővé tévő okirat megtámadására ad alkalmat, a 78. cikket kell alkalmazni.

77. cikk

A fizetésre vonatkozó szabályok és határidők

(1)   A beszedést a megkeresett szerv tagállamának pénznemében hajtják végre. A megkeresett szerv átutalja a megkereső szervnek az általa beszedett követelés teljes összegét.

(2)   A megkeresett fél – ha a tagállamában hatályos törvények, rendeletek és közigazgatási gyakorlatok lehetővé teszik, és miután konzultált a megkereső féllel – fizetési határidőt adhat az adósnak, vagy fokozatos fizetést engedélyezhet. A megkeresett fél által e fizetési határidő miatt felszámított kamatokat szintén átutalják a megkereső félnek.

Azon időponttól kezdve, hogy a követelés beszedésének végrehajtását lehetővé tévő okiratot a 76. cikknek megfelelően közvetlenül elismerték vagy jóváhagyták, elismerték, kiegészítették vagy helyettesítették, minden fizetési késedelemért kamatot számítanak fel a megkeresett szerv tagállamában hatályos törvények, rendeletek és közigazgatási gyakorlatok értelmében, és azokat a megkereső szerv tagállamának átutalják.

78. cikk

A követelés vagy a beszedést lehetővé tévő okirat megtámadása

(1)   Ha a beszedési eljárás során a megkereső szerv tagállamában kiállított követelést vagy beszedésének végrehajtását lehetővé tevő okiratot az érdekelt megtámadja, a keresetet a megkereső fél tagállamának illetékes intézménye előtt nyújtja be, ez utóbbi tagállam hatályos jogszabályainak megfelelően. Ezt a lépést a megkereső szerv közli a megkeresett szervvel. Ezen kívül az érdekelt értesítheti a megkeresett szervet.

(2)   Amint a megkeresett szerv – akár a megkereső szervtől, akár az érdekelttől – megkapta az (1) bekezdésben előírt értesítést, felfüggeszti a végrehajtási eljárást a tárgyban hatáskörrel rendelkező fórum határozatáig, kivéve a megkereső fél ellenkező kérése esetén, a második albekezdésnek. Ha szükségesnek találja, óvintézkedéseket tehet a beszedés biztosítására, amennyiben azt a tagállamában hatályos törvényi vagy rendeleti rendelkezések lehetővé teszik hasonló követelések esetében.

Az első albekezdés ellenére a megkereső szerv a tagállamában hatályos törvényeknek, rendeleteknek és közigazgatási gyakorlatoknak megfelelően kérheti a megkeresett szervet, hogy szedjen be egy megtámadott követelést, amennyiben a megkeresett szerv tagállamában hatályos törvények, rendeletek és közigazgatási gyakorlatok azt lehetővé teszik. Ha a jogvita kimenetele az adós számára kedvező, a megkereső szerv köteles megtéríteni minden beszedett összeget, valamint minden fizetendő beszámítást a megkeresett fél tagállamában hatályos jogszabályoknak megfelelően.

(3)   Amennyiben a vita a megkeresett szerv tagállamában hozott végrehajtási intézkedésekre vonatkozik, a keresetet – a törvényi és rendeleti rendelkezéseknek megfelelően – e tagállam hatáskörrel rendelkező fórumhoz nyújtják be.

(4)   Amennyiben a hatáskörrel rendelkező fórum, amelyhez az (1) bekezdésnek megfelelően a keresetet benyújtották rendes vagy közigazgatási bíróság, e bíróság határozata – amennyiben a megkereső szervre kedvező, és lehetővé teszi a megkereső szerv tagállamában a követelés beszedését – „végrehajtható okirat”, és a követelés beszedését e határozat alapján hajtják végre.

79. cikk

A támogatás korlátai

A megkeresett szerv nem köteles:

| a) | nyújtani a végrehajtási rendelet 73–78. cikkében szereplő segítséget, ha a követelés beszedése az adós helyzete miatt gazdasági vagy szociális téren súlyos nehézségeket okoz az adós tagállamában, amenynyibena megkeresett szerv tagállamában hatályos törvények, rendeletek és közigazgatási gyakorlatok egy ilyen intézkedést lehetővé tesznek hasonló nemzeti követelések esetében; |
| --- | --- |

a)

nyújtani a végrehajtási rendelet 73–78. cikkében szereplő segítséget, ha a követelés beszedése az adós helyzete miatt gazdasági vagy szociális téren súlyos nehézségeket okoz az adós tagállamában, amenynyibena megkeresett szerv tagállamában hatályos törvények, rendeletek és közigazgatási gyakorlatok egy ilyen intézkedést lehetővé tesznek hasonló nemzeti követelések esetében;

| b) | nyújtani a végrehajtási rendelet 73–78. cikkében szereplő segítséget, amennyiben a végrehajtási rendelet 73–75. cikke alapján az eredeti kérelem a beszedést lehetővé tévő végrehajtható okiratnak, a megkereső fél tagállamában hatályos törvényeknek, rendeleteknek és közigazgatási gyakorlatnak megfelelő kiállítása óta a kérelemig eltelt több mint öt éves követelésekre vonatkozik. Ha azonban a követelést vagy az okiratot megtámadták, a határidő akkor kezdődik, amikor a megkereső állam megállapítja, hogy a követelés vagy a beszedést lehetővé tévő végrehajtható okirat már nem támadható meg. |
| --- | --- |

b)

nyújtani a végrehajtási rendelet 73–78. cikkében szereplő segítséget, amennyiben a végrehajtási rendelet 73–75. cikke alapján az eredeti kérelem a beszedést lehetővé tévő végrehajtható okiratnak, a megkereső fél tagállamában hatályos törvényeknek, rendeleteknek és közigazgatási gyakorlatnak megfelelő kiállítása óta a kérelemig eltelt több mint öt éves követelésekre vonatkozik. Ha azonban a követelést vagy az okiratot megtámadták, a határidő akkor kezdődik, amikor a megkereső állam megállapítja, hogy a követelés vagy a beszedést lehetővé tévő végrehajtható okirat már nem támadható meg.

80. cikk

Óvintézkedések

A megkereső szerv indokolt kérelmére a megkeresett szerv óvintézkedéseket hoz a követelés beszedésének biztosítására, amennyiben a megkeresett szerv tagállamában hatályos törvényi és rendeleti rendelkezések azt lehetővé teszik.

Az első albekezdés végrehajtásához a végrehajtási rendelet 73–75. cikke és 77. cikke rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.

81. cikk

Költségek

(1)   Semmilyen végrehajtási költség nem kérhető, amennyiben a követelést a végrehajtási rendelet 71–72. cikkében szereplő beszámítási módszerrel szedik be.

(2)   A megkeresett szerv az érintett személy esetében is beszed minden, a végrehajtási rendelet 73–77. és 81. cikke keretében történő beszedéshez kapcsolódó minden költséget, és a tagállamában a hasonló követelésekre alkalmazandó törvényi és rendeleti rendelkezéseknek megfelelően megőrzi az összeget.

(3)   A tagállamok mindkét részről lemondanak az alaprendelet és a végrehajtási rendelet szabályainak alkalmazása során tett kölcsönös segítségnyújtásból eredő költségek bármely megtérítéséről.

(4)   A beszedések során a nagyon magas költségek miatt felmerülő különleges nehézség esetében a megkereső és a megkeresett szervek megállapíthatják a szóban forgó ügy egyedi megtérítési szabályait.

A megkereső szerv tagállamának illetékes hatósága a megkeresett szerv tagállamának illetékes hatóságával szemben helyt áll minden olyan esetben felmerült költségek vagy viselt veszteségek tekintetében, amelyet a követelés valódiságára vagy a megkereső fél által kiállított okirat érvényességére nézve megalapozatlannak ismertek el.

V.   CÍM

Vegyes, átmeneti és záró rendelkezések

82. cikk

Igazgatási és orvosi ellenőrzés

(1)   A 27. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben a III. cím I., II. és IV. fejezetében szereplő ellátások kedvezményezettje nem az adós intézmény területe szerinti tagállamban lakik, az orvosi ellenőrzést az adós intézmény kérésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye szerinti intézmény végzi el az utóbbi intézmény által alkalmazott jogszabályokban meghatározott szabályok szerint. Ebben az esetben az adós intézményt kötik a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény megállapításai.

Ha a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézményt az alaprendelet 82. cikke értelmében orvosi vizsgálat elvégzésére szólítják fel, az az általa alkalmazott jogszabályokban meghatározott szabályok szerint jár el. Ilyen szabályok hiányában az adós intézményhez fordul az alkalmazandó szabályok megismerése céljából.

Az adós intézmény továbbra is rendelkezik azzal a lehetőséggel, hogy a kedvezményezettet a választása szerinti orvossal vizsgáltassa meg. A kedvezményezett azonban csak akkor szólítható fel arra, hogy az adós intézmény szerinti tagállamba menjen, ha képes megtenni az utat anélkül, hogy az ártson az egészségének, valamint, hogy a kapcsolódó utazási és tartózkodási költségeket az adós intézményre terhelje.

(2)   Amennyiben a III. cím I., II. és IV. fejezetében szereplő ellátások kedvezményezettje nem az adós intézmény területe szerinti tagállamban tartózkodik vagy lakik, az igazgatási ellenőrzést ezen intézmény kérésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye szerinti intézmény végzi el. Az adós intézmény közli a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézménnyel azokat a pontokat, amelyek vonatkozásában az igazgatási ellenőrzést el kell végezni. Ennek hiányában a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény végzi el az ellenőrzést a jogszabályaiban megállapított szabályok szerint.

A tartózkodási hely vagy a lakóhely szerinti intézmény köteles jelentést eljuttatni az ellenőrzést kérő adós intézményhez.

83. cikk

Értesítések

(1)   A tagállamok értesítik
  a ║ Bizottságot
  az alaprendelet
  1. cikkének m), q) és r) pontjában és
  a végrehajtási
  rendelet 1.
  cikke (2) bekezdésének
  a) és b) pontjában
  szereplő szervek
  , valamint
  a végrehajtási rendelettel összhangban kijelölt intézmények adatairól
  .

(2)   Az (1) bekezdésben szereplő szerveket – azonosítási kód és elektronikus cím formájában – elektronikus azonosítóval kell ellátni.

(3)   Az igazgatási bizottság megállapítja az (1) bekezdésben
  meghatározott adatokról való értesítés tekintetében alkalmazandó struktúrát
  ,
  tartalmat és módokat,
  beleértve a közös formátumot és a mintát is.

(4)   
  A végrehajtási
  rendelet IV. melléklete jelöli meg a nyilvánosság számára hozzáférhető, az (1) bekezdésben szereplő információkat összegző adatbázist.
  Az adatbázist a Bizottság hozza létre és üzemelteti. A nemzeti kapcsolattartási adataik ezen adatbázisba való beviteléért azonban a tagállamok a felelősek. Továbbá, a tagállamok garantálják nemzeti kapcsolattartási adatok (1) bekezdésben előírt bevitelének pontosságát.

(5)   A tagállamok biztosítják az (1) bekezdésben szereplő információk állandó naprakésszé tételét.

▐

84. cikk

Információ

(1)   Az igazgatási bizottság kidolgozza az ahhoz szükséges információkat, hogy az érdekeltekkel megismertessék a jogaikat, valamint az azok érvényesítéséhez elvégzendő igazgatási alakiságokat. Az információk terjesztését elsősorban elektronikus úton – a nyilvánosság számára hozzáférhető internetes honlapokra történő feltételükkel – biztosítják. Az igazgatási bizottság megbizonyosodik azok rendszeres naprakésszé tételéről.

(2)   Az alaprendelet 75. cikkében szereplő konzultációs bizottság véleményeket és ajánlásokat adhat ki az információk és azok terjesztésének javítására.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a szükséges információk az alaprendelet hatálya alá tartozó személyek rendelkezésére álljanak, hogy jelezzék számukra az alaprendeletben és a végrehajtási rendeletben meghatározott változtatásokat annak érdekében, hogy lehetővé váljon számunkra jogaik érvényesítése.

(4)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy intézményeiket tájékoztatják, valamint, hogy azok az alaprendelet és a végrehajtási rendelet területén és feltételekkel alkalmazzák a közösségi jogszabályi vagy nem jogszabályi rendelkezéseket, beleértve az igazgatási bizottság határozatait.

85. cikk

A pénznemek átváltása

Az alaprendelet és a végrehajtási rendelet rendelkezéseinek alkalmazásában a két pénznem közötti átváltási arány az Európai Központi Bank által közzétett referencia átváltási árfolyam.

86. cikk

Statisztikák

Az illetékes hatóságok elkészítik és továbbítják a statisztikákat az alaprendelet és a végrehajtási rendelet értelmében az igazgatási bizottság titkárságának. Ezen adatokat az igazgatási bizottság által meghatározott tervet és módszert követve gyűjtik össze és szervezik meg. A Bizottság biztosítja e tájékoztatások terjesztését.

87. cikk

A mellékletek módosítása

A végrehajtási rendelet I., II., III. és IV. melléklete, valamint az alaprendelet I., VI., VII., VIII., IX. melléklete az érdekelt tagállam vagy tagállamok, illetve azok illetékes hatóságainak kérésére, és az igazgatási bizottság egyhangú jóváhagyásával bizottsági rendelettel módosítható.

88. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az alaprendelet 87. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni a végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó helyzetekben.

89. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az 574/72/EGK ║ rendelet ...-tól/-től (8) ║ hatályát veszti.

Az 574/72/EGK rendelet azonban hatályban marad és továbbra is joghatással bír a következők alkalmazásában:

| a) | az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet rendelkezéseinek valamely harmadik ország e rendelkezések által pusztán állampolgárságuk okán nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló, 2003. május 14-i 859/2003/EK tanácsi rendelet (9) amíg az említett rendeletet nem helyezik hatályon kívül, vagy nem módosítják; |
| --- | --- |

a)

az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet rendelkezéseinek valamely harmadik ország e rendelkezések által pusztán állampolgárságuk okán nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló, 2003. május 14-i 859/2003/EK tanácsi rendelet (9) amíg az említett rendeletet nem helyezik hatályon kívül, vagy nem módosítják;

| b) | Grönland tekintetében a migráns munkavállalók szociális biztonságára vonatkozó közösségi szabályoktechnikai kiigazításainak megállapításáról szóló, 1985. június 13-i 1661/85/EGK tanácsi rendelet (10), amíg az említett rendeletet nem helyezik hatályon kívül, vagy nem módosítják; |
| --- | --- |

b)

Grönland tekintetében a migráns munkavállalók szociális biztonságára vonatkozó közösségi szabályoktechnikai kiigazításainak megállapításáról szóló, 1985. június 13-i 1661/85/EGK tanácsi rendelet (10), amíg az említett rendeletet nem helyezik hatályon kívül, vagy nem módosítják;

| c) | az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (11), az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás (12) és más, az 574/72/EGK rendeletre hivatkozó megállapodások, amíg az említett megállapodásokat a végrehajtási rendelet függvényében nem módosítják. |
| --- | --- |

c)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (11), az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás (12) és más, az 574/72/EGK rendeletre hivatkozó megállapodások, amíg az említett megállapodásokat a végrehajtási rendelet függvényében nem módosítják.

(2)   A Közösségen belül mozgó munkavállalók és önálló vállalkozók kiegészítő nyugdíjra való jogosultságának védelméről szóló, 1998. június 29-i 98/49/EK tanácsi irányelvben (13) az 574/72/EGK rendeletre való hivatkozásokat az a végrehajtási rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni.

90. cikk

Záró rendelkezések

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hatodik hónapban lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o. Helyesbítve:
  HL L 200., 2004.6.7., 1. o. ║.

1

Helyesbítve:

(2)  
  HL C 324., 2006.12.30., 59. o.

2

HL C 324., 2006.12.30., 59. o.

(3)  Az Európai Parlament 2008. július 9-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. július 9-i álláspontja

(4)  
  HL L 150., 2008.6.10., 28. o.

4

HL L 150., 2008.6.10., 28. o.

(5)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o.

5

(6)  

  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

6

HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(7)  A
  végrehajtási rendelet hatálybalépését követő öt éven belül.

7

végrehajtási rendelet hatálybalépését követő öt éven belül.

(8)  E rendelet hatálybalépésének időpontjától.

8

E rendelet hatálybalépésének

(9)  HL L 124., 2003.5.20., 1. o.

9

(10)  HL L 160., 1985.6.20., 7. o.

10

(11)  HL L 1., 1994.1.3., 1. o.

11

(12)  HL L 114., 2002.4.30., 6. o. ║.

12

(13)  HL L 209., 1998.7.25., 46. o.

13

2008. július 9., szerdaI. MELLÉKLET

A kétoldalú egyezmények hatályban tartott és új végrehajtási rendelkezései

(8. cikk (1) bekezdés, és 9. cikk (2) bekezdés)

2008. július 9., szerdaII. MELLÉKLET

A tisztviselőkre alkalmazandó különleges rendszerek

(32. és 41. cikk)

| A. | Azon tisztviselőkre alkalmazandó különleges rendszerek, akik vonatkozásában nem kell alkalmazni a 883/2004/EK rendeletnek a természetbeni juttatásokra vonatkozó III. címe 1. fejezetének rendelkezéseit.






  1. | Németország
  Versorgungssystem für Beamte (tisztviselők betegbiztosítási rendszere) |
| --- | --- | --- |

A.

Azon tisztviselőkre alkalmazandó különleges rendszerek, akik vonatkozásában nem kell alkalmazni a 883/2004/EK rendeletnek a természetbeni juttatásokra vonatkozó III. címe 1. fejezetének rendelkezéseit.

1.

Németország

Versorgungssystem für Beamte (tisztviselők betegbiztosítási rendszere)

| 2. | Spanyolország
  Mutualismo administrativo (a tisztviselőkre, a fegyveres erőkre és az igazságügyi igazgatásra alkalmazandó különleges rendszer) |
| --- | --- |

2.

Spanyolország

Mutualismo administrativo (a tisztviselőkre, a fegyveres erőkre és az igazságügyi igazgatásra alkalmazandó különleges rendszer)

| B. | Azon tisztviselőkre alkalmazandó különleges rendszerek, akik vonatkozásában nem kell alkalmazni a 883/2004/EK rendeletnek a természetbeni juttatásokra vonatkozó III. címe 2. fejezetének rendelkezéseit.






  1. | Németország
  Unfallfürsorge für Beamte (tisztviselők balesetbiztosítási rendszere) |
| --- | --- | --- |

B.

Azon tisztviselőkre alkalmazandó különleges rendszerek, akik vonatkozásában nem kell alkalmazni a 883/2004/EK rendeletnek a természetbeni juttatásokra vonatkozó III. címe 2. fejezetének rendelkezéseit.

1.

Németország

Unfallfürsorge für Beamte (tisztviselők balesetbiztosítási rendszere)

2008. július 9., szerdaIII. MELLÉKLET

Az ellátások költségeit átalány alapján megtérítő tagállamok

(62. cikk (1) bekezdés)

2008. július 9., szerdaIV. MELLÉKLET

Illetékes hatóságok és intézmények, a lakóhely és a tartózkodási hely szerinti intézmények, hozzáférési pontok, az illetékes hatóságok által kijelölt intézmények és szervezetek.

(83. cikk (4) bekezdés)

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/226

---

2008. július 9., szerdaA szociális biztonsági rendszerek koordinációja: XI. melléklet ***I

P6_TA(2008)0349

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és a XI. melléklet tartalmának meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0007 – C6-0029/2006 – 2006/0008(COD))

2009/C 294 E/50

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0007),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0376),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 42. és 308. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0029/2006),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A6-0229/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát (COM(2006)0007), annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát (COM(2006)0007), annak módosított formájában;

| 2. | úgy tekinti, hogy a 2007/0129(COD) eljárás megszűnt, mivel a Bizottság COM(2007)0376 sz. javaslatának tartalma belekerült a 2006/0008(COD) eljárásba; |
| --- | --- |

2.

úgy tekinti, hogy a 2007/0129(COD) eljárás megszűnt, mivel a Bizottság COM(2007)0376 sz. javaslatának tartalma belekerült a 2006/0008(COD) eljárásba;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. július 9., szerdaP6_TC1-COD(2006)0008

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 9–én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és ▐ mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 42. és 308. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29–i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja, hogy a rendelet II., X. és XI. mellékletének tartalma a rendelet alkalmazási dátuma előtt kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(1)

A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29–i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja, hogy a rendelet II., X. és XI. mellékletének tartalma a rendelet alkalmazási dátuma előtt kerül meghatározásra.

| (2) | A 883/2004/EK rendelet I., III., IV., VI., VII., VIII. és IX. mellékletét ki kell igazítani azon tagállamok követelményeinek figyelembe vétele érdekében, amelyek a rendelet elfogadása után csatlakoztak az Európai Unióhoz, valamint a többi tagállamban történt változásokhoz történő illeszkedés miatt. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2004/EK rendelet I., III., IV., VI., VII., VIII. és IX. mellékletét ki kell igazítani azon tagállamok követelményeinek figyelembe vétele érdekében, amelyek a rendelet elfogadása után csatlakoztak az Európai Unióhoz, valamint a többi tagállamban történt változásokhoz történő illeszkedés miatt.

| (3) | A ▐ 883/2004/EK ▐ rendelet 56.
  cikkének
  (1) bekezdése és 83. cikke
  egyedi
  különös rendelkezéseket ír elő a tagállamok jogszabályainak alkalmazására vonatkozóan, amelyeket e rendelet XI. melléklete határoz meg. A XI. melléklet figyelembe kívánja venni a tagállamok különböző szociális biztonsági rendszereinek sajátosságait, hogy megkönnyítse a koordinációs szabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

(3)

A ▐ 883/2004/EK ▐ rendelet 56.
  cikkének
  (1) bekezdése és 83. cikke
  egyedi
  különös rendelkezéseket ír elő a tagállamok jogszabályainak alkalmazására vonatkozóan, amelyeket e rendelet XI. melléklete határoz meg. A XI. melléklet figyelembe kívánja venni a tagállamok különböző szociális biztonsági rendszereinek sajátosságait, hogy megkönnyítse a koordinációs szabályok alkalmazását.

| (4) | Néhány tagállam kérte, hogy a XI. mellékletbe kerüljenek be szociális biztonsági rendszerük alkalmazására vonatkozó bejegyzések, valamint a Bizottságnak jogi és praktikus magyarázatot adtak jogszabályaikról és rendszerükről. |
| --- | --- |

(4)

Néhány tagállam kérte, hogy a XI. mellékletbe kerüljenek be szociális biztonsági rendszerük alkalmazására vonatkozó bejegyzések, valamint a Bizottságnak jogi és praktikus magyarázatot adtak jogszabályaikról és rendszerükről.

| (5) | Az új rendelet ésszerűsítése és leegyszerűsítése igényének megfelelően közös megközelítésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a különböző tagállamokra vonatkozó azon bejegyzéseket, amelyek hasonló jellegűek, illetve ugyanazt a célt tűzték ki, elméletileg ugyanúgy kezeljék. |
| --- | --- |

(5)

Az új rendelet ésszerűsítése és leegyszerűsítése igényének megfelelően közös megközelítésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a különböző tagállamokra vonatkozó azon bejegyzéseket, amelyek hasonló jellegűek, illetve ugyanazt a célt tűzték ki, elméletileg ugyanúgy kezeljék.

| (6) | Mivel a 883/2004/EK rendelet célja azon szociális biztonsági jogszabályok koordinálása, amelyekért kizárólag a tagállamok a felelősek, azok a bejegyzések, amelyek nem férnek össze a rendelet célkitűzéseivel, illetve amelyek kizárólag a nemzeti jogszabályok értelemzésének letisztázására törekednek, nem kerülnek bele a rendeletbe. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a 883/2004/EK rendelet célja azon szociális biztonsági jogszabályok koordinálása, amelyekért kizárólag a tagállamok a felelősek, azok a bejegyzések, amelyek nem férnek össze a rendelet célkitűzéseivel, illetve amelyek kizárólag a nemzeti jogszabályok értelemzésének letisztázására törekednek, nem kerülnek bele a rendeletbe.

| (7) | A tagállamok néhány kérelme felvetett több tagállam számára közös kérdéseket. E kérdéseket helyénvaló a több tagállam számára hasonló bejegyzéseknek a XI. mellékletbe való beillesztése helyett általánosabb szinten kezelni, vagy a 883/2004/EK rendelet törzsszövegében, illetve annak valamely mellékletében annak letisztázásán keresztül, amelyet ennek megfelelően módosítani kell, vagy a rendelet 89. cikkében említett végrehajtási rendeletben szereplő rendelkezéseken keresztül. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok néhány kérelme felvetett több tagállam számára közös kérdéseket. E kérdéseket helyénvaló a több tagállam számára hasonló bejegyzéseknek a XI. mellékletbe való beillesztése helyett általánosabb szinten kezelni, vagy a 883/2004/EK rendelet törzsszövegében, illetve annak valamely mellékletében annak letisztázásán keresztül, amelyet ennek megfelelően módosítani kell, vagy a rendelet 89. cikkében említett végrehajtási rendeletben szereplő rendelkezéseken keresztül.

| (8) | Szintén helyénvaló egyes különleges kérdésekkel a XI. melléklet helyett egyéb mellékletekben foglalkozni céljuk és tartalmuk szerint, és biztosítani a 883/2004/EK rendelet mellékleteiben és azok között is a következetességet. |
| --- | --- |

(8)

Szintén helyénvaló egyes különleges kérdésekkel a XI. melléklet helyett egyéb mellékletekben foglalkozni céljuk és tartalmuk szerint, és biztosítani a 883/2004/EK rendelet mellékleteiben és azok között is a következetességet.

| (9) | Tájékoztatás kérése vagy a tagállamok intézményeihez kártérítési igény benyújtása során a polgárok számára a 883/2004/EK rendelet alkalmazásának megkönnyítése érdekében az érintett tagállam jogszabályaira való utalást adott esetben az eredeti nyelven is meg kell tenni bármilyen esetleges félreértés elkerülése végett. |
| --- | --- |

(9)

Tájékoztatás kérése vagy a tagállamok intézményeihez kártérítési igény benyújtása során a polgárok számára a 883/2004/EK rendelet alkalmazásának megkönnyítése érdekében az érintett tagállam jogszabályaira való utalást adott esetben az eredeti nyelven is meg kell tenni bármilyen esetleges félreértés elkerülése végett.

| (10) | A 883/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 883/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | A 883/2004/EK rendelet értelmében a végrehajtási rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó. Ezért az a rendelet ugyanezen naptól kezdődően alkalmazandó, |
| --- | --- |

(11)

A 883/2004/EK rendelet értelmében a végrehajtási rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó. Ezért az a rendelet ugyanezen naptól kezdődően alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 883/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A (5) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:








  „
  (5a) | Néhány tagállamnak az 1408/71/EGK rendelet VI. mellékletében szereplő bejegyzéseire most már kiterjed a 883/2004/EK rendelet bizonyos általános rendelkezéseinek hatálya. Például az ellátásokkal, jövedelemmel, tényállásokkal vagy eseményekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód elve címben, a 883/2004/EK rendelet 5. cikke előírja, hogy amennyiben az illetékes tagállam joga meghatározott eseteknek vagy tényállásoknak bizonyos jogkövetkezményeket tulajdonít, a valamely más tagállamban előforduló egyenértékű eseteknek vagy tényállásoknak ugyanilyen jogkövetkezményeket kell tulajdonítani. Ebből következően számos, az 1408/71/EGK rendelet VI. mellékletében szerepelő bejegyzés feleslegessé vált.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

A (5) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„
  (5a)

| 2. | A (8) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:








  „
  (8a) | A korábbi határ menti munkavállalók családtagjai számára – a biztosított nyugdíjba vonulását követően – lehetővé kell tenni, hogy folytathassák a már megkezdett orvosi kezelést a korábbi foglalkoztatás szerinti országban.
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

A (8) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„
  (8a)

| 3. | A (17) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:








  „
  (17a) | Amikor egy jogszabályt e rendelet II. címének megfelelően egy személyre alkalmazni kell, a betegbiztosításra és az ellátásokra való jogosultságának feltételeit az illetékes tagállam jogszabályainak kellene meghatározni, a közösségi jog tiszteletben tartásával.
  ” |
| --- | --- | --- |

3.

A (17) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„
  (17a)

| 4. | A (18) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:








  „
  (18a) | Az alkalmazandó jogszabályok egységességének elve nagyon fontos, és azt erősíteni kell. Ez nem jelentheti azonban azt, hogy pusztán az e rendeletnek megfelelő ellátás, valamint az, hogy magában foglalja a biztosítási járulék fizetését vagy a kedvezményezett számára biztosítás nyújtását, azzal jár, hogy az illető személy esetében annak a tagállamnak a joga lesz az alkalmazandó jog, amelynek intézménye az ellátást nyújtotta

   (5). |
| --- | --- | --- |

4.

A (18) preambulumbekezdés után a szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„
  (18a)

Az alkalmazandó jogszabályok egységességének elve nagyon fontos, és azt erősíteni kell. Ez nem jelentheti azonban azt, hogy pusztán az e rendeletnek megfelelő ellátás, valamint az, hogy magában foglalja a biztosítási járulék fizetését vagy a kedvezményezett számára biztosítás nyújtását, azzal jár, hogy az illető személy esetében annak a tagállamnak a joga lesz az alkalmazandó jog, amelynek intézménye az ellátást nyújtotta

   (5).

| 5. | Az 1. cikk a következő ponttal egészül ki:








  „
  (va) | »természetbeni ellátások«
  :
  valamely tagállam jogszabályai alapján előírt természetbeni ellátások, amelyek célja az orvosi ellátás és az ezen ellátáshoz kapcsolódó termékek és szolgáltatások biztosítása, rendelkezésre bocsátása, közvetlen kifizetése vagy költségeinek visszatérítése.
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

Az 1. cikk a következő ponttal egészül ki:

„
  (va)

»természetbeni ellátások«
  :
  valamely tagállam jogszabályai alapján előírt természetbeni ellátások, amelyek célja az orvosi ellátás és az ezen ellátáshoz kapcsolódó termékek és szolgáltatások biztosítása, rendelkezésre bocsátása, közvetlen kifizetése vagy költségeinek visszatérítése.
  ”

| 6. | A 3. cikk (5) bekezdése az alábbiak szerint módosul:


  „
  5.
     
  E rendelet nem alkalmazható:










  a) | a szociális és egészségügyi támogatásokra vagy |
| --- | --- | --- |

6.

A 3. cikk (5) bekezdése az alábbiak szerint módosul:

„
  5.
     
  E rendelet nem alkalmazható:

a)

a szociális és egészségügyi támogatásokra vagy

| b) | az olyan ellátásokra, amelyek esetében a tagállam a személyi kárért kártérítési felelősséget vállal és előírja kártérítés nyújtását, mint a háború és egyéb katonai cselekmények vagy ezek következményeinek áldozatai; bűncselekmények, merénylet vagy terrorcselekmények áldozatai; a tagállamok tisztviselői által feladatuk ellátása során okozott károk elszenvedői; vagy politikai vagy vallási okokból vagy származásuk miatt hátrányt szenvedő személyek esetében.
  ” |
| --- | --- |

b)

az olyan ellátásokra, amelyek esetében a tagállam a személyi kárért kártérítési felelősséget vállal és előírja kártérítés nyújtását, mint a háború és egyéb katonai cselekmények vagy ezek következményeinek áldozatai; bűncselekmények, merénylet vagy terrorcselekmények áldozatai; a tagállamok tisztviselői által feladatuk ellátása során okozott károk elszenvedői; vagy politikai vagy vallási okokból vagy származásuk miatt hátrányt szenvedő személyek esetében.
  ”

| 7. | 7. A 14. cikk (4) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(4)   Ha az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási rendszerbe történő belépést bármely tagállam jogszabályai ahhoz a feltételhez kötik, hogy az adott tagállamban lakóhellyel kell rendelkezni, illetve munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként előzőleg tevékenységet kellett folytatni, az 5. cikk b) pontja csak azokra a személyekre vonatkozik, akik egy korábbi időszakban munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység alapján e tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartoztak.
  (5)   Ha az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási rendszerbe történő belépést bármely tagállam jogszabályai ahhoz a feltételhez kötik, hogy a személynek korábban biztosítási időt kellett szereznie, a belépés csak olyan személyeknek engedélyezhető, akik e tagállamban ugyanazon rendszeren belül szereztek biztosítási időt.” |
| --- | --- |

7.

7. A 14. cikk (4) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(4)   Ha az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási rendszerbe történő belépést bármely tagállam jogszabályai ahhoz a feltételhez kötik, hogy az adott tagállamban lakóhellyel kell rendelkezni, illetve munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként előzőleg tevékenységet kellett folytatni, az 5. cikk b) pontja csak azokra a személyekre vonatkozik, akik egy korábbi időszakban munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység alapján e tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartoztak.

(5)   Ha az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási rendszerbe történő belépést bármely tagállam jogszabályai ahhoz a feltételhez kötik, hogy a személynek korábban biztosítási időt kellett szereznie, a belépés csak olyan személyeknek engedélyezhető, akik e tagállamban ugyanazon rendszeren belül szereztek biztosítási időt.”

| 8. | A 18. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint módosul:


  „
  (2)
     
  A határ menti munkavállaló családtagjai természetbeni ellátásra jogosultak az illetékes államban töltött tartózkodásuk alatt. Azonban ameddig a III. melléklet hatályban marad, ha az illetékes tagállamot felsorolja a III. melléklet, a határ menti munkavállaló azon családtagjai, akik ugyanazon tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, mint a határ menti munkavállaló, az illetékes tagállamban csak a 19. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek szerint jogosultak természetbeni ellátásra.
  ” |
| --- | --- |

8.

A 18. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint módosul:

„
  (2)
     
  A határ menti munkavállaló családtagjai természetbeni ellátásra jogosultak az illetékes államban töltött tartózkodásuk alatt. Azonban ameddig a III. melléklet hatályban marad, ha az illetékes tagállamot felsorolja a III. melléklet, a határ menti munkavállaló azon családtagjai, akik ugyanazon tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, mint a határ menti munkavállaló, az illetékes tagállamban csak a 19. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek szerint jogosultak természetbeni ellátásra.
  ”

| 9. | A 28. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint módosul:


  „
  (1)
     
  Az öregségi vagy rokkantsági nyugdíjba vonuló határ menti munkavállaló betegség esetén továbbra is jogosult természetbeni ellátásokra abban a tagállamban, ahol munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként legutóbb tevékenységét végezte, amennyiben ez egy olyan kezelés folytatása, amely abban a tagállamban kezdődött. A »kezelés folytatása« kifejezés a betegség kivizsgálásának, diagnosztizálásának és kezelésének folytatását jelenti annak teljes időtartama alatt.




  Az első albekezdést a megfelelő változtatásokkal a nyugdíjas határ menti munkavállaló családtagjaira is alkalmazni kell.
  ” |
| --- | --- |

9.

A 28. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint módosul:

„
  (1)
     
  Az öregségi vagy rokkantsági nyugdíjba vonuló határ menti munkavállaló betegség esetén továbbra is jogosult természetbeni ellátásokra abban a tagállamban, ahol munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként legutóbb tevékenységét végezte, amennyiben ez egy olyan kezelés folytatása, amely abban a tagállamban kezdődött. A »kezelés folytatása« kifejezés a betegség kivizsgálásának, diagnosztizálásának és kezelésének folytatását jelenti annak teljes időtartama alatt.

Az első albekezdést a megfelelő változtatásokkal a nyugdíjas határ menti munkavállaló családtagjaira is alkalmazni kell.
  ”

| 10. | Az 51. cikk (3)
  bekezdése az alábbiak szerint módosul:
  .
  „
  (3)
     
  Ha a tagállam jogszabályai vagy egyedi rendszere az ellátásokhoz való jogosultság megszerzését, megtartását vagy feléledését attól teszik függővé, hogy az érintett személyek a biztosítási esemény bekövetkeztekor biztosítással rendelkezzenek, ezt a feltételt teljesítettnek kell tekinteni, ha az érintett személy e tagállam jogszabályai vagy egyedi rendszere szerint korábban biztosítással rendelkezett, és a biztosítási esemény bekövetkeztekor egy másik tagállam jogszabályai szerint ugyanezen biztosítási eseményre vonatkozó biztosítással rendelkezik, vagy – ennek hiányában – ha egy másik tagállam jogszabályai szerint ugyanezen biztosítási esemény tekintetében ellátásra jogosult. Ez utóbbi feltétel azonban az 57. cikkben említett esetekben teljesítettnek tekintendő.
  ” |
| --- | --- |

10.

Az 51. cikk (3)
  bekezdése az alábbiak szerint módosul:
  .

„
  (3)
     
  Ha a tagállam jogszabályai vagy egyedi rendszere az ellátásokhoz való jogosultság megszerzését, megtartását vagy feléledését attól teszik függővé, hogy az érintett személyek a biztosítási esemény bekövetkeztekor biztosítással rendelkezzenek, ezt a feltételt teljesítettnek kell tekinteni, ha az érintett személy e tagállam jogszabályai vagy egyedi rendszere szerint korábban biztosítással rendelkezett, és a biztosítási esemény bekövetkeztekor egy másik tagállam jogszabályai szerint ugyanezen biztosítási eseményre vonatkozó biztosítással rendelkezik, vagy – ennek hiányában – ha egy másik tagállam jogszabályai szerint ugyanezen biztosítási esemény tekintetében ellátásra jogosult. Ez utóbbi feltétel azonban az 57. cikkben említett esetekben teljesítettnek tekintendő.
  ”

| 11. | Az 52. cikk (4) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(4)   
  Ha a tagállamok egyikében az (1) bekezdés a) pontja szerinti számítás eredményeként a független ellátás változatlanul megegyezik vagy magasabb, mint az (1) bekezdés b) pontja szerint kiszámított arányos ellátás; az
  illetékes intézmény
  eltekint
  az
  arányos
  számítástól
  , feltéve hogy:










  a) | ilyen helyzetet határoz meg
  a
  VIII. melléklet 1. része |
| --- | --- | --- |

11.

Az 52. cikk (4) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(4)   
  Ha a tagállamok egyikében az (1) bekezdés a) pontja szerinti számítás eredményeként a független ellátás változatlanul megegyezik vagy magasabb, mint az (1) bekezdés b) pontja szerint kiszámított arányos ellátás; az
  illetékes intézmény
  eltekint
  az
  arányos
  számítástól
  , feltéve hogy:

a)

ilyen helyzetet határoz meg
  a
  VIII. melléklet 1. része

| b) | nem alkalmazandó semmilyen, az 54. és 55. cikkben említett halmozódásokat tiltó szabályokat tartalmazó jogszabály, kivéve, ha teljesülnek az 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek; valamint |
| --- | --- |

b)

nem alkalmazandó semmilyen, az 54. és 55. cikkben említett halmozódásokat tiltó szabályokat tartalmazó jogszabály, kivéve, ha teljesülnek az 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek; valamint

| c) | az 57. cikk nem alkalmazandó egy másik tagállam jogszabályai szerint szerzett időszakokra vonatkozóan az egyes esetekben megállapított körülmények esetén
  .” |
| --- | --- |

c)

az 57. cikk nem alkalmazandó egy másik tagállam jogszabályai szerint szerzett időszakokra vonatkozóan az egyes esetekben megállapított körülmények esetén
  .”

| 12. | Az 52. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (4a)
     
  Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezései ellenére az arányos számítás nem alkalmazandó az olyan ellátást nyújtó rendszerekre, amelyek esetében a kiszámításnál az időtartamok nem játszanak szerepet, feltéve, hogy ezek a rendszerek szerepelnek a VIII. melléklet 2. részében található felsorolásban. Ilyen esetekben az érintett személy az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően kiszámított ellátásra jogosult.
  ” |
| --- | --- |

12.

Az 52. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (4a)
     
  Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezései ellenére az arányos számítás nem alkalmazandó az olyan ellátást nyújtó rendszerekre, amelyek esetében a kiszámításnál az időtartamok nem játszanak szerepet, feltéve, hogy ezek a rendszerek szerepelnek a VIII. melléklet 2. részében található felsorolásban. Ilyen esetekben az érintett személy az érintett tagállam jogszabályainak megfelelően kiszámított ellátásra jogosult.
  ”

| 13. | Az 56. cikk (1) bekezdése c) pontjában „a XI. mellékletben előírt eljárásokkal összhangban” elé „adott esetben” kerül. |
| --- | --- |

13.

Az 56. cikk (1) bekezdése c) pontjában „a XI. mellékletben előírt eljárásokkal összhangban” elé „adott esetben” kerül.

| 14. | Az 56. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (1a)
     
  Amennyiben az (1) bekezdés c) pontja nem alkalmazható, mivel a tagállam jogszabályai előírják, hogy az ellátást a biztosítási vagy tartózkodási időtől eltérő, az idővel össze nem függő más elemek alapján kell kiszámítani, az illetékes intézménynek figyelembe kell vennie a más tagállamok jogszabályai szerint szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő tekintetében a felhalmozott tőke összegét, a felhalmozottnak tekintett tőke összegét vagy az általa alkalmazott jogszabályok szerinti kiszámításhoz szükséges bármely más elemet, osztva az ezen biztosítási vagy tartózkodási időnek az érintett nyugdíjrendszerben megfelelő időegységeivel.
  ” |
| --- | --- |

14.

Az 56. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (1a)
     
  Amennyiben az (1) bekezdés c) pontja nem alkalmazható, mivel a tagállam jogszabályai előírják, hogy az ellátást a biztosítási vagy tartózkodási időtől eltérő, az idővel össze nem függő más elemek alapján kell kiszámítani, az illetékes intézménynek figyelembe kell vennie a más tagállamok jogszabályai szerint szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő tekintetében a felhalmozott tőke összegét, a felhalmozottnak tekintett tőke összegét vagy az általa alkalmazott jogszabályok szerinti kiszámításhoz szükséges bármely más elemet, osztva az ezen biztosítási vagy tartózkodási időnek az érintett nyugdíjrendszerben megfelelő időegységeivel.
  ”

| 15. | Az 57. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (3a)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó a VIII. melléklet 2. részében felsorolt rendszerekre.
  ” |
| --- | --- |

15.

Az 57. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (3a)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó a VIII. melléklet 2. részében felsorolt rendszerekre.
  ”

| 16. | A 62. cikk (3) bekezdése az alábbiak szerint módosul:


  „
  (3)
     
  Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a 65. cikk (5) bekezdésének a) pontja alá tartozó munkanélküliek tekintetében a lakóhely szerinti intézmény figyelembe veszi az érintett személy által abban a tagállamban kapott bért vagy szakmai jövedelmet, amely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozott a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végzett legutóbbi tevékenysége során, a végrehajtási rendelettel összhangban.
  ” |
| --- | --- |

16.

A 62. cikk (3) bekezdése az alábbiak szerint módosul:

„
  (3)
     
  Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a 65. cikk (5) bekezdésének a) pontja alá tartozó munkanélküliek tekintetében a lakóhely szerinti intézmény figyelembe veszi az érintett személy által abban a tagállamban kapott bért vagy szakmai jövedelmet, amely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozott a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végzett legutóbbi tevékenysége során, a végrehajtási rendelettel összhangban.
  ”

| 17. | A rendelet a 68. cikk után a következő cikkel egészül ki:


  „68a. cikk


  Ellátások nyújtása



  Ha az, akit családtagjai eltartásához ellátásban kell részesíteni, e családi ellátásokat nem veszi igénybe, az illetékes intézmény mentesül jogi kötelezettségei alól, ha ellátást nyújt azoknak a természetes vagy jogi személyeknek, akik vagy amelyek az érintett családtagok eltartásáról ténylegesen gondoskodnak a lakóhelyük szerinti tagállam intézménye, illetve a lakóhelyük szerinti tagállam illetékes hatósága által e célból kijelölt intézmény vagy szerv kérelmére és közvetítésével.
  ” |
| --- | --- |

17.

A rendelet a 68. cikk után a következő cikkel egészül ki:

„68a. cikk

Ellátások nyújtása

Ha az, akit családtagjai eltartásához ellátásban kell részesíteni, e családi ellátásokat nem veszi igénybe, az illetékes intézmény mentesül jogi kötelezettségei alól, ha ellátást nyújt azoknak a természetes vagy jogi személyeknek, akik vagy amelyek az érintett családtagok eltartásáról ténylegesen gondoskodnak a lakóhelyük szerinti tagállam intézménye, illetve a lakóhelyük szerinti tagállam illetékes hatósága által e célból kijelölt intézmény vagy szerv kérelmére és közvetítésével.
  ”

| 18. | A 87. cikk a (10) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (10a)
     
  A III. mellékletet a rendelet alkalmazását követő öt év múlva hatályon kívül helyezik.
  ” |
| --- | --- |

18.

A 87. cikk a (10) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (10a)
     
  A III. mellékletet a rendelet alkalmazását követő öt év múlva hatályon kívül helyezik.
  ”

| 19. | A mellékletek e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

19.

A mellékletek e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet a 883/2004/EK rendelet 89. cikkében említett végrehajtási rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 161., 2007.7.13., 61. o
  .

1

161., 2007.7.13., 61. o

(2)  HL C ...

2

(3)  Az Európai Parlament 2008. július 9–i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. július 9–i álláspontja.

(4)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o. Javított változata: (HL L 200., 2004.6.7., 1. o.).

4

(5)  
  A C-502/01. sz. és C-31/02. sz. Gaumain-Cerr és Bart összevont ügyek ECR [2004] I-6483.
  ”

5

A C-502/01. sz. és C-31/02. sz. Gaumain-Cerr és Bart összevont ügyek ECR [2004] I-6483.

2008. július 9., szerdaMELLÉKLET

A 883/2004/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak.

| 1. | Az I. melléklet I. része a következőképpen módosul:










  a) | az „A. BELGIUM” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:


  „
  Aa.
     
  BULGÁRIA




  Az állam által fizetett tartásdíjak a családjogi törvény 92. cikke szerint
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet I. része a következőképpen módosul:

a)

az „A. BELGIUM” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:

„
  Aa.
     
  BULGÁRIA

Az állam által fizetett tartásdíjak a családjogi törvény 92. cikke szerint
  ”

| b) | a „C. NÉMETORSZÁG” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:


  „
  Ca.
     
  ÉSZTORSZÁG




  Tartásdíjak a tartásdíjról szóló 2007. február 21-i törvény szerint




  Cb.
     
  SPANYOLORSZÁG




  Tartásdíj megelőlegezése a 2007. december 7-i 1618/2007. számú királyi rendelet szerint
  ” |
| --- | --- |

b)

a „C. NÉMETORSZÁG” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:

„
  Ca.
     
  ÉSZTORSZÁG

Tartásdíjak a tartásdíjról szóló 2007. február 21-i törvény szerint

Cb.
     
  SPANYOLORSZÁG

Tartásdíj megelőlegezése a 2007. december 7-i 1618/2007. számú királyi rendelet szerint
  ”

| c) | a „D. FRANCIAORSZÁG” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:


  „
  Da.
     
  LITVÁNIA




  Tartásdíjak a gyermektartási alapból a gyermektartási alapról szóló törvény szerint




  Db.
     
  LUXEMBURG




  Tartásdíjak megelőlegezése és beszedése az 1980. július 26-i törvény értelmében
  ” |
| --- | --- |

c)

a „D. FRANCIAORSZÁG” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:

„
  Da.
     
  LITVÁNIA

Tartásdíjak a gyermektartási alapból a gyermektartási alapról szóló törvény szerint

Db.
     
  LUXEMBURG

Tartásdíjak megelőlegezése és beszedése az 1980. július 26-i törvény értelmében
  ”

| d) | az „I. AUSZTRIA” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:


  „
  Ea.
     
  LENGYELORSZÁG




  Juttatások a tartásdíj alapból a tartásdíjra jogosult személyek támogatásáról szóló törvény szerint
  ” |
| --- | --- |

d)

az „I. AUSZTRIA” pont alatti szövegrész a következő szövegrésszel egészül ki:

„
  Ea.
     
  LENGYELORSZÁG

Juttatások a tartásdíj alapból a tartásdíjra jogosult személyek támogatásáról szóló törvény szerint
  ”

| e) | az „F. PORTUGÁLIA” pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:


  „
  Fa.
     
  SZLOVÉNIA




  Tartásdíj helyettesítése a Szlovén Köztársaság 2006. július 25-i állami garancia és tartásdíj alapról szóló törvényével összhangban




  Fb.
     
  SZLOVÁKIA




  Helyettes tartásdíj (helyettes tartásdíj kifizetése) a későbbi rendeletekkel módosított, helyettes tartásdíjról szóló 452/2004. sz. Coll. törvény szerint
  ” |
| --- | --- |

e)

az „F. PORTUGÁLIA” pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:

„
  Fa.
     
  SZLOVÉNIA

Tartásdíj helyettesítése a Szlovén Köztársaság 2006. július 25-i állami garancia és tartásdíj alapról szóló törvényével összhangban

Fb.
     
  SZLOVÁKIA

Helyettes tartásdíj (helyettes tartásdíj kifizetése) a későbbi rendeletekkel módosított, helyettes tartásdíjról szóló 452/2004. sz. Coll. törvény szerint
  ”

| 2
  . | Az I. melléklet II. része a következőképpen módosul:










  a) | az „A. BELGIUM” pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:


  „
  Aa.
     
  BULGÁRIA




  Átalány alapú anyasági támogatás a gyerekekre vonatkozó családi támogatásokról szóló törvény alapján




  Ab.
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG




  Szülési juttatás




  Ac.
     
  ÉSZTORSZÁG




  Szülési juttatás




  Gyermek örökbefogadási támogatás
  ” |
| --- | --- | --- |

2
  .

Az I. melléklet II. része a következőképpen módosul:

a)

az „A. BELGIUM” pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:

„
  Aa.
     
  BULGÁRIA

Átalány alapú anyasági támogatás a gyerekekre vonatkozó családi támogatásokról szóló törvény alapján

Ab.
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG

Szülési juttatás

Ac.
     
  ÉSZTORSZÁG

Szülési juttatás

Gyermek örökbefogadási támogatás
  ”

| b) | A „B. SPANYOLORSZÁG” című bejegyzés helyébe a következő szöveg lép
  :
  „
  B.
     
  SPANYOLORSZÁG




  Egyszeri szülési és örökbefogadási támogatás
  ” |
| --- | --- |

b)

A „B. SPANYOLORSZÁG” című bejegyzés helyébe a következő szöveg lép
  :

„
  B.
     
  SPANYOLORSZÁG

Egyszeri szülési és örökbefogadási támogatás
  ”

| c) | A
  C. FRANCIAORSZÁG címsor alatti szöveg a következőkkel ║ egészül ki:
  „kivéve ha olyan személynek fizetik ki, aki a 12. vagy 16. cikk értelmében továbbra is a francia jogszabályok hatálya alá tartozik.;” |
| --- | --- |

c)

A
  C. FRANCIAORSZÁG címsor alatti szöveg a következőkkel ║ egészül ki:

„kivéve ha olyan személynek fizetik ki, aki a 12. vagy 16. cikk értelmében továbbra is a francia jogszabályok hatálya alá tartozik.;”

| d) | a C. FRANCIAORSZÁG pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:


  „
  Ca.
     
  LETTORSZÁG




  Szülési segély




  Örökbefogadási támogatás




  Cb.
     
  LITVÁNIA




  Átalány alapú gyermektámogatás
  ” |
| --- | --- |

d)

a C. FRANCIAORSZÁG pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:

„
  Ca.
     
  LETTORSZÁG

Szülési segély

Örökbefogadási támogatás

Cb.
     
  LITVÁNIA

Átalány alapú gyermektámogatás
  ”

| e) | a „D. LUXEMBURG” pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:


  „
  Da.
     
  MAGYARORSZÁG




  Anyasági támogatás




  Db.
     
  LENGYELORSZÁG




  Egyszeri szülési juttatás a családi ellátásokról szóló törvény alapján




  Dc.
     
  ROMÁNIA




  Szülési juttatás




  Csecsemőruházati támogatás újszülötteknek




  Dd.
     
  SZLOVÉNIA




  Szülési segély




  De.
     
  SZLOVÁKIA




  Szülési juttatás




  A szülési juttatás kiegészítése
  ” |
| --- | --- |

e)

a „D. LUXEMBURG” pont alatti szövegrész a következő szövegrészekkel egészül ki:

„
  Da.
     
  MAGYARORSZÁG

Anyasági támogatás

Db.
     
  LENGYELORSZÁG

Egyszeri szülési juttatás a családi ellátásokról szóló törvény alapján

Dc.
     
  ROMÁNIA

Szülési juttatás

Csecsemőruházati támogatás újszülötteknek

Dd.
     
  SZLOVÉNIA

Szülési segély

De.
     
  SZLOVÁKIA

Szülési juttatás

A szülési juttatás kiegészítése
  ”

| 3. | A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:



  „II. MELLÉKLET


  HATÁLYBAN MARADÓ EGYEZMÉNYEK RENDELKEZÉSEI, AMELYEK ADOTT ESETBEN A HATÁLYUK ALÁ TARTOZÓ SZEMÉLYEKRE KORLÁTOZÓDNAK




  [8. cikk (1) bekezdés]




  Általános megjegyzések




  Nem hagyható figyelmen kívül, hogy e mellékletben nincsenek feltüntetve a kétoldalú egyezmények azon rendelkezései, amelyek nem tartoznak a rendelet hatálya alá, és azok, amelyek a tagállamok között továbbra is érvényben vannak. Idetartoznak az egyezmények alapján a tagállamok között fennálló kötelezettségek többek között a harmadik országban töltött biztosítási időtartam összesítésére vonatkozó rendelkezések tekintetében.




  A szociális biztonsági egyezmények továbbra is alkalmazandó rendelkezései




  a)
     
  BELGIUM–NÉMETORSZÁG




  Az 1957. december 7-i általános egyezmény ugyanazon a napon kelt záró jegyzőkönyvének 3. és 4. cikke az 1960. november 10-i kiegészítő jegyzőkönyvben foglaltak szerint (némely határ menti régióban a II. világháború előtt, alatt és után szerzett biztosítási időszakok kiszámítása).




  b)
     
  BELGIUM–LUXEMBURG




  A határ menti munkavállalók szociális biztonságáról szóló 1994. március 24-i egyezmény (a kiegészítő átalányösszegű térítés tekintetében).




  c)
     
  BULGÁRIA–NÉMETORSZÁG




  Az 1997. december 17-i szociális biztonsági egyezmény 28. cikke (1) bekezdésének b) pontja (a Bulgária és a volt Német Demokratikus Köztársaság között létrejött egyezmények fenntartása azok számára, akik 1996 előtt nyugdíjban részesültek).




  d)
     
  BULGÁRIA–AUSZTRIA




  A 2005. április 14-i szociális biztonsági megállapodás 38. cikkének (3) bekezdése (az 1961. november 27. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.




  e)
     
  BULGÁRIA–SZLOVÉNIA




  Az 1957. december 18-i szociális biztonsági egyezmény 32. cikkének (2) bekezdése (az 1957. december 31-ig szerzett biztosítási időszakok kiszámítása).




  f)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–NÉMETORSZÁG




  A 2001. július 27-i szociális biztonsági megállapodás 39. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja (a volt Csehszlovák Köztrásaság és a volt Német Demokratikus Köztársaság között létrejött egyezmény fenntartása azok számára, akik 1996 előtt nyugdíjban részesültek; a szerződő államok egyikében szerzett biztosítási idők kiszámítása azon személyeket illetően, akik ezen időkre vonatkozóan 2002. szeptember 1-jén a másik szerződő államtól, annak területén lakóhelyet létesítve már részesültek nyugdíjban).




  g)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–CIPRUS




  Az 1999. január 19-i szociális biztonsági megállapodás 32. cikkének (4) bekezdése (a vonatkozó 1976-os egyezmény értelmében szerzett szolgálati idő kiszámításával kapcsolatos illetékesség meghatározása); e pont alkalmazása a hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.




  h)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–LUXEMBURG




  A 2000. november 17-i megállapodás 52. cikkének (8) bekezdése (a politikai menekültek nyugdíjbiztosítási időszakainak kiszámítása).




  i)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–AUSZTRIA




  Az 1999. július 20-i szociális biztonsági egyezmény 32. cikkének (3) bekezdése (az 1961. november 27. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.




  j)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–SZLOVÁKIA




  Az 1992. október 29-i szociális biztonsági egyezmény 12., 20. és 33. cikke (a 12. cikk határozza meg a túlélő hozzátartozó számára nyújtott ellátás biztosítására vonatkozó hatáskört; a 20. cikk határozza meg a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság feloszlásának napjáig szerzett biztosítási időszakok kiszámítására vonatkozó hatáskört; a 33. cikk határozza meg a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság feloszlása előttig megítélt nyugdíjak kifizetésére vonatkozó hatáskört).




  k)
     
  DÁNIA–FINNORSZÁG




  A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítése)
  .


  l)
     
  DÁNIA–SVÉDORSZÁG




  A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítése)
  .


  m)
     
  NÉMETORSZÁG–SPANYOLORSZÁG




  Az 1973. december 4-i szociális biztonsági egyezmény 45. cikkének (2) bekezdése (diplomáciai és konzuli hatóság általi képviselet).




  n)
     
  NÉMETORSZÁG–FRANCIAORSZÁG










  i. | Az 1950. július 10-i általános egyezmény ugyanazon a napon kelt 4. kiegészítő megállapodása az 1955. június 18-i 2. kiegészítő megállapodásban foglaltak szerint (az 1940. július 1. és 1950. június 30. között szerzett biztosítási idők kiszámítása). |
| --- | --- | --- |

3.

A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„II. MELLÉKLET

HATÁLYBAN MARADÓ EGYEZMÉNYEK RENDELKEZÉSEI, AMELYEK ADOTT ESETBEN A HATÁLYUK ALÁ TARTOZÓ SZEMÉLYEKRE KORLÁTOZÓDNAK

[8. cikk (1) bekezdés]

Általános megjegyzések

Nem hagyható figyelmen kívül, hogy e mellékletben nincsenek feltüntetve a kétoldalú egyezmények azon rendelkezései, amelyek nem tartoznak a rendelet hatálya alá, és azok, amelyek a tagállamok között továbbra is érvényben vannak. Idetartoznak az egyezmények alapján a tagállamok között fennálló kötelezettségek többek között a harmadik országban töltött biztosítási időtartam összesítésére vonatkozó rendelkezések tekintetében.

A szociális biztonsági egyezmények továbbra is alkalmazandó rendelkezései

a)
     
  BELGIUM–NÉMETORSZÁG

Az 1957. december 7-i általános egyezmény ugyanazon a napon kelt záró jegyzőkönyvének 3. és 4. cikke az 1960. november 10-i kiegészítő jegyzőkönyvben foglaltak szerint (némely határ menti régióban a II. világháború előtt, alatt és után szerzett biztosítási időszakok kiszámítása).

b)
     
  BELGIUM–LUXEMBURG

A határ menti munkavállalók szociális biztonságáról szóló 1994. március 24-i egyezmény (a kiegészítő átalányösszegű térítés tekintetében).

c)
     
  BULGÁRIA–NÉMETORSZÁG

Az 1997. december 17-i szociális biztonsági egyezmény 28. cikke (1) bekezdésének b) pontja (a Bulgária és a volt Német Demokratikus Köztársaság között létrejött egyezmények fenntartása azok számára, akik 1996 előtt nyugdíjban részesültek).

d)
     
  BULGÁRIA–AUSZTRIA

A 2005. április 14-i szociális biztonsági megállapodás 38. cikkének (3) bekezdése (az 1961. november 27. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

e)
     
  BULGÁRIA–SZLOVÉNIA

Az 1957. december 18-i szociális biztonsági egyezmény 32. cikkének (2) bekezdése (az 1957. december 31-ig szerzett biztosítási időszakok kiszámítása).

f)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–NÉMETORSZÁG

A 2001. július 27-i szociális biztonsági megállapodás 39. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja (a volt Csehszlovák Köztrásaság és a volt Német Demokratikus Köztársaság között létrejött egyezmény fenntartása azok számára, akik 1996 előtt nyugdíjban részesültek; a szerződő államok egyikében szerzett biztosítási idők kiszámítása azon személyeket illetően, akik ezen időkre vonatkozóan 2002. szeptember 1-jén a másik szerződő államtól, annak területén lakóhelyet létesítve már részesültek nyugdíjban).

g)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–CIPRUS

Az 1999. január 19-i szociális biztonsági megállapodás 32. cikkének (4) bekezdése (a vonatkozó 1976-os egyezmény értelmében szerzett szolgálati idő kiszámításával kapcsolatos illetékesség meghatározása); e pont alkalmazása a hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

h)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–LUXEMBURG

A 2000. november 17-i megállapodás 52. cikkének (8) bekezdése (a politikai menekültek nyugdíjbiztosítási időszakainak kiszámítása).

i)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–AUSZTRIA

Az 1999. július 20-i szociális biztonsági egyezmény 32. cikkének (3) bekezdése (az 1961. november 27. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

j)
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG–SZLOVÁKIA

Az 1992. október 29-i szociális biztonsági egyezmény 12., 20. és 33. cikke (a 12. cikk határozza meg a túlélő hozzátartozó számára nyújtott ellátás biztosítására vonatkozó hatáskört; a 20. cikk határozza meg a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság feloszlásának napjáig szerzett biztosítási időszakok kiszámítására vonatkozó hatáskört; a 33. cikk határozza meg a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság feloszlása előttig megítélt nyugdíjak kifizetésére vonatkozó hatáskört).

k)
     
  DÁNIA–FINNORSZÁG

A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítése)
  .

l)
     
  DÁNIA–SVÉDORSZÁG

A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítése)
  .

m)
     
  NÉMETORSZÁG–SPANYOLORSZÁG

Az 1973. december 4-i szociális biztonsági egyezmény 45. cikkének (2) bekezdése (diplomáciai és konzuli hatóság általi képviselet).

n)
     
  NÉMETORSZÁG–FRANCIAORSZÁG

i.

| ii. | A fent említett 2. kiegészítő megállapodás I. címe (az 1945. május 8. előtt szerzett biztosítási idők kiszámítása); |
| --- | --- |

ii.

| iii. | az 1950. július 10-i általános egyezmény ugyanazon a napon kelt általános jegyzőkönyvének 6., 7. és 8. pontja (közigazgatási szabályok); |
| --- | --- |

iii.

| iv. | Az 1963. december 20-i megállapodás II., III. és IV. címe (szociális biztonság a Saar-vidéken). |
| --- | --- |

iv.

o)
     
  NÉMETORSZÁG–LUXEMBURG

Az 1959. július 11-i egyezmény 4–7. cikke (az 1940. szeptember és 1946. június között szerzett biztosítási idők kiszámítása).

p)
     
  NÉMETORSZÁG–MAGYARORSZÁG

Az 1998. május 2-i szociális biztonsági egyezmény 40. cikke (1) bekezdésének b) pontja (a volt Német Demokratikus Köztársaság és Magyarország között létrejött egyezmény fenntartása azok számára, akik 1996 előtt nyugdíjban részesültek).

q)
     
  NÉMETORSZÁG–HOLLANDIA

Az 1951. március 29-i egyezmény 1956. december 21-i 4. kiegészítő megállapodásának 2. és 3. cikke (a holland munkavállalók által a német társadalombiztosítási rendszerben 1940. május 13. és 1945. szeptember 1. között szerzett jogosultságok elszámolása).

r)
     
  NÉMETORSZÁG–AUSZTRIA

| i. | Az 1978. július 19-i munkanélküli-biztosítási egyezmény 1. cikkének (5) bekezdése és 8. cikke, valamint ezen egyezmény záró jegyzőkönyvének 10. cikke (a foglalkoztatás szerinti előző állam által jutatott munkanélküli-járadékok a határ menti munkavállalók számára) továbbra is alkalmazandó azon személyekre, akik 2005. január 1-jén vagy azt megelőzően határ menti munkavállalóként gyakoroltak egy tevékenységet és 2011. január 1-je előtt válnak munkanélkülivé. |
| --- | --- |

i.

| ii. | Az 1995. október 4-i szociális biztonsági egyezmény 14. cikke (2) belezdésének g), h), i) és j) pontja a hatáskörök megosztásáról a két ország között, tekintettel a múltbeli biztosítási esetekre és a szerzett biztosítási időszakokra (a hatáskörök megosztása a két ország között, tekintettel a korábbi biztosítási esetekre és a szerzett biztosítási időszakokra); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik. |
| --- | --- |

ii.

s)
     
  NÉMETORSZÁG–LENGYELORSZÁG

| i. | Az 1975. október 9-i egyezmény az öregségi és a munkahelyi baleseti rendelkezésekről, az 1990. december 8-i szociális biztonsági egyezmény 27. cikke (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételek és hatály szerint (az 1975. évi egyezmény alapján azon személyek jogállásának fenntartása, akik 1991. január 1. előtt Németországban vagy Lengyelországban telepedtek le, és továbbra is ott élnek); |
| --- | --- |

i.

| ii. | Az 1990. december 8-i szociális biztonsági egyezmény 27. cikkének (5) bekezdése és 28. cikkének (2) bekezdése (a volt Német Demokratikus Köztársaság és Lengyelország között létrejött 1957. évi egyezmény alapján folyósított nyugdíjra való jogosultság fenntartása; a lengyel munkavállalók által a volt Német Demokratikus Köztársaság és Lengyelország között 1988-ban létrejött egyezmény értelmében szerzett biztosítási idők kiszámítása). |
| --- | --- |

ii.

t)
     
  NÉMETORSZÁG–ROMÁNIA

A 2005. április 8-i szociális biztonsági egyezmény 28. cikke (1) bekezdésének b) pontja. (a volt Német Demokratikus Köztársaság és Románia között létrejött egyezmény fenntartása azok számára, akik 1996 előtt nyugdíjban részesültek).

u)
     
  NÉMETORSZÁG–SZLOVÉNIA

Az 1997. szeptember 24-i szociális biztonsági egyezmény 42. cikke (az 1956. január 1-je előtt, a másik szerződő állam társadalombiztosítási rendszerében szerzett jogosultságok rendezése); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

v)
     
  NÉMETORSZÁG–SZLOVÁKIA

A 2002. szeptember 12-i szociális biztonsági egyezmény 29. cikke (1) bekezdésének második és harmadik albekezdése (a volt Csehszlovák Köztársaság és a volt Német Demokratikus Köztársaság között létrejött egyezménynek az 1996-os évet megelőzően már nyugdíjban részesült személyek tekintetében való fenntartása; a szerződő államok egyikében szerzett biztosítási idők kiszámítása azon személyeket illetően, akik ezen időkre vonatkozóan 2003. december 1-jén a másik szerződő államtól, annak területén lakóhelyet létesítve már részesültek nyugdíjban).

(w)
     
  NÉMETORSZÁG–EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| i. | Az 1960. április 20-i szociális biztonsági egyezmény 7. cikkének (5) és (6) bekezdése (katonai szolgálatot teljesítő civil személyekre alkalmazandó jogszabályok); |
| --- | --- |

i.

| ii. | Az 1960. április 20-i munkanélküli-biztosítási egyezmény 5. cikkének (5) és (6) bekezdése (katonai szolgálatot teljesítő civil személyekre alkalmazandó jogszabályok). |
| --- | --- |

ii.

x)
     
  ÍRORSZÁG–EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

A szociális biztonságról szóló, 2004. december 14-i megállapodás 19. cikkének (2) bekezdése (egyes fogyatékosságok után járó juttatások transzfere és kiszámítása).

y)
     
  SPANYOLORSZÁG–PORTUGÁLIA

Az 1969. június 11-i általános egyezmény 22. cikke (a munkanélküli-ellátások kivitele). Ez a bejegyzés a 883/2004/EK rendelet alkalmazása napjától számított két évig érvényben marad.

z)
     
  OLASZORSZÁG–SZLOVÉNIA

| i. | A szociális biztosítás területén való kölcsönös kötelezettségek szabályozásáról szóló megállapodás a békeszerződés XIV. mellékletének (7) bekezdésére történő hivatkozással (mely szerződést jegyzékváltással 1959. február 5-én kötötték) (az 1954. december 18. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása a megállapodás hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik. |
| --- | --- |

i.

| ii. | Az 1997. július 7-i szociális biztonsági egyezmény 45. cikkének (3) bekezdése Trieszt Szabad Terület egykori B. zónájáról (az 1956. október 5. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik. |
| --- | --- |

ii.

aa)
     
  LUXEMBURG–PORTUGÁLIA

Az 1997. március 10-i egyezmény (az egyik szerződő fél intézményei által a másik szerződő fél intézményeitől nyugdíjat kérelmezők rokkantsági állapotára vonatkozóan hozott határozatok elismeréséről).

ab)
     
  LUXEMBURG–SZLOVÁKIA

A 2002. május 23-i szociális biztonsági egyezmény 50. cikkének (5) bekezdése (a politikai menekültek nyugdíjbiztosítási idejének kiszámítása).

ac)
     
  MAGYARORSZÁG–AUSZTRIA

Az 1999. március 31-i szociális biztonsági egyezmény 36. cikkének (3) bekezdése (az 1961. november 27-ét megelőzően szerzett biztosítási idők kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

ad)
     
  MAGYARORSZÁG–SZLOVÉNIA

Az 1957. október 7-i szociális biztonsági egyezmény 31. cikke (az 1956. május 29. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

ae)
     
  MAGYARORSZÁG–SZLOVÁKIA

Az 1959. január 30-i szociális biztonsági egyezmény 34. cikkének (1) bekezdése (amely előírja, hogy az egyezmény aláírásának napját megelőzően megállapított biztosítási időket kell az azon szerződő állam vonatkozásában érvényes biztosítási időnek tekinteni, amelynek területén a jogosult személy lakóhellyel rendelkezett); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

af)
     
  AUSZTRIA–LENGYELORSZÁG

Az 1998. szeptember 7-i szociális biztonsági egyezmény 33. cikkének (3)bekezdése (az 1961. november 27. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

ag)
     
  AUSZTRIA–ROMÁNIA

A 2005. október 28-i szociális biztonsági megállapodás 37. cikkének (3) bekezdése (az 1961. november 27. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

ah)
     
  AUSZTRIA–SZLOVÉNIA

Az 1997. március 10-i szociális biztonsági egyezmény 37. cikke (az 1956. január 1. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

ai)
     
  AUSZTRIA–SZLOVÁKIA

Az 2001. december 21-i szociális biztonsági egyezmény 34. cikkének (3) bekezdése (az 1961. november 27. előtt szerzett biztosítási időszakok kiszámítása); e pont alkalmazása az egyezmény hatálya alá tartozó személyekre korlátozódik.

aj)
     
  PORTUGÁLIA–EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Az orvosi kezelésről szóló, 1978. november 15-i jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése.

ak)
     
  FINNORSZÁG–SVÉDORSZÁG

A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről.
  ”

| 4
  . | A III. melléklet a következőképpen módosul:









  (a) | A „DÁNIA” bejegyzés az „ÉSZTORSZÁG” bejegyzéssel egészül ki. |
| --- | --- | --- |

4
  .

4

A III. melléklet a következőképpen módosul:

A III. melléklet a következőképpen módosul:

(a)

(a)

A „DÁNIA” bejegyzés az „ÉSZTORSZÁG” bejegyzéssel egészül ki.

A „DÁNIA” bejegyzés az „ÉSZTORSZÁG” bejegyzéssel egészül ki.

| (b) | Az „ÍRORSZÁG” bejegyzés a következő bejegyzésekkel egészül ki:


  „
  LITVÁNIA




  MAGYARORSZÁG
  ” |
| --- | --- |

(b)

(b)

Az „ÍRORSZÁG” bejegyzés a következő bejegyzésekkel egészül ki:

Az „ÍRORSZÁG” bejegyzés a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„
  LITVÁNIA

LITVÁNIA

MAGYARORSZÁG
  ”

MAGYARORSZÁG

| 5. | A IV. melléklete az alábbiak szerint módosul:










  a) | A „BELGIUM” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:


  „
  BULGÁRIA




  CSEH KÖZTÁRSASÁG
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

A IV. melléklete az alábbiak szerint módosul:

A IV. melléklete az alábbiak szerint módosul:

a)

a)

A „BELGIUM” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:

A „BELGIUM” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:

„
  BULGÁRIA

BULGÁRIA

CSEH KÖZTÁRSASÁG
  ”

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| b) | A „FRANCIAORSZÁG” bejegyzés után a „CIPRUS” bejegyzés kerül beillesztésre. |
| --- | --- |

b)

b)

A „FRANCIAORSZÁG” bejegyzés után a „CIPRUS” bejegyzés kerül beillesztésre.

A „FRANCIAORSZÁG” bejegyzés után a „CIPRUS” bejegyzés kerül beillesztésre.

| c) | A „LUXEMBURG” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:


  „
  MAGYARORSZÁG




  HOLLANDIA
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

A „LUXEMBURG” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:

A „LUXEMBURG” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:

„
  MAGYARORSZÁG

MAGYARORSZÁG

HOLLANDIA
  ”

HOLLANDIA

| d) | Az „AUSZTRIA” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:


  „
  LENGYELORSZÁG




  SZLOVÉNIA
  ” |
| --- | --- |

d)

d)

Az „AUSZTRIA” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:

Az „AUSZTRIA” bejegyzés után a következő bejegyzés kerül beillesztésre:

„
  LENGYELORSZÁG

LENGYELORSZÁG

SZLOVÉNIA
  ”

SZLOVÉNIA

| 6. | A VI. melléklet a következőképpen módosul:










  a) | A szöveg a következő bejegyzésekkel egészül ki:


  „
  –A.
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG




  Teljes rokkantsági nyugdíj azon személyek számára, akik esetében a teljes rokkantság a 18. életév betöltése előtt következett be, és akik nem biztosítottak az előírt idő tekintetében (a nyugdíjbiztosításról szóló 155/1995 sz. Coll. törvény 42. szakasza).




  -Aa.
     
  ÉSZTORSZÁG










  i. | A 2000. április 1. előtt az állami juttatásokról szóló törvény szerint juttatott és az állami nyugdíjbiztosítási törvény szerint továbbra is fenntartott rokkantsági nyugdíjak. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a)

A szöveg a következő bejegyzésekkel egészül ki:

A szöveg a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„
  –A.
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG

–A.

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Teljes rokkantsági nyugdíj azon személyek számára, akik esetében a teljes rokkantság a 18. életév betöltése előtt következett be, és akik nem biztosítottak az előírt idő tekintetében (a nyugdíjbiztosításról szóló 155/1995 sz. Coll. törvény 42. szakasza).

Teljes rokkantsági nyugdíj azon személyek számára, akik esetében a teljes rokkantság a 18. életév betöltése előtt következett be, és akik nem biztosítottak az előírt idő tekintetében (a nyugdíjbiztosításról szóló 155/1995 sz. Coll. törvény 42. szakasza).

-Aa.
     
  ÉSZTORSZÁG

-Aa.

ÉSZTORSZÁG

i.

i.

A 2000. április 1. előtt az állami juttatásokról szóló törvény szerint juttatott és az állami nyugdíjbiztosítási törvény szerint továbbra is fenntartott rokkantsági nyugdíjak.

| ii. | Az állami nyugdíjbiztosítási törvénynek megfelelően, rokkantsági alapon juttatott állami nyugdíjak. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Az állami nyugdíjbiztosítási törvénynek megfelelően, rokkantsági alapon juttatott állami nyugdíjak.

| iii. | A honvédelmi szervek szolgálati törvénye, a rendőrségi szolgálati törvény, az ügyészségről szóló törvény, a bírák jogállásáról szóló törvény, a Riigikogu tagjainak illetményéről, nyugdíjáról és egyéb szociális ellátásairól szóló törvény, valamint a köztársasági elnök hivatalos ellátmányairól szóló törvény alapján jutatott rokkantsági nyugdíjak.
  ” |
| --- | --- |

iii.

iii.

A honvédelmi szervek szolgálati törvénye, a rendőrségi szolgálati törvény, az ügyészségről szóló törvény, a bírák jogállásáról szóló törvény, a Riigikogu tagjainak illetményéről, nyugdíjáról és egyéb szociális ellátásairól szóló törvény, valamint a köztársasági elnök hivatalos ellátmányairól szóló törvény alapján jutatott rokkantsági nyugdíjak.

| b) | Az „A. GÖRÖGORSZÁG” és „B. ÍRORSZÁG” címsorok sorrendje, a megfelelő bejegyzésekkel együtt a következőképpen módosul: „A. ÍRORSZÁG” és „B. GÖRÖGORSZÁG”. |
| --- | --- |

b)

b)

Az „A. GÖRÖGORSZÁG” és „B. ÍRORSZÁG” címsorok sorrendje, a megfelelő bejegyzésekkel együtt a következőképpen módosul: „A. ÍRORSZÁG” és „B. GÖRÖGORSZÁG”.

Az „A. GÖRÖGORSZÁG” és „B. ÍRORSZÁG” címsorok sorrendje, a megfelelő bejegyzésekkel együtt a következőképpen módosul: „A. ÍRORSZÁG” és „B. GÖRÖGORSZÁG”.

| c) | Az „A. ÍRORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:


  „
  A 2005. évi szociális jóléti konszolidációról szóló törvény II. részének 17. fejezete
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

Az „A. ÍRORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:

Az „A. ÍRORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:

„
  A 2005. évi szociális jóléti konszolidációról szóló törvény II. részének 17. fejezete
  ”

A 2005. évi szociális jóléti konszolidációról szóló törvény II. részének 17. fejezete

| d) | A „B. GÖRÖGORSZÁG” címsor alatti szövegrész után a következő szövegrésszel egészül ki:


  „
  Ba.
     
  LETTORSZÁG




  Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény 16. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti rokkantsági nyugdíjak (harmadik csoport).
  ” |
| --- | --- |

d)

d)

A „B. GÖRÖGORSZÁG” címsor alatti szövegrész után a következő szövegrésszel egészül ki:

A „B. GÖRÖGORSZÁG” címsor alatti szövegrész után a következő szövegrésszel egészül ki:

„
  Ba.
     
  LETTORSZÁG

Ba.

LETTORSZÁG

Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény 16. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti rokkantsági nyugdíjak (harmadik csoport).
  ”

Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény 16. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti rokkantsági nyugdíjak (harmadik csoport).

| e) | A „C. FINNORSZÁG” címsor alatti bejegyzés a következőképpen módosul:


  „
  Nemzeti nyugdíj a fogyatékkal született vagy fiatalon fogyatékossá vált személyek részére (nemzeti nyugdíjtörvény, 568/2007);




  Az átmeneti szabályok szerint megállapított és 1994. január 1-je előtt megítélt rokkantsági nyugdíjak (a nemzeti nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007).
  ” |
| --- | --- |

e)

e)

A „C. FINNORSZÁG” címsor alatti bejegyzés a következőképpen módosul:

A „C. FINNORSZÁG” címsor alatti bejegyzés a következőképpen módosul:

„
  Nemzeti nyugdíj a fogyatékkal született vagy fiatalon fogyatékossá vált személyek részére (nemzeti nyugdíjtörvény, 568/2007);

Nemzeti nyugdíj a fogyatékkal született vagy fiatalon fogyatékossá vált személyek részére (nemzeti nyugdíjtörvény, 568/2007);

Az átmeneti szabályok szerint megállapított és 1994. január 1-je előtt megítélt rokkantsági nyugdíjak (a nemzeti nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007).
  ”

Az átmeneti szabályok szerint megállapított és 1994. január 1-je előtt megítélt rokkantsági nyugdíjak (a nemzeti nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007).

| 7. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:










  a) | A „BELGIUM” és „FRANCIAORSZÁG” címsorú táblázatokban a Luxemburggal kapcsolatos sorokat törölni kell. |
| --- | --- | --- |

7.

7.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a)

A „BELGIUM” és „FRANCIAORSZÁG” címsorú táblázatokban a Luxemburggal kapcsolatos sorokat törölni kell.

A „BELGIUM” és „FRANCIAORSZÁG” címsorú táblázatokban a Luxemburggal kapcsolatos sorokat törölni kell.

| b) | A „LUXEMBURG” címsorú táblázatot törölni kell. |
| --- | --- |

b)

b)

A „LUXEMBURG” címsorú táblázatot törölni kell.

A „LUXEMBURG” címsorú táblázatot törölni kell.

| 8. | A VIII. melléklet
  helyébe a következők lépnek
  ::

  „VIII. MELLÉKLET


  OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ IDŐARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL ELTEKINTENEK, VAGY EZT NEM ALKALMAZZÁK




  [52. cikk (4) és (5) bekezdése]




  1. rész:
     „
  Olyan esetek, amikor az arányos számítástól az 52. cikk (4) bekezdése alapján eltekintenek
  ”


  A.
     
  DÁNIA




  A szociális nyugdíjakról szóló törvényben említett valamennyi nyugdíjkérelem, kivéve a IX. mellékletben említetteket
  .


  B.
     
  ÍRORSZÁG




  Állami nyugdíj (átmeneti szabályozás) és járulékalapú állami és özvegyi nyugdíj iránti valamennyi kérelem.




  C.
     
  CIPRUS




  Valamennyi öregségi, rokkantsági és özvegyi nyugdíjigény
  .


  D.
     
  LETTORSZÁG










  a) | Rokkantsági nyugdíj iránti valamennyi kérelem (az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény); |
| --- | --- | --- |

8.

8

A VIII. melléklet
  helyébe a következők lépnek
  ::

helyébe a következők lépnek

„VIII. MELLÉKLET

OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ IDŐARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL ELTEKINTENEK, VAGY EZT NEM ALKALMAZZÁK

[52. cikk (4) és (5) bekezdése]

1. rész:
     „
  Olyan esetek, amikor az arányos számítástól az 52. cikk (4) bekezdése alapján eltekintenek
  ”

A.
     
  DÁNIA

A szociális nyugdíjakról szóló törvényben említett valamennyi nyugdíjkérelem, kivéve a IX. mellékletben említetteket
  .

B.
     
  ÍRORSZÁG

Állami nyugdíj (átmeneti szabályozás) és járulékalapú állami és özvegyi nyugdíj iránti valamennyi kérelem.

C.
     
  CIPRUS

Valamennyi öregségi, rokkantsági és özvegyi nyugdíjigény
  .

D.
     
  LETTORSZÁG

a)

| b) | Túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem (az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény; az államilag finanszírozott nyugdíjakról szóló, 2001. július 1-jei törvény). |
| --- | --- |

b)

E.
     
  LITVÁNIA

A túlélő hozzátartozói nyugdíj alapösszege alapján számított állami társadalombiztosítási túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem (az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény).

F.
     
  HOLLANDIA

Az általános öregségi biztosítási törvény alapján benyújtott, öregségi nyugdíj iránti valamennyi kérelem.

G.
     
  AUSZTRIA

| a) | Az általános társadalombiztosításról szóló, 1955. szeptember 9-i szövetségi törvény, az ipari és kereskedelmi tevékenységet végző önálló vállalkozók társadalombiztosításáról szóló, 1978. október 11-i szövetségi törvény, az önálló vállalkozó mezőgazdasági termelők társadalombiztosításáról szóló, 1978. október 11-i szövetségi törvény, valamint a szabadfoglalkozású önálló vállalkozók társadalombiztosításáról szóló, 1978. november 30-i szövetségi törvény alapján benyújtott, ellátás iránti valamennyi kérelem. |
| --- | --- |

a)

| b) | A 2004. november 18-i általános nyugdíjtörvény szerinti nyugdíjszámlán alapuló, rokkantsági nyugdíj iránti valamennyi kérelem. |
| --- | --- |

b)

| c) | A 2004. november 18-i általános nyugdíjtörvény szerinti nyugdíjszámlán alapuló, túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, amennyiben az általános nyugdíjtörvény 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biztosítással fedezett többlethónapok miatt nem emelkedik az ellátás összege. |
| --- | --- |

c)

| d) | A tartományi orvosi kamarák (Landesärztekammern) alapszolgáltatáson alapuló (alap- és kiegészítő ellátás vagy alapnyugdíj) rokkantsági és túlélő hozzátartozói nyugdíjai iránti valamennyi kérelem. |
| --- | --- |

d)

| e) | Az osztrák Állatorvosi Kamara (Österreichische Tierärztekammer) nyugdíjpénztárából fizetett állandó foglalkozási rokkantsági támogatás és túlélő hozzátartozói támogatás iránti valamennyi kérelem. |
| --- | --- |

e)

| f) | Az osztrák ügyvédi kamarák (Rechtsanwaltkammern A rész) jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti, foglalkoztatási rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíj iránti valamennyi kérelem. |
| --- | --- |

f)

H.
     
  LENGYELORSZÁG

Rokkantsági nyugdíjak, a meghatározott ellátás elvén alapuló rendszerek keretében nyújtott öregségi nyugdíjak és a túlélő hozzátartozói nyugdíjak iránti valamennyi kérelem.

I.
     
  PORTUGÁLIA

Rokkantsági, öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat az eseteket, amikor az egynél több tagállam jogszabályai alapján szerzett biztosítási idők összege legalább 21 naptári év, a nemzeti jogszabályok alá tartozó biztosítási idők összege legfeljebb 20 év, és a számítást a 2002. február 19-i 35/2002 törvényerejű rendelet 11. cikke alapján végezték.

J.
     
  SZLOVÁKIA

| a) | Túlélő hozzátartozói (özvegyi és árvasági) nyugdíj iránti valamennyi kérelem, amely nyugdíjat a 2004. január 1. előtt hatályban lévő jogszabályok alapján számítottak ki, és amelynek összegét az elhunyt személynek korábban fizetett nyugdíj alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

a)

| b) | A társadalombiztosításról szóló, módosított 461/2003 sz. törvény alapján kiszámított nyugdíjak iránti valamennyi kérelem. |
| --- | --- |

b)

K.
     
  SVÉDORSZÁG

Öregségi nyugdíj formájában fizetett garantált nyugdíj (1998:702. törvény) és kiegészítő nyugdíj formájában fizetett öregségi nyugdíj iránti valamennyi kérelem (1998:674. törvény).

L.
     
  EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Öregségi, özvegyi és haláleseti ellátások iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat, amelyek tekintetében:

| a) | az 1975. április 6-án vagy azt követően megkezdett adóév során:










  i. | az érintett fél az Egyesült Királyság és egy másik tagállam jogszabályai alapján szerzett biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időt; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

az 1975. április 6-án vagy azt követően megkezdett adóév során:

i.

az érintett fél az Egyesült Királyság és egy másik tagállam jogszabályai alapján szerzett biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időt; valamint

| ii. | az i. alpontban említett adóévek valamelyike (vagy közülük több) az Egyesült Királyság jogszabályainak értelmében nem tekinthető jogosultságot biztosító évnek; |
| --- | --- |

ii.

az i. alpontban említett adóévek valamelyike (vagy közülük több) az Egyesült Királyság jogszabályainak értelmében nem tekinthető jogosultságot biztosító évnek;

| b) | az 1948. július 5-ét megelőző időszakokra az Egyesült Királyságban hatályban lévő jogszabályok szerint szerzett biztosítási időket e rendelet 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában egy másik tagállam jogszabályai szerint szerzett biztosítási, szolgálati és tartózkodási idők alkalmazásával veszik figyelembe. |
| --- | --- |

b)

az 1948. július 5-ét megelőző időszakokra az Egyesült Királyságban hatályban lévő jogszabályok szerint szerzett biztosítási időket e rendelet 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában egy másik tagállam jogszabályai szerint szerzett biztosítási, szolgálati és tartózkodási idők alkalmazásával veszik figyelembe.

Kiegészítő nyugdíjra irányuló valamennyi kérelem a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 44. szakasza és a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény (Észak-Írország) 44. szakasza értelmében.

2. rész:
     
  Olyan esetek, amelyekben az 52. cikk (5) bekezdését kell alkalmazni

A.
     
  FRANCIAORSZÁG

Alap- vagy kiegészítő nyugdíjrendszerek, amelyekben az öregségi ellátásokat nyugdíjpontok alapján számítják ki.

B.
     
  LETTORSZÁG

Öregségi nyugdíjak (az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény. az államilag finanszírozott nyugdíjakról szóló, 2001. július 1-jei törvény).

C.
     
  MAGYARORSZÁG

Magánnyugdíj-pénztári tagságon alapuló nyugellátások.

D.
     
  AUSZTRIA

| a) | A 2004. november 18-i általános nyugdíjtörvény szerinti nyugdíjszámlán alapuló öregségi nyugdíj. |
| --- | --- |

a)

| b) | Az osztrák gyógyszerészek szakmai pénztáráról (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich) szóló, 2001. december 28-i BGBl I 154. szövetségi törvény 41. cikke értelmében kötelező támogatások. |
| --- | --- |

b)

| c) | A tartományi orvosi kamarák (Landesärztekammern) alapszolgáltatáson alapuló (alap- és kiegészítő ellátás vagy alapnyugdíj) öregségi és korengedményes nyugdíjai, valamint ugyanezen testületek kiegészítő szolgáltatáson alapuló (kiegészítő vagy egyedi nyugdíj) valamennyi nyugellátása. |
| --- | --- |

c)

| d) | Az Osztrák Állatorvosi Kamara (Österreichische Tierärztekammer) nyugdíjpénztárából fizetett öregségi támogatás. |
| --- | --- |

d)

| e) | Az osztrák ügyvédi kamarák jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti ellátások, A. és B. rész, kivéve az ugyanezen testületek alapszabálya szerinti, rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugellátás iránti kérelmeket, A. rész
  . |
| --- | --- |

e)

Az osztrák ügyvédi kamarák jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti ellátások, A. és B. rész, kivéve az ugyanezen testületek alapszabálya szerinti, rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugellátás iránti kérelmeket, A. rész
  .

| f) | A Mérnöki Kamaráról (Ziviltechnikerkammergesetz) szóló, 1993. évi törvény és a jóléti intézmények alapszabályainak értelmében a Szövetségi Építész- és Műszaki Tanácsadói Kamara jóléti intézményei által nyújtott ellátások, a foglalkoztatási rokkantsági ellátások, valamint az utóbb említett ellátásokból eredő túlélő hozzátartozói ellátások kivételével. |
| --- | --- |

f)

| g) | a könyvszakértőkre és adótanácsadókra vonatkozó törvény (Wirtschaftstreuhandberufsgesetz) értelmében a könyvszakértők és adótanácsadók szövetségi kamarája jóléti intézményének szabályaival összhangban jutatott ellátások. |
| --- | --- |

g)

E.
     
  LENGYELORSZÁG

A meghatározott járulékon alapuló rendszer szerinti öregségi nyugdíjak.

F.
     
  SZLOVÉNIA

A kötelező kiegészítő nyugdíjbiztosításból származó nyugdíj.

G.
     
  SZLOVÁKIA

Kötelező öregséginyugdíj-megtakarítás.

H.
     
  SVÉDORSZÁG

Jövedelemalapú nyugdíj és biztosításidíj-alapú nyugdíj (1998:674. törvény).

I.
     
  EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Az 1965. évi nemzeti biztosítási törvény 36. és 37. szakasza és az 1966. évi nemzeti biztosítási törvény (Észak-Írország) 35. és 36. szakasza értelmében fizetett progresszív nyugellátás.

J.
     
  BULGÁRIA

Öregségi nyugdíjak a Kiegészítő Kötelező Nyugdíjbiztosítástól, a szociális biztonsági törvény II. részének II. címe szerint.

K.
     
  ÉSZTORSZÁG

Kötelező öregséginyugdíj-rendszer.
  ”

| 9. | A IX. melléklet a következőképpen módosul:










  a) | Az I. rész a következőképpen módosul:










  i. | Az F. ÍRORSZÁG címsor alatti bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:


  „
  Fa.
     
  LETTORSZÁG




  Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény 16. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti rokkantsági nyugdíjak (harmadik csoport)
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

9.

A IX. melléklet a következőképpen módosul:

A IX. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a)

Az I. rész a következőképpen módosul:

Az I. rész a következőképpen módosul:

i.

i.

Az F. ÍRORSZÁG címsor alatti bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

Az F. ÍRORSZÁG címsor alatti bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„
  Fa.
     
  LETTORSZÁG

Fa.

LETTORSZÁG

Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény 16. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti rokkantsági nyugdíjak (harmadik csoport)
  ”

Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1-jei törvény 16. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti rokkantsági nyugdíjak (harmadik csoport)

| ii. | A „G. HOLLANDIA” címsor alatti bejegyzés a következőkkel egészül ki:


  „
  A 2005. november 10-i, munkáról és a munkaképességnek megfelelő jövedelemről szóló törvény
  ” |
| --- | --- |

ii.

ii.

A „G. HOLLANDIA” címsor alatti bejegyzés a következőkkel egészül ki:

A „G. HOLLANDIA” címsor alatti bejegyzés a következőkkel egészül ki:

„
  A 2005. november 10-i, munkáról és a munkaképességnek megfelelő jövedelemről szóló törvény
  ”

A 2005. november 10-i, munkáról és a munkaképességnek megfelelő jövedelemről szóló törvény

| iii. | A „H. FINNORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:


  „
  Nemzeti nyugdíj a fogyatékkal született vagy fiatalon fogyatékossá vált személyek részére (nemzeti nyugdíjtörvény, 568/2007);




  Az átmeneti szabályok szerint megállapított és 1994. január 1-je előtt megítélt nemzeti és házastársi nyugdíjak (a nemzeti nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007);




  Az árvasági nyugdíj kiegészítése, amennyiben az önálló ellátás összegét az 568/2007 nemzeti nyugdíjtörvény szerint számítják
  ” |
| --- | --- |

iii.

iii.

A „H. FINNORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:

A „H. FINNORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:

„
  Nemzeti nyugdíj a fogyatékkal született vagy fiatalon fogyatékossá vált személyek részére (nemzeti nyugdíjtörvény, 568/2007);

Nemzeti nyugdíj a fogyatékkal született vagy fiatalon fogyatékossá vált személyek részére (nemzeti nyugdíjtörvény, 568/2007);

Az átmeneti szabályok szerint megállapított és 1994. január 1-je előtt megítélt nemzeti és házastársi nyugdíjak (a nemzeti nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007);

Az átmeneti szabályok szerint megállapított és 1994. január 1-je előtt megítélt nemzeti és házastársi nyugdíjak (a nemzeti nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007);

Az árvasági nyugdíj kiegészítése, amennyiben az önálló ellátás összegét az 568/2007 nemzeti nyugdíjtörvény szerint számítják
  ”

Az árvasági nyugdíj kiegészítése, amennyiben az önálló ellátás összegét az 568/2007 nemzeti nyugdíjtörvény szerint számítják

| iv. | Az „I. SVÉDORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:


  „
  Svéd jövedelemalapú betegségi kompenzáció és keresetpótló kompenzáció (1962:381. törvény).




  Az állami nyugdíjról szóló, 1993. január 1-je előtt hatályban levő jogszabályok által biztosított teljes svéd állami nyugdíjat felváltó svéd minimálnyugdíj és garantált kompenzáció és a fenti időponttól hatályos jogszabályok átmeneti rendelkezéseinek értelmében megítélt teljes állami nyugdíj
  ” |
| --- | --- |

iv.

iv.

Az „I. SVÉDORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:

Az „I. SVÉDORSZÁG” címsor alatti bejegyzés helyébe a következő lép:

„
  Svéd jövedelemalapú betegségi kompenzáció és keresetpótló kompenzáció (1962:381. törvény).

Svéd jövedelemalapú betegségi kompenzáció és keresetpótló kompenzáció (1962:381. törvény).

Az állami nyugdíjról szóló, 1993. január 1-je előtt hatályban levő jogszabályok által biztosított teljes svéd állami nyugdíjat felváltó svéd minimálnyugdíj és garantált kompenzáció és a fenti időponttól hatályos jogszabályok átmeneti rendelkezéseinek értelmében megítélt teljes állami nyugdíj
  ”

Az állami nyugdíjról szóló, 1993. január 1-je előtt hatályban levő jogszabályok által biztosított teljes svéd állami nyugdíjat felváltó svéd minimálnyugdíj és garantált kompenzáció és a fenti időponttól hatályos jogszabályok átmeneti rendelkezéseinek értelmében megítélt teljes állami nyugdíj

| b) | A II. rész a következőképpen módosul:










  i. | A „C. OLASZORSZÁG” címsor alatti bejegyzés a következő bejegyzésekkel egészül ki:


  „
  Ca.
     
  LETTORSZÁG




  Túlélő hozzátartozói nyugdíj, amelyet a feltételezett biztosítási időszakok alapján számítanak ki (az 1996. január 1-jei, állami nyugdíjakról szóló törvény 23. cikkének (8) bekezdése).




  Cb.
     
  LITVÁNIA










  a) | Állami társadalombiztosítási munkaképtelenségi nyugdíjak, az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint fizetve. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

A II. rész a következőképpen módosul:

A II. rész a következőképpen módosul:

i.

i.

A „C. OLASZORSZÁG” címsor alatti bejegyzés a következő bejegyzésekkel egészül ki:

A „C. OLASZORSZÁG” címsor alatti bejegyzés a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„
  Ca.
     
  LETTORSZÁG

Ca.

LETTORSZÁG

Túlélő hozzátartozói nyugdíj, amelyet a feltételezett biztosítási időszakok alapján számítanak ki (az 1996. január 1-jei, állami nyugdíjakról szóló törvény 23. cikkének (8) bekezdése).

Túlélő hozzátartozói nyugdíj, amelyet a feltételezett biztosítási időszakok alapján számítanak ki (az 1996. január 1-jei, állami nyugdíjakról szóló törvény 23. cikkének (8) bekezdése).

Cb.
     
  LITVÁNIA

Cb.

LITVÁNIA

a)

a)

Állami társadalombiztosítási munkaképtelenségi nyugdíjak, az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint fizetve.

| b) | Állami társadalombiztosítási túlélő hozzátartozói és árvasági nyugdíjak, amelyeket az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint az elhunyt munkaképtelenségi nyugdíja alapján számítanak ki
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

Állami társadalombiztosítási túlélő hozzátartozói és árvasági nyugdíjak, amelyeket az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint az elhunyt munkaképtelenségi nyugdíja alapján számítanak ki

| ii. | A „D. LUXEMBURG” címsor alatti bejegyzés a következő bejegyzéssel egészül ki:


  „
  Da.
     
  SZLOVÁKIA










  a) | Szlovák rokkantsági nyugdíj és az abból származó túlélő hozzátartozói nyugdíj; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

A „D. LUXEMBURG” címsor alatti bejegyzés a következő bejegyzéssel egészül ki:

A „D. LUXEMBURG” címsor alatti bejegyzés a következő bejegyzéssel egészül ki:

„
  Da.
     
  SZLOVÁKIA

Da.

SZLOVÁKIA

a)

a)

Szlovák rokkantsági nyugdíj és az abból származó túlélő hozzátartozói nyugdíj;

| b) | Eltartott gyermekként rokkanttá vált személyek – és akik esetében az előírt biztosítási időszak minden esetben teljesítettnek tekintendő – rokkantsági nyugdíja (a társadalombiztosításról szóló, módosított 461/2003 törvény 70. cikkének (2) bekezdése, 72. cikkének (3) bekezdése, valamint 73. cikkének (3) és (4) bekezdése);
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

Eltartott gyermekként rokkanttá vált személyek – és akik esetében az előírt biztosítási időszak minden esetben teljesítettnek tekintendő – rokkantsági nyugdíja (a társadalombiztosításról szóló, módosított 461/2003 törvény 70. cikkének (2) bekezdése, 72. cikkének (3) bekezdése, valamint 73. cikkének (3) és (4) bekezdése);

| c) | A III. részben az „1992. június 15-i szociális biztonsági skandináv egyezmény” bejegyzés helyébe a következő lép:


  „
  A 2003. augusztus 18-i szociális biztonsági skandináv egyezmény
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

A III. részben az „1992. június 15-i szociális biztonsági skandináv egyezmény” bejegyzés helyébe a következő lép:

A III. részben az „1992. június 15-i szociális biztonsági skandináv egyezmény” bejegyzés helyébe a következő lép:

„
  A 2003. augusztus 18-i szociális biztonsági skandináv egyezmény
  ”

A 2003. augusztus 18-i szociális biztonsági skandináv egyezmény

| 10. | A X. melléklet helyébe a következő melléklet lép:



  „X. MELLÉKLET


  KÜLÖNLEGES, NEM JÁRULÉKALAPÚ PÉNZBELI ELLÁTÁSOK




  [70. cikk (2) bekezdésének c) pontja]




  A.
     
  BELGIUM










  a) | Jövedelempótló támogatás (1987. február 27-i törvény) |
| --- | --- | --- |

10.

10.

A X. melléklet helyébe a következő melléklet lép:

A X. melléklet helyébe a következő melléklet lép:

„X. MELLÉKLET

KÜLÖNLEGES, NEM JÁRULÉKALAPÚ PÉNZBELI ELLÁTÁSOK

[70. cikk (2) bekezdésének c) pontja]

A.
     
  BELGIUM

a)

| b) | Garantált jövedelem időskorúak számára (2001. március 22-i törvény) |
| --- | --- |

b)

B.
     
  BULGÁRIA

Szociális nyugdíj idős korra (a szociális biztonsági törvény 89. cikke).

C.
     
  CSEH KÖZTÁRSASÁG

Szociális juttatás (az állami szociális támogatásokról szóló (117/1995 Sb.) törvény)

D.
     
  DÁNIA

Nyugdíjasok számára biztosított lakhatási költségek (az 1995. március 29-i 204. számú törvény által konszolidált, az egyéni lakhatási támogatásokról szóló törvény)

E.
     
  NÉMETORSZÁG

Nyugdíjasok és csökkent keresőképességűek alap-megélhetési jövedelme a Szociális Törvénykönyv XII. könyvének 4. fejezete értelmében.

A megélhetési költségeket fedező ellátások az álláskeresőkre vonatkozó alapellátással összhangban, kivéve, ha ezen ellátások tekintetében teljesülnek azok a követelmények, amelyek a munkanélküli ellátás odaítélését követően (szociális biztonsági törvény II. kötet 24. cikkének (1) bekezdése) feljogosítanak az ideiglenes kiegészítő ellátásra.

F.
     
  ÉSZTORSZÁG

| a) | Fogyatékossággal élő felnőttek számára nyújtott juttatás (a fogyatékossággal élő személyek számára nyújtott szociális támogatásokról szóló, 1999. január 27-i törvény); |
| --- | --- |

a)

| b) | Állami munkanélküli-járadék (a 2005. szeptember 29-i, munkaerőpiaci szolgáltatásokról és támogatásokról szóló törvény)
  . |
| --- | --- |

b)

Állami munkanélküli-járadék (a 2005. szeptember 29-i, munkaerőpiaci szolgáltatásokról és támogatásokról szóló törvény)
  .

G.
     
  ÍRORSZÁG

| a) | Munkakeresői juttatás (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidációról szóló törvény, III. rész, 2. fejezet); |
| --- | --- |

a)

| b) | Állami nyugdíj (nem járulékalapú) (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidációról szóló törvény, III. rész, 4. fejezet); |
| --- | --- |

b)

| c) | Özvegyi nyugdíj (nem járulékalapú) (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidációról szóló törvény, III. rész, 6. fejezet); |
| --- | --- |

c)

| d) | Rokkantsági nyugdíj (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidációról szóló törvény, III. rész, 10. fejezet); |
| --- | --- |

d)

| e) | Mobilitási juttatás (1970. évi egészségügyi törvény, 61. szakasz); |
| --- | --- |

e)

| f) | Vaksági nyugdíj (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidációról szóló törvény, III. rész, 5. fejezet). |
| --- | --- |

f)

H.
     
  GÖRÖGORSZÁG

Idősek számára nyújtandó különleges támogatások (1296/82. számú törvény)

I.
     
  SPANYOLORSZÁG

| a) | minimáljövedelemre vonatkozó garancia (1982. április 7-i, 13/82. számú törvény); |
| --- | --- |

a)

| b) | időskorúak és keresőképtelen rokkantak támogatása céljából nyújtott pénzbeli ellátások (1981. július 24-i, 2620/81. számú királyi rendelet); |
| --- | --- |

b)

| c) | a következő nyugellátások:









  i. | Nem járulékalapú rokkantsági és öregségi nyugdíjak, az 1994. június 20-i 1/1994. számú királyi törvényerejű rendelet által jóváhagyott, a szociális biztonságról szóló általános törvény konszolidált szövege 38. cikkének (1) bekezdése szerint; és |
| --- | --- | --- |

c)

i.

Nem járulékalapú rokkantsági és öregségi nyugdíjak, az 1994. június 20-i 1/1994. számú királyi törvényerejű rendelet által jóváhagyott, a szociális biztonságról szóló általános törvény konszolidált szövege 38. cikkének (1) bekezdése szerint; és

| ii. | az i. pontban említett nyugdíjakat kiegészítő, az autonóm régiók jogszabályaiban előírt ellátások, amelyek az érintett autonóm régió gazdasági és társadalmi helyzetére is figyelemmel minimum megélhetési jövedelmet biztosítanak; |
| --- | --- |

ii.

az i. pontban említett nyugdíjakat kiegészítő, az autonóm régiók jogszabályaiban előírt ellátások, amelyek az érintett autonóm régió gazdasági és társadalmi helyzetére is figyelemmel minimum megélhetési jövedelmet biztosítanak;

| d) | mobilitást ösztönző és az utazási költségek megtérítésére irányuló juttatások (1982. április 7-i, 13/1982. sz. törvény). |
| --- | --- |

d)

J.
     
  FRANCIAORSZÁG

| a) | Az alábbi forrásokból biztosított kiegészítő juttatások:









  i. | Különleges Rokkantsági Alap, valamint |
| --- | --- | --- |

a)

i.

Különleges Rokkantsági Alap, valamint

| ii. | Öregségi Szolidaritási Alap |
| --- | --- |

ii.

Öregségi Szolidaritási Alap

a szerzett jogok tekintetében (az 1956. június 30-i törvény, a Szociális Biztonsági Törvény VIII. kötetében kodifikálva);

| b) | Fogyatékossággal élő felnőttek számára nyújtandó juttatások (a szociális biztonsági kódex VIII. kötetében kodifikált, 1975. június 30-i törvény); |
| --- | --- |

b)

| c) | Különleges juttatás (a szociális biztonsági kódex VIII. kötetében kodifikált, 1952. július 10-i törvény) a szerzett jogok tekintetében; |
| --- | --- |

c)

| d) | Öregségi szolidaritási juttatás (a szociális biztonsági kódex VIII. kötetében kodifikált, 2004. június 24-i rendelet) 2006. január 1-től. |
| --- | --- |

d)

K.
     
  OLASZORSZÁG

| a) | Nincstelenek szociális nyugdíjai (1969. április 30-i 153. törvény); |
| --- | --- |

a)

| b) | A fogyatékkal élő civilek és rokkantak számára nyújtott nyugdíjak és juttatások (1974. március 30-i 118. számú törvény és 1980. február 11-i 18. számú törvény, valamint 1988. november 23-i 508. számú törvény); |
| --- | --- |

b)

| c) | Siket-némák számára nyújtandó nyugdíjak és juttatások (1970. május 26-i 381. számú törvény és 1988. november 23-i 508. számú törvény); |
| --- | --- |

c)

| d) | A vak civil személyek számára nyújtott nyugdíjak és juttatások (1970. május 27-i 382. számú törvény és 1988. november 23-i 508. számú törvény); |
| --- | --- |

d)

| e) | A minimum nyugdíjakat kiegészítő ellátások (1952. április 4-i 218. számú törvény, 1983. november 11-i 638. számú törvény, valamint 1990. december 29-i 407. számú törvény); |
| --- | --- |

e)

| f) | Fogyatékossággal élők juttatásait kiegészítő támogatások (1984. június 12-i 222. számú törvény); |
| --- | --- |

f)

| g) | Szociális juttatások (1995. augusztus 8-i 335. számú törvény); |
| --- | --- |

g)

| h) | Szociális gyarapodás (1988. december 29-i 544. számú törvény 1. cikkének (1) és (12) bekezdése, valamint módosításai). |
| --- | --- |

h)

L.
     
  CIPRUS

| a) | Szociális nyugdíj (a szociális nyugdíjról szóló 1995. évi, módosított 25(I)95. számú törvény); |
| --- | --- |

a)

| b) | Súlyosan mozgáskorlátozott személyeknek nyújtott juttatás (a miniszterek tanácsának 1992. október 16-i 38210. számú, 1994. augusztus 1-jei 41370. számú, valamint az 1997. június 11-i 46183. számú és a 2001. május 16-i 53675. számú döntése); |
| --- | --- |

b)

| c) | Vak személyek számára nyújtandó különleges támogatás (a különleges támogatásokról szóló, 1996. évi, módosított 77(I)/96. számú törvény). |
| --- | --- |

c)

M.
     
  LETTORSZÁG

| a) | Állami szociális biztonsági ellátás (az állami szociális ellátásokról szóló, 2003. január 1-jei törvény.); |
| --- | --- |

a)

| b) | Támogatás a mozgáskorlátozottak szállítási költségeinek megtérítésére (az állami szociális ellátásokról szóló, 2003. január 1-jei törvény). |
| --- | --- |

b)

N.
     
  LITVÁNIA

| a) | Szociális támogatási nyugdíj (az állami szociális segélyezési juttatásokról szóló, 2005. évi törvény, 5. cikk); |
| --- | --- |

a)

| b) | Szociális segély (az állami szociális segélyezési juttatásokról szóló, 2005. évi törvény, 15. cikk); |
| --- | --- |

b)

| c) | Mozgásproblémákkal küzdő fogyatékossággal élő személyek utazási költségtérítése (az utazási költségtérítésről szóló, 2000. évi törvény 7. cikke). |
| --- | --- |

c)

O.
     
  LUXEMBURG

Jövedelem a súlyos fogyatékossággal élők számára (2003. szeptember 12-i törvény 1. cikkének (2) bekezdése), a fogyatékossággal élő olyan munkavállalóként elismert személyek kivételével, akik az általános munkaerőpiacon vagy védett környezetben rendelkeznek munkahellyel.

P.
     
  MAGYARORSZÁG

| a) | Rokkantsági járadék (a 83/1987. minisztertanácsi rendelet (XII 27) a rokkantsági járadékról); |
| --- | --- |

a)

| b) | Időskorúak nem járulékalapú járadéka (a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény); |
| --- | --- |

b)

| c) | Közlekedési támogatás (a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII 27) Korm. rendelet)
  . |
| --- | --- |

c)

Közlekedési támogatás (a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII 27) Korm. rendelet)
  .

Q.
     
  MÁLTA

| a) | Kiegészítő juttatás (A szociális biztonságról szóló 1987. évi törvény 73. cikke (Cap. 318)); |
| --- | --- |

a)

| b) | Öregségi nyugdíj (az 1987. évi, szociális biztonságról szóló törvény (318. fejezet)
  . |
| --- | --- |

b)

Öregségi nyugdíj (az 1987. évi, szociális biztonságról szóló törvény (318. fejezet)
  .

R.
     
  HOLLANDIA

| a) | Wet Arbeidsongeschiktheidsvoorziening jonggehandicapten (Wajong) (a fogyatékossággal élő fiatalok munkaképtelenségi juttatásáról szóló), 1997. április 24-i törvény; |
| --- | --- |

a)

| b) | Toeslagenwet (TW) (a kiegészítő juttatásokról szóló) 1986. november 6-i törvény. |
| --- | --- |

b)

S.
     
  AUSZTRIA

Kiegyenlítő juttatás (1955. szeptember 9-i szövetségi törvény az általános társadalombiztosításról, 1978. október 11-i szövetségi törvény a kereskedelemben dolgozó személyek társadalombiztosításáról és 1978. október 11-i szövetségi törvény a mezőgazdasági termelők társadalombiztosításáról)

T.
     
  LENGYELORSZÁG

Szociális nyugdíj (2003. június 27-i törvény a szociális nyugdíjakról)

U.
     
  PORTUGÁLIA

| a) | Nem járulékalapú öregségi és rokkantsági állami nyugdíj (1980. október 13-i 464/80. törvényerejű rendelet); |
| --- | --- |

a)

| b) | Nem járulékalapú özvegyi nyugdíj (1981. november 11-i 52/81. számú rendelet); |
| --- | --- |

b)

| c) | Időskorúak szolidaritási juttatása (a 2006. december 11-i 236/2006 rendelet által módosított 2005. december 29-i 232/2005 rendelet)
  . |
| --- | --- |

c)

Időskorúak szolidaritási juttatása (a 2006. december 11-i 236/2006 rendelet által módosított 2005. december 29-i 232/2005 rendelet)
  .

V.
     
  SZLOVÉNIA

| a) | Állami nyugdíj (1999. december 23-i nyugdíj- és fogyatékossági biztosítási törvény); |
| --- | --- |

a)

| b) | Nyugdíjasok részére nyújtott jövedelemtámogatás (A nyugdíjakról és a fogyatékossággal élő személyek biztosításáról szóló 1999. december 23-i törvény); |
| --- | --- |

b)

| c) | Fenntartási támogatás (1999. december 23-i nyugdíj- és fogyatékossági biztosítási törvény)
  . |
| --- | --- |

c)

Fenntartási támogatás (1999. december 23-i nyugdíj- és fogyatékossági biztosítási törvény)
  .

W.
     
  SZLOVÁKIA

| a) | A kizárólagos jövedelmi forrást jelentő nyugdíjak 2004. január 1. előtt már megítélt kiigazítása; |
| --- | --- |

a)

| b) | A 2004. január 1. előtt már megítélt szociális nyugdíj
  . |
| --- | --- |

b)

A 2004. január 1. előtt már megítélt szociális nyugdíj
  .

X.
     
  FINNORSZÁG

| a) | Nyugdíjasok lakhatási támogatása (571/2007. törvény a nyugdíjasok lakhatási támogatásáról); |
| --- | --- |

a)

| b) | Munkaerő-piaci támogatás (1290/2002 törvény a munkanélküli ellátásokról); |
| --- | --- |

b)

| c) | Különleges segélyek bevándorlók részére (A bevándorlók különleges támogatásairól szóló, 1192/2002. számú törvény)
  . |
| --- | --- |

c)

Különleges segélyek bevándorlók részére (A bevándorlók különleges támogatásairól szóló, 1192/2002. számú törvény)
  .

Y.
     
  SVÉDORSZÁG

| a) | Lakhatási hozzájárulás nyugdíjban részesülő személyek számára (2001: 761 törvény); |
| --- | --- |

a)

| b) | Idősek számára nyújtandó pénzbeli támogatások (2001: 853 törvény)
  . |
| --- | --- |

b)

Idősek számára nyújtandó pénzbeli támogatások (2001: 853 törvény)
  .

Z.
     
  EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| a) | Állami nyugdíjjuttatás (A 2002-es állami nyugdíjjuttatásról szóló 2002. évi törvény és az állami nyugdíjjuttatásról szóló 2002. évi törvény (Észak-Írország)); |
| --- | --- |

a)

| b) | Jövedelem alapú támogatások munkakeresőknek (1995. évi munkakeresői törvény és 1995. évi munkakeresői végzés (Észak-Írország)); |
| --- | --- |

b)

| c) | Jövedelemtámogatás (1992-es törvény a szociális biztonsági hozzájárulásokról és juttatásokról és 1992-es törvény a szociális biztonsági hozzájárulásokról és juttatásokról (Észak-Írország)); |
| --- | --- |

c)

| d) | Fogyatékossággal élők támogatásának mobilitási összetevője (1992-es törvény a szociális biztonsági hozzájárulásokról és juttatásokról és 1992-es törvény a szociális biztonsági hozzájárulásokról és juttatásokról (Észak-Írország).
  ” |
| --- | --- |

d)

| 11. | A XI. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „XI. MELLÉKLET
  A TAGÁLLAMOK JOGSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

  [51. cikk (3) bekezdése, 56. cikk (1) bekezdése és 83. cikk]

  A.   BELGIUM
  Nincs.


  B.
     
  BULGÁRIA




  A bolgár egészségbiztosítási törvény 33. cikkének (1) bekezdése minden olyan személyre alkalmazandó, akinek a számára Bulgária az illetékes tagállam e rendelet III. címének 1. fejezete szerint.



  C.   CSEH KÖZTÁRSASÁG
  Nincs.

  D.   DÁNIA
  ▐






  1. | a) | A »lov om« szociális nyugdíj (szociális nyugdíjtörvény) szerint a nyugdíj kiszámítása szempontjából a határ menti ingázó vagy az idénymunkás által által
  a dán jogszabályok értelmében
  szerzett szolgálati vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi idő a túlélő házastárs által Dániában szerzett tartózkodási időnek tekintendő, amennyiben a túlélő házastárs a fenti időszak folyamán házastársi életközösségben élt a fent említett munkavállalóval, illetve nem élt tőle összeférhetetlenség miatt ténylegesen külön, és feltéve hogy a fenti időszak alatt a házastárs egy másik tagállam területén rendelkezett lakóhellyel.
  E bekezdés alkalmazásában az »idénymunka« olyan munkát jelent, amely az évszakok váltakozásától függően minden évben automatikusan visszatér. |
| --- | --- | --- | --- |

11.

11

A XI. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„XI. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMOK JOGSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

[51. cikk (3) bekezdése, 56. cikk (1) bekezdése és 83. cikk]

A.   BELGIUM

Nincs.

B.
     
  BULGÁRIA

A bolgár egészségbiztosítási törvény 33. cikkének (1) bekezdése minden olyan személyre alkalmazandó, akinek a számára Bulgária az illetékes tagállam e rendelet III. címének 1. fejezete szerint.

C.   CSEH KÖZTÁRSASÁG

Nincs.

D.   DÁNIA

▐

1.

a)

A »lov om« szociális nyugdíj (szociális nyugdíjtörvény) szerint a nyugdíj kiszámítása szempontjából a határ menti ingázó vagy az idénymunkás által által
  a dán jogszabályok értelmében
  szerzett szolgálati vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi idő a túlélő házastárs által Dániában szerzett tartózkodási időnek tekintendő, amennyiben a túlélő házastárs a fenti időszak folyamán házastársi életközösségben élt a fent említett munkavállalóval, illetve nem élt tőle összeférhetetlenség miatt ténylegesen külön, és feltéve hogy a fenti időszak alatt a házastárs egy másik tagállam területén rendelkezett lakóhellyel.

E bekezdés alkalmazásában az »idénymunka« olyan munkát jelent, amely az évszakok váltakozásától függően minden évben automatikusan visszatér.

| b) | A »lov om« szociális nyugdíj (szociális nyugdíjtörvény) szerint a nyugdíj kiszámítása szempontjából a 2. bekezdés a) pontjának hatálya alá nem tartozó személy által 1984. január 1-je előtt előtt
  a dán jogszabályok értelmében
  szerzett munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként teljesített tevékenységi idő a hátrahagyott házastárs által Dániában szerzett tartózkodási időnek tekintendő, amennyiben a hátrahagyott házastárs a fenti időszak folyamán házastársi életközösségben élt a munkavállalóval vagy önálló vállalkozóval, illetve nem élt tőle összeférhetetlenség miatt ténylegesen külön, és feltéve hogy a fenti időszak alatt a házastárs egy másik tagállam területén rendelkezett lakóhellyel. |
| --- | --- |

b)

A »lov om« szociális nyugdíj (szociális nyugdíjtörvény) szerint a nyugdíj kiszámítása szempontjából a 2. bekezdés a) pontjának hatálya alá nem tartozó személy által 1984. január 1-je előtt előtt
  a dán jogszabályok értelmében
  szerzett munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként teljesített tevékenységi idő a hátrahagyott házastárs által Dániában szerzett tartózkodási időnek tekintendő, amennyiben a hátrahagyott házastárs a fenti időszak folyamán házastársi életközösségben élt a munkavállalóval vagy önálló vállalkozóval, illetve nem élt tőle összeférhetetlenség miatt ténylegesen külön, és feltéve hogy a fenti időszak alatt a házastárs egy másik tagállam területén rendelkezett lakóhellyel.

| c) | Az a) és b) pont szerint figyelembe veendő időszakokat nem kell figyelembe venni, ha egybeesnek az érintett személynek egy másik tagállam kötelező biztosításáról szóló jogszabályai szerint járó nyugdíj kiszámításánál figyelembe vett időszakokkal vagy azokkal az időszakokkal, amikor az érintett személy e jogszabályok alapján nyugdíjban részesült. Ezeket az időszakokat azonban figyelembe kell venni, ha az említett nyugdíj éves összege kevesebb a szociális nyugdíj alapösszegének felénél. |
| --- | --- |

c)

Az a) és b) pont szerint figyelembe veendő időszakokat nem kell figyelembe venni, ha egybeesnek az érintett személynek egy másik tagállam kötelező biztosításáról szóló jogszabályai szerint járó nyugdíj kiszámításánál figyelembe vett időszakokkal vagy azokkal az időszakokkal, amikor az érintett személy e jogszabályok alapján nyugdíjban részesült. Ezeket az időszakokat azonban figyelembe kell venni, ha az említett nyugdíj éves összege kevesebb a szociális nyugdíj alapösszegének felénél.

| 2. | a) | A 6. cikk rendelkezései ellenére azok a személyek, akik egy vagy több tagállamban nem álltak munkaviszonyban, csak akkor jogosultak a dán szociális nyugdíjra, ha jelenleg vagy korábban legalább három évig Dániában állandó lakóhellyel rendelkeznek/rendelkeztek, feltéve ha megfelelnek a dán jogszabályok által előírt korhatároknak. Figyelemmel a 4. cikkre a 7. cikk nem alkalmazandó olyan dán szociális nyugdíjra, amelyre ilyen személyek jogosultságot szereztek. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

A 6. cikk rendelkezései ellenére azok a személyek, akik egy vagy több tagállamban nem álltak munkaviszonyban, csak akkor jogosultak a dán szociális nyugdíjra, ha jelenleg vagy korábban legalább három évig Dániában állandó lakóhellyel rendelkeznek/rendelkeztek, feltéve ha megfelelnek a dán jogszabályok által előírt korhatároknak. Figyelemmel a 4. cikkre a 7. cikk nem alkalmazandó olyan dán szociális nyugdíjra, amelyre ilyen személyek jogosultságot szereztek.

| b) | A fent említett rendelkezések nem alkalmazandók a dán szociális nyugdíjjogosultságra olyan személyek családtagjai számára, akik jelenleg vagy korábban Dániában munkaviszonyban állnak/álltak, vagy diákok, illetve családtagjaik számára. |
| --- | --- |

b)

A fent említett rendelkezések nem alkalmazandók a dán szociális nyugdíjjogosultságra olyan személyek családtagjai számára, akik jelenleg vagy korábban Dániában munkaviszonyban állnak/álltak, vagy diákok, illetve családtagjaik számára.

| 3. | A ledighedsydelsébe (»rugalmas munka« rendszer) belépett munkanélkülieknek nyújtott ideiglenes ellátást (1997. június 10-i 455. törvény) e rendelet III. címének 6. fejezete tárgyalja. A másik tagállamba kerülő munkanélkülieket illetően a 64. és 65. cikk alkalmazandó, amennyiben e tagállamnak azonos kategóriájú személyek számára hasonló foglalkoztatási rendszerei vannak. |
| --- | --- |

3.

A ledighedsydelsébe (»rugalmas munka« rendszer) belépett munkanélkülieknek nyújtott ideiglenes ellátást (1997. június 10-i 455. törvény) e rendelet III. címének 6. fejezete tárgyalja. A másik tagállamba kerülő munkanélkülieket illetően a 64. és 65. cikk alkalmazandó, amennyiben e tagállamnak azonos kategóriájú személyek számára hasonló foglalkoztatási rendszerei vannak.

| 4. | Ha a dán szociális nyugdíj kedvezményezettje egy másik tagállamtól is jogosult túlélő hozzátartozói nyugdíjra, ezek a nyugdíjak a dán jogszabályok alkalmazásában a rendelet 53. cikkének (1) bekezdése értelmében ugyanolyan típusú ellátásoknak tekintendők azzal a feltétellel, hogy az a személy, aki által szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő a túlélő hozzátartozói nyugdíj kiszámításának alapjául szolgál, szintén jogosult dán szociális nyugdíjra. |
| --- | --- |

4.

Ha a dán szociális nyugdíj kedvezményezettje egy másik tagállamtól is jogosult túlélő hozzátartozói nyugdíjra, ezek a nyugdíjak a dán jogszabályok alkalmazásában a rendelet 53. cikkének (1) bekezdése értelmében ugyanolyan típusú ellátásoknak tekintendők azzal a feltétellel, hogy az a személy, aki által szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő a túlélő hozzátartozói nyugdíj kiszámításának alapjául szolgál, szintén jogosult dán szociális nyugdíjra.

E.   NÉMETORSZÁG

▐

| 1. | E rendelet
  5.
  cikkének
  a) pontja ellenére a Sozialgesetzbuch VI SGB VI. (szociális törvénykönyv VI.
  könyve
  ) 5. cikke (4) bekezdésének 1.
  pontja ellenére az olyan személy, aki
  egy másik tagállam jogszabályai értelmében teljes öregségi nyugdíjra jogosult személyre,
  kérelmezheti a német nyugdíjbiztosítási rendszer szerinti
  kötelező
  biztosítást
  . |
| --- | --- |

1.

E rendelet
  5.
  cikkének
  a) pontja ellenére a Sozialgesetzbuch VI SGB VI. (szociális törvénykönyv VI.
  könyve
  ) 5. cikke (4) bekezdésének 1.
  pontja ellenére az olyan személy, aki
  egy másik tagállam jogszabályai értelmében teljes öregségi nyugdíjra jogosult személyre,
  kérelmezheti a német nyugdíjbiztosítási rendszer szerinti
  kötelező
  biztosítást
  .

| 2. | E rendelet 5. cikkének a) pontja és a Sozialgesetzbuch VI (szociális törvénykönyv VI. könyve)
  7. cikkének (1) és (3)
  bekezdése ellenére az olyan személy,
  aki
  egy másik tagállamban kötelező
  biztosítással rendelkezik
  , vagy egy másik tagállam jogszabályai értelmében öregségi nyugdíjban részesül, csatlakozhat az önkéntes biztosítási rendszerhez Németországban. |
| --- | --- |

2.

E rendelet 5. cikkének a) pontja és a Sozialgesetzbuch VI (szociális törvénykönyv VI. könyve)
  7. cikkének (1) és (3)
  bekezdése ellenére az olyan személy,
  aki
  egy másik tagállamban kötelező
  biztosítással rendelkezik
  , vagy egy másik tagállam jogszabályai értelmében öregségi nyugdíjban részesül, csatlakozhat az önkéntes biztosítási rendszerhez Németországban.

| 3. | A valamely másik tagállamban élő biztosítottak számára Sozialgesetzbuch V, 47(1) szakasza, a Sozialgesetzbuch VII, 47(1) szakasza és a Reichsversicherungsordnung 200 (2) szakasza szerinti pénzbeli ellátás nyújtásának céljából a német biztosítási rendszerek a nettó fizetést, amely alapján az ellátás mennyiségét meghatározzák, úgy állapítják meg, mintha a biztosított Németországban élne, kivéve, ha a biztosított kérelmezi, hogy az ellátást az általa ténylegesen kapott nettó fizetés alapján állapítsák meg. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Más tagállamok olyan állampolgárai, akiknek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye Németországon kívül található, és akik megfelelnek a német nyugdíjbiztosítási rendszer feltételeinek, csak abban az esetben fizethetnek önkéntes hozzájárulást, amennyiben korábban önkéntes vagy kötelező biztosítással rendelkeztek a német nyugdíjbiztosítási rendszerben; ez azokra a hontalanokra és menekültekre is alkalmazandó, akiknek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye valamely másik tagállamban van. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A pauschale Anrechnungszeit-ot (az ellátások kiosztásánál figyelembe vett átlagos időszakokat) az SGB VI. 253. cikke értelmében kizárólag a Németországban szerzett időszakok alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

5.

A pauschale Anrechnungszeit-ot (az ellátások kiosztásánál figyelembe vett átlagos időszakokat) az SGB VI. 253. cikke értelmében kizárólag a Németországban szerzett időszakok alapján határozzák meg.

| 6. | Olyan esetekben,
  amikor a nyugdíj újraszámítására
  az 1991. december 31-én hatályos német nyugdíjjogszabályok alkalmazandók, kizárólag a ║ német jogszabályok alkalmazandók a német Ersatzzeiten (beszámítható idő) beszámítása céljára. |
| --- | --- |

6.

Olyan esetekben,
  amikor a nyugdíj újraszámítására
  az 1991. december 31-én hatályos német nyugdíjjogszabályok alkalmazandók, kizárólag a ║ német jogszabályok alkalmazandók a német Ersatzzeiten (beszámítható idő) beszámítása céljára.

| 7. | A Fremdrentengesetz (külföldi nyugdíjakról szóló törvény) (2) bekezdésének rendelkezései ellenére, a rendelet alkalmazási körén belül továbbra is alkalmazandók azok a német jogszabályok, amelyek olyan munkahelyi balesetekre és foglalkozási megbetegedésekre vonatkoznak, amelyekért a külföldi nyugdíjakról szóló jogszabályok értelmében kártérítést kell fizetni, továbbá azon német jogszabályok, amelyek az olyan biztosítási időkért járó ellátásokra vonatkoznak, amelyek a Bundesvertriebenengesetz (a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a menekültekről szóló törvény) (1) bekezdésének 2. és 3. pontjában felsorolt területekre alkalmazandó, külföldi nyugdíjakról szóló törvény értelmében beszámíthatók. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A rendelet 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett elméleti összeg kiszámításánál a szabadfoglalkozásúak nyugdíjrendszerében az illetékes intézet a tagsági idő alatti hozzájárulások fizetése révén az érintett intézet tagjaként szerzett átlagos éves nyugdíjjogosultságot veszi alapul minden egyes, bármelyik tagállam jogszabályai alapján teljesített biztosítási év tekintetében. |
| --- | --- |

8.

F.   ÉSZTORSZÁG

A szülői ellátás kiszámításához az Észtországon kívüli tagállamokban töltött szolgálati időszakok úgy tekintendők, hogy azok a szociális adó ugyanazon átlagos összegén alapulnak, mint amelyet az Észtországban töltött összesített szolgálati időszakok alatt fizettek. Amennyiben a referenciaév alatt a személy csak más tagállamokban állt munkaviszonyban, az ellátás kiszámítása úgy tekintendő, hogy az a referenciaév és a szülési szabadság között Észtországban fizetett szociális adó átlagán alapul.

G.   GÖRÖGORSZÁG

| 1. | A görög állampolgároknak vagy görög származású külföldieknek a nyugdíjbiztosítási rendszerhez való önkéntes csatlakozásáról szóló 1469/84. sz. törvény más tagállamok állampolgáraira, hontalanokra vagy menekültekre is alkalmazandó, amennyiben ezen személyek lakóhelyüktől vagy tartózkodási helyüktől függetlenül korábban kötelezően vagy önkéntesen csatlakoztak a görög nyugdíjbiztosítási rendszerhez. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A e rendelet 5. cikke a) pontjában és az 1140/81. sz. törvény 34. cikkében foglaltak ellenére az a személy, aki valamely más tagállam joga alapján munkahelyi balesetből vagy foglalkozási betegségből kifolyólag nyugdíjban részesül, kérheti a mezőgazdasági biztosítási rendszer által alkalmazott jogszabályok szerinti kötelező biztosítását, amennyiben az ezen jogszabályok hatálya alá tartozó tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

2.

H.   SPANYOLORSZÁG

▐

| 1. | Az e rendelet
  52. cikke (1) bekezdésének b) pontja i. alpontjának
  végrehajtása céljából azokat az éveket,
  amelyeknek még el kell telniük ahhoz, hogy
  a
  munkavállaló elérje
  a Ley de clases pasivas del Estado (a közalkalmazotti státuszból nyugdíjazottakról szóló törvény)
  egységes szerkezetbe foglalt
  szövegének
  31. cikke (4) bekezdésében
  előírt nyugdíjkorhatár vagy a kötelező nyugdíjazás eléréséhez, csak akkor
  kell
  figyelembe
  venni az államnak
  teljesített
  tényleges
  szolgálatként, ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor, amelyből adódóan rokkantsági vagy haláleseti nyugdíj jár, a kedvezményezett a spanyol közalkalmazottakra vonatkozó különleges rendszerbe tartozott, vagy olyan tevékenységet végzett,
  amelyre e rendszer kiterjed, vagy ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor, amelyből adódóan nyugdíj jár, a kedvezményezett olyan tevékenységet végzett,
  amely
  szükségessé tette volna, hogy az érintett személy, ha a tevékenységet Spanyolországban végezte volna, a spanyol közalkalmazottakra, a fegyveres erőkre vagy az igazságszolgáltatásban dolgozókra vonatkozó különleges rendszerbe tartozzon
  . |
| --- | --- |

1.

Az e rendelet
  52. cikke (1) bekezdésének b) pontja i. alpontjának
  végrehajtása céljából azokat az éveket,
  amelyeknek még el kell telniük ahhoz, hogy
  a
  munkavállaló elérje
  a Ley de clases pasivas del Estado (a közalkalmazotti státuszból nyugdíjazottakról szóló törvény)
  egységes szerkezetbe foglalt
  szövegének
  31. cikke (4) bekezdésében
  előírt nyugdíjkorhatár vagy a kötelező nyugdíjazás eléréséhez, csak akkor
  kell
  figyelembe
  venni az államnak
  teljesített
  tényleges
  szolgálatként, ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor, amelyből adódóan rokkantsági vagy haláleseti nyugdíj jár, a kedvezményezett a spanyol közalkalmazottakra vonatkozó különleges rendszerbe tartozott, vagy olyan tevékenységet végzett,
  amelyre e rendszer kiterjed, vagy ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor, amelyből adódóan nyugdíj jár, a kedvezményezett olyan tevékenységet végzett,
  amely
  szükségessé tette volna, hogy az érintett személy, ha a tevékenységet Spanyolországban végezte volna, a spanyol közalkalmazottakra, a fegyveres erőkre vagy az igazságszolgáltatásban dolgozókra vonatkozó különleges rendszerbe tartozzon
  .

| 2. | a) | Az 56. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében az elméleti spanyol ellátás a spanyol szociális biztonsági rendszer számára az utolsó járulék befizetését közvetlenül megelőző évek során a személy tényleges járuléka alapján kerül kiszámításra. Ha a nyugdíj alapösszegének kiszámításakor más tagállamok jogszabályai értelmében biztosítási és/vagy tartózkodási időket kell figyelembe venni, Spanyolországban azt a járulékalapot kell alkalmazni a fent említett időszakokhoz, amely időben legközelebb esik a referenciaidőszakokhoz, figyelembe véve a kiskereskedelmi árindex alakulását. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Az 56. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében az elméleti spanyol ellátás a spanyol szociális biztonsági rendszer számára az utolsó járulék befizetését közvetlenül megelőző évek során a személy tényleges járuléka alapján kerül kiszámításra. Ha a nyugdíj alapösszegének kiszámításakor más tagállamok jogszabályai értelmében biztosítási és/vagy tartózkodási időket kell figyelembe venni, Spanyolországban azt a járulékalapot kell alkalmazni a fent említett időszakokhoz, amely időben legközelebb esik a referenciaidőszakokhoz, figyelembe véve a kiskereskedelmi árindex alakulását.

| b) | ║A kapott nyugdíj összegét növelni kell a minden egyes egymást követő évre az azonos jellegű nyugdíjakra kiszámított növekmény és átértékelés összegével. |
| --- | --- |

b)

║A kapott nyugdíj összegét növelni kell a minden egyes egymást követő évre az azonos jellegű nyugdíjakra kiszámított növekmény és átértékelés összegével.

| 3. | Más tagállamokban teljesített olyan időszakok, amelyeket a köztisztviselőkre, a fegyveres erőkre, vagy az igazságügyi hatóságokra vonatkozó különleges rendszerbe kell beszámítani, az e rendelet 56. cikke alkalmazásában ugyanolyan elbírálásban részesülnek, mint az időben azokhoz legközelebb álló, köztisztviselőként Spanyolországban szerzett időszakok. |
| --- | --- |

3.

Más tagállamokban teljesített olyan időszakok, amelyeket a köztisztviselőkre, a fegyveres erőkre, vagy az igazságügyi hatóságokra vonatkozó különleges rendszerbe kell beszámítani, az e rendelet 56. cikke alkalmazásában ugyanolyan elbírálásban részesülnek, mint az időben azokhoz legközelebb álló, köztisztviselőként Spanyolországban szerzett időszakok.

| 4. | Az általános szociális biztonsági törvény második átmeneti rendelkezésében említett, életkoron alapuló kiegészítés e rendelet valamennyi olyan kedvezményezettje tekintetében alkalmazandó, akik nevében 1967. január 1-jét megelőzően járulékbefizetésre került sor a spanyol jog alapján; e rendelet 5. cikkének alkalmazásában nem lehetséges a más tagállamban az előbb említett időpontot megelőzően elismert biztosítási időszakokat olyan módon kezelni, mintha azok egyenlők lennének a Spanyolországban fizetett járulékokkal, kizárólag ezen rendelet alkalmazásában. A tengerészekre vonatkozó különleges rendszer esetében az 1967. január 1-jének megfelelő időpont 1970. augusztus 1., a szénbányászok különleges szociális biztonsági rendszere esetében pedig 1969. április 1. |
| --- | --- |

4.

I.   FRANCIAORSZÁG

| 1. | Más tagállamok olyan állampolgárai, akiknek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye Franciaországon kívül található, és akik megfelelnek a francia nyugdíjbiztosítási rendszer feltételeinek, csak abban az esetben fizethetnek önkéntes hozzájárulást, amennyiben korábban önkéntes vagy kötelező biztosítással rendelkeztek a francia nyugdíjbiztosítási rendszerben; ez azokra a hontalanokra és menekültekre is alkalmazandó, akiknek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye valamely másik tagállamban van. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Azon személyek számára, akik e rendelet 17., 24. vagy 26. cikke értelmében természetbeni ellátásban részesülnek, és a Haut-Rhin, Bas-Rhin vagy Moselle francia megyében élnek, a költségeik fedezéséért felelős, másik tagállam intézménye nevében nyújtott természetbeni ellátások tartalmazzák mind az általános betegbiztosítási rendszer, mind az Alsace-Moselle-i kötelező kiegészítő helyi betegbiztosítási rendszer által nyújtott ellátásokat. |
| --- | --- |

2.

Azon személyek számára, akik e rendelet 17., 24. vagy 26. cikke értelmében természetbeni ellátásban részesülnek, és a Haut-Rhin, Bas-Rhin vagy Moselle francia megyében élnek, a költségeik fedezéséért felelős, másik tagállam intézménye nevében nyújtott természetbeni ellátások tartalmazzák mind az általános betegbiztosítási rendszer, mind az Alsace-Moselle-i kötelező kiegészítő helyi betegbiztosítási rendszer által nyújtott ellátásokat.

| 3. | Az e rendelet III. címe 5. fejezete alkalmazásában a munkavállalói vagy az önálló vállalkozói tevékenységben jelenleg vagy korábban részt vevő személyre alkalmazandó francia jogszabályok tartalmazzák az érintett személyre alkalmazandó alapvető öregségi biztosítási rendszer(eke)t és a kiegészítő nyugdíjrendszer(eke)t egyaránt. |
| --- | --- |

3.

Az e rendelet III. címe 5. fejezete alkalmazásában a munkavállalói vagy az önálló vállalkozói tevékenységben jelenleg vagy korábban részt vevő személyre alkalmazandó francia jogszabályok tartalmazzák az érintett személyre alkalmazandó alapvető öregségi biztosítási rendszer(eke)t és a kiegészítő nyugdíjrendszer(eke)t egyaránt.

J.   ÍRORSZÁG

| 1. | E rendelet 21. cikkének (2) bekezdése és 62. cikke ellenére, az
  ír jogszabályok értelmében a
  biztosított –
  betegbiztosítási ellátások vagy a munkanélküli segély megállapításához figyelembe veendő,
  előírt beszámítandó
  -
  heti jövedelmének
  kiszámítása céljából
  az adott évben
  valamely másik tagállam jogszabályai szerint foglalkoztatásban töltött minden egyes hétre vonatkozóan az adott évben a munkavállalók átlagos heti jövedelmének megfelelő összeget kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.

E rendelet 21. cikkének (2) bekezdése és 62. cikke ellenére, az
  ír jogszabályok értelmében a
  biztosított –
  betegbiztosítási ellátások vagy a munkanélküli segély megállapításához figyelembe veendő,
  előírt beszámítandó
  -
  heti jövedelmének
  kiszámítása céljából
  az adott évben
  valamely másik tagállam jogszabályai szerint foglalkoztatásban töltött minden egyes hétre vonatkozóan az adott évben a munkavállalók átlagos heti jövedelmének megfelelő összeget kell figyelembe venni.

| 2. | Amennyiben e rendelet
  46. cikke alkalmazandó, ha
  az érintett személy keresőképtelenné, majd
  ebből eredően
  rokkanttá válik, miközben egy másik tagállam jogszabályai hatálya alá tartozik, Írország
  a 2005-as, egységes szerkezetbe foglalt
  szociális jóléti (kodifikált) törvény
  118
  . szakasza (1)
  bekezdésének
  a) pontja alkalmazásában figyelembe vesz minden olyan időszakot, amely során – a keresőképtelenséget követő rokkantságot illetően – az ír jogszabályok értelmében keresőképtelennek
  minősült volna
  . |
| --- | --- |

2.

Amennyiben e rendelet
  46. cikke alkalmazandó, ha
  az érintett személy keresőképtelenné, majd
  ebből eredően
  rokkanttá válik, miközben egy másik tagállam jogszabályai hatálya alá tartozik, Írország
  a 2005-as, egységes szerkezetbe foglalt
  szociális jóléti (kodifikált) törvény
  118
  . szakasza (1)
  bekezdésének
  a) pontja alkalmazásában figyelembe vesz minden olyan időszakot, amely során – a keresőképtelenséget követő rokkantságot illetően – az ír jogszabályok értelmében keresőképtelennek
  minősült volna
  .

K.   OLASZORSZÁG

Nincs

L.   CIPRUS

A 6., 51. és 61. cikk rendelkezéseinek alkalmazásában az 1980. október 6-án vagy azután kezdődő valamennyi időszak esetében a Ciprusi Köztársaság jogszabályai értelmében biztosítási hét kerül meghatározásra oly módon, hogy az adott időszak teljes biztosítható jövedelmét elosztják az adott hozzájárulási évben alkalmazandó biztosítható alapjövedelem heti összegével, feltéve ha a hetek így meghatározott száma az adott időszakban nem haladja meg a naptári hetek számát.

M.   LETTORSZÁG

Nincs

N.   LITVÁNIA

Nincs

O.   LUXEMBURG

Nincs

P.   MAGYARORSZÁG

Nincs

Q.   MÁLTA

Köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendelkezések:

| a) | Kizárólag e rendelet 49. és 60. cikkének alkalmazásakor, a fegyveres erőkről (máltai törvénytár 220. fejezet), a rendőrségről (máltai törvénytár 164. fejezet) és a börtönökről szóló törvények (máltai törvénytár 260. fejezet) alapján alkalmazott személyek köztisztviselőknek tekintendők; |
| --- | --- |

a)

Kizárólag e rendelet 49. és 60. cikkének alkalmazásakor, a fegyveres erőkről (máltai törvénytár 220. fejezet), a rendőrségről (máltai törvénytár 164. fejezet) és a börtönökről szóló törvények (máltai törvénytár 260. fejezet) alapján alkalmazott személyek köztisztviselőknek tekintendők;

| b) | A fenti törvények és a nyugdíjrendelet (máltai törvénytár 93. fejezet) alapján fizetett nyugdíjakat kizárólag e rendelet 1. cikk e) pontja alkalmazásában a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszereknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

b)

A fenti törvények és a nyugdíjrendelet (máltai törvénytár 93. fejezet) alapján fizetett nyugdíjakat kizárólag e rendelet 1. cikk e) pontja alkalmazásában a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszereknek kell tekinteni.

R.   HOLLANDIA

1.   Egészségbiztosítás

| a) | A holland jogszabályok szerinti természetbeni ellátásokra való jogosultság tekintetében a természetbeni ellátásokra jogosult személyek e rendelet III. címének 1. és 2. fejezete alkalmazásában a következők:






  i. | olyan személyek, akiknek a Zorgverzekeringswet (egészségbiztosítási törvény) 2. cikke értelmében biztosítást kell kötniük egy egészségbiztosítónál, valamint |
| --- | --- | --- |

a)

A holland jogszabályok szerinti természetbeni ellátásokra való jogosultság tekintetében a természetbeni ellátásokra jogosult személyek e rendelet III. címének 1. és 2. fejezete alkalmazásában a következők:

i.

olyan személyek, akiknek a Zorgverzekeringswet (egészségbiztosítási törvény) 2. cikke értelmében biztosítást kell kötniük egy egészségbiztosítónál, valamint

| ii. | amennyiben
  nem tartoznak
  az i.
  alpontban meghatározottak közé
  ,
  az aktív állományú katonai személyzet egy más tagállamban lakó családtagjai
  ,
  valamint egy
  más
  tagállamban lakóhellyel rendelkező
  és e rendelet értelmében a lakóhelyük szerinti
  országban a holland állam költségén
  egészségügyi ellátásra
  jogosult személyek
  . |
| --- | --- |

ii.

amennyiben
  nem tartoznak
  az i.
  alpontban meghatározottak közé
  ,
  az aktív állományú katonai személyzet egy más tagállamban lakó családtagjai
  ,
  valamint egy
  más
  tagállamban lakóhellyel rendelkező
  és e rendelet értelmében a lakóhelyük szerinti
  országban a holland állam költségén
  egészségügyi ellátásra
  jogosult személyek
  .

| b) | Az 1. bekezdés a) pontjának i) alpontjában említett személyek a Zorgverzekeringswettel (egészségbiztosítási törvény) összhangban az egyik egészségbiztosítónál biztosítást kötnek, az (1) bekezdés a) pontjának ii) alpontjában említett személyek pedig nyilvántartásba vetetik magukat a College voor zorgverzekeringennél (egészségbiztosítási testület). |
| --- | --- |

b)

Az 1. bekezdés a) pontjának i) alpontjában említett személyek a Zorgverzekeringswettel (egészségbiztosítási törvény) összhangban az egyik egészségbiztosítónál biztosítást kötnek, az (1) bekezdés a) pontjának ii) alpontjában említett személyek pedig nyilvántartásba vetetik magukat a College voor zorgverzekeringennél (egészségbiztosítási testület).

| c) | Wet Bijzondere Ziektekostennek
  (a rendkívüli orvosi
  költségekről szóló
  általános törvény)
  rendelkezései
  a
  járulékok befizetésének felelősségére vonatkozóan
  az (1)
  bekezdés
  a)
  pontjában
  említett személyekre és családtagjaikra
  alkalmazandók
  . A
  családtagokra vonatkozóan
  a
  járulékfizetési kötelezettség azt a személyt terheli, aki által
  az
  ellátáshoz való jog fennáll, kivéve a másik tagállamban élő katonai személyzet családtagjait, akiket a járulékfizetési kötelezettség közvetlenül terhel
  . |
| --- | --- |

c)

Wet Bijzondere Ziektekostennek
  (a rendkívüli orvosi
  költségekről szóló
  általános törvény)
  rendelkezései
  a
  járulékok befizetésének felelősségére vonatkozóan
  az (1)
  bekezdés
  a)
  pontjában
  említett személyekre és családtagjaikra
  alkalmazandók
  . A
  családtagokra vonatkozóan
  a
  járulékfizetési kötelezettség azt a személyt terheli, aki által
  az
  ellátáshoz való jog fennáll, kivéve a másik tagállamban élő katonai személyzet családtagjait, akiket a járulékfizetési kötelezettség közvetlenül terhel
  .

| d) | Az (1) bekezdése a) pontjának ii) alpontjában említett személyeket illetően a College voor zorgverzekeringennél (egészségbiztosítási testület) kései nyilvántartásbavétel esetén értelemszerűen a Zorgverzekeringswet (egészségbiztosítási törvény) kései biztosításkötésről szóló rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

d)

Az (1) bekezdése a) pontjának ii) alpontjában említett személyeket illetően a College voor zorgverzekeringennél (egészségbiztosítási testület) kései nyilvántartásbavétel esetén értelemszerűen a Zorgverzekeringswet (egészségbiztosítási törvény) kései biztosításkötésről szóló rendelkezései alkalmazandók.

| e) | Azok a személyek, akik egy Hollandián kívüli tagállam jogszabályai értelmében természetbeni ellátásra jogosultak, Hollandiában lakóhellyel rendelkeznek vagy ideiglenesen Hollandiában tartózkodnak, a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézmény által a hollandiai biztosítottakra nyújtott szakpolitikának megfelelően jogosultak természetbeni ellátásra, figyelembe véve a Zorgverzekeringswet (egészségbiztosítási törvény) 11. cikke (1), (2) és (3) bekezdését és 19. cikke (1) bekezdését, valamint jogosultak az Algemene wet bijzondere ziektekosten (a rendkívüli orvosi
  költségekről szóló
  általános törvény) által nyújtott természetbeni ellátásra is. |
| --- | --- |

e)

Azok a személyek, akik egy Hollandián kívüli tagállam jogszabályai értelmében természetbeni ellátásra jogosultak, Hollandiában lakóhellyel rendelkeznek vagy ideiglenesen Hollandiában tartózkodnak, a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézmény által a hollandiai biztosítottakra nyújtott szakpolitikának megfelelően jogosultak természetbeni ellátásra, figyelembe véve a Zorgverzekeringswet (egészségbiztosítási törvény) 11. cikke (1), (2) és (3) bekezdését és 19. cikke (1) bekezdését, valamint jogosultak az Algemene wet bijzondere ziektekosten (a rendkívüli orvosi
  költségekről szóló
  általános törvény) által nyújtott természetbeni ellátásra is.

| f) | A 23–30. cikk alkalmazásában
  ellátások (
  a
  III. cím 4. és 5. fejezetében tárgyalt nyugdíjakon túlmenően) a
  holland jogszabályok értelmében fizetendő nyugdíjaknak a következő ellátások kezelendők:






  — | az 1966. január 6-i Algemene burgerlijke pensioenwet (a köztisztviselőknek és ezek túlélő hozzátartozóinak fizetendő nyugdíjakról szóló törvény) ║szerint megállapított nyugdíjak; |
| --- | --- | --- |

f)

A 23–30. cikk alkalmazásában
  ellátások (
  a
  III. cím 4. és 5. fejezetében tárgyalt nyugdíjakon túlmenően) a
  holland jogszabályok értelmében fizetendő nyugdíjaknak a következő ellátások kezelendők:

—

az 1966. január 6-i Algemene burgerlijke pensioenwet (a köztisztviselőknek és ezek túlélő hozzátartozóinak fizetendő nyugdíjakról szóló törvény) ║szerint megállapított nyugdíjak;

| — | az 1966. október 6-i Algemene militaire pensioenwet (a katonai állomány tagjainak és ezek túlélő hozzátartozóinak fizetendő nyugdíjakról szóló törvény) ║szerint megállapított nyugdíjak; |
| --- | --- |

—

az 1966. október 6-i Algemene militaire pensioenwet (a katonai állomány tagjainak és ezek túlélő hozzátartozóinak fizetendő nyugdíjakról szóló törvény) ║szerint megállapított nyugdíjak;

| — | az 1972. június 7-i Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen (a katonai állományban keresőképtelenségre irányuló ellátásokról szóló törvény) ║ szerint megállapított, keresőképtelenségre irányuló ellátások; |
| --- | --- |

—

az 1972. június 7-i Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen (a katonai állományban keresőképtelenségre irányuló ellátásokról szóló törvény) ║ szerint megállapított, keresőképtelenségre irányuló ellátások;

| — | az NV Nederlandse Spoorwegen (Holland Vasúttársaság) alkalmazottaira és ezek túlélő hozzátartozóinak fizetendő nyugdíjakról szóló, 1967. február 15-i törvény (Spoorwegpensioenwet) (vasúti nyugdíjtörvény) szerint megállapított nyugdíjak; |
| --- | --- |

—

az NV Nederlandse Spoorwegen (Holland Vasúttársaság) alkalmazottaira és ezek túlélő hozzátartozóinak fizetendő nyugdíjakról szóló, 1967. február 15-i törvény (Spoorwegpensioenwet) (vasúti nyugdíjtörvény) szerint megállapított nyugdíjak;

| — | a Holland Vasúttársaság foglalkoztatási feltételeit szabályozó rendelet (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen) szerint megállapított nyugdíjak; |
| --- | --- |

—

a Holland Vasúttársaság foglalkoztatási feltételeit szabályozó rendelet (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen) szerint megállapított nyugdíjak;

| — | a 65 éves nyugdíjkorhatár elérése előtt nyugdíjazott személyeknek juttatott ellátások olyan nyugdíjrendszer keretében, amelynek célja, hogy hogy
  időskorukban
  rendszeres jövedelemhez juttassa az egykori munkavállalókat, vagy a munkaerőpiac idő előtti elhagyása esetén nyújtott ellátások az 55 éves vagy idősebb munkavállalók részére az állam által vagy a kollektív szerződésben meghatározott rendszer keretében, ▐ |
| --- | --- |

—

a 65 éves nyugdíjkorhatár elérése előtt nyugdíjazott személyeknek juttatott ellátások olyan nyugdíjrendszer keretében, amelynek célja, hogy hogy
  időskorukban
  rendszeres jövedelemhez juttassa az egykori munkavállalókat, vagy a munkaerőpiac idő előtti elhagyása esetén nyújtott ellátások az 55 éves vagy idősebb munkavállalók részére az állam által vagy a kollektív szerződésben meghatározott rendszer keretében, ▐

| — | a hadsereg kötelékébe tartozó személyeknek és köztisztviselőknek leépítés, korkedvezményes, illetve előrehozott nyugdíj esetén rendeletben meghatározott módon nyújtott ellátás. |
| --- | --- |

—

a hadsereg kötelékébe tartozó személyeknek és köztisztviselőknek leépítés, korkedvezményes, illetve előrehozott nyugdíj esetén rendeletben meghatározott módon nyújtott ellátás.

| g) | E rendelet III. címének 1. és 2. fejezete alkalmazásában a holland rendszer értelmében az egészségügyi ellátás létesítményeihez korlátozottan hozzáférő személyeknek az egészségügyi ellátások korlátozott mértékű igénybevétele miatt járó díjvisszatérítés pénzbeni betegellátásnak minősül. |
| --- | --- |

g)

E rendelet III. címének 1. és 2. fejezete alkalmazásában a holland rendszer értelmében az egészségügyi ellátás létesítményeihez korlátozottan hozzáférő személyeknek az egészségügyi ellátások korlátozott mértékű igénybevétele miatt járó díjvisszatérítés pénzbeni betegellátásnak minősül.

▐

2.   Az Algemene Ouderdomswet (AOW) alkalmazása (általános öregségi biztosításról szóló holland törvény)

| a) | Az ║AOW ║ 13. cikkének (1) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1957. január 1-je előtti azon naptári évekre, amelyek során a jogosult nem elégíti ki ezeknek az éveknek biztosítási időként történő elismerését lehetővé tevő alábbi feltételeket:






  — | 15 és 65 éves kora között Hollandia területén lakóhellyel rendelkezett, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

Az ║AOW ║ 13. cikkének (1) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1957. január 1-je előtti azon naptári évekre, amelyek során a jogosult nem elégíti ki ezeknek az éveknek biztosítási időként történő elismerését lehetővé tevő alábbi feltételeket:

—

15 és 65 éves kora között Hollandia területén lakóhellyel rendelkezett, vagy

| — | más tagállam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában végzett munkát egy ott letelepedett munkáltatónál, vagy |
| --- | --- |

—

más tagállam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában végzett munkát egy ott letelepedett munkáltatónál, vagy

| — | olyan időszakok során, amelyek a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időnek tekintendők, másik tagállamban végzett munkát. |
| --- | --- |

—

olyan időszakok során, amelyek a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időnek tekintendők, másik tagállamban végzett munkát.

Az AOW 7. cikkétől eltérően nyugdíjra jogosultnak tekintendők azok a személyek is, akik csak 1957. január 1-je előtt rendelkeztek lakóhellyel vagy álltak munkaviszonyban a fenti feltételekkel összhangban.

| b) | Az AOW 13. cikkének (1) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1989. augusztus 2-a előtti naptári évekre, amelyek során a házasságban élő vagy házasságban élt személy 15. és 65. életéve között nem rendelkezett a fent említett jogszabályok szerinti biztosítással, miközben egy Hollandián kívüli tagállam területén rendelkezett lakóhellyel, ha ezek a naptári évek egybeesnek az adott személy házastársa által a fenti jogszabályok szerint szerzett biztosítási idővel vagy a (2) bekezdés a) pontja szerint figyelembe veendő naptári évekkel, feltéve hogy a házasság fennállt a fenti időszakban.
  Az AOW 7. cikkétől eltérően ez a személy nyugdíjra jogosultnak tekintendő. |
| --- | --- |

b)

Az AOW 13. cikkének (1) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1989. augusztus 2-a előtti naptári évekre, amelyek során a házasságban élő vagy házasságban élt személy 15. és 65. életéve között nem rendelkezett a fent említett jogszabályok szerinti biztosítással, miközben egy Hollandián kívüli tagállam területén rendelkezett lakóhellyel, ha ezek a naptári évek egybeesnek az adott személy házastársa által a fenti jogszabályok szerint szerzett biztosítási idővel vagy a (2) bekezdés a) pontja szerint figyelembe veendő naptári évekkel, feltéve hogy a házasság fennállt a fenti időszakban.

Az AOW 7. cikkétől eltérően ez a személy nyugdíjra jogosultnak tekintendő.

| c) | Az AOW 13. cikke (2) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1957. január 1-je előtti azon naptári évekre, amelyek során a nyugdíjas házastársa nem elégíti ki ezeknek az éveknek biztosítási időként történő elismerését lehetővé tevő alábbi feltételeket:






  — | 15 és 65 éves kora között Hollandia területén rendelkezett lakóhellyel, vagy |
| --- | --- | --- |

c)

Az AOW 13. cikke (2) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1957. január 1-je előtti azon naptári évekre, amelyek során a nyugdíjas házastársa nem elégíti ki ezeknek az éveknek biztosítási időként történő elismerését lehetővé tevő alábbi feltételeket:

—

15 és 65 éves kora között Hollandia területén rendelkezett lakóhellyel, vagy

| — | más tagállam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában végzett munkát egy ott letelepedett munkáltatónál, vagy |
| --- | --- |

—

más tagállam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában végzett munkát egy ott letelepedett munkáltatónál, vagy

| — | olyan időszakok során, amelyek a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időnek tekintendők, másik tagállamban végzett munkát. |
| --- | --- |

—

olyan időszakok során, amelyek a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időnek tekintendők, másik tagállamban végzett munkát.

| d) | Az AOW 13. cikkének (2) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1989. augusztus 2-a előtti naptári évekre, amelyek során a nyugdíjas házastársa 15. és 65. életéve között egy Hollandián kívüli tagállamban rendelkezett lakóhellyel, és nem rendelkezett a fent említett jogszabályok szerinti biztosítással, ha ezek a naptári évek egybeesnek a házastárs által a fenti jogszabályok szerint szerzett biztosítási idővel vagy a (2) bekezdés a) pontja szerint figyelembe veendő naptári évekkel, feltéve hogy a házasság fennállt a fenti időszakban. |
| --- | --- |

d)

Az AOW 13. cikkének (2) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1989. augusztus 2-a előtti naptári évekre, amelyek során a nyugdíjas házastársa 15. és 65. életéve között egy Hollandián kívüli tagállamban rendelkezett lakóhellyel, és nem rendelkezett a fent említett jogszabályok szerinti biztosítással, ha ezek a naptári évek egybeesnek a házastárs által a fenti jogszabályok szerint szerzett biztosítási idővel vagy a (2) bekezdés a) pontja szerint figyelembe veendő naptári évekkel, feltéve hogy a házasság fennállt a fenti időszakban.

| e) | A (2) bekezdés a), b), c) és d) pontja nem alkalmazandó olyan időszakokra, amelyek egybeesnek a következő időszakokkal:






  — | olyan időszakok, amelyek figyelembe vehetők a nyugdíjjogosultságok kiszámolásához egy Hollandián kívüli tagállam öregkori biztosítási jogszabályai értelmében, vagy |
| --- | --- | --- |

e)

A (2) bekezdés a), b), c) és d) pontja nem alkalmazandó olyan időszakokra, amelyek egybeesnek a következő időszakokkal:

—

olyan időszakok, amelyek figyelembe vehetők a nyugdíjjogosultságok kiszámolásához egy Hollandián kívüli tagállam öregkori biztosítási jogszabályai értelmében, vagy

| — | olyan időszakok, amelyekre az érintett személy öregségi nyugdíjat vett fel e jogszabályok értelmében. |
| --- | --- |

—

olyan időszakok, amelyekre az érintett személy öregségi nyugdíjat vett fel e jogszabályok értelmében.

Másik tagállam rendszere szerinti önkéntes biztosítási idők e rendelkezés alkalmazásában nem vehetők figyelembe.

| f) | A 2. bekezdés a), b), c) és d) pontja ║ csak akkor alkalmazandó, ha az érintett személy egy vagy több tagállamban 59 éves kora után hat éven át lakóhellyel rendelkezett, és csak annyi időre alkalmazandó, ameddig a személy az egyik ilyen tagállamban lakóhellyel rendelkezik. |
| --- | --- |

f)

A 2. bekezdés a), b), c) és d) pontja ║ csak akkor alkalmazandó, ha az érintett személy egy vagy több tagállamban 59 éves kora után hat éven át lakóhellyel rendelkezett, és csak annyi időre alkalmazandó, ameddig a személy az egyik ilyen tagállamban lakóhellyel rendelkezik.

| g) | Az AOW IV. fejezetétől eltérően egy Hollandián kívüli tagállam lakosa, akinek házastársa e jogszabályok értelmében kötelező biztosítással rendelkezik, e jogszabályok értelmében engedélyt kap önkéntes biztosítás megkötésére azokra az időszakokra, amelyekre a házastárs kötelező biztosítással rendelkezik.
  Ezen engedély nem veszti hatályát, ha a házastárs kötelező biztosítása annak halála miatt megszűnik, és ha a túlélő csak az Algemene nabestaandenwet (a túlélő eltartottakra alkalmazandó általános törvény) alapján részesül nyugdíjban.
  Mindenesetre az önkéntes biztosításra vonatkozó engedély azon a napon hatályát veszti, amikor a személy eléri a 65 éves kort.
  Az önkéntes biztosításra fizetendő járulékot az AOW értelmében az önkéntes biztosítási járulék meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni. Ha azonban az önkéntes biztosítás a (2) bekezdés b) pontjában említett biztosítási időből következik, a járulékot az AOW értelmében a kötelező biztosítási járulék meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni a Hollandiában szerzettnek tekintendő jövedelem figyelembevételével. |
| --- | --- |

g)

Az AOW IV. fejezetétől eltérően egy Hollandián kívüli tagállam lakosa, akinek házastársa e jogszabályok értelmében kötelező biztosítással rendelkezik, e jogszabályok értelmében engedélyt kap önkéntes biztosítás megkötésére azokra az időszakokra, amelyekre a házastárs kötelező biztosítással rendelkezik.

Ezen engedély nem veszti hatályát, ha a házastárs kötelező biztosítása annak halála miatt megszűnik, és ha a túlélő csak az Algemene nabestaandenwet (a túlélő eltartottakra alkalmazandó általános törvény) alapján részesül nyugdíjban.

Mindenesetre az önkéntes biztosításra vonatkozó engedély azon a napon hatályát veszti, amikor a személy eléri a 65 éves kort.

Az önkéntes biztosításra fizetendő járulékot az AOW értelmében az önkéntes biztosítási járulék meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni. Ha azonban az önkéntes biztosítás a (2) bekezdés b) pontjában említett biztosítási időből következik, a járulékot az AOW értelmében a kötelező biztosítási járulék meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni a Hollandiában szerzettnek tekintendő jövedelem figyelembevételével.

| h) | A 2. bekezdés g) pontjában említett engedély nem adható oda olyan személynek, aki másik tagállam jogszabályai értelmében biztosított nyugdíjakra vagy túlélő hozzátartozói ellátásra. |
| --- | --- |

h)

A 2. bekezdés g) pontjában említett engedély nem adható oda olyan személynek, aki másik tagállam jogszabályai értelmében biztosított nyugdíjakra vagy túlélő hozzátartozói ellátásra.

| i) | Aki a 2. bekezdés g) pontja értelmében önkéntes biztosítást kíván kötni, ezt a Sociale Verzekeringsbanknál (Szociális Biztosítási Bank) kérelmezi legfeljebb egy évvel azután a nap után, hogy a részvételi feltételek teljesültek. |
| --- | --- |

i)

Aki a 2. bekezdés g) pontja értelmében önkéntes biztosítást kíván kötni, ezt a Sociale Verzekeringsbanknál (Szociális Biztosítási Bank) kérelmezi legfeljebb egy évvel azután a nap után, hogy a részvételi feltételek teljesültek.

| j) | Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában csak a 15. életév betöltése után szerzett biztosítási idők vehetők figyelembe biztosítási időkként az AOW értelmében. |
| --- | --- |

j)

Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában csak a 15. életév betöltése után szerzett biztosítási idők vehetők figyelembe biztosítási időkként az AOW értelmében.

3.   Az Algemene nabestaandenwet (ANW) (║ túlélő hozzátartozókra alkalmazandó általános törvény) alkalmazása

▐

| a) | Ha a
  hátrahagyott
  házastárs
  51. cikk (3) bekezdése értelmében az
  ║ANW║
  szerinti hátrahagyott
  hozzátartozói nyugdíjra jogosult, e nyugdíj
  e rendelet
  52.
  cikke
  (1) bekezdésének b) pontja szerint kerül kiszámításra.
  E rendelkezések alkalmazásában az 1959. október 1-je előtti biztosítási idők a holland jogszabályok értelmében szintén szerzett biztosítási időknek tekintendők, ha ezen időszakok során a biztosított személy 15. életéve betöltése után:






  — | Hollandiában lakóhellyel rendelkezett, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

Ha a
  hátrahagyott
  házastárs
  51. cikk (3) bekezdése értelmében az
  ║ANW║
  szerinti hátrahagyott
  hozzátartozói nyugdíjra jogosult, e nyugdíj
  e rendelet
  52.
  cikke
  (1) bekezdésének b) pontja szerint kerül kiszámításra.

E rendelkezések alkalmazásában az 1959. október 1-je előtti biztosítási idők a holland jogszabályok értelmében szintén szerzett biztosítási időknek tekintendők, ha ezen időszakok során a biztosított személy 15. életéve betöltése után:

—

Hollandiában lakóhellyel rendelkezett, vagy

| — | más tagállam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában végzett munkát egy ott letelepedett munkáltatónál, vagy |
| --- | --- |

—

más tagállam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában végzett munkát egy ott letelepedett munkáltatónál, vagy

| — | olyan időszakok során, amelyek a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időszaknak tekintendők, másik tagállamban végzett munkát. |
| --- | --- |

—

olyan időszakok során, amelyek a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időszaknak tekintendők, másik tagállamban végzett munkát.

| b) | Nem veszik figyelembe azokat a (3) bekezdés b) pontja értelmében figyelembe veendő időszakokat, amelyek egybeesnek egy másik tagállam jogszabályai értelmében a túlélő hozzátartozói nyugdíjat illetően a teljesített kötelező biztosítási időkkel. |
| --- | --- |

b)

Nem veszik figyelembe azokat a (3) bekezdés b) pontja értelmében figyelembe veendő időszakokat, amelyek egybeesnek egy másik tagállam jogszabályai értelmében a túlélő hozzátartozói nyugdíjat illetően a teljesített kötelező biztosítási időkkel.

| c) | Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában csak a 15. életév betöltése után szerzett biztosítási idők vehetők figyelembe biztosítási időkként a holland jogszabályok értelmében. |
| --- | --- |

c)

Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában csak a 15. életév betöltése után szerzett biztosítási idők vehetők figyelembe biztosítási időkként a holland jogszabályok értelmében.

| d) | Az ANW 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve egy Hollandián kívüli tagállamban lakóhellyel rendelkező személy, akinek a házastársa az ANW értelmében kötelezően biztosított, engedélyt kap önkéntes biztosítás megkötésére e jogszabály értelmében, feltéve ha ez a biztosítás ...-án/én már megkezdődött, de csak azokra az időszakokra, amelyekre a házastárs kötelezően biztosított. Ez az engedélyezés az ANW értelmében a házastárs kötelező biztosítása befejeződésének napjától fogva megszűnik, kivéve ha a házastárs kötelező biztosítása halála miatt fejeződött be, és a túlélő hozzátartozó csak az ANW értelmében kap nyugdíjat.
  Mindenesetre az önkéntes biztosításra vonatkozó engedély azon a napon hatályát veszti, amikor a személy eléri a 65 éves kort.
  Az önkéntes biztosításra fizetendő járulékot az ANW értelmében az önkéntes biztosítási járulékok meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni. Ha azonban az önkéntes biztosítás a 2. bekezdés b) pontjában említett biztosítási időből következik, a járulékot az ANW értelmében a kötelező biztosítási járulékok meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni a Hollandiában szerzettnek tekintendő jövedelem figyelembevételével. |
| --- | --- |

d)

Az ANW 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve egy Hollandián kívüli tagállamban lakóhellyel rendelkező személy, akinek a házastársa az ANW értelmében kötelezően biztosított, engedélyt kap önkéntes biztosítás megkötésére e jogszabály értelmében, feltéve ha ez a biztosítás ...-án/én már megkezdődött, de csak azokra az időszakokra, amelyekre a házastárs kötelezően biztosított. Ez az engedélyezés az ANW értelmében a házastárs kötelező biztosítása befejeződésének napjától fogva megszűnik, kivéve ha a házastárs kötelező biztosítása halála miatt fejeződött be, és a túlélő hozzátartozó csak az ANW értelmében kap nyugdíjat.

Mindenesetre az önkéntes biztosításra vonatkozó engedély azon a napon hatályát veszti, amikor a személy eléri a 65 éves kort.

Az önkéntes biztosításra fizetendő járulékot az ANW értelmében az önkéntes biztosítási járulékok meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni. Ha azonban az önkéntes biztosítás a 2. bekezdés b) pontjában említett biztosítási időből következik, a járulékot az ANW értelmében a kötelező biztosítási járulékok meghatározására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni a Hollandiában szerzettnek tekintendő jövedelem figyelembevételével.

4.   A keresőképtelenségre vonatkozó biztosításról szóló holland jogszabályok alkalmazása

▐

| a) | Amennyiben e rendelet 51. cikke (3 ) bekezdésének
  4. bekezdés a) pontja értelmében az érintett személy holland rokkantsági ellátásra jogosult, az ellátás kiszámításához az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett összeg a következőképpen kerül
  meghatározásra
  :








  i) | amennyiben közvetlenül a keresőképtelenség kialakulása előtt a személy munkavállalóként folytatott tevékenységet az 1. cikk a) pontja értelmében az alábbiak szerint:








  — | a Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (keresőképtelenségről szóló törvény) rendelkezéseinek
  megfelelően, amennyiben a keresőképtelenség
  2004. január 1-je
  előtt
  lépett fel, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Amennyiben e rendelet 51. cikke (3 ) bekezdésének
  4. bekezdés a) pontja értelmében az érintett személy holland rokkantsági ellátásra jogosult, az ellátás kiszámításához az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett összeg a következőképpen kerül
  meghatározásra
  :

i)

amennyiben közvetlenül a keresőképtelenség kialakulása előtt a személy munkavállalóként folytatott tevékenységet az 1. cikk a) pontja értelmében az alábbiak szerint:

—

a Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (keresőképtelenségről szóló törvény) rendelkezéseinek
  megfelelően, amennyiben a keresőképtelenség
  2004. január 1-je
  előtt
  lépett fel, vagy

| — | a Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (a munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló törvény) rendelkezéseinek megfelelően, amennyiben a keresőképtelenség 2004. január 1-jén vagy azt követően kezdődött. |
| --- | --- |

—

a Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (a munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló törvény) rendelkezéseinek megfelelően, amennyiben a keresőképtelenség 2004. január 1-jén vagy azt követően kezdődött.

| ii. | ▐ amennyiben a
  keresőképtelenné válást megelőzően
  az érintett személy
  utoljára
  önálló vállalkozóként
  folytatott
  tevékenységet az 1. cikk b) pontja értelmében ,
  a Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen (WAZ) (a keresőképtelenné vált önálló vállalkozókról szóló törvény) rendelkezéseinek megfelelően, ha a keresőképtelenség 2004. augusztus 1-je előtt következett be. |
| --- | --- |

ii.

▐ amennyiben a
  keresőképtelenné válást megelőzően
  az érintett személy
  utoljára
  önálló vállalkozóként
  folytatott
  tevékenységet az 1. cikk b) pontja értelmében ,
  a Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen (WAZ) (a keresőképtelenné vált önálló vállalkozókról szóló törvény) rendelkezéseinek megfelelően, ha a keresőképtelenség 2004. augusztus 1-je előtt következett be.

| b) | A
  WAO,
  a WIA
  vagy a WAZ
  szerinti ellátások
  kiszámításához a holland intézményeknek a következőket kell figyelembe
  venniük
  :






  — | 1967. július 1-je előtt Hollandiában teljesített fizetett munkaviszony és az ekként kezelt időszakok; |
| --- | --- | --- |

b)

A
  WAO,
  a WIA
  vagy a WAZ
  szerinti ellátások
  kiszámításához a holland intézményeknek a következőket kell figyelembe
  venniük
  :

—

1967. július 1-je előtt Hollandiában teljesített fizetett munkaviszony és az ekként kezelt időszakok;

| — | a WAO értelmében szerzett biztosítási idők; |
| --- | --- |

—

a WAO értelmében szerzett biztosítási idők;

| — | az érintett személy által 15. életéve betöltése után az
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  AAW
  (a munkaképtelenségről szóló általános törvény)
  értelmében szerzett biztosítási idők, ha ezek nem esnek egybe a WAO értelmében szerzett biztosítási időkkel; |
| --- | --- |

—

az érintett személy által 15. életéve betöltése után az
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  AAW
  (a munkaképtelenségről szóló általános törvény)
  értelmében szerzett biztosítási idők, ha ezek nem esnek egybe a WAO értelmében szerzett biztosítási időkkel;

| — | a WAZ értelmében szerzett biztosítási idők. |
| --- | --- |

—

a WAZ értelmében szerzett biztosítási idők.

| — | a WIA értelmében szerzett biztosítási idők; |
| --- | --- |

—

a WIA értelmében szerzett biztosítási idők;

S.   AUSZTRIA

| 1. | A nyugdíjbiztosítási időszakok megszerzése céljából a valamely más |
| --- | --- |

1.

| 1. | tagállamban történő
  iskolai
  vagy
  ahhoz
  hasonló oktatási
  intézmény által kínált képzésben való részvétel
  úgy tekintendő, hogy az megfelel az Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (általános szociális biztonsági törvény) 227. cikke (1) bekezdésének 1. pontja és 228. cikke (1) bekezdése 3. pontja, a Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (kereskedelemben részt vevő személyek szociális biztosításáról szóló szövetségi törvény) 116. cikke (7) bekezdése és a Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (gazdálkodók szociális biztonsági törvénye) 107. cikke (7) bekezdése szerinti
  iskolai
  vagy oktatási
  intézmény által kínált képzésben való részvételnek
  , amennyiben az érintett személy
  valamikor
  osztrák jogszabályok hatálya alá tartozott olyan alapon, hogy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet folytatott, és az ASVG 227. cikke (3)
  bekezdésében
  , a GSVG 116. cikke (9)
  bekezdésében
  és a BSGV 107. cikke (9)
  bekezdésében az ilyen képzési időszakok megszerzésére vonatkozóan
  előírt
  különleges
  járulékokat befizette.
  Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időarányos ellátás |
| --- | --- |

1.

tagállamban történő
  iskolai
  vagy
  ahhoz
  hasonló oktatási
  intézmény által kínált képzésben való részvétel
  úgy tekintendő, hogy az megfelel az Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (általános szociális biztonsági törvény) 227. cikke (1) bekezdésének 1. pontja és 228. cikke (1) bekezdése 3. pontja, a Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (kereskedelemben részt vevő személyek szociális biztosításáról szóló szövetségi törvény) 116. cikke (7) bekezdése és a Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (gazdálkodók szociális biztonsági törvénye) 107. cikke (7) bekezdése szerinti
  iskolai
  vagy oktatási
  intézmény által kínált képzésben való részvételnek
  , amennyiben az érintett személy
  valamikor
  osztrák jogszabályok hatálya alá tartozott olyan alapon, hogy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet folytatott, és az ASVG 227. cikke (3)
  bekezdésében
  , a GSVG 116. cikke (9)
  bekezdésében
  és a BSGV 107. cikke (9)
  bekezdésében az ilyen képzési időszakok megszerzésére vonatkozóan
  előírt
  különleges
  járulékokat befizette.

Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időarányos ellátás

| 2. | kiszámításához a kiegészítő biztosítási járulék különleges növedékeit és az osztrák jogszabályok szerinti bányászati kiegészítő ellátást figyelmen kívül kell hagyni. Ilyen esetekben az e járulékok nélkül kiszámított időarányos ellátás adott esetben emelkedik a kiegészítő biztosítási járulék nem csökkentett különleges növedékeivel és a bányászati kiegészítő ellátással. |
| --- | --- |

2.

kiszámításához a kiegészítő biztosítási járulék különleges növedékeit és az osztrák jogszabályok szerinti bányászati kiegészítő ellátást figyelmen kívül kell hagyni. Ilyen esetekben az e járulékok nélkül kiszámított időarányos ellátás adott esetben emelkedik a kiegészítő biztosítási járulék nem csökkentett különleges növedékeivel és a bányászati kiegészítő ellátással.

| 3. | Amennyiben a 6. cikk értelmében egy osztrák nyugdíjrendszer szerint beszámítható időszakokat szereztek, de ezek az ║ ASVG ║238. és 239. cikkével, a ║ GSVG ║ 122. és 123. cikkével, valamint a ║ BSVG ║ 113. és 114. cikkével összhangban nem szolgálhatnak a kiszámítás alapjául, a gyermekgondozási időszakokra vonatkozó számítási alapot az ASVG 239. cikke, a GSVG 123. cikke és a BSVG 114. cikke szerint kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a 6. cikk értelmében egy osztrák nyugdíjrendszer szerint beszámítható időszakokat szereztek, de ezek az ║ ASVG ║238. és 239. cikkével, a ║ GSVG ║ 122. és 123. cikkével, valamint a ║ BSVG ║ 113. és 114. cikkével összhangban nem szolgálhatnak a kiszámítás alapjául, a gyermekgondozási időszakokra vonatkozó számítási alapot az ASVG 239. cikke, a GSVG 123. cikke és a BSVG 114. cikke szerint kell alkalmazni.

T.   LENGYELORSZÁG

Nincs

U.   PORTUGÁLIA

Nincs

V.
     
  ROMÁNIA

Nincs

W.   SZLOVÉNIA

Nincs

X.   SZLOVÁKIA

Nincs

Y.   FINNORSZÁG

▐

| 1. | Az 52–54. cikk értelmében a jogosultság megállapítása és a finn nemzeti nyugdíj összegének kiszámítása céljából egy másik tagállam jogszabályai értelmében szerzett nyugdíjak ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mint a finn jogszabályok értelmében szerzett nyugdíjak. |
| --- | --- |

1.

Az 52–54. cikk értelmében a jogosultság megállapítása és a finn nemzeti nyugdíj összegének kiszámítása céljából egy másik tagállam jogszabályai értelmében szerzett nyugdíjak ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mint a finn jogszabályok értelmében szerzett nyugdíjak.

| 2. | A jövedelemalapú nyugdíjakra vonatkozó finn jogszabályok értelmében az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja i) alpontjának az ellátásra jogosító időszakban szerzett jövedelmek kiszámításához való alkalmazásában, ha a munkavállaló másik tagállamban teljesített munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenysége okán a finn jogszabályok által előírt referenciaidőszak egy részére biztosítási idővel rendelkezik, az ellátásra jogosító időszak alatt szerzett jövedelem megegyezik a referenciaidőszak Finnországban töltött része során szerzett összes jövedelem és a Finnországban teljesült referenciaidőszak hónapjai számának hányadosával. |
| --- | --- |

2.

A jövedelemalapú nyugdíjakra vonatkozó finn jogszabályok értelmében az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja i) alpontjának az ellátásra jogosító időszakban szerzett jövedelmek kiszámításához való alkalmazásában, ha a munkavállaló másik tagállamban teljesített munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenysége okán a finn jogszabályok által előírt referenciaidőszak egy részére biztosítási idővel rendelkezik, az ellátásra jogosító időszak alatt szerzett jövedelem megegyezik a referenciaidőszak Finnországban töltött része során szerzett összes jövedelem és a Finnországban teljesült referenciaidőszak hónapjai számának hányadosával.

Z.   SVÉDORSZÁG

| 1. | Amennyiben a 67. cikk rendelkezései értelmében egy munkanélküli családtagnak szülői szabadság esetén nyújtott támogatást fizetnek, a szülői szabadság esetén nyújtott támogatás az alap- vagy legalacsonyabb szintnek megfelelő szinten fizetendő ki. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben a 67. cikk rendelkezései értelmében egy munkanélküli családtagnak szülői szabadság esetén nyújtott támogatást fizetnek, a szülői szabadság esetén nyújtott támogatás az alap- vagy legalacsonyabb szintnek megfelelő szinten fizetendő ki.

| 2. | A Lag om allmän försäkrings (nemzeti biztosítási törvény) (1962:381) 4. fejezetének (6) bekezdésével összhangban a szülői szabadság esetén nyújtott munkaalapú ellátásra jogosult személyek tekintetében a szülői szabadság esetén nyújtott ellátás kiszámítására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:



  Azon szülő számára, akinek betegségi ellátásra jogosító jövedelmét Svédországban folytatott jövedelemszerző tevékenységből származó jövedelem alapján számítják ki, az a követelmény, miszerint a gyermek születése előtt legalább 240 egymást követő napon a minimumszintnél magasabb szintű betegbiztosítással rendelkezzen, teljesül, amennyiben az említett időszak során a szülő valamely más tagállamban a minimumszintű biztosításnak megfelelő, jövedelemszerző tevékenységből származó jövedelemmel rendelkezett. |
| --- | --- |

2.

Azon szülő számára, akinek betegségi ellátásra jogosító jövedelmét Svédországban folytatott jövedelemszerző tevékenységből származó jövedelem alapján számítják ki, az a követelmény, miszerint a gyermek születése előtt legalább 240 egymást követő napon a minimumszintnél magasabb szintű betegbiztosítással rendelkezzen, teljesül, amennyiben az említett időszak során a szülő valamely más tagállamban a minimumszintű biztosításnak megfelelő, jövedelemszerző tevékenységből származó jövedelemmel rendelkezett.

| 3. | E rendelet biztosítási
  időszakok vagy tartózkodási időszakok
  halmozására vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a svéd jogban az 1937-ben vagy korábban született, a nyugdíjazás kérelmezése előtt meghatározott ideig Svédországban élő személyek minimálnyugdíj-jogosultságára vonatkozó átmeneti
  intézkedésekre
  (2000:798 törvény). |
| --- | --- |

3.

E rendelet biztosítási
  időszakok vagy tartózkodási időszakok
  halmozására vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a svéd jogban az 1937-ben vagy korábban született, a nyugdíjazás kérelmezése előtt meghatározott ideig Svédországban élő személyek minimálnyugdíj-jogosultságára vonatkozó átmeneti
  intézkedésekre
  (2000:798 törvény).

| 4. | A Lag (1962:381) om allmän försäkrings (nemzeti biztosítási törvény) 8. fejezetével összhangban a jövedelemalapú
  betegség
  és keresetpótló juttatás
  kiszámításához
  szükséges
  elvi
  fiktív jövedelem kiszámítására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:






  a) | ha a referencia-időszak alatt a biztosított személy munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végzett tevékenysége alapján egyszerre tartozott egy vagy több másik tagállam jogszabályainak hatálya alá is tartozott, az érintett tagállam(ok)ban szerzett jövedelme egyenlőnek tekintendő a biztosított személy által a referencia-időszak Svédországban töltött szakasza alatt szerzett átlagos bruttó jövedelemmel, amely a Svédországban szerzett jövedelem és azon évek
  számának hányadosa, amelyek során az érintett személy e jövedelemben részesült; |
| --- | --- | --- |

4.

A Lag (1962:381) om allmän försäkrings (nemzeti biztosítási törvény) 8. fejezetével összhangban a jövedelemalapú
  betegség
  és keresetpótló juttatás
  kiszámításához
  szükséges
  elvi
  fiktív jövedelem kiszámítására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:

a)

ha a referencia-időszak alatt a biztosított személy munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végzett tevékenysége alapján egyszerre tartozott egy vagy több másik tagállam jogszabályainak hatálya alá is tartozott, az érintett tagállam(ok)ban szerzett jövedelme egyenlőnek tekintendő a biztosított személy által a referencia-időszak Svédországban töltött szakasza alatt szerzett átlagos bruttó jövedelemmel, amely a Svédországban szerzett jövedelem és azon évek
  számának hányadosa, amelyek során az érintett személy e jövedelemben részesült;

| b) | ha az ellátások kiszámítása a 46. cikk értelmében történik, és a munkavállaló Svédországban nem rendelkezett biztosítással, a referenciaidőszakot a fenti törvény 8. fejezetének 2. és 8. cikkével összhangban oly módon kell meghatározni, mintha az érintett személy Svédországban lenne biztosított. Ha ezen időszak alatt a jövedelemalapú
  öregségi
  nyugdíjról szóló törvény (1998:674)
  alapján
  az érintett személy nyugdíjra jogosító jövedelemmel nem rendelkezik, a
  referencia-időszakot
  attól a korábbi időponttól kezdődően
  lehet
  meghatározni, amikor a
  biztosítottnak
  Svédországban végzett keresőtevékenységéből jövedelme származott. |
| --- | --- |

b)

ha az ellátások kiszámítása a 46. cikk értelmében történik, és a munkavállaló Svédországban nem rendelkezett biztosítással, a referenciaidőszakot a fenti törvény 8. fejezetének 2. és 8. cikkével összhangban oly módon kell meghatározni, mintha az érintett személy Svédországban lenne biztosított. Ha ezen időszak alatt a jövedelemalapú
  öregségi
  nyugdíjról szóló törvény (1998:674)
  alapján
  az érintett személy nyugdíjra jogosító jövedelemmel nem rendelkezik, a
  referencia-időszakot
  attól a korábbi időponttól kezdődően
  lehet
  meghatározni, amikor a
  biztosítottnak
  Svédországban végzett keresőtevékenységéből jövedelme származott.

| 5. | a) | A jövedelemalapú
  hátrahagyott
  hozzátartozói nyugdíj (2000:461 törvény) összegének megállapításához szükséges
  elvi
  nyugdíj kiszámításához, amennyiben a svéd jog által előírt azon követelmény, amely szerint
  a biztosított személy
  halálát közvetlenül megelőző
  5 naptári évből legkevesebb 3-ban nyugdíjjogosultsággal kell rendelkeznie (referencia-időszak)
  , nem teljesül, a többi tagállamban
  teljesített
  biztosítási
  időszakokat
  időt ugyanúgy kell figyelembe venni, mintha azok Svédországban teljesültek volna. Az egyéb tagállamokban szerzett biztosítási időt a Svédországban a nyugdíjba számító évek átlaga alapján veszik figyelembe. Ha az érintett személy Svédországban csupán egy évig kapott nyugdíjra feljogosító jövedelmet, a másik tagállamban szerzett minden egyes biztosítási idő a megfelelő összeggel egyenlő. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

A jövedelemalapú
  hátrahagyott
  hozzátartozói nyugdíj (2000:461 törvény) összegének megállapításához szükséges
  elvi
  nyugdíj kiszámításához, amennyiben a svéd jog által előírt azon követelmény, amely szerint
  a biztosított személy
  halálát közvetlenül megelőző
  5 naptári évből legkevesebb 3-ban nyugdíjjogosultsággal kell rendelkeznie (referencia-időszak)
  , nem teljesül, a többi tagállamban
  teljesített
  biztosítási
  időszakokat
  időt ugyanúgy kell figyelembe venni, mintha azok Svédországban teljesültek volna. Az egyéb tagállamokban szerzett biztosítási időt a Svédországban a nyugdíjba számító évek átlaga alapján veszik figyelembe. Ha az érintett személy Svédországban csupán egy évig kapott nyugdíjra feljogosító jövedelmet, a másik tagállamban szerzett minden egyes biztosítási idő a megfelelő összeggel egyenlő.

| b) | A 2003. január 1-jén vagy azt követően bekövetkezett halál esetén járó özvegyi nyugdíj megállapításához szükséges fiktív nyugdíj kiszámításához, amennyiben a svéd jog által előírt azon követelmény, amely szerint az elhunyt halálát közvetlenül megelőző, a nyugdíjjogosultsághoz a 4 évből (referenciaidőszak) legalább 2 év szükséges, nem teljesül, valamint a biztosítási idők a referenciaidőszak alatt egy másik tagállamban kerültek megszerzésre, ezeket az éveket a svéd évhez hasonló nyugdíjkrediteken alapuló éveknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

b)

A 2003. január 1-jén vagy azt követően bekövetkezett halál esetén járó özvegyi nyugdíj megállapításához szükséges fiktív nyugdíj kiszámításához, amennyiben a svéd jog által előírt azon követelmény, amely szerint az elhunyt halálát közvetlenül megelőző, a nyugdíjjogosultsághoz a 4 évből (referenciaidőszak) legalább 2 év szükséges, nem teljesül, valamint a biztosítási idők a referenciaidőszak alatt egy másik tagállamban kerültek megszerzésre, ezeket az éveket a svéd évhez hasonló nyugdíjkrediteken alapuló éveknek kell tekinteni.

ZA.   EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| 1. | Amennyiben az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében egy személy öregségi nyugdíjra lehet jogosult a következő feltételek teljesülése mellett:






  a) | egy egykori házastárs járulékait úgy veszik figyelembe, mintha az a személy saját járulékai lennének; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

Amennyiben az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében egy személy öregségi nyugdíjra lehet jogosult a következő feltételek teljesülése mellett:

a)

egy egykori házastárs járulékait úgy veszik figyelembe, mintha az a személy saját járulékai lennének; vagy

| b) | a személy házastársa vagy egykori házastársa eleget tesz a járulékfizetésre vonatkozó feltételeknek, |
| --- | --- |

b)

a személy házastársa vagy egykori házastársa eleget tesz a járulékfizetésre vonatkozó feltételeknek,

akkor – feltéve ha a házastárs vagy az egykori házastárs munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet gyakorol(t), és kettő vagy annál több tagállam jogszabályai hatálya alá tartozott – az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében történő jogosultság megállapításához minden egyes esetben e rendelet III. címe 5. fejezetének rendlekezései alkalmazandók. Ilyen esteben az említett 5. fejezetben a »biztosítási időkre« történő hivatkozások úgy értendők, mint a következő személyek által szerzett biztosítási idők:

| i. | házastárs vagy egykori házastárs, amennyiben a kérelem benyújtója:






  — | házasságban élő asszony; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

házastárs vagy egykori házastárs, amennyiben a kérelem benyújtója:

—

házasságban élő asszony; vagy

| — | olyan személy, akinek a házassága nem a házastárs halála miatt ért véget, vagy |
| --- | --- |

—

olyan személy, akinek a házassága nem a házastárs halála miatt ért véget, vagy

| ii. | egykori házastárs, amennyiben a kérelem benyújtója:






  — | megözvegyült férj, aki közvetlenül a nyugdíjkorhatár betöltése előtt nem jogosult megözvegyült szülőt illető támogatásra; vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

egykori házastárs, amennyiben a kérelem benyújtója:

—

megözvegyült férj, aki közvetlenül a nyugdíjkorhatár betöltése előtt nem jogosult megözvegyült szülőt illető támogatásra; vagy

| — | megözvegyült feleség, aki közvetlenül a nyugdíjkorhatár betöltése előtt nem jogosult megözvegyült anyát illető támogatásra, megözvegyült szülőt illető támogatásra vagy özvegyi nyugdíjra, illetve aki csak az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint számított életkor alapján járó özvegyi nyugdíjra jogosult, és ezen alkalmazásban az »életkor alapján járó özvegyi nyugdíj« olyan özvegyi nyugdíjat jelent, amelyet a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 39(4) szakaszával összhangban csökkentett mértékben kell kifizetni. |
| --- | --- |

—

megözvegyült feleség, aki közvetlenül a nyugdíjkorhatár betöltése előtt nem jogosult megözvegyült anyát illető támogatásra, megözvegyült szülőt illető támogatásra vagy özvegyi nyugdíjra, illetve aki csak az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint számított életkor alapján járó özvegyi nyugdíjra jogosult, és ezen alkalmazásban az »életkor alapján járó özvegyi nyugdíj« olyan özvegyi nyugdíjat jelent, amelyet a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 39(4) szakaszával összhangban csökkentett mértékben kell kifizetni.

| 2. | Az ápolási díjra, gondozói támogatásra és a fogyatékossággal élők megélhetési támogatására való jogosultságot szabályozó rendelkezésekre vonatkozóan e
  rendelet
  6.
  cikke
  alkalmazásában az Egyesült Királyságon kívüli másik tagállam területén teljesített munkavállalói, önálló vállalkozói tevékenység vagy tartózkodási időszak olyan mértékben kerül figyelembevételre, amennyire szükséges az Egyesült Királyságban való tartózkodás feltételei kielégítéséhez az azt megelőző napon, hogy a szóban forgó ellátásra való jogosultság először felmerül. |
| --- | --- |

2.

Az ápolási díjra, gondozói támogatásra és a fogyatékossággal élők megélhetési támogatására való jogosultságot szabályozó rendelkezésekre vonatkozóan e
  rendelet
  6.
  cikke
  alkalmazásában az Egyesült Királyságon kívüli másik tagállam területén teljesített munkavállalói, önálló vállalkozói tevékenység vagy tartózkodási időszak olyan mértékben kerül figyelembevételre, amennyire szükséges az Egyesült Királyságban való tartózkodás feltételei kielégítéséhez az azt megelőző napon, hogy a szóban forgó ellátásra való jogosultság először felmerül.

| 3. | E
  rendelet
  7.
  cikke alkalmazásában
  rokkantsági,
  időskori
  vagy túlélő
  hozzátartozói pénzbeli ellátás
  ,
  továbbá
  munkahelyi balesetek vagy foglalkozási
  betegségek alapján járó nyugdíj vagy
  haláleseti
  juttatás esetében bármely
  ,
  az Egyesült Királyság jogszabályai alapján kedvezményezettnek minősülő személy,
  aki
  valamely más
  tagállam területén tartózkodik,
  e tartózkodás ideje alatt úgy tekintendő, mintha azon tagállam területén rendelkezne lakóhellyel
  . |
| --- | --- |

3.

E
  rendelet
  7.
  cikke alkalmazásában
  rokkantsági,
  időskori
  vagy túlélő
  hozzátartozói pénzbeli ellátás
  ,
  továbbá
  munkahelyi balesetek vagy foglalkozási
  betegségek alapján járó nyugdíj vagy
  haláleseti
  juttatás esetében bármely
  ,
  az Egyesült Királyság jogszabályai alapján kedvezményezettnek minősülő személy,
  aki
  valamely más
  tagállam területén tartózkodik,
  e tartózkodás ideje alatt úgy tekintendő, mintha azon tagállam területén rendelkezne lakóhellyel
  .

| 4. | A 46. cikk alkalmazásakor amennyiben az érintett személy keresőképtelen, ami rokkantsághoz vezet, miközben egy másik tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, az Egyesült Királyság a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 30A. szakasza (5) pontja alkalmazásában figyelembe vesz minden olyan időszakot, amely során az érintett személy keresőképtelenségéből kifolyólag a következő ellátásokban részesült:







  a) | betegbiztosítási pénzbeni ellátás vagy ehelyett fizetés, |
| --- | --- | --- |

4.

A 46. cikk alkalmazásakor amennyiben az érintett személy keresőképtelen, ami rokkantsághoz vezet, miközben egy másik tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, az Egyesült Királyság a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 30A. szakasza (5) pontja alkalmazásában figyelembe vesz minden olyan időszakot, amely során az érintett személy keresőképtelenségéből kifolyólag a következő ellátásokban részesült:

a)

betegbiztosítási pénzbeni ellátás vagy ehelyett fizetés,

| b) | a III. cím 4. és 5. fejezete értelmében fizetett ellátások a keresőképtelenségből következő rokkantságra vonatkozóan, |
| --- | --- |

b)

a III. cím 4. és 5. fejezete értelmében fizetett ellátások a keresőképtelenségből következő rokkantságra vonatkozóan,

a másik tagállam jogszabályai értelmében úgy, mintha az a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 30A. szakaszának (1)–(4) bekezdésével összhangban fizetett, rövid távú rokkantsági ellátás lenne.

| 5. | A 46. cikk alkalmazásakor csak olyan időszakokat kell figyelembe venni, amelyek során az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében a személy keresőképtelen volt. |
| --- | --- |

5.

A 46. cikk alkalmazásakor csak olyan időszakokat kell figyelembe venni, amelyek során az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében a személy keresőképtelen volt.

| 6. | a) | A kereseti tényezőknek az Egyesült Királyság jogszabályai szerinti ellátásokra való jogosultság meghatározása céljából történő kiszámításának alkalmazásában, minden munkahétre, amely folyamán egy munkavállaló egy másik tagállam jogszabályai hatálya alatt állt, és amely az Egyesült Királyság jogszabályainak értelmében az adott adóévben kezdődött el, az érintett személy úgy tekintendő, hogy munkavállalóként járulékot fizetett, vagy olyan jövedelme van, amely után járukékot fizetett az adott év felső jövedelemhatárának kétharmadának megfelelő jövedelem alapján. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

A kereseti tényezőknek az Egyesült Királyság jogszabályai szerinti ellátásokra való jogosultság meghatározása céljából történő kiszámításának alkalmazásában, minden munkahétre, amely folyamán egy munkavállaló egy másik tagállam jogszabályai hatálya alatt állt, és amely az Egyesült Királyság jogszabályainak értelmében az adott adóévben kezdődött el, az érintett személy úgy tekintendő, hogy munkavállalóként járulékot fizetett, vagy olyan jövedelme van, amely után járukékot fizetett az adott év felső jövedelemhatárának kétharmadának megfelelő jövedelem alapján.

| b) | Az 52. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii) alpontja alkalmazásában, amennyiben:







  i. | az 1975. április 6-án vagy azután kezdődő bármelyik adóévben a munkavállalói tevékenységet folytató személy kizárólag az Egyesült Királyságon kívüli tagállamban szerzett biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időt, és a 6. pont a) pontjának alkalmazása következtében az adott év az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében az 52. cikk (1) bekezdése b) pontjának i) alpontja alkalmazásában jogosultságot igazoló évnek számít, a munkavállalót úgy kell tekinteni, mint aki az adott évben a fenti másik tagállamban 52 hétig rendelkezett biztosítással; |
| --- | --- | --- |

b)

Az 52. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii) alpontja alkalmazásában, amennyiben:

i.

az 1975. április 6-án vagy azután kezdődő bármelyik adóévben a munkavállalói tevékenységet folytató személy kizárólag az Egyesült Királyságon kívüli tagállamban szerzett biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időt, és a 6. pont a) pontjának alkalmazása következtében az adott év az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében az 52. cikk (1) bekezdése b) pontjának i) alpontja alkalmazásában jogosultságot igazoló évnek számít, a munkavállalót úgy kell tekinteni, mint aki az adott évben a fenti másik tagállamban 52 hétig rendelkezett biztosítással;

| ii. | az 1975. április 6-án vagy azután kezdődő adóévek az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében a rendelet 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának i) alpontja alkalmazásában nem számítanak jogosultságot igazoló évnek, a fenti évben szerzett biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időt figyelmen kívül kell hagyni. |
| --- | --- |

ii.

az 1975. április 6-án vagy azután kezdődő adóévek az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében a rendelet 52. cikke (1) bekezdése b) pontjának i) alpontja alkalmazásában nem számítanak jogosultságot igazoló évnek, a fenti évben szerzett biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időt figyelmen kívül kell hagyni.

| c) | A kereseti tényezők biztosítási idővé történő átváltásához az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében az adott adóévben elért kereseti tényezőt el kell osztani az arra az adóévre megállapított kereset alsó határával. A kapott eredményt egész számként kell megadni, a maradékot figyelmen kívül kell hagyni. Az ilyen módon kapott számmal fejezik ki a tárgyévben az Egyesült Királyság jogszabályai szerint szerzett biztosítási hetek számát, feltéve hogy az így kapott szám nem haladhatja meg azoknak a heteknek a számát, amelyek folyamán abban az évben az érintett személy azon jogszabályok hatálya alá tartozott.” |
| --- | --- |

c)

A kereseti tényezők biztosítási idővé történő átváltásához az Egyesült Királyság jogszabályai értelmében az adott adóévben elért kereseti tényezőt el kell osztani az arra az adóévre megállapított kereset alsó határával. A kapott eredményt egész számként kell megadni, a maradékot figyelmen kívül kell hagyni. Az ilyen módon kapott számmal fejezik ki a tárgyévben az Egyesült Királyság jogszabályai szerint szerzett biztosítási hetek számát, feltéve hogy az így kapott szám nem haladhatja meg azoknak a heteknek a számát, amelyek folyamán abban az évben az érintett személy azon jogszabályok hatálya alá tartozott.”

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/259 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/259

---

2008. július 9., szerdaA 883/2004/EK rendelet rendelkezéseinek kiterjesztése harmadik országok azon állampolgáraira, akik egyébként nem tartoznak e rendelkezések hatálya alá *

P6_TA(2008)0350

Az Európai Parlament 2008. július 9–i jogalkotási állásfoglalása a 883/2004/EK rendelet és a(z) [...] rendelet rendelkezéseinek harmadik országok e rendelkezések által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0439 – C6-0289/2007 – 2007/0152(CNS))

2009/C 294 E/51

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2007)0439),

tekintettel az EK-Szerződés 63. cikkénekének 4. pontjára,

tekintettel az EK Szerződés 67. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0289/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A6-0209/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot javaslatának megfelelő, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítására; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot javaslatának megfelelő, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítására;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Jogszabályjavaslat


  (3a) preambulumbekezdés (új) |
| | (3a) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió alapjogi chartájában és különösen annak 34. cikke (2) bekezdésében elismert elveket. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Jogszabályjavaslat

(3a) preambulumbekezdés (új)

(3a)

2. módosítás

Jogszabályjavaslat

(6a) preambulumbekezdés (új)

| (6a) | Az Európai Unió célkitűzése magas színvonalú szociális védelem elősegítése, illetve az életszínvonal emelése és az életminőség javítása a tagállamokban. |
| --- | --- |

(6a)

---

2008. július 10., csütörtök

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/260

---

2008. július 10., csütörtökKözös konzuli utasítások: biometrikus azonosítók és vízumkérelmek ***I

P6_TA(2008)0358

Az Európai Parlament 2008. július 10–i jogalkotási állásfoglalása a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításnak a biometrikus adatok bevezetésével, valamint a vízumkérelmek fogadása és feldolgozása megszervezésének rendelkezéseivel kapcsolatos módosításáról (COM(2006)0269 – C6-0166/2006 – 2006/0088(COD))

2009/C 294 E/52

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0269),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii) alpontjára, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0166/2006),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0459/2007),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. július 10., csütörtökP6_TC1-COD(2006)0088

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. július 10–én került elfogadásra a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításnak a biometrikus adatok bevezetésével, valamint a vízumkérelmek fogadása és feldolgozása megszervezésének rendelkezéseivel kapcsolatos módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban (1),

mivel:

| (1) | A vízumkérelmezők megbízható ellenőrzésének és azonosításának biztosítására biometrikus adatokat kell feldolgozni a 2004/512/EK tanácsi határozattal (2) létrehozott vízuminformációs rendszerben (VIS), valamint jogi keretet kell biztosítani e biometrikus azonosítók rögzítésére. A VIS végrehajtása továbbá megköveteli, hogy a vízumkérelmek fogadásának megszervezésére új lehetőségeket alakítsanak ki. |
| --- | --- |

(1)

A vízumkérelmezők megbízható ellenőrzésének és azonosításának biztosítására biometrikus adatokat kell feldolgozni a 2004/512/EK tanácsi határozattal (2) létrehozott vízuminformációs rendszerben (VIS), valamint jogi keretet kell biztosítani e biometrikus azonosítók rögzítésére. A VIS végrehajtása továbbá megköveteli, hogy a vízumkérelmek fogadásának megszervezésére új lehetőségeket alakítsanak ki.

| (2) | A biometrikus azonosítók beillesztése a VIS-be fontos lépés azon új elemek alkalmazásának irányában, amelyek megbízhatóbb, a hamis személyazonosság használatát kivédő kapcsolatot teremtenek a vízumjogosult és az útlevél tulajdonosa között. Ennélfogva alapvető követelmény, hogy a vízumkérelmező – legalább a kérelem első benyújtásakor – személyesen megjelenjen annak érdekében, hogy a vízumot a biometrikus azonosítók VIS-ben történő nyilvántartásba vételével lehessen kibocsátani. |
| --- | --- |

(2)

A biometrikus azonosítók beillesztése a VIS-be fontos lépés azon új elemek alkalmazásának irányában, amelyek megbízhatóbb, a hamis személyazonosság használatát kivédő kapcsolatot teremtenek a vízumjogosult és az útlevél tulajdonosa között. Ennélfogva alapvető követelmény, hogy a vízumkérelmező – legalább a kérelem első benyújtásakor – személyesen megjelenjen annak érdekében, hogy a vízumot a biometrikus azonosítók VIS-ben történő nyilvántartásba vételével lehessen kibocsátani.

| (3) | A ▐ vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9–i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (3)
  (VIS rendelet)

  előírja, hogy a kérelmező ujjlenyomatát és fényképét a VIS-ben kell tárolni.
  E rendelet a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által meghatározott megfelelő rendelkezésekre történő utalással határozza meg a biometrikus azonosítók összegyűjtésének szabályait. Az interoperabilitás biztosításához nincs szükség közelebbi technikai körülírásra. |
| --- | --- |

(3)

A ▐ vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9–i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (3)
  (VIS rendelet)

  előírja, hogy a kérelmező ujjlenyomatát és fényképét a VIS-ben kell tárolni.
  E rendelet a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által meghatározott megfelelő rendelkezésekre történő utalással határozza meg a biometrikus azonosítók összegyűjtésének szabályait. Az interoperabilitás biztosításához nincs szükség közelebbi technikai körülírásra.

| (4) | A vízumkérelmezők fogadására vonatkozó rendelkezéseket az emberi méltóság és integritás figyelembevételével kell kialakítani. A vízumkérelmek feldolgozását professzionális és tiszteletteljes módon kell elvégezni, és annak arányban kell állnia a kitűzött célokkal. |
| --- | --- |

(4)

A vízumkérelmezők fogadására vonatkozó rendelkezéseket az emberi méltóság és integritás figyelembevételével kell kialakítani. A vízumkérelmek feldolgozását professzionális és tiszteletteljes módon kell elvégezni, és annak arányban kell állnia a kitűzött célokkal.

| (5) | A vízumkérelmezők nyilvántartásba vételének megkönnyítésére és a tagállamok költségeinek csökkentésére a képviseleti forma meglévő keretei mellett új szervezési lehetőségeket kell előirányozni. Először is a Közös Konzuli Utasítást ki kell egészíteni a csupán a vízumkérelmek fogadására és a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételére korlátozott képviselet külön típusával. |
| --- | --- |

(5)

A vízumkérelmezők nyilvántartásba vételének megkönnyítésére és a tagállamok költségeinek csökkentésére a képviseleti forma meglévő keretei mellett új szervezési lehetőségeket kell előirányozni. Először is a Közös Konzuli Utasítást ki kell egészíteni a csupán a vízumkérelmek fogadására és a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételére korlátozott képviselet külön típusával.

| (6) | Egyéb megoldásokat kellene bevezetni: ilyenek például a közös ügyintézési helyek, a közös igénylési központok és a kiszervezés. E megoldásokra megfelelő jogi keretet kell létrehozni, figyelembe véve különösen az adatvédelmi kérdéseket.
  A vízumkiadás folyamata egységességének biztosítása érdekében a vízumkiadáshoz kapcsolódó valamennyi tevékenységet, beleértve a biometrikus adatok begyűjtését, a tagállam olyan létesítményében kell véghez vinni, amely a nemzetközi jog szerint diplomáciai vagy konzuli védettséget élvez, vagy az Európai Bizottság olyan létesítményében, amelyet a fogadó ország sérthetetlennek fogad el.
  A létrehozott jogi keret alapján a tagállamok
  – e rendelet feltételeivel összhangban –
  szabadon határozzák meg, a szervezeti felépítés melyik típusát fogják alkalmazni az egyes harmadik országokban. E szervezeti felépítések részleteit a Bizottságnak közzé kell tennie
  a schengeni vízum egy közös internetes oldalán. |
| --- | --- |

(6)

Egyéb megoldásokat kellene bevezetni: ilyenek például a közös ügyintézési helyek, a közös igénylési központok és a kiszervezés. E megoldásokra megfelelő jogi keretet kell létrehozni, figyelembe véve különösen az adatvédelmi kérdéseket.
  A vízumkiadás folyamata egységességének biztosítása érdekében a vízumkiadáshoz kapcsolódó valamennyi tevékenységet, beleértve a biometrikus adatok begyűjtését, a tagállam olyan létesítményében kell véghez vinni, amely a nemzetközi jog szerint diplomáciai vagy konzuli védettséget élvez, vagy az Európai Bizottság olyan létesítményében, amelyet a fogadó ország sérthetetlennek fogad el.
  A létrehozott jogi keret alapján a tagállamok
  – e rendelet feltételeivel összhangban –
  szabadon határozzák meg, a szervezeti felépítés melyik típusát fogják alkalmazni az egyes harmadik országokban. E szervezeti felépítések részleteit a Bizottságnak közzé kell tennie
  a schengeni vízum egy közös internetes oldalán.

| (7) | Az együttműködés megszervezésénél a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezőt a kérelme feldolgozásáért felelős tagállamhoz irányítsák. |
| --- | --- |

(7)

Az együttműködés megszervezésénél a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezőt a kérelme feldolgozásáért felelős tagállamhoz irányítsák.

| (8) | Mivel a vízumkiadás természeténél fogva állami feladat, egy tagállam központi hatóságai csak abban az esetben határozhatnak
  úgy, hogy a vízumkezelési eljárás egy részét külső szolgáltatóval, kiszervezésben végeztetik el
  , ha nincs más lehetőség és ha ez kellően indokolt
  . Az ilyen megoldásokat a vízumkibocsátás általános elveivel szigorú összhangban kell kialakítani, tiszteletben tartva a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24–i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott adatvédelmi követelményeket (4). |
| --- | --- |

(8)

Mivel a vízumkiadás természeténél fogva állami feladat, egy tagállam központi hatóságai csak abban az esetben határozhatnak
  úgy, hogy a vízumkezelési eljárás egy részét külső szolgáltatóval, kiszervezésben végeztetik el
  , ha nincs más lehetőség és ha ez kellően indokolt
  . Az ilyen megoldásokat a vízumkibocsátás általános elveivel szigorú összhangban kell kialakítani, tiszteletben tartva a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24–i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott adatvédelmi követelményeket (4).

| (9) | Valamennyi olyan szerződésnek, amelyet egy tagállam egy külső szolgáltatóval köt, rendelkezéseket
  kell tartalmaznia
  a szolgáltató pontos felelősségi köréről, helyiségeik közvetlen és korlátlan megközelíthetőségéről; a kérelmezők tájékoztatásáról, a titoktartásról,
  az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésről,
  valamint a szerződés felfüggesztésének vagy felmondásának körülményeiről, feltételeiről és eljárásának menetéről.
  A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a külső szolgáltatókkal kötött szerződéseik végrehajthatók legyenek. |
| --- | --- |

(9)

Valamennyi olyan szerződésnek, amelyet egy tagállam egy külső szolgáltatóval köt, rendelkezéseket
  kell tartalmaznia
  a szolgáltató pontos felelősségi köréről, helyiségeik közvetlen és korlátlan megközelíthetőségéről; a kérelmezők tájékoztatásáról, a titoktartásról,
  az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésről,
  valamint a szerződés felfüggesztésének vagy felmondásának körülményeiről, feltételeiről és eljárásának menetéről.
  A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a külső szolgáltatókkal kötött szerződéseik végrehajthatók legyenek.

| (10) | A tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy a vízumkérelmek fogadását, a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételét és a személyes elbeszélgetést úgy szervezzék meg, hogy a vízum megszerzéséhez a vízumkérelmezőnek csak egyszer kelljen személyesen megjelennie (egykörös ügyintézési elv). |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy a vízumkérelmek fogadását, a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételét és a személyes elbeszélgetést úgy szervezzék meg, hogy a vízum megszerzéséhez a vízumkérelmezőnek csak egyszer kelljen személyesen megjelennie (egykörös ügyintézési elv).

| (11) | Véleményt adott ki az európai adatvédelmi biztos a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18–i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 28. cikke (2) bekezdésének értelmében, valamint a 29. cikk alapján felállított munkacsoport a 95/46/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmében. |
| --- | --- |

(11)

Véleményt adott ki az európai adatvédelmi biztos a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18–i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 28. cikke (2) bekezdésének értelmében, valamint a 29. cikk alapján felállított munkacsoport a 95/46/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmében.

| (12) | E rendelet alkalmazásában a 95/46/EK irányelv vonatkozik a személyes adatok feldolgozására. Bizonyos pontokat azonban tisztázni kell, különösen az adatfeldolgozás felelőssége, az adatalanyok jogainak védelme és az adatvédelem ellenőrzése tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

E rendelet alkalmazásában a 95/46/EK irányelv vonatkozik a személyes adatok feldolgozására. Bizonyos pontokat azonban tisztázni kell, különösen az adatfeldolgozás felelőssége, az adatalanyok jogainak védelme és az adatvédelem ellenőrzése tekintetében.

| (13) | Humanitárius vagy egyéb okok fennállásánál a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy konzuli hivatalaikat vagy diplomáciai képviseleteiket a kérelmezők egyes kategóriái vagy valamennyi kérelmező számára közvetlenül elérhetővé tudják tenni. |
| --- | --- |

(13)

Humanitárius vagy egyéb okok fennállásánál a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy konzuli hivatalaikat vagy diplomáciai képviseleteiket a kérelmezők egyes kategóriái vagy valamennyi kérelmező számára közvetlenül elérhetővé tudják tenni.

| (14) | A későbbi kérelmekkel kapcsolatos ügyintézés megkönnyítése érdekében a biometrikus adatokat ▐ az első kérelemből át lehet másolni a VIS-rendelet 23. cikkében
  meghatározott megőrzési időszak kezdetétől számított 59
  hónapon belül. Ha lejár ez az időszak, a biometrikus azonosítókat újra fel kell venni. |
| --- | --- |

(14)

A későbbi kérelmekkel kapcsolatos ügyintézés megkönnyítése érdekében a biometrikus adatokat ▐ az első kérelemből át lehet másolni a VIS-rendelet 23. cikkében
  meghatározott megőrzési időszak kezdetétől számított 59
  hónapon belül. Ha lejár ez az időszak, a biometrikus azonosítókat újra fel kell venni.

| (15) | A biometrikus azonosítók felvételének követelménye miatt magánvállalkozásokat, mint például utazási irodákat, az első kérelem benyújtására nem lehet többé felkérni; erre már csak a későbbi kérelmek benyújtásakor kerülhet sor. |
| --- | --- |

(15)

A biometrikus azonosítók felvételének követelménye miatt magánvállalkozásokat, mint például utazási irodákat, az első kérelem benyújtására nem lehet többé felkérni; erre már csak a későbbi kérelmek benyújtásakor kerülhet sor.

| (16) | A diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasítást ennek megfelelően tehát módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

A diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasítást ennek megfelelően tehát módosítani kell.

| (17) | A Bizottság e rendelet végrehajtásáról
  a VIS beindítása után három
  évvel
  és azután négyévente
  jelentést nyújt be, amely kiterjed a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételének végrehajtására,
  a választott ICAO-szabvány megfelelőségére, az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésre, a külső szolgáltatókkal kapcsolatos tapasztalatokra, különösen tekintettel a biometrikus adatok gyűjtésére,
  az „első kérelem” elvére és a vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezésére.
  A VIS-rendelet 17. cikkének (12), (13) és (14) bekezdése, valamint 50. cikkének (4) bekezdése alapján a jelentésnek ki kell térnie azokra az esetekre is, amelyekben ujjlenyomatokat ténylegesen nem lehetett adni vagy jogi okokból nem kellett adni, összevetve azokkal az esetekkel, amelyekben az ujjlenyomat levételére sor került. A jelentésnek információkat kell nyújtania azokról az esetekről is, amikor egy ujjlenyomat adására ténylegesen képtelen személytől megtagadták a vízumot. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az e rendelethez fűzött megfelelő módosító javaslatokat. A Bizottságnak továbbítania kell a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság e rendelet végrehajtásáról
  a VIS beindítása után három
  évvel
  és azután négyévente
  jelentést nyújt be, amely kiterjed a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételének végrehajtására,
  a választott ICAO-szabvány megfelelőségére, az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésre, a külső szolgáltatókkal kapcsolatos tapasztalatokra, különösen tekintettel a biometrikus adatok gyűjtésére,
  az „első kérelem” elvére és a vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezésére.
  A VIS-rendelet 17. cikkének (12), (13) és (14) bekezdése, valamint 50. cikkének (4) bekezdése alapján a jelentésnek ki kell térnie azokra az esetekre is, amelyekben ujjlenyomatokat ténylegesen nem lehetett adni vagy jogi okokból nem kellett adni, összevetve azokkal az esetekkel, amelyekben az ujjlenyomat levételére sor került. A jelentésnek információkat kell nyújtania azokról az esetekről is, amikor egy ujjlenyomat adására ténylegesen képtelen személytől megtagadták a vízumot. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az e rendelethez fűzött megfelelő módosító javaslatokat. A Bizottságnak továbbítania kell a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (18) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen a vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezését a biometrikus adatoknak a VIS-be történő beillesztése tekintetében – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, a Közösség intézkedéseket hozhat a
  Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően, e
  rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(18)

▐

| (19) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a többek között az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, az Európai Unió alapjogi chartája és az ENSZ gyermekjogi egyezménye által elismert alapelveket. |
| --- | --- |

(19)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a többek között az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, az Európai Unió alapjogi chartája és az ENSZ gyermekjogi egyezménye által elismert alapelveket.

| (20) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható. Mivel e rendelet az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címének rendelkezései szerinti schengeni vívmányokra épül, az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia e rendelet elfogadásának időpontját követő hat hónapon belül dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e azt. |
| --- | --- |

(20)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható. Mivel e rendelet az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címének rendelkezései szerinti schengeni vívmányokra épül, az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia e rendelet elfogadásának időpontját követő hat hónapon belül dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e azt.

| (21) | Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17–i 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(21)

Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17–i 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak.

| (22) | E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29–i 2000/365/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt (7). Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(22)

E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29–i 2000/365/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt (7). Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható.

| (23) | E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28–i 2002/192/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt (8). Írország ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(23)

E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28–i 2002/192/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt (8). Írország ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható.

| (24) | Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség által aláírt, ez utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az e megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és bizonyos rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2004. október 25–i 2004/860/EK tanácsi határozat
   (9) 4. cikkének (1) bekezdésében említett területet érintik. |
| --- | --- |

(24)

Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség által aláírt, ez utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az e megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és bizonyos rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2004. október 25–i 2004/860/EK tanácsi határozat
   (9) 4. cikkének (1) bekezdésében említett területet érintik.

| (25) | E rendelet a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikke (2) bekezdésének értelmében a schengeni vívmányok rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktusnak minősül, |
| --- | --- |

(25)

E rendelet a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikke (2) bekezdésének értelmében a schengeni vívmányok rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktusnak minősül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A diplomáciai és konzuli képviseletek számára kibocsátott, a vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasítás következőképpen módosul:

| (1) | A II. rész 1.2. pontja a következőképpen módosul:






  a) | A b) pont a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A tagállamok egy vagy több másik tagállamot is képviselhetnek kizárólag a kérelmek fogadása és a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vétele érdekében. Az 1.2. pont c) és e) alpontjának megfelelő rendelkezéseit kell alkalmazni.
  Amikor egy tagállamhoz kérelem érkezik, a képviselő tagállam létrehoz egy iratot a kérelemről a VIS-ben, és felveszi a VIS-rendelet (10) 9. cikkében említett adatokat. Ezt követően tájékoztatja a képviselt tagállam konzuli képviseletét a kérelemről és annak a VIS-be való felvételéről a VIS kommunikációs infrastruktúrán keresztül, a VIS-rendelet 16. cikkében előírtaknak megfelelően.
  Az iratok és adatok átvételét és továbbítását a képviselt konzuli hivatal felé a megfelelő adatvédelmi és biztonsági szabályok betartásával kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

(1)

A II. rész 1.2. pontja a következőképpen módosul:

a)

A b) pont a következő bekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok egy vagy több másik tagállamot is képviselhetnek kizárólag a kérelmek fogadása és a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vétele érdekében. Az 1.2. pont c) és e) alpontjának megfelelő rendelkezéseit kell alkalmazni.
  Amikor egy tagállamhoz kérelem érkezik, a képviselő tagállam létrehoz egy iratot a kérelemről a VIS-ben, és felveszi a VIS-rendelet (10) 9. cikkében említett adatokat. Ezt követően tájékoztatja a képviselt tagállam konzuli képviseletét a kérelemről és annak a VIS-be való felvételéről a VIS kommunikációs infrastruktúrán keresztül, a VIS-rendelet 16. cikkében előírtaknak megfelelően.
  Az iratok és adatok átvételét és továbbítását a képviselt konzuli hivatal felé a megfelelő adatvédelmi és biztonsági szabályok betartásával kell elvégezni.

| b) | a d) alpont helyébe a következő lép:
  „Amennyiben az egységes vízum az a) és b) alpont értelmében kerül kiadásra, a képviseletet fel kell tüntetni a 18. mellékletben foglalt, egységes vízumkiadási képviseleti táblázatban.” |
| --- | --- |

b)

a d) alpont helyébe a következő lép:

„Amennyiben az egységes vízum az a) és b) alpont értelmében kerül kiadásra, a képviseletet fel kell tüntetni a 18. mellékletben foglalt, egységes vízumkiadási képviseleti táblázatban.”

| (2) | A III. pont az alábbi (–1) ponttal egészül ki:


  „
  A vízumkérelmek feldolgozásában részt vevő személyzet magatartása




  A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőket udvariasan fogadja a vízumkérelmekkel foglalkozó személyzet minden tagja.




  A személyzet minden tagjának feladatai végzése során teljes mértékben tiszteletben kell tartania a kérelmező emberi méltóságát és integritását. Valamennyi intézkedésnek arányosnak kell lennie a kitűzött célokkal.




  Feladataik végzése közben a személyzet tagjai nem tehetnek megkülönböztetést a kérelmezők között nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján.
  ” |
| --- | --- |

(2)

A III. pont az alábbi (–1) ponttal egészül ki:

„
  A vízumkérelmek feldolgozásában részt vevő személyzet magatartása

A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőket udvariasan fogadja a vízumkérelmekkel foglalkozó személyzet minden tagja.

A személyzet minden tagjának feladatai végzése során teljes mértékben tiszteletben kell tartania a kérelmező emberi méltóságát és integritását. Valamennyi intézkedésnek arányosnak kell lennie a kitűzött célokkal.

Feladataik végzése közben a személyzet tagjai nem tehetnek megkülönböztetést a kérelmezők között nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján.
  ”

| (3) | A III. rész 1. pontja helyébe a következő lép:
  „1.1.   Vízumkérelmi nyomtatványok – kérelemnyomtatványok száma
  A
  kérelmezőktől
  meg kell követelni az egységes vízumkérelmi nyomtatvány kitöltését is. Az egységes vízumot a 16. mellékletben megadott minta szerinti, egységesített nyomtatvány felhasználásával kell kérelmezni.
  A nyomtatványt legalább egy példányban ki kell tölteni, hogy azt használni lehessen a központi hatóságokkal való egyeztetés során. Amennyiben a nemzeti közigazgatási eljárások megkövetelik, a szerződő felek kérhetik a kérelmet több példányban.
  1.2.   Biometrikus azonosítók
  a)   A tagállamok a kérelmezőktől biometrikus azonosítókat, azaz arcképet és tíz ujjlenyomatot gyűjtenek be az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben
  , az Európai Unió alapjogi chartájában
  és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermekek jogairól szóló egyezményében foglalt
  jogokat tiszteletben tartva
  .
  Első vízumkérelme benyújtásakor
  annak
  a kérelmezőnek
  , akire nem vonatkozik a b) pontban foglalt mentességek valamelyike,
  személyesen meg kell jelennie. Ezzel egyidejűleg a következő biometrikus azonosítókat kell begyűjteni:






  — | fénykép, amelyet a kérelemmel egyidejűleg szkennelnek be vagy készítenek el és |
| --- | --- | --- |

(3)

A III. rész 1. pontja helyébe a következő lép:

„1.1.   Vízumkérelmi nyomtatványok – kérelemnyomtatványok száma

A
  kérelmezőktől
  meg kell követelni az egységes vízumkérelmi nyomtatvány kitöltését is. Az egységes vízumot a 16. mellékletben megadott minta szerinti, egységesített nyomtatvány felhasználásával kell kérelmezni.

A nyomtatványt legalább egy példányban ki kell tölteni, hogy azt használni lehessen a központi hatóságokkal való egyeztetés során. Amennyiben a nemzeti közigazgatási eljárások megkövetelik, a szerződő felek kérhetik a kérelmet több példányban.

1.2.   Biometrikus azonosítók

a)   A tagállamok a kérelmezőktől biometrikus azonosítókat, azaz arcképet és tíz ujjlenyomatot gyűjtenek be az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben
  , az Európai Unió alapjogi chartájában
  és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermekek jogairól szóló egyezményében foglalt
  jogokat tiszteletben tartva
  .

Első vízumkérelme benyújtásakor
  annak
  a kérelmezőnek
  , akire nem vonatkozik a b) pontban foglalt mentességek valamelyike,
  személyesen meg kell jelennie. Ezzel egyidejűleg a következő biometrikus azonosítókat kell begyűjteni:

—

fénykép, amelyet a kérelemmel egyidejűleg szkennelnek be vagy készítenek el és

| — | tíz lapos ujjlenyomat, amelyet digitálisan rögzítenek. |
| --- | --- |

—

tíz lapos ujjlenyomat, amelyet digitálisan rögzítenek.

Bármely ezt követő kérelemnél,
  a VIS-rendelet 23. cikkében meghatározott megőrzési időszak kezdetétől számított 59 hónapon belül,
  a biometrikus azonosítókat az első kérelemről kell lemásolni. Ezen időszak elteltével a következő kérelmet »első kérelemnek« kell tekinteni.

A fénykép és az ujjlenyomatok technikai követelményeinek meg kell felelnie az ICAO 6. kiadású 9303. sz. dokumentuma 1. részében (Útlevelek) meghatározott nemzetközi szabályoknak (11).

A biometrikus azonosítók felvételét a diplomáciai vagy konzuli képviselet képesített és szabályszerűen felhatalmazott személyzete végzi, vagy pedig ellenőrzésük alatt
  és felelősségük terhére
  a 1.B pontjában említett külső szolgáltató.

Az adatokat a VIS-be csak a VIS-rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében
  említett,
  szabályszerűen felhatalmazott konzuli személyzet viheti be
  a VIS-rendelet 5. cikkével összhangban.

A téves elutasítások és azonosítások elkerülése érdekében a tagállamok biztosítják a VIS-rendelet 13. cikkében szereplő minden keresési kritérium teljes körű alkalmazását.

A biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételét, beleértve azoknak a szolgáltatóktól a felelős konzuli képviseletekhez való továbbítását, a VIS-rendelet 41. és 43. cikkének, valamint a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 28. cikkének megfelelően kell felügyelni.

b)   Mentességek

A következő kérelmezők mentesülnek az ujjlenyomatadási kötelezettség alól:

| — | a
  12
  év alatti gyermekek, |
| --- | --- |

—

a
  12
  év alatti gyermekek,

| — | azon személyek, akiknél az ujjlenyomatvétel fizikailag lehetetlen. Ha azonban kevesebb mint tíz ujjról lehetséges ujjlenyomatot venni, a megfelelő számú ujjlenyomatot rögzíteni kell.
  A tagállamok biztosítják, hogy az érintett személy méltóságát garantáló, megfelelő eljárások vannak gyakorlatban arra az esetre, ha a jelentkezés során nehézségek merülnek fel. Azt is biztosítják, hogy az ujjlenyomatvétel lehetetlenségét megállapító határozatot minden esetben a tagállamok diplomáciai vagy konzuli képviseletének megfelelően felhatalmazott személyzete hozza meg. Emellett az ujjlenyomatvétel ideiglenes lehetetlensége esetén a kérelmezőt a következő kérelem alkalmával fel kell kérni ujjlenyomat adására. A konzuli személyzet jogosult további magyarázatot kérni az ujjlenyomatvétel ideiglenes lehetetlenségének okairól. |
| --- | --- |

—

azon személyek, akiknél az ujjlenyomatvétel fizikailag lehetetlen. Ha azonban kevesebb mint tíz ujjról lehetséges ujjlenyomatot venni, a megfelelő számú ujjlenyomatot rögzíteni kell.
  A tagállamok biztosítják, hogy az érintett személy méltóságát garantáló, megfelelő eljárások vannak gyakorlatban arra az esetre, ha a jelentkezés során nehézségek merülnek fel. Azt is biztosítják, hogy az ujjlenyomatvétel lehetetlenségét megállapító határozatot minden esetben a tagállamok diplomáciai vagy konzuli képviseletének megfelelően felhatalmazott személyzete hozza meg. Emellett az ujjlenyomatvétel ideiglenes lehetetlensége esetén a kérelmezőt a következő kérelem alkalmával fel kell kérni ujjlenyomat adására. A konzuli személyzet jogosult további magyarázatot kérni az ujjlenyomatvétel ideiglenes lehetetlenségének okairól.

Az ujjlenyomatvétel fizikai lehetetlensége nem befolyásolhatja a vízum kiadását vagy elutasítását.

A tagállamok a biometrikus azonosítók begyűjtése alól mentességet biztosíthatnak a diplomáciai, szolgálati/hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkezők számára;

Valamennyi ilyen esetben szerepeltetni kell a VIS-ben a „nem alkalmazandó” bejegyzést.

A III. pont 4. pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül, a 12 évnél fiatalabb személyek esetében szkennelt fénykép használatos, amelyhez nincs szükség a személyes megjelenésre.

A VIS működésbe lépésétől számított három éven belül felül kell vizsgálni a gyermekeknek járó, az ujjlenyomatvétel követelménye alóli mentességet, és különösen az ujjlenyomatvétel tekintetében meghatározott korcsoportot. A Bizottság e célból többek között a 12 éves és annál idősebb gyermekek ujjlenyomatának vételére és felhasználására is kitérő, a VIS-szel kapcsolatos tapasztalatokról szóló jelentést, valamint azonosítás és ellenőrzés céljából egy, a VIS-hez hasonló, nagyméretű adatbázis segítségével a 12 évnél fiatalabb gyermekek ujjlenyomata vételének és használatának megbízhatóságáról szóló, részletes technikai értékelést nyújt be. A jelentésnek tartalmaznia kell egy kiterjesztett hatástanulmányt az alacsonyabb és magasabb korhatárokról az ujjlenyomatvétel követelményével kapcsolatban, beleértve annak társadalmi, ergonómiai és pénzügyi szempontjait is.

A jelentésnek hasonló értékelést kell végeznie az idősektől való ujjlenyomatvétel tekintetében. Amennyiben a jelentés jelentős problémákat jelez a meghatározott életkornál idősebb személyektől való ujjlenyomatvétellel kapcsolatban, a Bizottság javaslatot tesz felső korhatárra.

A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az e rendelethez fűzött megfelelő módosító javaslatokat.

| (4) | A VII. részben: az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „1.A.   A vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezése

  Minden tagállam felelős a vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezéséért.
  Valamennyi helyszín esetében ellátják a tagállamok konzuli hivatalukat a biometrikus azonosítók felvételéhez/begyűjtéséhez szükséges felszereléssel, vagy pedig a képviselet fent említett lehetőségeinek sérelme nélkül úgy határoznak, hogy egy vagy több tagállammal együttműködnek. Az együttműködés közös ügyintézési helyek vagy közös igénylési központok létrehozásával vagy
  ennek célszerűtlensége esetén külső
  partnerekkel való együttműködés formájában valósítható meg.






  a) | ahol a »közös ügyintézési hely« létrehozását választják, egy vagy több tagállam diplomáciai és konzuli képviseleteinek személyzete dolgozza fel a másik tagállam diplomáciai és konzuli képviseletén keresztül hozzájuk küldött kérelmeket (ideértve a biometrikus azonosítókat is), továbbá használják a másik tagállam felszerelését is. Az érintett tagállamok megállapodnak a közös ügyintézési hely fenntartásának időtartamában és megszüntetésének feltételeiben, továbbá az azon tagállam által kapott adminisztrációs díj arányában, amelynek diplomáciai vagy konzuli képviseletét igénybe veszik.
  A kérelmezőket a vízumkérelem feldolgozásáért felelős tagállamhoz kell irányítani. |
| --- | --- | --- |

(4)

A VII. részben: az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.A.   A vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezése

Minden tagállam felelős a vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezéséért.

Valamennyi helyszín esetében ellátják a tagállamok konzuli hivatalukat a biometrikus azonosítók felvételéhez/begyűjtéséhez szükséges felszereléssel, vagy pedig a képviselet fent említett lehetőségeinek sérelme nélkül úgy határoznak, hogy egy vagy több tagállammal együttműködnek. Az együttműködés közös ügyintézési helyek vagy közös igénylési központok létrehozásával vagy
  ennek célszerűtlensége esetén külső
  partnerekkel való együttműködés formájában valósítható meg.

a)

ahol a »közös ügyintézési hely« létrehozását választják, egy vagy több tagállam diplomáciai és konzuli képviseleteinek személyzete dolgozza fel a másik tagállam diplomáciai és konzuli képviseletén keresztül hozzájuk küldött kérelmeket (ideértve a biometrikus azonosítókat is), továbbá használják a másik tagállam felszerelését is. Az érintett tagállamok megállapodnak a közös ügyintézési hely fenntartásának időtartamában és megszüntetésének feltételeiben, továbbá az azon tagállam által kapott adminisztrációs díj arányában, amelynek diplomáciai vagy konzuli képviseletét igénybe veszik.
  A kérelmezőket a vízumkérelem feldolgozásáért felelős tagállamhoz kell irányítani.

| b) | ahol »közös igénylési központokat« alakítanak ki, ott két vagy több tagállam diplomáciai és konzuli képviseletei osztoznak egy tagállam olyan épületén, amely a nemzetközi jog szerint diplomáciai vagy konzuli védettséget élvez, vagy az Európai Bizottság olyan létesítményében, amelyet a fogadó ország sérthetetlennek fogad el,
  a hozzájuk címzett vízumkérelmek (köztük a biometrikus azonosítók) fogadására. A kérelmezőket a vízumkérelem feldolgozásáért felelős tagállamhoz kell irányítani. A tagállamok megállapodnak az ilyen jellegű együttműködés időtartamában és megszüntetésének feltételeiben, valamint a részt vevő tagállamok közötti költségmegosztásban. A szerződésekért egy tagállam felel a fogadó országgal fennálló logisztikai és diplomáciai kapcsolatok vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

ahol »közös igénylési központokat« alakítanak ki, ott két vagy több tagállam diplomáciai és konzuli képviseletei osztoznak egy tagállam olyan épületén, amely a nemzetközi jog szerint diplomáciai vagy konzuli védettséget élvez, vagy az Európai Bizottság olyan létesítményében, amelyet a fogadó ország sérthetetlennek fogad el,
  a hozzájuk címzett vízumkérelmek (köztük a biometrikus azonosítók) fogadására. A kérelmezőket a vízumkérelem feldolgozásáért felelős tagállamhoz kell irányítani. A tagállamok megállapodnak az ilyen jellegű együttműködés időtartamában és megszüntetésének feltételeiben, valamint a részt vevő tagállamok közötti költségmegosztásban. A szerződésekért egy tagállam felel a fogadó országgal fennálló logisztikai és diplomáciai kapcsolatok vonatkozásában.

| c) | együttműködés a külső szolgáltatókkal az 1.B. pontnak megfelelően |
| --- | --- |

c)

együttműködés a külső szolgáltatókkal az 1.B. pontnak megfelelően

1.B   Együttműködés a külső szolgáltatókkal

Ha
  a konzuli képviselet helyi körülményeivel kapcsolatos
  különleges körülmények vagy
  okok
  miatt
  nem lehet a konzuli hivatalt a biometrikus azonosítók rögzítésére/összegyűjtésére alkalmas felszereléssel ellátni vagy közös ügyintézési helyet vagy közös igénylési központot létrehozni, a vízumkérelmek (köztük a biometrikus azonosítók) fogadására egy, illetőleg több tagállam együttesen igénybe vehet külső szolgáltatót. Ilyen esetben az érintett tagállam(ok) felel(nek)
  az adatok feldolgozásáért és ebből következően minden szerződésszegésért, különösen
  a vízumkérelmek feldolgozásánál érvényes adatvédelmi szabályok tiszteletben tartásáért.
  E tagállam(ok) biztosítja, hogy a VII. pont 1.B.1. pontjának b. alpontjában foglalt külső szolgáltató tevékenységeit a tagállam olyan helyiségeiben végezze, amelyek a nemzetközi jog szerint diplomáciai vagy konzuli védettséget élveznek, vagy az Európai Bizottság olyan létesítményeiben, amelyeket a fogadó állam sérthetetlennek fogad el, valamint hogy a tagállam(ok) diplomáciai vagy konzuli képviselete (képviseleteinek) képesített és megfelelően felhatalmazott személyzete jelen van és szigorúan felügyeli a külső szolgáltató tevékenységeit.

1.B.1 —   A külső szolgáltatókkal folytatott együttműködés típusai

A külső szolgáltatókkal folytatott együttműködés a következő formá(k)ban valósul meg:

| a) | a külső szolgáltató call-centerként működik, és általános tájékoztatást nyújt a vízumkérelemmel kapcsolatos követelményekről, valamint egyezteti a személyes megjelenés időpontját; |
| --- | --- |

a)

a külső szolgáltató call-centerként működik, és általános tájékoztatást nyújt a vízumkérelemmel kapcsolatos követelményekről, valamint egyezteti a személyes megjelenés időpontját;

| b) | a külső szolgáltató általános tájékoztatást nyújt a vízumkérelemmel kapcsolatos követelményekről, a vízumkérelmezőktől összegyűjti a kérelmeket, az alátámasztó dokumentumokat és a biometrikus adatokat, beszedi a kezelési díjat (a VII. rész 4. pontjának és a 12. mellékletnek megfelelően), továbbítja az összeállított iratokat és adatokat a kérelem feldolgozására illetékes tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletéhez
  és az eljárás végén visszaadja az útlevelet a kérelmezőnek vagy a kérelmező törvényes képviselőjének
  . |
| --- | --- |

b)

a külső szolgáltató általános tájékoztatást nyújt a vízumkérelemmel kapcsolatos követelményekről, a vízumkérelmezőktől összegyűjti a kérelmeket, az alátámasztó dokumentumokat és a biometrikus adatokat, beszedi a kezelési díjat (a VII. rész 4. pontjának és a 12. mellékletnek megfelelően), továbbítja az összeállított iratokat és adatokat a kérelem feldolgozására illetékes tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletéhez
  és az eljárás végén visszaadja az útlevelet a kérelmezőnek vagy a kérelmező törvényes képviselőjének
  .

1.B.2 —   Tagállami kötelezettségek

Az érintett tagállamok
  a 95/46/EK irányelvnek megfelelőe
  n kiválasztják azt a külső szolgáltatót,
  amely képes biztosítani a szolgáltatások magas színvonalát és
  valamennyi technikai és szervezési biztonsági intézkedést,
  amely
  a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy hozzáférése elleni védelme érdekében
  szükséges,
  különösen, ha a feldolgozás magában foglalja az adatok hálózaton keresztüli továbbítását, az iratok és adatok fogadását és a konzuli képviseletre történő továbbítását, továbbá biztosítani tudja a feldolgozás minden más jogellenes formája elleni védelmet.

A külső szolgáltatók kiválasztásánál a tagállamok diplomáciai vagy konzuli képviseletei alaposan megvizsgálják a vállalkozó fizetőképességét és megbízhatóságát (ideértve a szükséges engedélyeket, a cégjegyzéket, a vállalati alapszabályt és banki szerződéseket), valamint kizárják az érdekütközést.

A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei biztosítják, hogy a kiválasztott társaság rendelkezik a megfelelő szakértelemmel az informatika biztosítása és adatbiztonság területén. A tagállamoknak követniük kell a bevált közbeszerzési gyakorlatokat a külső vízumszolgáltatásokra vonatkozó szerződések megkötése során.

A külső szolgáltatók a VIS-hez semmiféle hozzáféréssel nem rendelkeznek. A VIS-hez való hozzáférést kizárólag a diplomáciai vagy konzuli képviselet szabályszerűen felhatalmazott személyzete számára tartják fenn,
  kizárólag a VIS rendeletben meghatározott célokra.

Az érintett tagállam(ok) a 95/46/EK irányelv 17. cikkével összhangban
  írásbeli
  szerződést köt(nek) a külső szolgáltatóval. Mielőtt a szerződést aláírnák, az érintett tagállam diplomáciai vagy konzuli
  képviseletének
  a
  VII. rész 1.B pontjának megfelelő indokolással kell igazolnia a szerződés szükségességét
  a többi tagállam diplomáciai és konzuli
  képviselete
  valamint a Bizottság
  küldöttsége felé,
  helyi konzuli együttműködés keretében.

A 95/46/EK irányelv 17. cikkében található kötelezettségek mellett a szerződésnek olyan rendelkezéseket kell továbbá tartalmazni, amelyek

| a) | pontosan meghatározzák a szolgáltató kötelezettségeit; |
| --- | --- |

a)

pontosan meghatározzák a szolgáltató kötelezettségeit;

| b) | megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a felelős tagállamok utasításai szerint járjon el, és hogy adatot a 95/46/EK irányelvvel összhangban, a felelős tagállamok nevében és kizárólag a vízumkérelmek személyes adatai feldolgozásának céljából dolgozzon fel; |
| --- | --- |

b)

megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a felelős tagállamok utasításai szerint járjon el, és hogy adatot a 95/46/EK irányelvvel összhangban, a felelős tagállamok nevében és kizárólag a vízumkérelmek személyes adatai feldolgozásának céljából dolgozzon fel;

| c) | megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a kérelmezőknek a VIS rendelet 37. cikke
  alapján előírt tájékoztatást nyújtsák; |
| --- | --- |

c)

megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a kérelmezőknek a VIS rendelet 37. cikke
  alapján előírt tájékoztatást nyújtsák;

| d) | megkövetelik a szolgáltatótól, hogy biztosítsa, hogy a személyzete megfelelő képzésben részesül, és tiszteletben tartja a III. pont –1. alpontjában foglalt szabályokat; |
| --- | --- |

d)

megkövetelik a szolgáltatótól, hogy biztosítsa, hogy a személyzete megfelelő képzésben részesül, és tiszteletben tartja a III. pont –1. alpontjában foglalt szabályokat;

| e) | megkövetelik a szolgáltatótól megfelelő korrupcióellenes intézkedések bevezetését; |
| --- | --- |

e)

megkövetelik a szolgáltatótól megfelelő korrupcióellenes intézkedések bevezetését;

| f) | megkövetelik a szolgáltatótól, hogy késedelem nélkül tegyen jelentést a felelős tagállamnak bármilyen biztonsági szabálysértéséről vagy egyéb problémáról; |
| --- | --- |

f)

megkövetelik a szolgáltatótól, hogy késedelem nélkül tegyen jelentést a felelős tagállamnak bármilyen biztonsági szabálysértéséről vagy egyéb problémáról;

| g) | megkövetelik a szolgáltatótól, hogy rögzítsen az adatokkal való visszaéléssel vagy jogosulatlan hozzáféréssel kapcsolatos bármilyen, kérelmezőktől érkező panaszt vagy bejelentést. A külső szolgáltatónak késedelem nélkül tájékoztassa a felelős tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletét és a megoldás megtalálása érdekében koordináljon azzal. A panaszokat úgy kell kezelni, hogy biztosítsák a vízumkérelmező számára az azonnali, magyarázattal ellátott válaszadást; |
| --- | --- |

g)

megkövetelik a szolgáltatótól, hogy rögzítsen az adatokkal való visszaéléssel vagy jogosulatlan hozzáféréssel kapcsolatos bármilyen, kérelmezőktől érkező panaszt vagy bejelentést. A külső szolgáltatónak késedelem nélkül tájékoztassa a felelős tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletét és a megoldás megtalálása érdekében koordináljon azzal. A panaszokat úgy kell kezelni, hogy biztosítsák a vízumkérelmező számára az azonnali, magyarázattal ellátott válaszadást;

| h) | a konzuli személyzet számára lehetővé teszik, hogy a szolgáltató helyiségeibe bármikor bejuthassanak; |
| --- | --- |

h)

a konzuli személyzet számára lehetővé teszik, hogy a szolgáltató helyiségeibe bármikor bejuthassanak;

| i) | megkövetelik a szolgáltatótól,
  és annak személyzetétől,
  hogy tartsa szem előtt a titoktartási szabályokat
  , amelyek akkor is vonatkoznak rájuk, ha az alkalmazott már nem a külső szolgáltatónak dolgozik, illetve ha a szerződést felfüggesztették vagy felmondták; |
| --- | --- |

i)

megkövetelik a szolgáltatótól,
  és annak személyzetétől,
  hogy tartsa szem előtt a titoktartási szabályokat
  , amelyek akkor is vonatkoznak rájuk, ha az alkalmazott már nem a külső szolgáltatónak dolgozik, illetve ha a szerződést felfüggesztették vagy felmondták;

| j) | biztosítják az adatvédelem betartását, beleértve a bejelentési kötelezettséget, a külső ellenőrzéseket, többek között a nemzeti adatvédelmi hivatalok általi rendszeres szúrópróbaszerű ellenőrzéseket, valamint a magánéletre vonatkozó rendeletek megsértése esetén a szolgáltató felelősségét biztosító mechanizmusokat, többek között azon egyének kártalanításának kötelezettségét, akiket a szolgáltató tevékenységéből eredően kár ért; |
| --- | --- |

j)

biztosítják az adatvédelem betartását, beleértve a bejelentési kötelezettséget, a külső ellenőrzéseket, többek között a nemzeti adatvédelmi hivatalok általi rendszeres szúrópróbaszerű ellenőrzéseket, valamint a magánéletre vonatkozó rendeletek megsértése esetén a szolgáltató felelősségét biztosító mechanizmusokat, többek között azon egyének kártalanításának kötelezettségét, akiket a szolgáltató tevékenységéből eredően kár ért;

| k) | megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a kész iratot késedelem nélkül továbbítsa a tagállam azon diplomáciai vagy konzuli képviseletéhez, amely a kérelem feldolgozásáért felelős, és a továbbítást követően az adatokat ne másolja, tárolja vagy más formában se tartsa meg; |
| --- | --- |

k)

megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a kész iratot késedelem nélkül továbbítsa a tagállam azon diplomáciai vagy konzuli képviseletéhez, amely a kérelem feldolgozásáért felelős, és a továbbítást követően az adatokat ne másolja, tárolja vagy más formában se tartsa meg;

| l) | megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a vízumadat, a szolgáltatótól a kérelem feldolgozásáért felelős tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletéhez való továbbításának során előzze meg a vízumadat mindenfajta jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen megfelelő titkosítási technikák alkalmazásával; |
| --- | --- |

l)

megkövetelik a szolgáltatótól, hogy a vízumadat, a szolgáltatótól a kérelem feldolgozásáért felelős tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletéhez való továbbításának során előzze meg a vízumadat mindenfajta jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen megfelelő titkosítási technikák alkalmazásával;

| m) | felfüggesztési és felmondási záradékot tartalmaznak. |
| --- | --- |

m)

felfüggesztési és felmondási záradékot tartalmaznak.

| n) | felülvizsgálati záradékot tartalmaznak abból a célból, hogy a szerződések a mindenkori bevált gyakorlatokat tükrözzék; |
| --- | --- |

n)

felülvizsgálati záradékot tartalmaznak abból a célból, hogy a szerződések a mindenkori bevált gyakorlatokat tükrözzék;

| o) | szabályokat állapítanak meg a vízumkérelmek kezeléséért felelős személyzet magatartására vonatkozóan, valamint az emberi méltóság lehető legteljesebb tiszteletben tartásával történő biometrikus adatgyűjtés tekintetében. Az e feladatok ellátása során tett minden intézkedésnek arányban kell állnia az intézkedés céljával. A kérelem feldolgozásakor a személyzet tagjai kerüljék a megkülönböztetést a kérelmezők között nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján. |
| --- | --- |

o)

szabályokat állapítanak meg a vízumkérelmek kezeléséért felelős személyzet magatartására vonatkozóan, valamint az emberi méltóság lehető legteljesebb tiszteletben tartásával történő biometrikus adatgyűjtés tekintetében. Az e feladatok ellátása során tett minden intézkedésnek arányban kell állnia az intézkedés céljával. A kérelem feldolgozásakor a személyzet tagjai kerüljék a megkülönböztetést a kérelmezők között nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján.

A helyi konzuli együttműködés keretében egy mintaszerződést kell készíteni.

A tagállamok biztosítják a vízumkérelmezők számára a vízumszolgáltatások lehető legrövidebb megszakadását arra az esetre, ha a külső szolgáltató hirtelen beszünteti a szerződésben foglalt szolgáltatásainak biztosítását.

Az érintett tagállam(ok)
  szorosan együttműködnek a külső szolgáltatóval és szorosan
  figyelemmel kíséri(k) a szerződés végrehajtását, ideértve:

| a) | a szolgáltató által a vízumkérelmezőknek szolgáltatott általános információt; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltató által a vízumkérelmezőknek szolgáltatott általános információt;

| b) | a technikai és szervezési biztonsági intézkedéseket és a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy hozzáférése elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája elleni intézkedéseket, valamint az iratok és adatok fogadását és a
  diplomáciai vagy
  konzuli képviseletre történő továbbítását; |
| --- | --- |

b)

a technikai és szervezési biztonsági intézkedéseket és a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy hozzáférése elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája elleni intézkedéseket, valamint az iratok és adatok fogadását és a
  diplomáciai vagy
  konzuli képviseletre történő továbbítását;

| c) | a biometrikus azonosítók rögzítését
  és továbbítását
  ; |
| --- | --- |

c)

a biometrikus azonosítók rögzítését
  és továbbítását
  ;

| d) | az adatvédelmi
  és adatbiztonsági
  rendelkezéseknek való megfelelés érdekében
  és a korrupció ellen
  hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

az adatvédelmi
  és adatbiztonsági
  rendelkezéseknek való megfelelés érdekében
  és a korrupció ellen
  hozott intézkedéseket.

A kérelmező által fizetett díj
  nem haladhatja meg a 12. mellékletben meghatározott összeget,
  függetlenül attól, hogy a tagállamok együttműködnek-e a külső szolgáltatókkal.

A tagállamok biztosítják, hogy van eljárás bármely vízumkérelmet kezelő külső szolgáltató azonosításának lehetővé tételére.

Az érintett tagállam(ok) konzuli személyzete képzést nyújt a szolgáltató számára, hogy a szolgáltató a vízumkérelmezők számára megfelelő szolgáltatást és kielégítő tájékoztatást tudjon nyújtani.

1.B.3   Tájékoztatás

A tagállamoknak és azok diplomáciai és konzuli képviseleteinek el kell látniuk a nyilvánosságot a vízumkérelemmel kapcsolatos valamennyi információval, beleértve:

| a) | a vízumkérelmezés kritériumait, feltételeit és eljárásait; |
| --- | --- |

a)

a vízumkérelmezés kritériumait, feltételeit és eljárásait;

| b) | az esetleg szükséges személyes megjelenés időpontjának egyeztetési módjait; |
| --- | --- |

b)

az esetleg szükséges személyes megjelenés időpontjának egyeztetési módjait;

| c) | a kérelem benyújtásának helyét (illetékes diplomáciai vagy konzuli képviselet, közös igénylési központ vagy külső szolgáltató). |
| --- | --- |

c)

a kérelem benyújtásának helyét (illetékes diplomáciai vagy konzuli képviselet, közös igénylési központ vagy külső szolgáltató).

A nyilvánosságnak erről szóló tájékoztatást közzé kell tenni a schengeni vízum közös internetes oldalán.

E honlapot a közös vízumpolitika alkalmazásának és a vízumeljárás kezelésének további támogatása céljából kell létrehozni.

1.B.4 —
     
  Tájékoztató kampány

Nem sokkal a VIS egy harmadik országbeli működésbe lépését megelőzően a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteinek a Bizottság küldöttségeivel közösen indítsanak tájékoztató kampányt a nyilvánosság számára a kitűzött célokról, a VIS-ben tárolt adatokról, az ahhoz hozzáférő hivatalokról és a vízumkérelmezők jogairól. Ilyen kampányokat rendszeresen kell folytatni.

1.C.   A kérelmezők közvetlen bejutásának fenntartása a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteire

Az együttműködés választott típusától függetlenül a tagállamok határozhatnak azon lehetőség fenntartása mellett, hogy a kérelmezők a diplomáciai vagy konzuli képviselet helyiségeiben közvetlenül benyújthassák kérelmüket. A tagállamok biztosítják a vízumkérelmek folyamatos fogadását és feldolgozását akkor is, ha a többi tagállammal vagy a külső szolgáltatóval folytatott együttműködés hirtelen megszakad.

1.D.   Határozat és közzététel

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, milyen módon kívánják megszervezni az egyes konzuli képviseleteken a vízumkérelmek fogadását és feldolgozását. A Bizottság gondoskodik a megfelelő közzétételről
  a közös schengeni vízum internetes honlapján
  .

A tagállamok benyújtják a Bizottságnak az általuk kötött szerződéseket.

1.E.
     
  Általános felelősség

1.E.1.
     
  Dokumentumok

A vízumkérelem során a tagállam által vagy annak a nevében átvett dokumentumokat, adatokat vagy biometrikus azonosítókat a konzuli együttműködésről szóló bécsi egyezménynek megfelelően »konzuli dokumentumoknak« kell tekinteni, és megfelelő módon kell kezelni.

1.E.2.
     
  Képzés

A biometrikus adatok gyűjtésére vonatkozó engedélyezést megelőzően megfelelő képzést kell biztosítani a diplomáciai vagy konzuli képviselet személyzete számára a zökkenőmentes és szakszerű nyilvántartásba vétel érdekében.

1.E.3.
     
  Felelősség

Minden olyan személynek, akit, vagy tagállamnak, amelyet kár ért abból adódóan, hogy a feldolgozási művelet nem volt jogszerű, vagy hogy ezzel a rendelettel összeegyeztethetetlen jogi aktusra került sor, kártérítésre van joga azzal a tagállammal szemben, amely az elszenvedett kárért felelős. Az az állam mentesül ez alól a felelősség alól részben vagy egészben, amely igazolja, hogy nem felelős azért az eseményért, amely a kárt okozta.

Az előző albekezdésben említett, egy tagállammal szembeni kártérítési igényre az alperes tagállam nemzeti jogának rendelkezései irányadók.

1.E.4.
     
  Szankciók

A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy e rendeletnek bárminemű megsértését, különösen a vízumkérelem során leadott adatokkal való visszaélést szankciókkal sújtsák, beleértve a hatékony, arányos és visszatartó erejű és/vagy büntetőjogi szankciókat a hatályos, arányos és visszatartó erejű nemzeti jognak megfelelően.
  ”

| (5) | A VIII. rész 5.2. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő lép: |
| --- | --- | --- |

(5)

A VIII. rész 5.2. pontja a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő lép:

| b) | a cím és az 5.2. pont a) alpontja közé a következő mondatot kell beszúrni:
  „A III. rész 1.2. pontja értelmében vett ismételt kérelmezésnél a tagállamok engedélyezhetik diplomáciai vagy konzuli képviseleteik számára, hogy magánvállalkozásokkal működjenek együtt (azaz adminisztratív szolgáltatásokat nyújtó magánvállalkozásokkal, szállítási vállalkozókkal vagy utazási irodákkal (utazásszervezőkkel és ügynökeikkel)).” |
| --- | --- |

b)

a cím és az 5.2. pont a) alpontja közé a következő mondatot kell beszúrni:

„A III. rész 1.2. pontja értelmében vett ismételt kérelmezésnél a tagállamok engedélyezhetik diplomáciai vagy konzuli képviseleteik számára, hogy magánvállalkozásokkal működjenek együtt (azaz adminisztratív szolgáltatásokat nyújtó magánvállalkozásokkal, szállítási vállalkozókkal vagy utazási irodákkal (utazásszervezőkkel és ügynökeikkel)).”

2. cikk

A Bizottság e rendelet végrehajtásáról
  a VIS működésének megkezdése után három évvel, és azután négyévente
  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak,
  amely kiterjed a biometrikus azonosítók nyilvántartásba vételének végrehajtására, a választott ICAO szabvány megfelelőségére, az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésre, a külső szolgáltatókkal kapcsolatos tapasztalatokra, különös tekintettel a biometrikus adatok gyűjtésére, az „első kérelem” elvére és a vízumkérelmek fogadásának és feldolgozásának megszervezésére. A VIS rendelet 17. cikkének (12), (13) és (14) bekezdése, valamint 50. cikkének (4) bekezdése alapján a jelentésnek tartalmaznia kell azokat az eseteket is, amelyekben ujjlenyomatokat ténylegesen nem lehetett adni, vagy jogi okból nem kellett azokat adni, összevetve azon esetek számával, amelyekben az ujjlenyomat levételére sor került. A jelentésnek tájékoztatnia kell azokról az esetekről is, amikor egy ténylegesen ujjlenyomat adására képtelen személytől megtagadták a vízumot.

A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az e rendelethez fűzött megfelelő módosító javaslatokat.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2008. július 10–i álláspontja.

1

Az Európai Parlament 2008. július 10–i álláspontja

(2)  HL L 213., 2004.6.15., 5. o.

2

(3)  
  HL L 218., 2008.8.13., 60. o.

3

HL L 218., 2008.8.13., 60. o.

(4)  
  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

4

HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

5

(6)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

6

(7)  
  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

7

HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

(8)  
  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

8

HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

(9)  
  HL L 370., 2004.12.17., 78. o.

9

HL L 370., 2004.12.17., 78. o.

(10)  
  A vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) szóló, 2008. július 9–i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.)
  ”

10

A vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) szóló, 2008. július 9–i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.)

(11)  A technikai követelmények megegyeznek a tagállamok által állampolgáraiknak a 2252/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 385., 2004.12.29., 1. o.) összhangban kibocsátott útlevelekéivel.

11

(12)  

  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.
  ”

12

HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/271

---

2008. július 10., csütörtökAz EK és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés *

P6_TA(2008)0359

Az Európai Parlament 2008. július 10-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2008. augusztus 1–jétől2012. július 31–ig terjedő időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0243 – C6-0199/2008 – 2008/0093(CNS))

2009/C 294 E/53

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a (COM(2008)0243) tanácsi rendeletre irányuló javaslatra,

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0199/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0278/2008),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló javaslatot annak módosított formájában és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló javaslatot annak módosított formájában és jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Mauritániai Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Mauritániai Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1.   módosítás |
| Rendeletre irányuló javaslat


  (2a) preambulumbekezdés (új) |
| | (2a) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése, ratifikálása esetén, szorosabb intézményközi együttműködést igényel, amelynek meg kell könnyítenie különösen az Európai Parlament számára a halászati megállapodásokra vonatkozó minden információhoz való hozzáférést, beleértve a jegyzőkönyvekre vonatkozó tárgyalások időszakát is. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1.   módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(2a) preambulumbekezdés (új)

(2a)

2.   módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

1a. cikk (új)

1a. cikk

Az Európai Parlament Halászati Bizottságának egy tagja megfigyelőként részt vesz a megállapodás 10. cikkében meghatározott vegyes bizottság ülésein és munkáiban. A halászati ágazatnak a megállapodásban szereplő képviselői szintén részt vehetnek az üléseken.

3.   módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4a. cikk (új)

4a. cikk

A Bizottság eljuttatja az Európai Parlamentnek a megállapodás 10. cikkében meghatározott vegyes bizottság üléseinek következtetéseit. A jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében, az annak megújítása céljából létrehozandó új megállapodás aláírását megelőzően a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv alkalmazásáról.

4.   módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4b. cikk (új)

4b. cikk

A pénzügyi rendelet

   (1)

  30.cikkének (3) bekezdésével összhangban, valamint a pénzügyi téren biztosítandó átláthatóságról 2008. február 19–én az Európai Parlament által elfogadott állásfoglalás

   (2)

  szellemében a Bizottság a hivatalos honlapján évente közzéteszi az EU pénzügyi hozzájárulásának különböző végső kedvezményezettjeit tartalmazó listát.

---

(1)  
  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

(2)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0051.

---

| 3.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 294/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 294/273

---

2008. július 10., csütörtökHalászati flották átszervezése *

P6_TA(2008)0360

Az Európai Parlament 2008. július 10–i jogalkotási állásfoglalása a gazdasági válság által érintett Európai Uniós halászati flották átszervezésének előmozdítását célzó ideiglenes különleges fellépés létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0454 – C6-0270/2008 – 2008/0144(CNS))

2009/C 294 E/54

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0454),

tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0270/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 134. cikkére,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---