# Europeiska unionens C 295E/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2009.295.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 295E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången4 december 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2009.295.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 295E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången4 december 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 2–4 september 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 275 E, 30.10.2008. |
| | |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 2 september 2008 |
| 2009/C 295E/01 | Fiske och vattenbruk i samband med integrerad förvaltning av kustområden i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om fiske och vattenbruk inom ramen för den integrerade förvaltningen av kustområden i Europa (2008/2014(INI)) | 1 |
| 2009/C 295E/02 | Utvärdering av DublinsystemetEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om utvärderingen av Dublinsystemet (2007/2262(INI)) | 4 |
| 2009/C 295E/03 | Vissa frågor som rör motorfordonsförsäkringEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om vissa frågor som rör motorfordonsförsäkring (2007/2258(INI)) | 10 |
| 2009/C 295E/04 | Samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeriEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeri (2008/2033(INI)) | 13 |
| 2009/C 295E/05 | Utnämnande av år 2011 till europeiska året för volontärarbeteEuropaparlamentets förklaring om utnämnande av år 2011 till europeiska året för volontärarbete | 19 |
| 2009/C 295E/06 | Att fokusera mer på egenmakt åt ungdomar i EU:s politikEuropaparlamentets förklaring om att fokusera mer på egenmakt åt ungdomar i EU:s politik | 21 |
| 2009/C 295E/07 | Samarbete i krissituationer för att finna försvunna barnEuropaparlamentets förklaring om samarbete i krissituationer för att finna försvunna barn | 23 |
| | Onsdag 3 september 2008 |
| 2009/C 295E/08 | Situationen i GeorgienEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om situationen i Georgien | 26 |
| 2009/C 295E/09 | Gemensam referensram för europeisk avtalsrättEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om den gemensamma referensramen för europeisk avtalsrätt | 31 |
| 2009/C 295E/10 | Europeiska ombudsmannens särskilda rapport med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 3453/2005/GGEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 3453/2005/GG (2007/2264(INI)) | 33 |
| 2009/C 295E/11 | Jämställdhet mellan kvinnor och män – 2008Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2008 (2008/2047(INI)) | 35 |
| 2009/C 295E/12 | Kloning av djur i livsmedelssyfteEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om kloning av djur i livsmedelssyfte | 42 |
| 2009/C 295E/13 | Hur marknadsföring och annonsering påverkar jämställdheten mellan kvinnor och mänEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (2008/2038(INI)) | 43 |
| | Torsdag 4 september 2008 |
| 2009/C 295E/14 | Palestinska fångar i israeliska fängelserEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om situationen för palestinska fångar i israeliska fängelser | 47 |
| 2009/C 295E/15 | Utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om utvärdering av EU:s sanktioner som del av EU:s åtgärder och politik på området för mänskliga rättigheter (2008/2031(INI)) | 49 |
| 2009/C 295E/16 | Ett millenium för utveckling – Mål 5: förbättring av mödrars hälsaEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om mödradödlighet inför FN:s högnivåmöte den 25 september 2008 och översynen av millennieutvecklingsmålen | 62 |
| 2009/C 295E/17 | Handel med tjänsterEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om handel med tjänster (2008/2004(INI)) | 67 |
| 2009/C 295E/18 | En europeisk hamnpolitikEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om en europeisk hamnpolitik (2008/2007(INI)) | 74 |
| 2009/C 295E/19 | Godstransporter i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om godstransporter i Europa (2008/2008(INI)) | 79 |
| 2009/C 295E/20 | Halvtidsöversyn av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om halvtidsöversynen av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010 (2007/2252(INI)) | 83 |
| 2009/C 295E/21 | Statskupp i MauretanienEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om statskuppen i Mauretanien | 89 |
| 2009/C 295E/22 | IranEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om avrättningar i Iran | 92 |
| 2009/C 295E/23 | Mord på albiner i TanzaniaEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om morden på albiner i Tanzania | 94 |
| | |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 2 september 2008 |
| 2009/C 295E/24 | Deltagande av ordförandena för underutskotten (tolkning av artikel 182)Europaparlamentets beslut av den 2 september 2008 om tolkningen av artikel 182 i arbetsordningen om deltagande av ordförandena för underutskotten | 97 |
| | |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 2 september 2008 |
| 2009/C 295E/25 | Programmet Aktiv ungdom (2007–2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1719/2006/EG om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (KOM(2008)0056 – C6-0057/2008 – 2008/0023(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2008)0023Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1719/2006/EG om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 | 98 |
| 2009/C 295E/26 | Programmet Kultur (2007–2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1855/2006/EG om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (KOM(2008)0057 – C6-0058/2008 – 2008/0024(COD)) | 99 |
| P6_TC1-COD(2008)0024Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1855/2006/EG om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) | 99 |
| 2009/C 295E/27 | Programmet Ett Europa för medborgarna (2007–2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1904/2006/EG om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (KOM(2008)0059 – C6-0060/2008 – 2008/0029(COD)) | 100 |
| P6_TC1-COD(2008)0029Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1904/2006/EG om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap | 100 |
| 2009/C 295E/28 | Handlingsprogram för livslångt lärande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1720/2006/EG om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (KOM(2008)0061 – C6-0064/2008 – 2008/0025(COD)) | 101 |
| P6_TC1-COD(2008)0025Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1720/2006/EG om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande | 101 |
| 2009/C 295E/29 | Ingående av protokollet till avtalet EG/Uzbekistan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0117 – C6-0213/2008 – 2007/0044(CNS)) | 102 |
| 2009/C 295E/30 | Ingående av protokollet till avtalet EG/Kirgizistan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0133 – C6-0228/2008 – 2007/0047(CNS)) | 102 |
| 2009/C 295E/31 | Ingående av protokollet till avtalet EG/Tadzjikistan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0143 – C6-0254/2008 – 2007/0050(CNS)) | 103 |
| 2009/C 295E/32 | Montenegros ansvar för de långfristiga lån som beviljats Serbien-Montenegro (tidigare Förbundsrepubliken Jugoslavien) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets beslut om att fastställa en separat förpliktelse för Montenegro och i motsvarande mån minska Serbiens förpliktelse med avseende på de långfristiga lån som gemenskapen har beviljat Statsförbundet Serbien och Montenegro (tidigare Förbundsrepubliken Jugoslavien) enligt rådets beslut 2001/549/EG och 2002/882/EG (KOM(2008)0228 – C6-0221/2008 – 2008/0086(CNS)) | 104 |
| 2009/C 295E/33 | Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2008)0314 – C6-0219/2008 – 2008/0097(CNS)) | 104 |
| 2009/C 295E/34 | Fiskeavtal för södra Indiska oceanen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (KOM(2007)0831 – C6-0047/2008 – 2007/0285(CNS)) | 105 |
| 2009/C 295E/35 | Förslag till ändringsbudget nr 5/2008Europaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2008 för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen (11571/2008 – C6-0294/2008 – 2008/2161(BUD)) | 106 |
| 2009/C 295E/36 | Det europeiska rättsliga nätverket *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal inför antagandet av rådets beslut om det europeiska rättsliga nätverket (5620/2008 – C6-0074/2008 – 2008/0802(CNS)) | 107 |
| 2009/C 295E/37 | Tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande av avgöranden i brottmål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland inför antagandet av rådets rambeslut om verkställighet av utevarodomar och om ändring av rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, rambeslut 2005/214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff, rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande och rambeslut 2008/.../RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen (5598/2008 – C6-0075/2008 – 2008/0803(CNS)) | 120 |
| 2009/C 295E/38 | Användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 när det gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna (KOM(2008)0101 – C6-0086/2008 – 2008/0041(COD)) | 148 |
| P6_TC1-COD(2008)0041Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 vad gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna | 148 |
| 2009/C 295E/39 | Förstärkning av Eurojust och ändring av beslut 2002/187/RIF *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF (5613/2008 – C6-0076/2008 – 2008/0804(CNS)) | 149 |
| | Onsdag 3 september 2008 |
| 2009/C 295E/40 | Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0355 – C6-0197/2007 – 2007/0121(COD)) | 163 |
| P6_TC1-COD(2007)0121Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 | 163 |
| 2009/C 295E/41 | Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (anpassning av direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG, 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG och direktiven 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG för att anpassa dem till förordning (EG) nr ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0611 – C6-0347/2007 – 2007/0212(COD)) | 164 |
| P6_TC1-COD(2007)0212Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG för att anpassa dem till förordning (EG) nr .../ ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar | 164 |
| 2009/C 295E/42 | Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (anpassning av förordning (EG) nr 648/2004) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 648/2004 för att anpassa den till förordning (EG) nr ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0613 – C6-0349/2007 – 2007/0213(COD)) | 165 |
| 2009/C 295E/43 | Typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (KOM(2007)0593 – C6-0342/2007 – 2007/0214(COD)) | 165 |
| P6_TC1-COD(2007)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG | 166 |
| | Torsdag 4 september 2008 |
| 2009/C 295E/44 | Uppförandekod för datoriserade bokningssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (KOM(2007)0709 – C6-0418/2007 – 2007/0243(COD)) | 167 |
| P6_TC1-COD(2007)0243Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 | 167 |
| 2009/C 295E/45 | Berättigande för centralasiatiska länder till EIB-finansiering inom ramen för rådets beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 september 2008 om förslaget till rådets beslut om berättigande för centralasiatiska länder till EIB-finansiering inom ramen för rådets beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (KOM(2008)0172 – C6-0182/2008 – 2008/0067(CNS)) | 168 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 2–4 september 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 275 E, 30.10.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 2 september 2008

2009/C 295E/01

Fiske och vattenbruk i samband med integrerad förvaltning av kustområden i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om fiske och vattenbruk inom ramen för den integrerade förvaltningen av kustområden i Europa (2008/2014(INI))

1

2009/C 295E/02

Utvärdering av DublinsystemetEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om utvärderingen av Dublinsystemet (2007/2262(INI))

4

2009/C 295E/03

Vissa frågor som rör motorfordonsförsäkringEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om vissa frågor som rör motorfordonsförsäkring (2007/2258(INI))

10

2009/C 295E/04

Samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeriEuropaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeri (2008/2033(INI))

13

2009/C 295E/05

Utnämnande av år 2011 till europeiska året för volontärarbeteEuropaparlamentets förklaring om utnämnande av år 2011 till europeiska året för volontärarbete

19

2009/C 295E/06

Att fokusera mer på egenmakt åt ungdomar i EU:s politikEuropaparlamentets förklaring om att fokusera mer på egenmakt åt ungdomar i EU:s politik

21

2009/C 295E/07

Samarbete i krissituationer för att finna försvunna barnEuropaparlamentets förklaring om samarbete i krissituationer för att finna försvunna barn

23

Onsdag 3 september 2008

2009/C 295E/08

Situationen i GeorgienEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om situationen i Georgien

26

2009/C 295E/09

Gemensam referensram för europeisk avtalsrättEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om den gemensamma referensramen för europeisk avtalsrätt

31

2009/C 295E/10

Europeiska ombudsmannens särskilda rapport med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 3453/2005/GGEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 3453/2005/GG (2007/2264(INI))

33

2009/C 295E/11

Jämställdhet mellan kvinnor och män – 2008Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2008 (2008/2047(INI))

35

2009/C 295E/12

Kloning av djur i livsmedelssyfteEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om kloning av djur i livsmedelssyfte

42

2009/C 295E/13

Hur marknadsföring och annonsering påverkar jämställdheten mellan kvinnor och mänEuropaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (2008/2038(INI))

43

Torsdag 4 september 2008

2009/C 295E/14

Palestinska fångar i israeliska fängelserEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om situationen för palestinska fångar i israeliska fängelser

47

2009/C 295E/15

Utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om utvärdering av EU:s sanktioner som del av EU:s åtgärder och politik på området för mänskliga rättigheter (2008/2031(INI))

49

2009/C 295E/16

Ett millenium för utveckling – Mål 5: förbättring av mödrars hälsaEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om mödradödlighet inför FN:s högnivåmöte den 25 september 2008 och översynen av millennieutvecklingsmålen

62

2009/C 295E/17

Handel med tjänsterEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om handel med tjänster (2008/2004(INI))

67

2009/C 295E/18

En europeisk hamnpolitikEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om en europeisk hamnpolitik (2008/2007(INI))

74

2009/C 295E/19

Godstransporter i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om godstransporter i Europa (2008/2008(INI))

79

2009/C 295E/20

Halvtidsöversyn av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om halvtidsöversynen av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010 (2007/2252(INI))

83

2009/C 295E/21

Statskupp i MauretanienEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om statskuppen i Mauretanien

89

2009/C 295E/22

IranEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om avrättningar i Iran

92

2009/C 295E/23

Mord på albiner i TanzaniaEuropaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om morden på albiner i Tanzania

94

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 2 september 2008

2009/C 295E/24

Deltagande av ordförandena för underutskotten (tolkning av artikel 182)Europaparlamentets beslut av den 2 september 2008 om tolkningen av artikel 182 i arbetsordningen om deltagande av ordförandena för underutskotten

97

Europaparlamentet

Tisdag 2 september 2008

2009/C 295E/25

Programmet Aktiv ungdom (2007–2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1719/2006/EG om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (KOM(2008)0056 – C6-0057/2008 – 2008/0023(COD))

98

P6_TC1-COD(2008)0023Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1719/2006/EG om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013

98

2009/C 295E/26

Programmet Kultur (2007–2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1855/2006/EG om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (KOM(2008)0057 – C6-0058/2008 – 2008/0024(COD))

99

P6_TC1-COD(2008)0024Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1855/2006/EG om inrättande av programmet Kultur (2007–2013)

99

2009/C 295E/27

Programmet Ett Europa för medborgarna (2007–2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1904/2006/EG om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (KOM(2008)0059 – C6-0060/2008 – 2008/0029(COD))

100

P6_TC1-COD(2008)0029Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1904/2006/EG om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap

100

2009/C 295E/28

Handlingsprogram för livslångt lärande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1720/2006/EG om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (KOM(2008)0061 – C6-0064/2008 – 2008/0025(COD))

101

P6_TC1-COD(2008)0025Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1720/2006/EG om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande

101

2009/C 295E/29

Ingående av protokollet till avtalet EG/Uzbekistan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0117 – C6-0213/2008 – 2007/0044(CNS))

102

2009/C 295E/30

Ingående av protokollet till avtalet EG/Kirgizistan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0133 – C6-0228/2008 – 2007/0047(CNS))

102

2009/C 295E/31

Ingående av protokollet till avtalet EG/Tadzjikistan om partnerskap och samarbete *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0143 – C6-0254/2008 – 2007/0050(CNS))

103

2009/C 295E/32

Montenegros ansvar för de långfristiga lån som beviljats Serbien-Montenegro (tidigare Förbundsrepubliken Jugoslavien) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets beslut om att fastställa en separat förpliktelse för Montenegro och i motsvarande mån minska Serbiens förpliktelse med avseende på de långfristiga lån som gemenskapen har beviljat Statsförbundet Serbien och Montenegro (tidigare Förbundsrepubliken Jugoslavien) enligt rådets beslut 2001/549/EG och 2002/882/EG (KOM(2008)0228 – C6-0221/2008 – 2008/0086(CNS))

104

2009/C 295E/33

Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2008)0314 – C6-0219/2008 – 2008/0097(CNS))

104

2009/C 295E/34

Fiskeavtal för södra Indiska oceanen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (KOM(2007)0831 – C6-0047/2008 – 2007/0285(CNS))

105

2009/C 295E/35

Förslag till ändringsbudget nr 5/2008Europaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2008 för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen (11571/2008 – C6-0294/2008 – 2008/2161(BUD))

106

2009/C 295E/36

Det europeiska rättsliga nätverket *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal inför antagandet av rådets beslut om det europeiska rättsliga nätverket (5620/2008 – C6-0074/2008 – 2008/0802(CNS))

107

2009/C 295E/37

Tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande av avgöranden i brottmål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland inför antagandet av rådets rambeslut om verkställighet av utevarodomar och om ändring av rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, rambeslut 2005/214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff, rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande och rambeslut 2008/.../RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen (5598/2008 – C6-0075/2008 – 2008/0803(CNS))

120

2009/C 295E/38

Användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 när det gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna (KOM(2008)0101 – C6-0086/2008 – 2008/0041(COD))

148

P6_TC1-COD(2008)0041Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 vad gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna

148

2009/C 295E/39

Förstärkning av Eurojust och ändring av beslut 2002/187/RIF *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF (5613/2008 – C6-0076/2008 – 2008/0804(CNS))

149

Onsdag 3 september 2008

2009/C 295E/40

Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0355 – C6-0197/2007 – 2007/0121(COD))

163

P6_TC1-COD(2007)0121Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006

163

2009/C 295E/41

Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (anpassning av direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG, 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG och direktiven 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG för att anpassa dem till förordning (EG) nr ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0611 – C6-0347/2007 – 2007/0212(COD))

164

P6_TC1-COD(2007)0212Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/ .../EG om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG för att anpassa dem till förordning (EG) nr .../ ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar

164

2009/C 295E/42

Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (anpassning av förordning (EG) nr 648/2004) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 648/2004 för att anpassa den till förordning (EG) nr ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0613 – C6-0349/2007 – 2007/0213(COD))

165

2009/C 295E/43

Typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (KOM(2007)0593 – C6-0342/2007 – 2007/0214(COD))

165

P6_TC1-COD(2007)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG

166

Torsdag 4 september 2008

2009/C 295E/44

Uppförandekod för datoriserade bokningssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (KOM(2007)0709 – C6-0418/2007 – 2007/0243(COD))

167

P6_TC1-COD(2007)0243Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89

167

2009/C 295E/45

Berättigande för centralasiatiska länder till EIB-finansiering inom ramen för rådets beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 september 2008 om förslaget till rådets beslut om berättigande för centralasiatiska länder till EIB-finansiering inom ramen för rådets beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (KOM(2008)0172 – C6-0182/2008 – 2008/0067(CNS))

168

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 2–4 september 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 275 E, 30.10.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 2 september 2008

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/1

---

Tisdag 2 september 2008Fiske och vattenbruk i samband med integrerad förvaltning av kustområden i Europa

P6_TA(2008)0382

Europaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om fiske och vattenbruk inom ramen för den integrerade förvaltningen av kustområden i Europa (2008/2014(INI))

2009/C 295 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2002/413/EG av den 30 maj 2002 om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområden i Europa (1),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 7 juni 2007 med titeln ”Rapport till Europaparlamentet och rådet: Utvärdering av den integrerade förvaltningen av kustområden i Europa” (KOM(2007)0308),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (3) och meddelandet från kommissionen av den 24 oktober 2005 med titeln ”Temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön” (KOM(2005)0504),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 10 oktober 2007 med titeln ”En integrerad havspolitik för Europeiska unionen” (KOM(2007)0575),

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2006 om kustfiske och problem för fiskare som idkar kustfiske (4),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 9 mars 2006 om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (KOM(2006)0103) och sin resolution av den 28 september 2006 om detta (5),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 19 september 2002 med titeln ”En strategi för hållbar utveckling av det Europeiska vattenbruket” (KOM(2002)0511),

med beaktande av den studie som gjorts för Europaparlamentet om det regionala beroendet av fiskesektorn (6),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0286/2008), och av följande skäl:

| A. | Den integrerade förvaltningen av kustområden handlar inte bara om miljöpolitik, utan är också en pågående process som syftar till att förbättra de ekonomiska och sociala villkoren i kustområdena och säkerställa hållbar utveckling i all verksamhet som bedrivs i dessa områden, som fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

A.

Den integrerade förvaltningen av kustområden handlar inte bara om miljöpolitik, utan är också en pågående process som syftar till att förbättra de ekonomiska och sociala villkoren i kustområdena och säkerställa hållbar utveckling i all verksamhet som bedrivs i dessa områden, som fiske och vattenbruk.

| B. | Genomförandet av den integrerade förvaltningen av kustområden är en långsiktig process, och de flesta nationella strategier som antogs inom ramen för ovannämnda rekommendation började genomföras först 2006. |
| --- | --- |

B.

Genomförandet av den integrerade förvaltningen av kustområden är en långsiktig process, och de flesta nationella strategier som antogs inom ramen för ovannämnda rekommendation började genomföras först 2006.

| C. | Förvaltningen av kustområdena har hittills administrerats på medellång sikt, och man har bortsett från att dessa områden är komplexa naturliga ekosystem som ändras med tiden. |
| --- | --- |

C.

Förvaltningen av kustområdena har hittills administrerats på medellång sikt, och man har bortsett från att dessa områden är komplexa naturliga ekosystem som ändras med tiden.

| D. | De beslut som har fattats och de åtgärder som har vidtagits gällde en isolerad verksamhet, och man har inte lyckats ta itu med problemet med kustområdens försämring som helhet. |
| --- | --- |

D.

De beslut som har fattats och de åtgärder som har vidtagits gällde en isolerad verksamhet, och man har inte lyckats ta itu med problemet med kustområdens försämring som helhet.

| E. | Befintlig planering har hittills varit inriktad på markanvändning, och man har inte lyckats ta hänsyn till hur viss kustverksamhet påverkar annan verksamhet som bedrivs i samma region. |
| --- | --- |

E.

Befintlig planering har hittills varit inriktad på markanvändning, och man har inte lyckats ta hänsyn till hur viss kustverksamhet påverkar annan verksamhet som bedrivs i samma region.

| F. | Det förväntas att nationella strategier för integrerad förvaltning av kustområden kommer att vara föga kostsamma att genomföra, samtidigt som de kommer att skapa betydande ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

F.

Det förväntas att nationella strategier för integrerad förvaltning av kustområden kommer att vara föga kostsamma att genomföra, samtidigt som de kommer att skapa betydande ekonomiska fördelar.

| G. | Man har underlåtit att i tillräckligt hög grad låta företrädare för alla sektorer delta i planeringen av och genomförandet av åtgärder som syftar till att få bukt med problemen i kustområdena, vilket har resulterat i att vissa sektorer nu lider skada. |
| --- | --- |

G.

Man har underlåtit att i tillräckligt hög grad låta företrädare för alla sektorer delta i planeringen av och genomförandet av åtgärder som syftar till att få bukt med problemen i kustområdena, vilket har resulterat i att vissa sektorer nu lider skada.

| H. | För att genomföra en integrerad förvaltningspolitik måste det i kustområden göras en planering av användningen för befolknings- och turiständamål och för ekonomiska ändamål samt av landskapsvård och miljöskydd. |
| --- | --- |

H.

För att genomföra en integrerad förvaltningspolitik måste det i kustområden göras en planering av användningen för befolknings- och turiständamål och för ekonomiska ändamål samt av landskapsvård och miljöskydd.

| I. | Det har ännu inte varit möjligt att effektivt samordna myndigheter för förvaltning av kustområden annat än i enstaka fall. |
| --- | --- |

I.

Det har ännu inte varit möjligt att effektivt samordna myndigheter för förvaltning av kustområden annat än i enstaka fall.

| J. | Genomförandet av politiska åtgärder för att främja den integrerade förvaltningen av kustområden kan i vissa fall kräva omfattande utgifter som lokala samhällen inte klarar av, något som leder till att man vänder sig till högre nivåer inom administrationen och att genomförandet försenas. |
| --- | --- |

J.

Genomförandet av politiska åtgärder för att främja den integrerade förvaltningen av kustområden kan i vissa fall kräva omfattande utgifter som lokala samhällen inte klarar av, något som leder till att man vänder sig till högre nivåer inom administrationen och att genomförandet försenas.

| K. | Med tanke på att mycket av det som händer i kustområdena är av gränsöverskridande natur är det nödvändigt med regional samordning och samarbete, även med tredjeländer. |
| --- | --- |

K.

Med tanke på att mycket av det som händer i kustområdena är av gränsöverskridande natur är det nödvändigt med regional samordning och samarbete, även med tredjeländer.

| L. | Fiske och vattenbruk är två kustaktiviteter som är mer beroende än andra av det kustnära vattnets kvalitet. |
| --- | --- |

L.

Fiske och vattenbruk är två kustaktiviteter som är mer beroende än andra av det kustnära vattnets kvalitet.

| M. | Vattenbruket har ännu inte nått en sådan teknisk utvecklingsnivå att det är möjligt att bedriva denna intensiva verksamhet långt från kustområdena. |
| --- | --- |

M.

Vattenbruket har ännu inte nått en sådan teknisk utvecklingsnivå att det är möjligt att bedriva denna intensiva verksamhet långt från kustområdena.

| N. | Hänsyn bör tas till den grundläggande och hittills dåligt erkända funktion som kvinnor har i fiskeberoende områden. |
| --- | --- |

N.

Hänsyn bör tas till den grundläggande och hittills dåligt erkända funktion som kvinnor har i fiskeberoende områden.

| O. | Kustfisket utgör 80 procent av gemenskapens fiskeflotta och bidrar till kustsamhällenas ekonomiska och sociala sammanhållning och bevarandet av deras kulturella traditioner. |
| --- | --- |

O.

Kustfisket utgör 80 procent av gemenskapens fiskeflotta och bidrar till kustsamhällenas ekonomiska och sociala sammanhållning och bevarandet av deras kulturella traditioner.

| P. | Fiske, som trots att det inte i sig självt är en källa till förorening, påverkas av föroreningar som orsakas av annan verksamhet som bedrivs i kustområdena, något som ytterligare urholkar dess lönsamhet. |
| --- | --- |

P.

Fiske, som trots att det inte i sig självt är en källa till förorening, påverkas av föroreningar som orsakas av annan verksamhet som bedrivs i kustområdena, något som ytterligare urholkar dess lönsamhet.

| Q. | Fiske och vattenbruk är mycket viktiga ekonomiskt och socialt sett, eftersom dessa verksamheter huvudsakligen bedrivs i kustregioner med svaga ekonomier, varav många är missgynnade och oförmögna att förse sina invånare med alternativ sysselsättning. |
| --- | --- |

Q.

Fiske och vattenbruk är mycket viktiga ekonomiskt och socialt sett, eftersom dessa verksamheter huvudsakligen bedrivs i kustregioner med svaga ekonomier, varav många är missgynnade och oförmögna att förse sina invånare med alternativ sysselsättning.

| R. | Förekomsten av en ren och sund marin miljö kommer att bidra till den framtida ökningen av fiskeproduktionen och på så sätt förbättra framtidsutsikterna för denna sektor. |
| --- | --- |

R.

Förekomsten av en ren och sund marin miljö kommer att bidra till den framtida ökningen av fiskeproduktionen och på så sätt förbättra framtidsutsikterna för denna sektor.

| S. | Vattenbruk är fast grundat på principen om hållbar utveckling, och all miljöpåverkan uppvägs på grundval av gemenskapsbestämmelser. |
| --- | --- |

S.

Vattenbruk är fast grundat på principen om hållbar utveckling, och all miljöpåverkan uppvägs på grundval av gemenskapsbestämmelser.

| T. | I en miljö där fiskebestånden minskar och den internationella efterfrågan på fisk och skaldjur ökar, växer betydelsen av vattenbruk inom EU stadigt. |
| --- | --- |

T.

I en miljö där fiskebestånden minskar och den internationella efterfrågan på fisk och skaldjur ökar, växer betydelsen av vattenbruk inom EU stadigt.

| U. | Vissa medlemsstater har ännu inte fullgjort sin regionala planering i linje med principerna om integrerad förvaltning av kustområden för att få till stånd en balanserad utveckling av den verksamhet som bedrivs i dessa områden. |
| --- | --- |

U.

Vissa medlemsstater har ännu inte fullgjort sin regionala planering i linje med principerna om integrerad förvaltning av kustområden för att få till stånd en balanserad utveckling av den verksamhet som bedrivs i dessa områden.

| V. | Konkurrensen om havsrummet är hård, och vattenbrukare och fiskare har samma rättigheter och skyldigheter som andra användare. |
| --- | --- |

V.

Konkurrensen om havsrummet är hård, och vattenbrukare och fiskare har samma rättigheter och skyldigheter som andra användare.

| W. | De yttersta randområdena, såsom de definieras i artikel 299.2 i EG-fördraget och artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kan kräva att det inrättas särskilda, integrerade nationella strategier för integrerad förvaltning av kustområden och att den integrerade förvaltningen av kustområden anpassas på lämpligt sätt på EU-nivå. |
| --- | --- |

W.

De yttersta randområdena, såsom de definieras i artikel 299.2 i EG-fördraget och artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kan kräva att det inrättas särskilda, integrerade nationella strategier för integrerad förvaltning av kustområden och att den integrerade förvaltningen av kustområden anpassas på lämpligt sätt på EU-nivå.

| 1. | Europaparlamentet betonar den ekonomiska och sociala betydelse som fiske och vattenbruk har för kustregioner och kräver att de ska få bistånd inom ramen för den integrerade förvaltningen av kustområden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar den ekonomiska och sociala betydelse som fiske och vattenbruk har för kustregioner och kräver att de ska få bistånd inom ramen för den integrerade förvaltningen av kustområden.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av att garantera att fiske- och vattenbrukssektorerna är involverade i och välrepresenterade i transnationella sjöfartskluster och uppmanar kommissionen att stimulera denna process. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av att garantera att fiske- och vattenbrukssektorerna är involverade i och välrepresenterade i transnationella sjöfartskluster och uppmanar kommissionen att stimulera denna process.

| 3. | Europaparlamentet betonar att Europeiska fiskerifonden kan bidra till den långsiktiga finansieringen av åtgärder inom ramen för den integrerade förvaltningen av kustområden, eftersom fonden stöder åtgärder som bidrar till hållbar utveckling av fiskeregioner. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att Europeiska fiskerifonden kan bidra till den långsiktiga finansieringen av åtgärder inom ramen för den integrerade förvaltningen av kustområden, eftersom fonden stöder åtgärder som bidrar till hållbar utveckling av fiskeregioner.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet att klargöra befogenheterna för de administrativa myndigheterna för berörda kustområden och att inrätta samordnade strategier så att de kan fungera mer effektivt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar behovet att klargöra befogenheterna för de administrativa myndigheterna för berörda kustområden och att inrätta samordnade strategier så att de kan fungera mer effektivt.

| 5. | Europaparlamentet erkänner svårigheterna med att samordna verksamheten inom myndigheterna för förvaltning av kustområden och uppmanar kommissionen, efter att ha hört medlemsstaterna, att vid sin övervakning av genomförandet av den integrerade förvaltningen av kustområden ompröva huruvida ett samordningsorgan måste upprättas eller inte. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erkänner svårigheterna med att samordna verksamheten inom myndigheterna för förvaltning av kustområden och uppmanar kommissionen, efter att ha hört medlemsstaterna, att vid sin övervakning av genomförandet av den integrerade förvaltningen av kustområden ompröva huruvida ett samordningsorgan måste upprättas eller inte.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av att företrädare för fiske- och vattenbrukssektorn deltar i verksamhet som hör samman med planering och utveckling av den integrerade förvaltningen av kustområden, med tanke på att deras deltagande i strategier för hållbar utveckling kommer att öka mervärdet på deras produkter, och påminner om att Europeiska fiskerifonden kan stödja sådana kollektiva åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar behovet av att företrädare för fiske- och vattenbrukssektorn deltar i verksamhet som hör samman med planering och utveckling av den integrerade förvaltningen av kustområden, med tanke på att deras deltagande i strategier för hållbar utveckling kommer att öka mervärdet på deras produkter, och påminner om att Europeiska fiskerifonden kan stödja sådana kollektiva åtgärder.

| 7. | Europaparlamentet erkänner kvinnornas viktiga roll i områden som är beroende av fisket och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att främja och inlemma jämställdhetsprincipen i de olika stadierna av Europeiska fiskerifondens genomförande, däribland utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 1198/2006. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erkänner kvinnornas viktiga roll i områden som är beroende av fisket och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att främja och inlemma jämställdhetsprincipen i de olika stadierna av Europeiska fiskerifondens genomförande, däribland utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 1198/2006.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar till ett närmare samarbete mellan de behöriga myndigheterna på regional nivå genom att utbyta information om tillståndet för kustområdena och anta gemensamma åtgärder för att förbättra miljösituationen i lokala marina ekosystem. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar till ett närmare samarbete mellan de behöriga myndigheterna på regional nivå genom att utbyta information om tillståndet för kustområdena och anta gemensamma åtgärder för att förbättra miljösituationen i lokala marina ekosystem.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de nationella och regionala myndigheterna i de yttersta randområdena att utarbeta integrerade strategier för integrerad förvaltning av kustområden i syfte att garantera en hållbar utveckling i kustområdena. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de nationella och regionala myndigheterna i de yttersta randområdena att utarbeta integrerade strategier för integrerad förvaltning av kustområden i syfte att garantera en hållbar utveckling i kustområdena.

| 10. | Europaparlamentet betonar betydelsen av korrekt fysisk planering i de sammanhang som anges ovan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar betydelsen av korrekt fysisk planering i de sammanhang som anges ovan.

| 11. | Europaparlamentet anser att vattenbruk för inplantering är ett viktigt redskap för ekologiskt bevarande i vissa kustområden och något som måste främjas, stimuleras och stödas ekonomiskt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att vattenbruk för inplantering är ett viktigt redskap för ekologiskt bevarande i vissa kustområden och något som måste främjas, stimuleras och stödas ekonomiskt.

| 12. | Europaparlamentet stöder vattenbrukets betydelse för livsmedelsindustrin i vissa kustområden i EU vad gäller social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder vattenbrukets betydelse för livsmedelsindustrin i vissa kustområden i EU vad gäller social och ekonomisk utveckling.

| 13. | Europaparlamentet anser att fiske- och vattenbrukssektorn måste göras delaktiga på ett övergripande sätt i maritim verksamhet i kustområden för att nå hållbar utveckling, i enlighet med de nya riktlinjerna för havspolitiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att fiske- och vattenbrukssektorn måste göras delaktiga på ett övergripande sätt i maritim verksamhet i kustområden för att nå hållbar utveckling, i enlighet med de nya riktlinjerna för havspolitiken.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet att utveckla och genomföra strategier som är anpassade efter de hot, däribland klimatförändringar, som kustområden står inför genom att fullständigt beakta påverkan på fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet att utveckla och genomföra strategier som är anpassade efter de hot, däribland klimatförändringar, som kustområden står inför genom att fullständigt beakta påverkan på fiske och vattenbruk.

| 15. | Europaparlamentet anser att ansträngningar för att samla in uppgifter måste fortskrida för att bidra till utbytet och användningen av uppgifter i syfte att genomföra jämförande studier, inbegripet uppgifter om tillståndet för den biologiska mångfalden och fiskbestånden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att ansträngningar för att samla in uppgifter måste fortskrida för att bidra till utbytet och användningen av uppgifter i syfte att genomföra jämförande studier, inbegripet uppgifter om tillståndet för den biologiska mångfalden och fiskbestånden.

| 16. | Europaparlamentet anser att det krävs mer forskning om vattenbruk i syfte att införa odlingssystem som baserar sig på intensiv produktion i slutna kretslopp. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det krävs mer forskning om vattenbruk i syfte att införa odlingssystem som baserar sig på intensiv produktion i slutna kretslopp.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att vattenbruksprojekt som utnyttjar förnybar energi och som respekterar de områden som skyddas genom europeiska miljömodeller ska prioriteras inom den integrerade förvaltningen av kustområden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att vattenbruksprojekt som utnyttjar förnybar energi och som respekterar de områden som skyddas genom europeiska miljömodeller ska prioriteras inom den integrerade förvaltningen av kustområden.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, efter att ha hört medlemsstaterna, att upprätta en tydlig tidsplan för att utvärdera framsteg som gjorts vid genomförandet av den integrerade förvaltningen av kustområden i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, efter att ha hört medlemsstaterna, att upprätta en tydlig tidsplan för att utvärdera framsteg som gjorts vid genomförandet av den integrerade förvaltningen av kustområden i Europeiska unionen.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 148, 6.6.2002, s. 24.

(2)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

(3)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(4)  EUT C 300 E, 9.12.2006, s. 504.

(5)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 417.

(6)  IP/B/pech/ST/ic/2006-198.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/4

---

Tisdag 2 september 2008Utvärdering av Dublinsystemet

P6_TA(2008)0385

Europaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om utvärderingen av Dublinsystemet (2007/2262(INI))

2009/C 295 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i någon medlemsstat (1) (”Dublinförordningen”),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (2) (”Eurodacförordningen”),

med beaktande av rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (3),

med beaktande av rådets direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (4) (”mottagningsvillkorsdirektivet”),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare (5),

med beaktande av rådets slutsatser om tillgång till Eurodac för polismyndigheter och brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna samt för Europol (6),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG av den 23 maj 2007 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG (7),

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om flyktingsituationen på Malta (8),

med beaktande av rapporten från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om dess besök i anläggningar för kvarhållande i flera medlemsstater,

med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007 om asyl: praktiskt samarbete och kvaliteten på besluten i det gemensamma europeiska asylsystemet (9),

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2008: Mot en EU-strategi för barnets rättigheter (10),

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om fallet med den iranske medborgaren Seyed Mehdi Kazemi (11),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0287/2008), och av följande skäl:

| A. | Varje asylsökande har rätt till en individuell och fullständig prövning av sin enskilda ansökan. |
| --- | --- |

A.

Varje asylsökande har rätt till en individuell och fullständig prövning av sin enskilda ansökan.

| B. | Lagstiftning och praxis i asylfrågor skiljer sig fortfarande mycket från land till land, och asylsökande behandlas därför på olika sätt i olika Dublinstater. |
| --- | --- |

B.

Lagstiftning och praxis i asylfrågor skiljer sig fortfarande mycket från land till land, och asylsökande behandlas därför på olika sätt i olika Dublinstater.

| C. | Ömsesidigt förtroende och tillförlitlighet är förutsättningar för Dublinsystemet, och om dessa förutsättningar inte är uppfyllda, dvs. om det finns stora luckor i insamlingen av uppgifter eller om beslutsprocessen är inkonsekvent i vissa medlemsstater, drabbas hela systemet. |
| --- | --- |

C.

Ömsesidigt förtroende och tillförlitlighet är förutsättningar för Dublinsystemet, och om dessa förutsättningar inte är uppfyllda, dvs. om det finns stora luckor i insamlingen av uppgifter eller om beslutsprocessen är inkonsekvent i vissa medlemsstater, drabbas hela systemet.

| D. | Det finns bevis för att vissa medlemsstater inte säkerställer någon verklig tillgång till ett förfarande för fastställande av flyktingstatus. |
| --- | --- |

D.

Det finns bevis för att vissa medlemsstater inte säkerställer någon verklig tillgång till ett förfarande för fastställande av flyktingstatus.

| E. | En del medlemsstater tillämpar inte mottagningsvillkorsdirektivet effektivt, antingen i fråga om asylsökande som väntar på överföring till en annan medlemsstat enligt Dublinförordningen, eller vid återvändandet till den ansvariga medlemsstaten. |
| --- | --- |

E.

En del medlemsstater tillämpar inte mottagningsvillkorsdirektivet effektivt, antingen i fråga om asylsökande som väntar på överföring till en annan medlemsstat enligt Dublinförordningen, eller vid återvändandet till den ansvariga medlemsstaten.

| F. | Vissa medlemsstater frihetsberövar systematiskt personer som omfattas av Dublinsystemet. |
| --- | --- |

F.

Vissa medlemsstater frihetsberövar systematiskt personer som omfattas av Dublinsystemet.

| G. | Det höga antalet parallella ansökningar och det låga antalet genomförda överföringar tyder på att Dublinsystemet har brister och att ett gemensamt europeiskt asylsystem måste införas. |
| --- | --- |

G.

Det höga antalet parallella ansökningar och det låga antalet genomförda överföringar tyder på att Dublinsystemet har brister och att ett gemensamt europeiskt asylsystem måste införas.

| H. | En korrekt tillämpning av Dublinförordningen kan mycket väl leda till en ojämn fördelning av ansvaret för personer som söker skydd, till nackdel för vissa medlemsstater som enbart på grund av sitt geografiska läge får ta emot stora migrationsströmmar. |
| --- | --- |

H.

En korrekt tillämpning av Dublinförordningen kan mycket väl leda till en ojämn fördelning av ansvaret för personer som söker skydd, till nackdel för vissa medlemsstater som enbart på grund av sitt geografiska läge får ta emot stora migrationsströmmar.

| I. | Kommissionens utvärdering visar att de 13 medlemsstaterna vid EU:s gränser år 2005 tvingades hantera ökade krav orsakade av Dublinsystemet. |
| --- | --- |

I.

Kommissionens utvärdering visar att de 13 medlemsstaterna vid EU:s gränser år 2005 tvingades hantera ökade krav orsakade av Dublinsystemet.

| J. | Medlemsstaterna i söder tvingas acceptera asylansökningar från illegala invandrare som räddats från nödsituationer under sin väg till Europa. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna i söder tvingas acceptera asylansökningar från illegala invandrare som räddats från nödsituationer under sin väg till Europa.

| K. | Medlemsstaterna i söder tvingas acceptera asylansökningar från illegala invandrare utan hjälp från tredjeländer vilka är skyldiga att tillhandahålla sådan hjälp enligt internationell lag. |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaterna i söder tvingas acceptera asylansökningar från illegala invandrare utan hjälp från tredjeländer vilka är skyldiga att tillhandahålla sådan hjälp enligt internationell lag.

| L. | Det är inte säkert att medlemsstaterna är intresserade av att fullgöra skyldigheten att i Eurodac-databasen registrera personer som reser in olagligen, eftersom det kan innebära att antalet asylansökningar som de måste behandla ökar. |
| --- | --- |

L.

Det är inte säkert att medlemsstaterna är intresserade av att fullgöra skyldigheten att i Eurodac-databasen registrera personer som reser in olagligen, eftersom det kan innebära att antalet asylansökningar som de måste behandla ökar.

| M. | Genom Dublinförordningen införs ett system för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan, men det inrättades ursprungligen inte för att vara en mekanism för ansvarsfördelning och fungerar heller inte som en sådan. |
| --- | --- |

M.

Genom Dublinförordningen införs ett system för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan, men det inrättades ursprungligen inte för att vara en mekanism för ansvarsfördelning och fungerar heller inte som en sådan.

| N. | Det är mycket viktigt att alla utvärderingar av Dublinsystemet åtföljs av en konkret, permanent, rättvis och funktionell mekanism för ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

N.

Det är mycket viktigt att alla utvärderingar av Dublinsystemet åtföljs av en konkret, permanent, rättvis och funktionell mekanism för ansvarsfördelning.

| O. | Dublinsystemets kriterier för första inreseland innebar ett starkt tryck på gränsmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

O.

Dublinsystemets kriterier för första inreseland innebar ett starkt tryck på gränsmedlemsstaterna.

| P. | Andelen kandidater med godkänd flyktingstatus för medborgare från vissa tredjeländer varierar från omkring 0 procent till 90 procent inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

P.

Andelen kandidater med godkänd flyktingstatus för medborgare från vissa tredjeländer varierar från omkring 0 procent till 90 procent inom medlemsstaterna.

| Q. | Enskilda personer som inger ansökningar måste ha full kännedom om Dublinprocessen på ett språk som de förstår och dess möjliga konsekvenser. |
| --- | --- |

Q.

Enskilda personer som inger ansökningar måste ha full kännedom om Dublinprocessen på ett språk som de förstår och dess möjliga konsekvenser.

| R. | Enligt artikel 24.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner. |
| --- | --- |

R.

Enligt artikel 24.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner.

| S. | Trots att sammanhållning av familjen står högst upp i Dublinförordningens kriterierangordning är det inte ofta den bestämmelsen tillämpas. |
| --- | --- |

S.

Trots att sammanhållning av familjen står högst upp i Dublinförordningens kriterierangordning är det inte ofta den bestämmelsen tillämpas.

| T. | Statistiken om överföringar har uppenbara brister, eftersom det saknas uppgifter om exempelvis antalet framställningar om övertagande av en asylsökande som utan tillstånd har passerat gränsen, eller andelen framställningar om ”övertagande” respektive ”återtagande”. |
| --- | --- |

T.

Statistiken om överföringar har uppenbara brister, eftersom det saknas uppgifter om exempelvis antalet framställningar om övertagande av en asylsökande som utan tillstånd har passerat gränsen, eller andelen framställningar om ”övertagande” respektive ”återtagande”.

| U. | År 2005 uppgav nio av de nya medlemsstaterna att de registrerade fler överföringar ”in” vid tillämpningen av Dublinförordningen, och medlemsstater utan yttre landgräns mot länder utanför unionen uppgav att de registrerade fler överföringar ”ut”. |
| --- | --- |

U.

År 2005 uppgav nio av de nya medlemsstaterna att de registrerade fler överföringar ”in” vid tillämpningen av Dublinförordningen, och medlemsstater utan yttre landgräns mot länder utanför unionen uppgav att de registrerade fler överföringar ”ut”.

| V. | Kommissionen har inte kunnat utvärdera kostnaden för Dublinsystemet, och detta är viktig information för att systemets effektivitet ska kunna utvärderas. |
| --- | --- |

V.

Kommissionen har inte kunnat utvärdera kostnaden för Dublinsystemet, och detta är viktig information för att systemets effektivitet ska kunna utvärderas.

| W. | Vid mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) i Luxemburg den 12–13 juni 2007 uppmanades kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag till ändring av Eurodacförordningen för att ge medlemsstaternas polismyndigheter och brottsbekämpande myndigheter samt Europol möjlighet att på vissa villkor få tillgång till Eurodac, en databas som ursprungligen utformades som ett verktyg för genomförande av Dublinförordningen. |
| --- | --- |

W.

Vid mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) i Luxemburg den 12–13 juni 2007 uppmanades kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag till ändring av Eurodacförordningen för att ge medlemsstaternas polismyndigheter och brottsbekämpande myndigheter samt Europol möjlighet att på vissa villkor få tillgång till Eurodac, en databas som ursprungligen utformades som ett verktyg för genomförande av Dublinförordningen.

Systemets effektivitet samt ansvarsfördelning

| 1. | Europaparlamentet är fast övertygat om att Dublinsystemet, om inte en tillfredsställande och jämn skyddsnivå kan åstadkommas i hela EU, alltid kommer att ge otillräckliga resultat både tekniskt och mänskligt sett, och asylsökande kommer även i fortsättningen att ha legitima skäl att vilja lämna in sin ansökan i en viss medlemsstat för att kunna dra nytta av de mest gynnsamma nationella bestämmelserna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är fast övertygat om att Dublinsystemet, om inte en tillfredsställande och jämn skyddsnivå kan åstadkommas i hela EU, alltid kommer att ge otillräckliga resultat både tekniskt och mänskligt sett, och asylsökande kommer även i fortsättningen att ha legitima skäl att vilja lämna in sin ansökan i en viss medlemsstat för att kunna dra nytta av de mest gynnsamma nationella bestämmelserna.

| 2. | Europaparlamentet är fast övertygat om att Dublinsystemet, i frånvaro av ett verkligt gemensamt europeiskt asylsystem och ett gemensamt förfarande, kommer att fortsätta att vara orättvist både för de asylsökande och för vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är fast övertygat om att Dublinsystemet, i frånvaro av ett verkligt gemensamt europeiskt asylsystem och ett gemensamt förfarande, kommer att fortsätta att vara orättvist både för de asylsökande och för vissa medlemsstater.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar på nytt det brådskande behovet av att förbättra beslutsprocessen och göra den mer konsekvent. Parlamentet är övertygat om att en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor skulle kunna spela en värdefull roll i detta avseende, till exempel genom att tillhandahålla utbildning av hög gemensam standard och stöd i form av expertgrupper. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet bekräftar på nytt det brådskande behovet av att förbättra beslutsprocessen och göra den mer konsekvent. Parlamentet är övertygat om att en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor skulle kunna spela en värdefull roll i detta avseende, till exempel genom att tillhandahålla utbildning av hög gemensam standard och stöd i form av expertgrupper.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man kan ge FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) direktstöd som komplement till projektbaserad finansiering för att kunna förstärka dess övervaknings- och rådgivningsarbete i EU och fortsätta utveckla metoder för att stödja de nationella myndigheterna i deras insatser för att förbättra beslutsfattandet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man kan ge FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) direktstöd som komplement till projektbaserad finansiering för att kunna förstärka dess övervaknings- och rådgivningsarbete i EU och fortsätta utveckla metoder för att stödja de nationella myndigheterna i deras insatser för att förbättra beslutsfattandet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag avseende mekanismer för ansvarsfördelning som skulle kunna införas för att lindra den oproportionerliga börda som faller på vissa medlemsstater, särskilt gränsmedlemsstaterna, men som inte passar in i Dublinsystemet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag avseende mekanismer för ansvarsfördelning som skulle kunna införas för att lindra den oproportionerliga börda som faller på vissa medlemsstater, särskilt gränsmedlemsstaterna, men som inte passar in i Dublinsystemet.

| 6. | Europaparlamentet kräver att kommissionen, i väntan på ett införande av europeiska mekanismer för ansvarsfördelning, ska planera för ett införande av andra mekanismer än finansiella inom ramen för Dublinförordningen för att rätta till de olyckliga konsekvenser av dess tillämpning som drabbat små medlemsstater vid unionens yttre gräns. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att kommissionen, i väntan på ett införande av europeiska mekanismer för ansvarsfördelning, ska planera för ett införande av andra mekanismer än finansiella inom ramen för Dublinförordningen för att rätta till de olyckliga konsekvenser av dess tillämpning som drabbat små medlemsstater vid unionens yttre gräns.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en tvingande mekanism för att stoppa överföringar av asylsökande till medlemsstater som inte garanterar en fullständig och rättvis prövning av deras ansökningar och vidta systematiska åtgärder mot dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en tvingande mekanism för att stoppa överföringar av asylsökande till medlemsstater som inte garanterar en fullständig och rättvis prövning av deras ansökningar och vidta systematiska åtgärder mot dessa medlemsstater.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta meningsfulla bilaterala arbetsrelationer med tredjeländer för att underlätta samarbete och se till att sådana tredjeländer uppfyller sina internationella rättsliga skyldigheter när det gäller Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och sjöräddning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta meningsfulla bilaterala arbetsrelationer med tredjeländer för att underlätta samarbete och se till att sådana tredjeländer uppfyller sina internationella rättsliga skyldigheter när det gäller Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och sjöräddning.

Sökandenas rättigheter

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den nya förordningen införa tydligare och mer stringenta bestämmelser för hur personer som söker skydd ska underrättas om Dublinförordningens konsekvenser, och att överväga att utarbeta en standardbroschyr som skulle kunna översättas till ett antal språk och delas ut till alla medlemsstater. Den bör även ta hänsyn till den enskildes läs- och skrivkunnighetsnivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den nya förordningen införa tydligare och mer stringenta bestämmelser för hur personer som söker skydd ska underrättas om Dublinförordningens konsekvenser, och att överväga att utarbeta en standardbroschyr som skulle kunna översättas till ett antal språk och delas ut till alla medlemsstater. Den bör även ta hänsyn till den enskildes läs- och skrivkunnighetsnivå.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra artiklarna 19 och 20 i Dublinförordningen om ”övertagande och återtagande”, så att sökanden får en automatisk suspensiv rätt att överklaga ett beslut om överföring av ansvaret till en annan medlemsstat enligt Dublinförordningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra artiklarna 19 och 20 i Dublinförordningen om ”övertagande och återtagande”, så att sökanden får en automatisk suspensiv rätt att överklaga ett beslut om överföring av ansvaret till en annan medlemsstat enligt Dublinförordningen.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att principen om non-refoulement bör förbli en av hörnstenarna i ett gemensamt asylsystem på EU-nivå och kräver att tillämpningen av Dublinförordningen aldrig får leda till att behandlingen av en ansökan avslutas av procedurskäl och inte återupptas för en fullständig och rättvis prövning efter en överföring inom ramen för Dublinprocessen. Detta bör klargöras i förordningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att principen om non-refoulement bör förbli en av hörnstenarna i ett gemensamt asylsystem på EU-nivå och kräver att tillämpningen av Dublinförordningen aldrig får leda till att behandlingen av en ansökan avslutas av procedurskäl och inte återupptas för en fullständig och rättvis prövning efter en överföring inom ramen för Dublinprocessen. Detta bör klargöras i förordningen.

| 12. | Europaparlamentet anser att informationsutbytet om överföringar mellan medlemsstater bör förbättras, särskilt med avseende på särskilda vårdbehov hos personer som överförs. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att informationsutbytet om överföringar mellan medlemsstater bör förbättras, särskilt med avseende på särskilda vårdbehov hos personer som överförs.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten för en person som berörs av överföring till en annan medlemsstat vid tillämpning av Dublinsystemet att kunna överföras till sitt ursprungsland, men endast på grundval av sin uttryckliga begäran och med full respekt för förfarandebestämmelserna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten för en person som berörs av överföring till en annan medlemsstat vid tillämpning av Dublinsystemet att kunna överföras till sitt ursprungsland, men endast på grundval av sin uttryckliga begäran och med full respekt för förfarandebestämmelserna.

Återförening av familjemedlemmar och principen om barnets bästa

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att ett antal gemensamma riktlinjer om bedömning av ålder antas på EU-nivå och att barnet, om det föreligger tvivel om åldern, ska få detta tolkat till sin fördel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar att ett antal gemensamma riktlinjer om bedömning av ålder antas på EU-nivå och att barnet, om det föreligger tvivel om åldern, ska få detta tolkat till sin fördel.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att barnets bästa ska komma i första rummet i alla beslut som rör barn. Parlamentet kräver att underåriga utan medföljande vuxen aldrig får hållas i förvar eller överföras till en annan medlemsstat, utom för att återförenas med sin familj, och att barnet, om en sådan överföring blir nödvändig, måste få ett ombud och ledsagas genom hela förfarandet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att ytterligare klargöra hur Dublinreglerna ska tillämpas på underåriga utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att barnets bästa ska komma i första rummet i alla beslut som rör barn. Parlamentet kräver att underåriga utan medföljande vuxen aldrig får hållas i förvar eller överföras till en annan medlemsstat, utom för att återförenas med sin familj, och att barnet, om en sådan överföring blir nödvändig, måste få ett ombud och ledsagas genom hela förfarandet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att ytterligare klargöra hur Dublinreglerna ska tillämpas på underåriga utan medföljande vuxen.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att definitionen av en familjemedlem enligt den gällande förordningen är alltför restriktiv och uppmanar kommissionen att utvidga den nuvarande definitionen till att även innefatta alla nära släktingar och långtidspartner och särskilt dem som inte har något annat familjestöd och vuxna barn som är oförmögna att ta hand om sig själva. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att definitionen av en familjemedlem enligt den gällande förordningen är alltför restriktiv och uppmanar kommissionen att utvidga den nuvarande definitionen till att även innefatta alla nära släktingar och långtidspartner och särskilt dem som inte har något annat familjestöd och vuxna barn som är oförmögna att ta hand om sig själva.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utvidga Dublinförordningens tillämpningsområde till att även omfatta subsidiärt skydd, vilket bör göra det möjligt för personer som ansöker om subsidiärt skydd att återförenas med familjemedlemmar som beviljats detta slags skydd eller ansöker om det i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utvidga Dublinförordningens tillämpningsområde till att även omfatta subsidiärt skydd, vilket bör göra det möjligt för personer som ansöker om subsidiärt skydd att återförenas med familjemedlemmar som beviljats detta slags skydd eller ansöker om det i en annan medlemsstat.

Förvar

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en bestämmelse om att förvar av Dublinsökande endast får tillämpas som en sista utväg och fastställa av vilka skäl förvar kan bli aktuellt och vilka rättssäkerhetsgarantier som bör finnas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en bestämmelse om att förvar av Dublinsökande endast får tillämpas som en sista utväg och fastställa av vilka skäl förvar kan bli aktuellt och vilka rättssäkerhetsgarantier som bör finnas.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i Dublinförordningen uttryckligen ange att Dublinsökande har rätt till samma mottagningsvillkor som andra asylsökande, i enlighet med artikel 3.1 i mottagningsvillkorsdirektivet, som innehåller allmänna bestämmelser om bl.a. materiella mottagningsvillkor, hälso- och sjukvård, rörelsefrihet och underårigas skolgång. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i Dublinförordningen uttryckligen ange att Dublinsökande har rätt till samma mottagningsvillkor som andra asylsökande, i enlighet med artikel 3.1 i mottagningsvillkorsdirektivet, som innehåller allmänna bestämmelser om bl.a. materiella mottagningsvillkor, hälso- och sjukvård, rörelsefrihet och underårigas skolgång.

Den humanitära klausulen och suveränitetsklausulen

| 20. | Europaparlamentet anser att den humanitära klausulen i artikel 15 i Dublinförordningen ger Dublinsystemet avsevärd flexibilitet, men att den bör ges en vidare tillämpning för att undvika att familjer utsätts för onödigt lidande till följd av separation. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att den humanitära klausulen i artikel 15 i Dublinförordningen ger Dublinsystemet avsevärd flexibilitet, men att den bör ges en vidare tillämpning för att undvika att familjer utsätts för onödigt lidande till följd av separation.

| 21. | Europaparlamentet anser att en asylsökande som befinner sig i ett särskilt utsatt tillstånd på grund av svår sjukdom, allvarligt funktionshinder, hög ålder eller graviditet, och därför behöver hjälp av en släkting som vistas i en annan medlemsstat än den som ansvarar för prövningen av ansökan så långt det är möjligt, bör återförenas med den släktingen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att göra de relevanta bestämmelserna i den humanitära klausulen i artikel 15.2 obligatoriska. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att en asylsökande som befinner sig i ett särskilt utsatt tillstånd på grund av svår sjukdom, allvarligt funktionshinder, hög ålder eller graviditet, och därför behöver hjälp av en släkting som vistas i en annan medlemsstat än den som ansvarar för prövningen av ansökan så långt det är möjligt, bör återförenas med den släktingen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att göra de relevanta bestämmelserna i den humanitära klausulen i artikel 15.2 obligatoriska.

| 22. | Europaparlamentet anser att aktiv skyldighet för organisationer som Röda korset och Röda halvmånen att spåra släktingar bör införas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att aktiv skyldighet för organisationer som Röda korset och Röda halvmånen att spåra släktingar bör införas.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att tydligare ange under vilka omständigheter som suveränitetsklausulen får tillämpas, och förfarandena för detta, bl.a. för att införa kravet på den asylsökandes medgivande. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att tydligare ange under vilka omständigheter som suveränitetsklausulen får tillämpas, och förfarandena för detta, bl.a. för att införa kravet på den asylsökandes medgivande.

Insamling av uppgifter och Eurodac

| 24. | Europaparlamentet uttrycker oro för de avvikelser och brister i fråga om insamling av uppgifter som framkommit vid kommissionens utvärdering av Dublinsystemet, särskilt när det gäller registrering av fingeravtryck från personer som har rest in olagligen över EU:s gränser, vilket innebär att det allvarligt kan ifrågasättas om systemet är meningsfullt. Parlamentet förväntar sig att den ovannämnda förordningen (EG) nr 862/2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd kommer att ge de berörda parterna en tydligare bild av hur Dublinsystemet och andra gemenskapsinstrument för internationellt skydd fungerar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uttrycker oro för de avvikelser och brister i fråga om insamling av uppgifter som framkommit vid kommissionens utvärdering av Dublinsystemet, särskilt när det gäller registrering av fingeravtryck från personer som har rest in olagligen över EU:s gränser, vilket innebär att det allvarligt kan ifrågasättas om systemet är meningsfullt. Parlamentet förväntar sig att den ovannämnda förordningen (EG) nr 862/2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd kommer att ge de berörda parterna en tydligare bild av hur Dublinsystemet och andra gemenskapsinstrument för internationellt skydd fungerar.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det för närvarande inte finns någon utvärdering av Dublinsystemets kostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att lösa detta problem eftersom det utgör en viktig faktor vid utvärderingen av systemet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det för närvarande inte finns någon utvärdering av Dublinsystemets kostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att lösa detta problem eftersom det utgör en viktig faktor vid utvärderingen av systemet.

| 26. | Europaparlamentet noterar med intresse kommissionens farhågor i fråga om insamlingen av uppgifter och kvaliteten på de uppgifter som översänds till Eurodacs centrala enhet, och i fråga om det bristande fullgörandet av skyldigheten att radera vissa uppgifter och av bestämmelserna om skydd för personuppgifter. Parlamentet anser att dessa brister, som gör att Eurodacs tillförlitlighet kan ifrågasättas, bör åtgärdas innan någon annan användning av databasen kan övervägas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar med intresse kommissionens farhågor i fråga om insamlingen av uppgifter och kvaliteten på de uppgifter som översänds till Eurodacs centrala enhet, och i fråga om det bristande fullgörandet av skyldigheten att radera vissa uppgifter och av bestämmelserna om skydd för personuppgifter. Parlamentet anser att dessa brister, som gör att Eurodacs tillförlitlighet kan ifrågasättas, bör åtgärdas innan någon annan användning av databasen kan övervägas.

| 27. | Europaparlamentet anser att varje medlemsstat bör klargöra, på en uttömmande förteckning, vilka byråer och myndigheter som har tillgång till Eurodac-databasen, och i vilket syfte, för att förebygga illegal användning av uppgifter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att varje medlemsstat bör klargöra, på en uttömmande förteckning, vilka byråer och myndigheter som har tillgång till Eurodac-databasen, och i vilket syfte, för att förebygga illegal användning av uppgifter.

| 28. | Europaparlamentet betonar att en utökad tillgång till Eurodac-databasen för medlemsstaternas polismyndigheter och brottsbekämpande myndigheter samt för Europol medför en risk för att uppgifter kan vidarebefordras till tredjeländer, vilket skulle kunna få negativa följder för asylsökande och deras familjer. Parlamentet är övertygat om att detta också skulle kunna öka risken för att asylsökande stigmatiseras. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att en utökad tillgång till Eurodac-databasen för medlemsstaternas polismyndigheter och brottsbekämpande myndigheter samt för Europol medför en risk för att uppgifter kan vidarebefordras till tredjeländer, vilket skulle kunna få negativa följder för asylsökande och deras familjer. Parlamentet är övertygat om att detta också skulle kunna öka risken för att asylsökande stigmatiseras.

*

* *

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

(2)  EGT L 316, 15.12.2000, s. 1.

(3)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

(4)  EUT L 31, 6.2.2003, s. 18.

(5)  EUT L 199, 31.7.2007, s. 23.

(6)  2807:e mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) i Luxemburg den 12–13 juni 2007.

(7)  EUT L 144, 6.6.2007, s. 1.

(8)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 301.

(9)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 364.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2008)0012.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2008)0107.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/10

---

Tisdag 2 september 2008Vissa frågor som rör motorfordonsförsäkring

P6_TA(2008)0386

Europaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om vissa frågor som rör motorfordonsförsäkring (2007/2258(INI))

2009/C 295 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens rapport om vissa frågor som rör motorfordonsförsäkring (KOM(2007)0207) (kommissionens rapport),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/26/EG av den 16 maj 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon (fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring) (1),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0249/2008),

| A. | Den fria rörligheten för personer i EU har särskilt i samband med de två senaste utvidgningsrundorna och den motsvarande utökningen av Schengengruppen resulterat i en snabb ökning av både antalet personer och fordon som rör sig över nationsgränserna både i arbetsrelaterat syfte och i privat syfte. |
| --- | --- |

A.

Den fria rörligheten för personer i EU har särskilt i samband med de två senaste utvidgningsrundorna och den motsvarande utökningen av Schengengruppen resulterat i en snabb ökning av både antalet personer och fordon som rör sig över nationsgränserna både i arbetsrelaterat syfte och i privat syfte.

| B. | Den prioriterade frågan att skydda olycksdrabbade personer kräver en tydlig, precis och verkningsfull lagstiftning på området för motorfordonsförsäkringar på EU-nivå. |
| --- | --- |

B.

Den prioriterade frågan att skydda olycksdrabbade personer kräver en tydlig, precis och verkningsfull lagstiftning på området för motorfordonsförsäkringar på EU-nivå.

| C. | I det fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring uppmanades kommissionen att till Europaparlamentet och rådet rapportera om genomförandet av och effektiviteten hos de nationella sanktioner som införts när det gäller förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar samt om överensstämmelsen mellan dessa, och att lägga fram förslag om detta ansågs nödvändigt. |
| --- | --- |

C.

I det fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring uppmanades kommissionen att till Europaparlamentet och rådet rapportera om genomförandet av och effektiviteten hos de nationella sanktioner som införts när det gäller förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar samt om överensstämmelsen mellan dessa, och att lägga fram förslag om detta ansågs nödvändigt.

| D. | I kommissionens rapport granskas de nationella sanktionsbestämmelserna, effektiviteten avseende mekanismen med skaderegleringsrepresentanten och den rådande tillgången till frivillig rättsskyddsförsäkring, som kan tecknas av personer som kan drabbas av trafikolyckor. |
| --- | --- |

D.

I kommissionens rapport granskas de nationella sanktionsbestämmelserna, effektiviteten avseende mekanismen med skaderegleringsrepresentanten och den rådande tillgången till frivillig rättsskyddsförsäkring, som kan tecknas av personer som kan drabbas av trafikolyckor.

| E. | I artikel 4.6 i det fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring regleras förfarandet med motiverat ersättningsanbud, genom vilket personer som har drabbats av bilolyckor utomlands har rätt att söka ersättning genom att vända sig till skaderegleringsrepresentanten i sitt hemland. |
| --- | --- |

E.

I artikel 4.6 i det fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring regleras förfarandet med motiverat ersättningsanbud, genom vilket personer som har drabbats av bilolyckor utomlands har rätt att söka ersättning genom att vända sig till skaderegleringsrepresentanten i sitt hemland.

| F. | Den olycksdrabbade måste erhålla ett motiverat svar från försäkringsbolaget inom tre månader, annars kan sanktioner träda i kraft. |
| --- | --- |

F.

Den olycksdrabbade måste erhålla ett motiverat svar från försäkringsbolaget inom tre månader, annars kan sanktioner träda i kraft.

| G. | Det krävs fortfarande ett klargörande av hur denna bestämmelse fungerar. |
| --- | --- |

G.

Det krävs fortfarande ett klargörande av hur denna bestämmelse fungerar.

| H. | Kommissionen måste ta fullständig hänsyn till utvidgningen när den genomför EU:s politik, i synnerhet den förhållandevis höga kostnaden för motorfordonsförsäkringar i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen måste ta fullständig hänsyn till utvidgningen när den genomför EU:s politik, i synnerhet den förhållandevis höga kostnaden för motorfordonsförsäkringar i de nya medlemsstaterna.

| I. | Olika sanktionsbestämmelser avseende förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar har tillämpats i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

I.

Olika sanktionsbestämmelser avseende förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar har tillämpats i medlemsstaterna.

| J. | Samråd med nationella myndigheter, även i de nya medlemsstaterna, har bekräftat att de gällande sanktionsbestämmelserna, där sådana finns, är adekvata och att tillämpningen av dem är verkningsfull i hela EU. |
| --- | --- |

J.

Samråd med nationella myndigheter, även i de nya medlemsstaterna, har bekräftat att de gällande sanktionsbestämmelserna, där sådana finns, är adekvata och att tillämpningen av dem är verkningsfull i hela EU.

| K. | En del medlemsstater har dock inte infört några särskilda sanktioner, utan där gäller bara försäkringsbolagets skyldighet att betala lagstadgad ränta på ersättningsbeloppet om det motiverade ersättningsanbudet/motiverade svaret inte föreligger inom tre månader. |
| --- | --- |

K.

En del medlemsstater har dock inte infört några särskilda sanktioner, utan där gäller bara försäkringsbolagets skyldighet att betala lagstadgad ränta på ersättningsbeloppet om det motiverade ersättningsanbudet/motiverade svaret inte föreligger inom tre månader.

| L. | Systemet med skaderegleringsrepresentanter är förhållandevis välkänt i de flesta medlemsstater. |
| --- | --- |

L.

Systemet med skaderegleringsrepresentanter är förhållandevis välkänt i de flesta medlemsstater.

| M. | I kommissionens samråd för att bedöma medborgarnas kännedom om systemet med skaderegleringsrepresentanter deltog endast medlemsstaterna och försäkringsbranschen och man lyckades inte på ett lämpligt sätt engagera medborgarna och konsumentorganisationerna, dvs. de aktörer som är mest intresserade av att systemet fungerar ordentligt. |
| --- | --- |

M.

I kommissionens samråd för att bedöma medborgarnas kännedom om systemet med skaderegleringsrepresentanter deltog endast medlemsstaterna och försäkringsbranschen och man lyckades inte på ett lämpligt sätt engagera medborgarna och konsumentorganisationerna, dvs. de aktörer som är mest intresserade av att systemet fungerar ordentligt.

| N. | Rättsskyddsförsäkringar för rättegångskostnader som betalas av skadedrabbade vid motorfordonsolyckor är tillgängliga i de flesta medlemsstater. Över 90 procent av alla ärenden görs upp utanför domstolarna, och rättegångskostnaderna ersätts i många medlemsstater. Försäkringsbolag som erbjuder rättsskyddsförsäkringar har redan tillhandahållit täckning för alla typer av gränsöverskridande ärenden i ett antal år och har följaktligen inrättat sina egna avdelningar som hanterar utländska ersättningsanspråk och underlättar snabba uppgörelser. |
| --- | --- |

N.

Rättsskyddsförsäkringar för rättegångskostnader som betalas av skadedrabbade vid motorfordonsolyckor är tillgängliga i de flesta medlemsstater. Över 90 procent av alla ärenden görs upp utanför domstolarna, och rättegångskostnaderna ersätts i många medlemsstater. Försäkringsbolag som erbjuder rättsskyddsförsäkringar har redan tillhandahållit täckning för alla typer av gränsöverskridande ärenden i ett antal år och har följaktligen inrättat sina egna avdelningar som hanterar utländska ersättningsanspråk och underlättar snabba uppgörelser.

| O. | Frågan om sådana skäliga rättegångskostnader bör täckas av tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon i alla medlemsstater är fortfarande öppen. |
| --- | --- |

O.

Frågan om sådana skäliga rättegångskostnader bör täckas av tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon i alla medlemsstater är fortfarande öppen.

| P. | En ansvarsförsäkring för motorfordon som täcker rimliga rättegångskostnader i alla medlemsstater bidrar emellertid till ett bättre skydd av de europeiska konsumenterna och ett större förtroende från deras sida. |
| --- | --- |

P.

En ansvarsförsäkring för motorfordon som täcker rimliga rättegångskostnader i alla medlemsstater bidrar emellertid till ett bättre skydd av de europeiska konsumenterna och ett större förtroende från deras sida.

| Q. | Försäkringsmarknaderna i de nya medlemsstaterna utvecklas ständigt. I ett antal av dessa medlemsstater är emellertid rättsskyddsförsäkring en förhållandevis ny produkt som måste främjas eftersom allmänhetens kännedom om denna försäkring är förhållandevis liten. |
| --- | --- |

Q.

Försäkringsmarknaderna i de nya medlemsstaterna utvecklas ständigt. I ett antal av dessa medlemsstater är emellertid rättsskyddsförsäkring en förhållandevis ny produkt som måste främjas eftersom allmänhetens kännedom om denna försäkring är förhållandevis liten.

| R. | Obligatorisk täckning av rättegångskostnader borde öka konsumenternas förtroende för tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon, särskilt i fall då man söker ersättning för rättegångskostnader, eftersom konsumenterna i många nya medlemsstater aktar sig för höga rättegångskostnader, som skulle täckas genom en obligatorisk försäkring. |
| --- | --- |

R.

Obligatorisk täckning av rättegångskostnader borde öka konsumenternas förtroende för tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon, särskilt i fall då man söker ersättning för rättegångskostnader, eftersom konsumenterna i många nya medlemsstater aktar sig för höga rättegångskostnader, som skulle täckas genom en obligatorisk försäkring.

| S. | En obligatorisk rättsskyddsförsäkring skulle innebära en ytterligare och mer komplex arbetsbörda för rättsväsendet, vilket skulle kunna försena biläggandet av tvister och medföra en högre andel oberättigade ersättningsanspråk. |
| --- | --- |

S.

En obligatorisk rättsskyddsförsäkring skulle innebära en ytterligare och mer komplex arbetsbörda för rättsväsendet, vilket skulle kunna försena biläggandet av tvister och medföra en högre andel oberättigade ersättningsanspråk.

| T. | Tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon och rättsskyddsförsäkringen har olika mål och funktioner genom att tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon gör det möjligt för konsumenterna att hantera kostnaden för alla ersättningsanspråk som riktas mot dem till följd av en vägtrafikolycka, medan rättsskyddsförsäkringen täcker rättegångskostnaderna i samband med ersättningskrav mot tredje part till följd av en vägtrafikolycka. |
| --- | --- |

T.

Tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon och rättsskyddsförsäkringen har olika mål och funktioner genom att tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon gör det möjligt för konsumenterna att hantera kostnaden för alla ersättningsanspråk som riktas mot dem till följd av en vägtrafikolycka, medan rättsskyddsförsäkringen täcker rättegångskostnaderna i samband med ersättningskrav mot tredje part till följd av en vägtrafikolycka.

| U. | Allmänna kampanjer från nationella myndigheter, försäkringsbranschen och konsumentorganisationer är viktiga för att de nationella marknaderna ska utvecklas. |
| --- | --- |

U.

Allmänna kampanjer från nationella myndigheter, försäkringsbranschen och konsumentorganisationer är viktiga för att de nationella marknaderna ska utvecklas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport och betonar vikten av att låta alla berörda parter, särskilt konsumenterna, delta fullt ut och effektivt i samrådsprocessen i samband med utvecklingen av EU:s politik på detta område. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport och betonar vikten av att låta alla berörda parter, särskilt konsumenterna, delta fullt ut och effektivt i samrådsprocessen i samband med utvecklingen av EU:s politik på detta område.

| 2. | Europaparlamentet begär därför att i synnerhet konsumentorganisationer som företräder skadelidande systematiskt ska delta i utvärderingsprocessen avseende effektiviteten hos de rådande systemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär därför att i synnerhet konsumentorganisationer som företräder skadelidande systematiskt ska delta i utvärderingsprocessen avseende effektiviteten hos de rådande systemen i medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar denna efterhandsutvärdering av lagstiftningsåtgärderna, där syftet är att se till att bestämmelserna fungerar som avsett och att belysa alla oförutsedda felaktiga tillämpningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar denna efterhandsutvärdering av lagstiftningsåtgärderna, där syftet är att se till att bestämmelserna fungerar som avsett och att belysa alla oförutsedda felaktiga tillämpningar.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka konsumenternas förtroende för motorfordonsförsäkringarna när det gäller gränsöverskridande resor med motorfordon inom EU, särskilt för bilister från de gamla medlemsstaterna som färdas till destinationer i de nya medlemsstaterna och vice versa. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av att öka konsumenternas förtroende för motorfordonsförsäkringarna när det gäller gränsöverskridande resor med motorfordon inom EU, särskilt för bilister från de gamla medlemsstaterna som färdas till destinationer i de nya medlemsstaterna och vice versa.

| 5. | Europaparlamentet anser att främjandet av befintliga och marknadsdrivna lösningar som skyddar konsumenterna stärker konsumenternas förtroende för motorfordonsförsäkringen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att främjandet av befintliga och marknadsdrivna lösningar som skyddar konsumenterna stärker konsumenternas förtroende för motorfordonsförsäkringen.

| 6. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna även har ett ansvar för att deras nationella försäkringssystem fungerar väl i förhållande till EU-lagstiftning om förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar och rättegångskostnader som bekostas av skadelidande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna även har ett ansvar för att deras nationella försäkringssystem fungerar väl i förhållande till EU-lagstiftning om förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar och rättegångskostnader som bekostas av skadelidande.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att nära övervaka marknadsmekanismernas effektivitet och att regelbundet rapportera till parlamentet om denna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att nära övervaka marknadsmekanismernas effektivitet och att regelbundet rapportera till parlamentet om denna.

| 8. | Europaparlamentet anser att försäkringsbolagets skyldighet att betala lagstadgad dröjsmålsränta inte är ett sanktionsinstrument. Kommissionen måste därför utöva bättre kontroll och införa lämpliga åtgärder för att se till att marknaderna i alla medlemsstater fungerar smidigt och att konsumenterna skyddas effektivt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att försäkringsbolagets skyldighet att betala lagstadgad dröjsmålsränta inte är ett sanktionsinstrument. Kommissionen måste därför utöva bättre kontroll och införa lämpliga åtgärder för att se till att marknaderna i alla medlemsstater fungerar smidigt och att konsumenterna skyddas effektivt.

| 9. | Europaparlamentet understryker att arbetsrelationerna mellan kommissionen, de nationella myndigheterna, försäkringsbranschen och konsumenterna bör stärkas för att garantera ett oavbrutet tillhandahållande av korrekta uppgifter om de rådande tillsynssystemen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att arbetsrelationerna mellan kommissionen, de nationella myndigheterna, försäkringsbranschen och konsumenterna bör stärkas för att garantera ett oavbrutet tillhandahållande av korrekta uppgifter om de rådande tillsynssystemen.

| 10. | Europaparlamentet anser, i linje med EU:s allmänt etablerade synsätt när det gäller sanktioner, att subsidiaritetsprincipen bör tillämpas och att det inte finns något behov av harmonisering av de nationella sanktionsbestämmelserna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser, i linje med EU:s allmänt etablerade synsätt när det gäller sanktioner, att subsidiaritetsprincipen bör tillämpas och att det inte finns något behov av harmonisering av de nationella sanktionsbestämmelserna.

| 11. | Europaparlamentet finner att nationella tillsynsmyndigheter har bättre förutsättningar att garantera högsta möjliga konsumentskydd på sina nationella marknader. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet finner att nationella tillsynsmyndigheter har bättre förutsättningar att garantera högsta möjliga konsumentskydd på sina nationella marknader.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar därför med avseende på förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar att medlemsstaterna tillåts avgöra vilka sanktioner som ska vidtas och vilken typ av bestämmelser som är lämplig. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet rekommenderar därför med avseende på förfarandet med motiverat ersättningsanbud/motiverat svar att medlemsstaterna tillåts avgöra vilka sanktioner som ska vidtas och vilken typ av bestämmelser som är lämplig.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att deras påföljder, om tidsfristen på tre månader för att lämna ett motiverat svar eller ett motiverat ersättningsanbud på en ersättningsansökan inte respekteras, är effektiva. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att deras påföljder, om tidsfristen på tre månader för att lämna ett motiverat svar eller ett motiverat ersättningsanbud på en ersättningsansökan inte respekteras, är effektiva.

| 14. | Europaparlamentet anser att orsakerna till att försäkringsbolagen inte fullgjort sina skyldigheter noga bör undersökas innan påföljderna beslutas och att faktorer som inte kan skyllas på bolagen särskilt beaktas. Parlamentet hoppas att kommissionen fortsätter att kontrollera de nationella marknaderna och bistår de nationella myndigheter som ber om hjälp. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att orsakerna till att försäkringsbolagen inte fullgjort sina skyldigheter noga bör undersökas innan påföljderna beslutas och att faktorer som inte kan skyllas på bolagen särskilt beaktas. Parlamentet hoppas att kommissionen fortsätter att kontrollera de nationella marknaderna och bistår de nationella myndigheter som ber om hjälp.

| 15. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av att öka medborgarnas förtroende för systemet med skaderegleringsrepresentanten genom att främja detta med hjälp av allmänna kampanjer och andra lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av att öka medborgarnas förtroende för systemet med skaderegleringsrepresentanten genom att främja detta med hjälp av allmänna kampanjer och andra lämpliga åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka konsumenternas förtroende genom att främja lämpliga åtgärder som ökar kännedomen om och användningen av nationella centrum för försäkringsinformation, t.ex. krav på att försäkringsbolagens avtalsinformation ska innehålla kontaktuppgifter till informationscentrumet i den aktuella medlemsstaten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka konsumenternas förtroende genom att främja lämpliga åtgärder som ökar kännedomen om och användningen av nationella centrum för försäkringsinformation, t.ex. krav på att försäkringsbolagens avtalsinformation ska innehålla kontaktuppgifter till informationscentrumet i den aktuella medlemsstaten.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att kräva att försäkringsbolagen, som ett led i förhandsinformationen om försäkringsavtal, förser konsumenterna med heltäckande information om hur systemet med skaderegleringsrepresentanten fungerar och om dess nytta för försäkringstagarna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att kräva att försäkringsbolagen, som ett led i förhandsinformationen om försäkringsavtal, förser konsumenterna med heltäckande information om hur systemet med skaderegleringsrepresentanten fungerar och om dess nytta för försäkringstagarna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka systemets funktion och att samordna och hjälpa till då detta behövs eller då nationella myndigheter ber om hjälp. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka systemets funktion och att samordna och hjälpa till då detta behövs eller då nationella myndigheter ber om hjälp.

| 19. | Europaparlamentet anser dessutom, i förbindelse med tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon, att obligatorisk täckning av rättegångskostnader tydligt skulle minska viljan att bilägga tvister utanför domstol och eventuellt öka antalet domstolsförfaranden, vilket skulle leda till en omotiverad ökning av arbetsbördan för rättsväsendet och riskera att destabilisera den befintliga och framväxande marknaden för frivilliga rättsskyddsförsäkringar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser dessutom, i förbindelse med tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon, att obligatorisk täckning av rättegångskostnader tydligt skulle minska viljan att bilägga tvister utanför domstol och eventuellt öka antalet domstolsförfaranden, vilket skulle leda till en omotiverad ökning av arbetsbördan för rättsväsendet och riskera att destabilisera den befintliga och framväxande marknaden för frivilliga rättsskyddsförsäkringar.

| 20. | Europaparlamentet anser därför att de negativa effekterna av att införa ett system med obligatorisk täckning av rättegångskostnader i tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon skulle vara större än de potentiella fördelarna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser därför att de negativa effekterna av att införa ett system med obligatorisk täckning av rättegångskostnader i tredje parts ansvarsförsäkring för motorfordon skulle vara större än de potentiella fördelarna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna vidta de ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att öka kännedomen om rättsskyddsförsäkringar och andra försäkringar, särskilt i de nya medlemsstaterna, och inrikta sig på att informera konsumenterna om fördelarna med endera typen av försäkringsskydd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna vidta de ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att öka kännedomen om rättsskyddsförsäkringar och andra försäkringar, särskilt i de nya medlemsstaterna, och inrikta sig på att informera konsumenterna om fördelarna med endera typen av försäkringsskydd.

| 22. | Europaparlamentet anser att de nationella tillsynsmyndigheternas roll i detta sammanhang är avgörande för genomförandet av bästa metoder från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de nationella tillsynsmyndigheternas roll i detta sammanhang är avgörande för genomförandet av bästa metoder från andra medlemsstater.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka konsumentskyddet främst genom att uppmana medlemsstaterna att uppmuntra sina nationella tillsynsmyndigheter och nationella försäkringsbolag att öka kännedomen om frivilliga rättsskyddsförsäkringar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka konsumentskyddet främst genom att uppmana medlemsstaterna att uppmuntra sina nationella tillsynsmyndigheter och nationella försäkringsbolag att öka kännedomen om frivilliga rättsskyddsförsäkringar.

| 24. | Europaparlamentet anser att förhandsinformation om motorfordonsförsäkring även skulle kunna innehålla uppgifter om möjligheten att teckna rättsskyddsförsäkring. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att förhandsinformation om motorfordonsförsäkring även skulle kunna innehålla uppgifter om möjligheten att teckna rättsskyddsförsäkring.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att be nationella tillsynsmyndigheter och mellanhänder att informera kunderna om möjliga risker och om kompletterande frivilliga försäkringar som kan vara till nytta för dem, som t.ex. rättsskyddsförsäkring, assistansskydd och stöldförsäkring. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att be nationella tillsynsmyndigheter och mellanhänder att informera kunderna om möjliga risker och om kompletterande frivilliga försäkringar som kan vara till nytta för dem, som t.ex. rättsskyddsförsäkring, assistansskydd och stöldförsäkring.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har infört alternativa tvistlösningssystem i samband med ersättningskrav att överväga att införa sådana system grundade på bästa metoder i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har infört alternativa tvistlösningssystem i samband med ersättningskrav att överväga att införa sådana system grundade på bästa metoder i andra medlemsstater.

| 27. | Europaparlamentet begär att kommissionen inte föregriper resultatet av den utredning som beställts om olika skadeståndsnivåer vid personskada i samband med antagandet av Rom II-förordningen (2), eftersom utredningen kan komma att föreslå en försäkringsbaserad lösning och därav följande ändring av det fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att kommissionen inte föregriper resultatet av den utredning som beställts om olika skadeståndsnivåer vid personskada i samband med antagandet av Rom II-förordningen (2), eftersom utredningen kan komma att föreslå en försäkringsbaserad lösning och därav följande ändring av det fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 181, 20.7.2000, s. 65.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 864/2007 av den 11 juli 2007 om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (EUT L 199, 31.7.2007, s. 40).

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/13

---

Tisdag 2 september 2008Samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeri

P6_TA(2008)0387

Europaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeri (2008/2033(INI))

2009/C 295 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 maj 2006 om behovet av att utarbeta en samordnad strategi för att förbättra kampen mot skattebedrägeri (KOM(2006)0254),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2007 om vissa huvudaspekter i samband med upprättandet av en strategi för bekämpning av mervärdesskattebedrägeri i EU (KOM(2007)0758),

med beaktande av kommissionens rapport av den 16 april 2004 om administrativt samarbete i kampen mot momsbedrägerier (KOM(2004)0260),

med beaktande av slutsatserna från rådets möten den 14 maj 2008, den 5 juni 2007. den 28 november 2006 och den 7 juni 2006,

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 8/2007 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (1),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2005 om skattepolitikens och tullpolitikens bidrag till Lissabonstrategin (KOM(2005)0532),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2008 om åtgärder för att ändra mervärdesskattesystemet i syfte att bekämpa bedrägeri (KOM(2008)0109),

med beaktande av kommissionens förslag av den 17 mars 2008 till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt i syfte att bekämpa skatteundandragande i samband med gemenskapsinterna transaktioner och till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1798/2003 i syfte att bekämpa skatteundandragande i samband med gemenskapsinterna transaktioner (KOM(2008)0147),

med beaktande av artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av rekommendationerna i slutsatserna från rådets möte den 14 maj 2008 om skattefrågor i avtal som ingåtts med tredjeländer av gemenskapen och dess medlemsstater,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0312/2008) och av följande skäl:

| A. | Skattebedrägeri får allvarliga konsekvenser för medlemsstaternas budgetar och EU:s system för egna medel, leder till brott mot principen om rättvis och transparent beskattning och tenderar att snedvrida konkurrensen, varigenom den inre marknadens funktionssätt påverkas. Ärliga företag drabbas av konkurrensnackdelar på grund av skattebedrägeri, och uteblivna skatteintäkter måste i slutändan bäras av de europeiska skattebetalarna genom andra former av beskattning. |
| --- | --- |

A.

Skattebedrägeri får allvarliga konsekvenser för medlemsstaternas budgetar och EU:s system för egna medel, leder till brott mot principen om rättvis och transparent beskattning och tenderar att snedvrida konkurrensen, varigenom den inre marknadens funktionssätt påverkas. Ärliga företag drabbas av konkurrensnackdelar på grund av skattebedrägeri, och uteblivna skatteintäkter måste i slutändan bäras av de europeiska skattebetalarna genom andra former av beskattning.

| B. | Skattebedrägeri äventyrar skatterättvisan eftersom uteblivna intäkter i offentliga finanser ofta kompenseras genom ökad beskattning som drabbar de svagaste och ärligaste skattebetalarna som inte kan eller vill kringgå eller bryta mot sina skatteförpliktelser. |
| --- | --- |

B.

Skattebedrägeri äventyrar skatterättvisan eftersom uteblivna intäkter i offentliga finanser ofta kompenseras genom ökad beskattning som drabbar de svagaste och ärligaste skattebetalarna som inte kan eller vill kringgå eller bryta mot sina skatteförpliktelser.

| C. | Den ökande gränsöverskridande handel som den inre marknaden har gett upphov till resulterar i ett ökande antal transaktioner där beskattningsorten och den ort där den mervärdesskatteskyldige bedriver verksamhet ligger i två olika medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Den ökande gränsöverskridande handel som den inre marknaden har gett upphov till resulterar i ett ökande antal transaktioner där beskattningsorten och den ort där den mervärdesskatteskyldige bedriver verksamhet ligger i två olika medlemsstater.

| D. | De som begår nya former av skattebedrägeri kopplade till gränsöverskridande transaktioner, såsom karusellbedrägerier eller bedrägerier inom gemenskapen genom skenföretag, har utnyttjat kryphålen i dagens fragmenterade skattesystem. Det behövs förändringar av hur alla momssystem fungerar. |
| --- | --- |

D.

De som begår nya former av skattebedrägeri kopplade till gränsöverskridande transaktioner, såsom karusellbedrägerier eller bedrägerier inom gemenskapen genom skenföretag, har utnyttjat kryphålen i dagens fragmenterade skattesystem. Det behövs förändringar av hur alla momssystem fungerar.

| E. | Momsundandragande och momsbedrägeri har effekter på finansieringen av Europeiska unionens budget, eftersom det leder till ett behov av att i högre grad utnyttja de egna medel från medlemsstaterna som grundas på nationalinkomst. |
| --- | --- |

E.

Momsundandragande och momsbedrägeri har effekter på finansieringen av Europeiska unionens budget, eftersom det leder till ett behov av att i högre grad utnyttja de egna medel från medlemsstaterna som grundas på nationalinkomst.

| F. | Bedrägeribekämpning faller till största delen inom medlemsstaternas behörighet, men är inte ett problem som kan lösas enbart på nationell nivå. |
| --- | --- |

F.

Bedrägeribekämpning faller till största delen inom medlemsstaternas behörighet, men är inte ett problem som kan lösas enbart på nationell nivå.

| G. | Globaliseringen har lett till ökade svårigheter att bekämpa skattebedrägeri på internationell nivå eftersom företag baserade i tredjeländer i allt högre grad är involverade i karusellbedrägeri, samtidigt som den elektroniska handeln har utvecklats och tjänstemarknaderna har globaliserats. Dessa faktorer talar starkt för att förbättra det internationella samarbetet, särskilt när det gäller moms. |
| --- | --- |

G.

Globaliseringen har lett till ökade svårigheter att bekämpa skattebedrägeri på internationell nivå eftersom företag baserade i tredjeländer i allt högre grad är involverade i karusellbedrägeri, samtidigt som den elektroniska handeln har utvecklats och tjänstemarknaderna har globaliserats. Dessa faktorer talar starkt för att förbättra det internationella samarbetet, särskilt när det gäller moms.

| H. | Att skattebedrägeriet är så spritt i EU beror på att det nuvarande mervärdesskattesystemet befinner sig i en övergångsfas och är för komplicerat. Det gör transaktioner inom gemenskapen svårare att spåra eller överblicka och öppnar därmed för missbruk. |
| --- | --- |

H.

Att skattebedrägeriet är så spritt i EU beror på att det nuvarande mervärdesskattesystemet befinner sig i en övergångsfas och är för komplicerat. Det gör transaktioner inom gemenskapen svårare att spåra eller överblicka och öppnar därmed för missbruk.

| I. | När kommissionen och medlemsstaterna undersöker olika alternativ för att bekämpa skattebedrägerier bör de i så hög grad som möjligt undvika åtgärder som kan leda till en oproportionerligt stor administrativ börda för företagen och skatteförvaltningarna eller som kan innebära diskriminering mellan näringsidkare. |
| --- | --- |

I.

När kommissionen och medlemsstaterna undersöker olika alternativ för att bekämpa skattebedrägerier bör de i så hög grad som möjligt undvika åtgärder som kan leda till en oproportionerligt stor administrativ börda för företagen och skatteförvaltningarna eller som kan innebära diskriminering mellan näringsidkare.

| J. | Både kommissionen och Europeiska revisionsrätten har konsekvent hävdat att systemet för utbyte av information mellan medlemsstaterna om gemenskapsintern försäljning av varor inte tillhandahåller relevant information i rätt tid så att mervärdesskattebedrägeri kan bekämpas på ett effektivt sätt. Därför krävs det tydligare och mer tvingande bestämmelser för samarbetet mellan medlemsstaterna och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). |
| --- | --- |

J.

Både kommissionen och Europeiska revisionsrätten har konsekvent hävdat att systemet för utbyte av information mellan medlemsstaterna om gemenskapsintern försäljning av varor inte tillhandahåller relevant information i rätt tid så att mervärdesskattebedrägeri kan bekämpas på ett effektivt sätt. Därför krävs det tydligare och mer tvingande bestämmelser för samarbetet mellan medlemsstaterna och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

| K. | Om medlemsstaternas skattesystem ska fungera som avsett måste all tillgänglig teknik användas, inklusive elektronisk lagring och översändande av vissa uppgifter för kontroll av mervärdes- och punktskatter. Villkoren för medlemsstaternas utbyte av och direkta tillgång till elektroniskt lagrad information i varje medlemsstat bör därför förbättras. Medlemsstaternas skattemyndigheter bör hantera personuppgifter med tillbörlig aktsamhet, för angivna syften och med den berörda personens samtycke eller stöd i någon annan legitim grundval som är fastslagen i lag. |
| --- | --- |

K.

Om medlemsstaternas skattesystem ska fungera som avsett måste all tillgänglig teknik användas, inklusive elektronisk lagring och översändande av vissa uppgifter för kontroll av mervärdes- och punktskatter. Villkoren för medlemsstaternas utbyte av och direkta tillgång till elektroniskt lagrad information i varje medlemsstat bör därför förbättras. Medlemsstaternas skattemyndigheter bör hantera personuppgifter med tillbörlig aktsamhet, för angivna syften och med den berörda personens samtycke eller stöd i någon annan legitim grundval som är fastslagen i lag.

| L. | Näringsidkarna kan ofta bara få mycket fragmentarisk information om sina kunders mervärdesskattesituation. |
| --- | --- |

L.

Näringsidkarna kan ofta bara få mycket fragmentarisk information om sina kunders mervärdesskattesituation.

| M. | De förbättrade metoderna för att upptäcka skattebedrägeri bör åtföljas av en förstärkning av den befintliga lagstiftningen om bistånd med skatteindrivning, likabehandling i beskattningshänseende och genomförbarhet för företagen. |
| --- | --- |

M.

De förbättrade metoderna för att upptäcka skattebedrägeri bör åtföljas av en förstärkning av den befintliga lagstiftningen om bistånd med skatteindrivning, likabehandling i beskattningshänseende och genomförbarhet för företagen.

EU:s strategi mot skattebedrägeri

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att syftet med EU:s strategi mot skattebedrägeri måste vara att komma till rätta med skattebortfall på grund av skattebedrägeri genom att urskilja de områden där det går att förbättra både EU:s lagstiftning och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna så att skattebedrägerierna kan minskas på ett effektivt sätt samtidigt som man i så hög grad som möjligt undviker att det skapas onödiga bördor för skatteförvaltningarna och skattebetalarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att syftet med EU:s strategi mot skattebedrägeri måste vara att komma till rätta med skattebortfall på grund av skattebedrägeri genom att urskilja de områden där det går att förbättra både EU:s lagstiftning och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna så att skattebedrägerierna kan minskas på ett effektivt sätt samtidigt som man i så hög grad som möjligt undviker att det skapas onödiga bördor för skatteförvaltningarna och skattebetalarna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att äntligen ta kampen mot skattebedrägeri på allvar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att äntligen ta kampen mot skattebedrägeri på allvar.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att ett momssystem grundat på ”ursprungsprincipen” som innebär att momspliktiga transaktioner mellan medlemsstater beläggs med skatten i ursprungslandet istället för att ha nollskattesats, fortfarande är en långsiktig lösning för att effektivt bekämpa skattebedrägeri. Med ”ursprungsprincipen” skulle man göra det onödigt att från moms undanta varor som handlas inom den inre marknaden och sedan beskatta dem i destinationslandet. För att ett momssystem grundat på ”ursprungsprincipen” ska kunna fungera i praktiken måste ett clearingsystem måste inrättas, såsom kommissionen ursprungligen föreslog 1987. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att ett momssystem grundat på ”ursprungsprincipen” som innebär att momspliktiga transaktioner mellan medlemsstater beläggs med skatten i ursprungslandet istället för att ha nollskattesats, fortfarande är en långsiktig lösning för att effektivt bekämpa skattebedrägeri. Med ”ursprungsprincipen” skulle man göra det onödigt att från moms undanta varor som handlas inom den inre marknaden och sedan beskatta dem i destinationslandet. För att ett momssystem grundat på ”ursprungsprincipen” ska kunna fungera i praktiken måste ett clearingsystem måste inrättas, såsom kommissionen ursprungligen föreslog 1987.

| 4. | Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters blockeringsattityd som under de senaste 10 åren har förhindrat en effektiv EU-strategi mot skattebedrägeri. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters blockeringsattityd som under de senaste 10 åren har förhindrat en effektiv EU-strategi mot skattebedrägeri.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att ingen effektiv strategi för bekämpning av skattebedrägeri ännu beslutats i rådet, trots många analyser, krav och protester. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att ingen effektiv strategi för bekämpning av skattebedrägeri ännu beslutats i rådet, trots många analyser, krav och protester.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trots många motgångar under de senaste årtiondena inte underlåta att ta itu med problemet på ett offensivt sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trots många motgångar under de senaste årtiondena inte underlåta att ta itu med problemet på ett offensivt sätt.

Allmänna frågor: skattebedrägeriernas omfattning och konsekvenser

| 7. | Europaparlamentet är medvetet om att uppskattningar av det totala (direkta och indirekta) skattebortfallet på grund av skattebedrägerier uppgår till mellan 200 och 250 miljarder euro, vilket motsvarar 2–2,25 procent av BNP i Europeiska unionen, och att 40 miljarder euro av dessa beror på mervärdesskattebedrägerier. Dessa beräknas uppgå till 10 procent av mervärdesskatteintäkterna, 8 procent av de totala intäkterna av punktskatter på alkoholhaltiga drycker 1998 och 9 procent av de totala intäkterna av punktskatter på tobaksprodukter. Parlamentet beklagar dock att det inte finns några exakta siffror tillgängliga eftersom de nationella rapporteringsstandarderna är så olika. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är medvetet om att uppskattningar av det totala (direkta och indirekta) skattebortfallet på grund av skattebedrägerier uppgår till mellan 200 och 250 miljarder euro, vilket motsvarar 2–2,25 procent av BNP i Europeiska unionen, och att 40 miljarder euro av dessa beror på mervärdesskattebedrägerier. Dessa beräknas uppgå till 10 procent av mervärdesskatteintäkterna, 8 procent av de totala intäkterna av punktskatter på alkoholhaltiga drycker 1998 och 9 procent av de totala intäkterna av punktskatter på tobaksprodukter. Parlamentet beklagar dock att det inte finns några exakta siffror tillgängliga eftersom de nationella rapporteringsstandarderna är så olika.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser en enhetlig uppgiftsinsamling i alla medlemsstater som skapar överskådlighet och kan ligga till grund för nationella åtgärder mot skattebedrägeri. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser en enhetlig uppgiftsinsamling i alla medlemsstater som skapar överskådlighet och kan ligga till grund för nationella åtgärder mot skattebedrägeri.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att den bristfälliga uppgiftsinsamlingen på nationell nivå gör att problemets verkliga omfattning inte kan bedömas ordentligt och att varken positiva eller negativa förändringar kan utvärderas ordentligt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att den bristfälliga uppgiftsinsamlingen på nationell nivå gör att problemets verkliga omfattning inte kan bedömas ordentligt och att varken positiva eller negativa förändringar kan utvärderas ordentligt.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga ett harmoniserat europeiskt system för att samla in uppgifter och ta fram statistik om skattebedrägeri så att man skapa sig en så exakt bild som möjligt av den faktiska vidden av detta fenomen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga ett harmoniserat europeiskt system för att samla in uppgifter och ta fram statistik om skattebedrägeri så att man skapa sig en så exakt bild som möjligt av den faktiska vidden av detta fenomen.

| 11. | Den informella ekonomin kan inte elimineras med mindre än att lämpliga incitament införs. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna med hjälp av Lissabonstrategins resultattavla redovisar hur de lyckats med att minska sina informella ekonomier. |
| --- | --- |

11.

Den informella ekonomin kan inte elimineras med mindre än att lämpliga incitament införs. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna med hjälp av Lissabonstrategins resultattavla redovisar hur de lyckats med att minska sina informella ekonomier.

Det nuvarande mervärdesskattesystemet och dess brister

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att mervärdesskatterelaterat skattebedrägeri är ett särskilt bekymmer när det gäller den inre marknadens funktionssätt eftersom det har en direkt gränsöverskridande verkan, medför stora intäktsbortfall och direkt påverkar EU:s budget. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att mervärdesskatterelaterat skattebedrägeri är ett särskilt bekymmer när det gäller den inre marknadens funktionssätt eftersom det har en direkt gränsöverskridande verkan, medför stora intäktsbortfall och direkt påverkar EU:s budget.

| 13. | Europaparlamentet upprepar att dagens mervärdesskattesystem, som infördes 1993, endast var avsett att vara ett övergångssystem och att parlamentet har uppmanat kommissionen att lägga fram förslag i syfte att ett slutligt beslut om ett definitivt mervärdesskattesystem ska kunna fattas senast 2010. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar att dagens mervärdesskattesystem, som infördes 1993, endast var avsett att vara ett övergångssystem och att parlamentet har uppmanat kommissionen att lägga fram förslag i syfte att ett slutligt beslut om ett definitivt mervärdesskattesystem ska kunna fattas senast 2010.

| 14. | Europaparlamentet anser att den fria rörligheten för människor, varor, tjänster och kapital på den inre marknaden sedan 1993, liksom framsteg inom ny teknik för små produkter av högt värde, har gjort det allt svårare att bekämpa mervärdesskattebedrägeri, och att detta förvärras av dagens komplexa och fragmentariska system som gör det svårt att spåra transaktioner och därför är lätt att missbruka. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att den fria rörligheten för människor, varor, tjänster och kapital på den inre marknaden sedan 1993, liksom framsteg inom ny teknik för små produkter av högt värde, har gjort det allt svårare att bekämpa mervärdesskattebedrägeri, och att detta förvärras av dagens komplexa och fragmentariska system som gör det svårt att spåra transaktioner och därför är lätt att missbruka.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar den ökande förekomsten av skenföretagsbedrägerier och att kriminella ligor medvetet missbrukar mervärdesskattesystemet genom att med hjälp av skenföretag utnyttja bristerna i systemet. Parlamentet uppmärksammar det av Eurojust inledda målet om karusellbedrägeri för mervärdesskatt där 18 medlemsstater är inblandande och bedrägeriet beräknas uppgå till 2,1 miljarder euro. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar den ökande förekomsten av skenföretagsbedrägerier och att kriminella ligor medvetet missbrukar mervärdesskattesystemet genom att med hjälp av skenföretag utnyttja bristerna i systemet. Parlamentet uppmärksammar det av Eurojust inledda målet om karusellbedrägeri för mervärdesskatt där 18 medlemsstater är inblandande och bedrägeriet beräknas uppgå till 2,1 miljarder euro.

| 16. | Europaparlamentet stöder kommissionen i dess bemödanden att få till stånd en genomgripande förändring av dagens mervärdesskattesystem. Parlamentet välkomnar att medlemsstaterna nu betraktar denna fråga som prioriterad och uppmanar medlemsstaterna att bereda sig på att vidta omfattande åtgärder inom detta område. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder kommissionen i dess bemödanden att få till stånd en genomgripande förändring av dagens mervärdesskattesystem. Parlamentet välkomnar att medlemsstaterna nu betraktar denna fråga som prioriterad och uppmanar medlemsstaterna att bereda sig på att vidta omfattande åtgärder inom detta område.

| 17. | Europaparlamentet anser att dagens system är omodernt och i behov av en radikal översyn utan att hederliga företag drabbas av onödiga byråkratiska pålagor. Parlamentet anser att det inte är något alternativ att bibehålla status quo. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att dagens system är omodernt och i behov av en radikal översyn utan att hederliga företag drabbas av onödiga byråkratiska pålagor. Parlamentet anser att det inte är något alternativ att bibehålla status quo.

Alternativ till dagens mervärdesskattesystem

Omvänd skattskyldighet

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att mervärdesskatten i ett system med omvänd skattskyldighet redovisas av den skattskyldiga kunden och inte av säljaren. Parlamentet anser att ett sådant system har den fördelen att möjligheten att begå skenföretagsbedrägerier försvinner genom att den person som varorna säljs till är den som är skattskyldig för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att mervärdesskatten i ett system med omvänd skattskyldighet redovisas av den skattskyldiga kunden och inte av säljaren. Parlamentet anser att ett sådant system har den fördelen att möjligheten att begå skenföretagsbedrägerier försvinner genom att den person som varorna säljs till är den som är skattskyldig för mervärdesskatt.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att ett system med dubbel mervärdesskatt skulle hindra den inre marknaden att fungera väl och skapa en mer komplex miljö som kan minska företagens investeringsvilja, vilket på lång sikt bara kan lösas med hjälp av ett allmänt, obligatoriskt system med omvänd skattskyldighet, i motsats till ett frivilligt system eller ett system som endast omfattar utvalda varor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att ett system med dubbel mervärdesskatt skulle hindra den inre marknaden att fungera väl och skapa en mer komplex miljö som kan minska företagens investeringsvilja, vilket på lång sikt bara kan lösas med hjälp av ett allmänt, obligatoriskt system med omvänd skattskyldighet, i motsats till ett frivilligt system eller ett system som endast omfattar utvalda varor.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar vidare att ett system med omvänd skattskyldighet inte möjliggör uppdelade betalningar och att den sammanlagda mervärdesskatten betalas i slutet av leverantörskedjan, så att mervärdesskattesystemets inbyggda kontrollmekanismer försvinner. Parlamentet varnar för att nya former av bedrägeri kan uppstå, däribland ökade skatteavdrag på detaljhandelsnivå och missbruk av registreringsnummer för mervärdesskatt, och att följden av att bekämpa sådana bedrägerier genom att införa nya kontroller kan bli nya administrativa bördor för hederliga näringsidkare. Parlamentet manar därför till försiktighet och noggranna överväganden innan ett system med omvänd skattskyldighet införs. Användningen av ett tröskelvärde för att begränsa risken för obeskattad slutlig konsumtion är dock till hjälp för att bekämpa bedrägerier. Parlamentet finner att den tröskel på 5 000 euro som rådet föreslår är rimlig. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar vidare att ett system med omvänd skattskyldighet inte möjliggör uppdelade betalningar och att den sammanlagda mervärdesskatten betalas i slutet av leverantörskedjan, så att mervärdesskattesystemets inbyggda kontrollmekanismer försvinner. Parlamentet varnar för att nya former av bedrägeri kan uppstå, däribland ökade skatteavdrag på detaljhandelsnivå och missbruk av registreringsnummer för mervärdesskatt, och att följden av att bekämpa sådana bedrägerier genom att införa nya kontroller kan bli nya administrativa bördor för hederliga näringsidkare. Parlamentet manar därför till försiktighet och noggranna överväganden innan ett system med omvänd skattskyldighet införs. Användningen av ett tröskelvärde för att begränsa risken för obeskattad slutlig konsumtion är dock till hjälp för att bekämpa bedrägerier. Parlamentet finner att den tröskel på 5 000 euro som rådet föreslår är rimlig.

Pilotprojekt

| 21. | Europaparlamentet är tveksamt och kritiskt, men konstaterar att ett pilotprojekt kan hjälpa medlemsstaterna att bättre förstå de inbyggda riskerna med ett system med omvänd skattskyldighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa lämpliga garantier för att se till att varken den medlemsstat som deltar eller andra medlemsstater utsätts för större risker under projekttiden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är tveksamt och kritiskt, men konstaterar att ett pilotprojekt kan hjälpa medlemsstaterna att bättre förstå de inbyggda riskerna med ett system med omvänd skattskyldighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa lämpliga garantier för att se till att varken den medlemsstat som deltar eller andra medlemsstater utsätts för större risker under projekttiden.

Beskattning av gemenskapsintern försäljning

| 22. | Europaparlamentet anser att det bästa sättet att komma till rätta med mervärdesskattebedrägerier i samband med gränsöverskridande försäljning är att införa ett system där mervärdesskatteundantaget för gemenskapsintern försäljning ersätts med 15 procents beskattning. Systemet skulle fungera bättre om de reducerade skattesatsernas antal och komplexitetsgrad minskades betydligt, så att den administrativa bördan på företag och skattemyndigheter minimeras. De enskilda reduktionerna av momsskattesatser som infördes före 1992 bör granskas noggrant och bedömas utifrån om det är motiverat att behålla dem på ekonomiska grunder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det bästa sättet att komma till rätta med mervärdesskattebedrägerier i samband med gränsöverskridande försäljning är att införa ett system där mervärdesskatteundantaget för gemenskapsintern försäljning ersätts med 15 procents beskattning. Systemet skulle fungera bättre om de reducerade skattesatsernas antal och komplexitetsgrad minskades betydligt, så att den administrativa bördan på företag och skattemyndigheter minimeras. De enskilda reduktionerna av momsskattesatser som infördes före 1992 bör granskas noggrant och bedömas utifrån om det är motiverat att behålla dem på ekonomiska grunder.

| 23. | Europaparlamentet inser att med skillnaderna i mervärdesskattesatser skulle beskattningen av gemenskapsintern försäljning kräva en omfördelning av betalningarna mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att en sådan omfördelning bör göras genom ett clearingsystem som underlättar överföringen av medel mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det är tekniskt möjligt att administrera ett clearingsystem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet inser att med skillnaderna i mervärdesskattesatser skulle beskattningen av gemenskapsintern försäljning kräva en omfördelning av betalningarna mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att en sådan omfördelning bör göras genom ett clearingsystem som underlättar överföringen av medel mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det är tekniskt möjligt att administrera ett clearingsystem.

| 24. | Europaparlamentet anser att ett decentraliserat clearingsystem kan vara lämpligare och går snabbare att utveckla, eftersom det öppnar möjligheter för medlemsstaterna att göra bilaterala överenskommelser om viktiga detaljer, med hänsyn tagen till deras enskilda handelsbalanser, likheter mellan mervärdesskattesystemen och deras kontrollmekanismer samt ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att ett decentraliserat clearingsystem kan vara lämpligare och går snabbare att utveckla, eftersom det öppnar möjligheter för medlemsstaterna att göra bilaterala överenskommelser om viktiga detaljer, med hänsyn tagen till deras enskilda handelsbalanser, likheter mellan mervärdesskattesystemen och deras kontrollmekanismer samt ömsesidigt förtroende.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det bör vara skattemyndigheten i säljarens medlemsstat som ansvarar för att driva in mervärdesskatt från säljaren och via clearingsystemet göra en överföring till skatteförvaltningen i den medlemsstat där det gemenskapsinterna köpet har gjorts. Det är nödvändigt att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan skatteförvaltningarna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det bör vara skattemyndigheten i säljarens medlemsstat som ansvarar för att driva in mervärdesskatt från säljaren och via clearingsystemet göra en överföring till skatteförvaltningen i den medlemsstat där det gemenskapsinterna köpet har gjorts. Det är nödvändigt att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan skatteförvaltningarna.

Administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd i fråga om mervärdesskatt, punktskatter och direkta skatter

| 26. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna inte kan bekämpa gränsöverskridande skattebedrägerier ensamma. Parlamentet anser att informationsutbytet och samarbetet mellan medlemsstaterna och med kommissionen inte har varit tillräckligt för att bekämpa skattebedrägerier på ett effektivt sätt, vare sig till innehållet eller när det gäller hastigheten. Parlamentet anser att direkta kontakter mellan lokala eller nationella kontor för skattekontroll varken har utvecklats eller använts i tillräcklig omfattning, vilket har lett till ineffektivitet, underutnyttjande av system för administrativt samarbete och fördröjningar i kommunikationen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna inte kan bekämpa gränsöverskridande skattebedrägerier ensamma. Parlamentet anser att informationsutbytet och samarbetet mellan medlemsstaterna och med kommissionen inte har varit tillräckligt för att bekämpa skattebedrägerier på ett effektivt sätt, vare sig till innehållet eller när det gäller hastigheten. Parlamentet anser att direkta kontakter mellan lokala eller nationella kontor för skattekontroll varken har utvecklats eller använts i tillräcklig omfattning, vilket har lett till ineffektivitet, underutnyttjande av system för administrativt samarbete och fördröjningar i kommunikationen.

| 27. | För att skatteinkomsterna i alla medlemsstater ska skyddas på den inre marknaden bör medlemsstaterna vidta jämförbara åtgärder mot dem som gjort sig skyldiga till bedrägerier, oavsett var inkomstförlusterna sker. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå möjliga mekanismer för att främja sådant samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

27.

För att skatteinkomsterna i alla medlemsstater ska skyddas på den inre marknaden bör medlemsstaterna vidta jämförbara åtgärder mot dem som gjort sig skyldiga till bedrägerier, oavsett var inkomstförlusterna sker. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå möjliga mekanismer för att främja sådant samarbete mellan medlemsstaterna.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ändringar av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) och rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (3) i syfte att påskynda insamlingen och utbytet av information om gemenskapsinterna transaktioner från och med 2010. Parlamentet inser att de föreslagna kraven på månatlig rapportering kommer att bli en administrativ börda för företag som endast tillhandahåller tjänster som för närvarande inte omfattas av dessa krav, men godtar att detta är nödvändigt med tanke på möjligheterna till karusellbedrägerier i samband med vissa tjänster. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ändringar av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) och rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (3) i syfte att påskynda insamlingen och utbytet av information om gemenskapsinterna transaktioner från och med 2010. Parlamentet inser att de föreslagna kraven på månatlig rapportering kommer att bli en administrativ börda för företag som endast tillhandahåller tjänster som för närvarande inte omfattas av dessa krav, men godtar att detta är nödvändigt med tanke på möjligheterna till karusellbedrägerier i samband med vissa tjänster.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt genomföra föreslagna åtgärder och uppmanar kommissionen att lägga fram ytterligare förslag om automatisk tillgång för alla andra medlemsstater till vissa icke-känsliga uppgifter som en medlemsstat har om sina skattesubjekt (såsom, inom företagssektorn, vissa omsättningsuppgifter, osv.) och om harmonisering av förfaranden för registrering och avregistrering av momspliktiga personer för att säkerställa att falska skattesubjekt upptäckts och avregistreras snabbt. Medlemsstaterna måste ta ansvar för att hålla sina uppgifter uppdaterade, särskilt avseende avregistrering och upptäckt av falska registreringar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt genomföra föreslagna åtgärder och uppmanar kommissionen att lägga fram ytterligare förslag om automatisk tillgång för alla andra medlemsstater till vissa icke-känsliga uppgifter som en medlemsstat har om sina skattesubjekt (såsom, inom företagssektorn, vissa omsättningsuppgifter, osv.) och om harmonisering av förfaranden för registrering och avregistrering av momspliktiga personer för att säkerställa att falska skattesubjekt upptäckts och avregistreras snabbt. Medlemsstaterna måste ta ansvar för att hålla sina uppgifter uppdaterade, särskilt avseende avregistrering och upptäckt av falska registreringar.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att skatteparadis kan utgöra ett hinder mot genomförandet av Lissabonstrategin om de pressar skattesatserna nedåt alltför mycket och urholkar skatteintäkterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att skatteparadis kan utgöra ett hinder mot genomförandet av Lissabonstrategin om de pressar skattesatserna nedåt alltför mycket och urholkar skatteintäkterna.

| 31. | Europaparlamentet påpekar också att i tider med budgetåtstramningar kan urholkning av skattebasen äventyra medlemsstaternas förmåga att uppfylla den reformerade stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar också att i tider med budgetåtstramningar kan urholkning av skattebasen äventyra medlemsstaternas förmåga att uppfylla den reformerade stabilitets- och tillväxtpakten.

| 32. | Europaparlamentet betonar att för att avlägsna skatteparadis behövs det bland annat en trefaldig strategi: att ta itu med skatteundandragande, att utöka räckvidden av rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (4) och att begära att OECD genom sina medlemmar inför sanktioner mot icke samarbetsvilliga skatteparadis. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att för att avlägsna skatteparadis behövs det bland annat en trefaldig strategi: att ta itu med skatteundandragande, att utöka räckvidden av rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (4) och att begära att OECD genom sina medlemmar inför sanktioner mot icke samarbetsvilliga skatteparadis.

Skatteundandragande

| 33. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna genom ständigt nya invändningar och förhalningstaktiker hindrar en reform av direktiv 2003/48/EG. Kommissionen uppmanas att trots motståndet lägga fram sina förslag så snart som möjligt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna genom ständigt nya invändningar och förhalningstaktiker hindrar en reform av direktiv 2003/48/EG. Kommissionen uppmanas att trots motståndet lägga fram sina förslag så snart som möjligt.

| 34. | Europaparlamentet betonar att reformen av direktiv 2003/48/EG måste rätta till de olika luckor och brister som förhindrar upptäckt av skatteundandragande och skattebedrägeri. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att reformen av direktiv 2003/48/EG måste rätta till de olika luckor och brister som förhindrar upptäckt av skatteundandragande och skattebedrägeri.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen av direktiv 2003/48/EG undersöka olika alternativ, bland dem möjligheten att utvidga direktivets tillämpningsområde till att omfatta några fler typer av rättssubjekt och inkomstkällor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen av direktiv 2003/48/EG undersöka olika alternativ, bland dem möjligheten att utvidga direktivets tillämpningsområde till att omfatta några fler typer av rättssubjekt och inkomstkällor.

| 36. | Europeiska unionen uppmanas att låta avskaffandet av skatteparadis på global nivå stå kvar på dagordningen med tanke på deras skadliga effekter på skatteinkomsterna för enskilda medlemsstater. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utnyttja EU:s tyngd som handelspartner när handels- och samarbetsavtal förhandlas fram med regeringar i skatteparadis, i syfte att övertala dem att avskaffa skatteregler och förfaranden som främjar skatteundandragande och bedrägeri. Som ett första steg välkomnas rekommendationerna i rådets slutsatser från mötet den 14 maj 2008 om att i handelsöverenskommelser ta med en klausul om goda styrelseformer i skattefrågor. Kommissionen uppmanas att genast lägga fram en sådan klausul i framtida förhandlingar om handelsavtal. |
| --- | --- |

36.

Europeiska unionen uppmanas att låta avskaffandet av skatteparadis på global nivå stå kvar på dagordningen med tanke på deras skadliga effekter på skatteinkomsterna för enskilda medlemsstater. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utnyttja EU:s tyngd som handelspartner när handels- och samarbetsavtal förhandlas fram med regeringar i skatteparadis, i syfte att övertala dem att avskaffa skatteregler och förfaranden som främjar skatteundandragande och bedrägeri. Som ett första steg välkomnas rekommendationerna i rådets slutsatser från mötet den 14 maj 2008 om att i handelsöverenskommelser ta med en klausul om goda styrelseformer i skattefrågor. Kommissionen uppmanas att genast lägga fram en sådan klausul i framtida förhandlingar om handelsavtal.

*

* *

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT C 20, 25.1.2008, s. 1.

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

(3)  EUT L 264, 15.10.2003, s. 1.

(4)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 38.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/19

---

Tisdag 2 september 2008Utnämnande av år 2011 till europeiska året för volontärarbete

P6_TA(2008)0389

Europaparlamentets förklaring om utnämnande av år 2011 till europeiska året för volontärarbete

2009/C 295 E/05

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2008 om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (1),

med beaktande av rådets resolution och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 16 november 2007 om genomförande av de gemensamma målen för volontärarbete för ungdomar (2),

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Över 100 miljoner européer i alla åldrar, av olika religiös tillhörighet och olika nationaliteter arbetar volontärt. |
| --- | --- |

A.

Över 100 miljoner européer i alla åldrar, av olika religiös tillhörighet och olika nationaliteter arbetar volontärt.

| B. | En Eurobarometerundersökning som offentliggjordes 2007 visade att tre av tio européer anger att de arbetar volontärt och att nästan 80 procent av de som svarade anser att volontär verksamhet är en viktig del av det demokratiska livet i Europa (3). |
| --- | --- |

B.

En Eurobarometerundersökning som offentliggjordes 2007 visade att tre av tio européer anger att de arbetar volontärt och att nästan 80 procent av de som svarade anser att volontär verksamhet är en viktig del av det demokratiska livet i Europa (3).

| C. | Sektorn för volontärarbete bidrar till uppskattningsvis 5 procent av bruttonationalprodukten i medlemsstaterna och den utvecklar nyskapande åtgärder för att fastställa, uttrycka och svara på behov som uppstår i samhället. |
| --- | --- |

C.

Sektorn för volontärarbete bidrar till uppskattningsvis 5 procent av bruttonationalprodukten i medlemsstaterna och den utvecklar nyskapande åtgärder för att fastställa, uttrycka och svara på behov som uppstår i samhället.

| D. | European Volunteer Center, Europeiska ungdomsforumet, Association of Voluntary Service Organisations, Världsscoutorganisationen, Röda Korsets EU-kontor, volonteurope, den europeiska plattformen för äldre (AGE), Solidar, Caritas Europa, ENGAGE, Johanniter International, European Non-Governmental Sports Organisation med flera, som samtliga representerar tusentals organisationer med miljontals volontärarbetare, har uppmanat EU:s institutioner att utnämna år 2011 till det europeiska året för volontärarbete. |
| --- | --- |

D.

European Volunteer Center, Europeiska ungdomsforumet, Association of Voluntary Service Organisations, Världsscoutorganisationen, Röda Korsets EU-kontor, volonteurope, den europeiska plattformen för äldre (AGE), Solidar, Caritas Europa, ENGAGE, Johanniter International, European Non-Governmental Sports Organisation med flera, som samtliga representerar tusentals organisationer med miljontals volontärarbetare, har uppmanat EU:s institutioner att utnämna år 2011 till det europeiska året för volontärarbete.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med stöd av samtliga EU-institutioner utnämna år 2011 till europeiska året för volontärarbete. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med stöd av samtliga EU-institutioner utnämna år 2011 till europeiska året för volontärarbete.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till kommissionen och rådet.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen

Adamos Adamou, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Jean-Luc Bennahmias, Rolf Berend, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Catherine Boursier, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, André Brie, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Bairbre de Brún, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Armando França, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Anna Hedh, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Romana Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Yiannakis Matsis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Hans-Peter Mayer, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Michael Henry Nattrass, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Vural Öger, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Doris Pack, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Aldo Patriciello, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Vittorio Prodi, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Alexander Radwan, Bilyana Ilieva Raeva, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Agnes Schierhuber, Margaritis Schinas, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Dimitar Stoyanov, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Ioannis Varvitsiotis, Armando Veneto, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0131.

(2)  EUT C 241, 20.9.2008, s. 1.

(3)  ”European Social Reality”, Eurobarometerundersökning 273, Wave 66.3.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/21

---

Tisdag 2 september 2008Att fokusera mer på egenmakt åt ungdomar i EU:s politik

P6_TA(2008)0390

Europaparlamentets förklaring om att fokusera mer på egenmakt åt ungdomar i EU:s politik

2009/C 295 E/06

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I sin vitbok om nya insatser för Europas ungdom (KOM(2001)0681, som parlamentet behandlade i sin resolution av den 14 maj 2002 (1), antog kommissionen målet att ungdomar måste få mer utrymme i övrig politik, särskilt inom utbildning och livslångt lärande, sysselsättning, social integration, hälsa, ungdomars oberoende, rörlighet, grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

A.

I sin vitbok om nya insatser för Europas ungdom (KOM(2001)0681, som parlamentet behandlade i sin resolution av den 14 maj 2002 (1), antog kommissionen målet att ungdomar måste få mer utrymme i övrig politik, särskilt inom utbildning och livslångt lärande, sysselsättning, social integration, hälsa, ungdomars oberoende, rörlighet, grundläggande rättigheter och icke-diskriminering.

| B. | Europeiska rådets möte av den 22–23 mars 2005 antog en ”Europeisk pakt för ungdomsfrågor” som ett instrument som ska bidra till att uppfylla Lissabonmålen, och förnyade sitt åtagande i mars 2008 och betonade behovet av att investera i ungdomar, både nu och i framtiden. |
| --- | --- |

B.

Europeiska rådets möte av den 22–23 mars 2005 antog en ”Europeisk pakt för ungdomsfrågor” som ett instrument som ska bidra till att uppfylla Lissabonmålen, och förnyade sitt åtagande i mars 2008 och betonade behovet av att investera i ungdomar, både nu och i framtiden.

| C. | Kommissionen övervägde behovet av att ungdomsfrågor integreras i sitt meddelande av den 5 september 2007 om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (KOM(2007)0498. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen övervägde behovet av att ungdomsfrågor integreras i sitt meddelande av den 5 september 2007 om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (KOM(2007)0498.

| D. | Europaparlamentet antog sina resolutioner av den 19 juni 2007 om en rättslig ram frö åtgärder för att göra det möjligt att förena familjeliv och studier för unga kvinnor inom EU (2) och av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (3), och betonade därvid behovet av att i högre grad beakta ungdomarna. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet antog sina resolutioner av den 19 juni 2007 om en rättslig ram frö åtgärder för att göra det möjligt att förena familjeliv och studier för unga kvinnor inom EU (2) och av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (3), och betonade därvid behovet av att i högre grad beakta ungdomarna.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetande av lagstiftningsförslag beakta och införliva konsekvenserna för ungdomar och resultatet från den strukturerade dialogen med ungdomsorganisationer särskilt inom de politikområden som anges i skäl A. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetande av lagstiftningsförslag beakta och införliva konsekvenserna för ungdomar och resultatet från den strukturerade dialogen med ungdomsorganisationer särskilt inom de politikområden som anges i skäl A.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga fokus på ungdomar när de nationella reformprogrammen inom ramen för Lissabonstrategin genomförs och beakta ungdomar i all relevant politik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga fokus på ungdomar när de nationella reformprogrammen inom ramen för Lissabonstrategin genomförs och beakta ungdomar i all relevant politik.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och Europeiska ungdomsforumet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och Europeiska ungdomsforumet.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen

Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Victor Boștinaru, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Ioannis Gklavakis, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Matthias Groote, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Ewa Klamt, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Mario Mantovani, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Marios Matsakis, Yiannakis Matsis, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Joseph Muscat, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Angelika Niebler, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Vincent Peillon, Maria Petre, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Salvador Domingo Sanz Palacio, Amalia Sartori, Gilles Savary, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, István Szent-Iványi, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 145.

(2)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 112.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0066.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/23

---

Tisdag 2 september 2008Samarbete i krissituationer för att finna försvunna barn

P6_TA(2008)0391

Europaparlamentets förklaring om samarbete i krissituationer för att finna försvunna barn

2009/C 295 E/07

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Att föra bort ett barn är ett av de mest avskyvärda brott som kan begås. |
| --- | --- |

A.

Att föra bort ett barn är ett av de mest avskyvärda brott som kan begås.

| B. | Denna form av brott ökar i Europa och kan innebära att offren förs över gränser. |
| --- | --- |

B.

Denna form av brott ökar i Europa och kan innebära att offren förs över gränser.

| C. | Möjligheten att rädda livet på ett bortfört barn minskar med den tid som förflyter sedan bortförandet. |
| --- | --- |

C.

Möjligheten att rädda livet på ett bortfört barn minskar med den tid som förflyter sedan bortförandet.

| D. | Det finns inget europeiskt varningssystem för försvunna barn och i princip inte något lokalt eller nationellt system i någon del av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

D.

Det finns inget europeiskt varningssystem för försvunna barn och i princip inte något lokalt eller nationellt system i någon del av Europeiska unionen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta ett varningssystem för försvunna barn vilket, när det aktiveras, kräver att nyhetsmedier, gräns- och tullmyndigheter samt brottsbekämpande organ får tillgång till uppgifter om






  — | det försvunna barnet, med foto om möjligt, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta ett varningssystem för försvunna barn vilket, när det aktiveras, kräver att nyhetsmedier, gräns- och tullmyndigheter samt brottsbekämpande organ får tillgång till uppgifter om

—

det försvunna barnet, med foto om möjligt,

| — | försvinnandet och/eller misstänkta förövare, |
| --- | --- |

—

försvinnandet och/eller misstänkta förövare,

| — | ett telefonnummer som man kan ringa till med upplysningar (116 000 om möjligt). |
| --- | --- |

—

ett telefonnummer som man kan ringa till med upplysningar (116 000 om möjligt).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ingå samarbetsavtal med alla angränsande länder så att man snabbt kan gå ut med en varning i de berörda områdena. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ingå samarbetsavtal med alla angränsande länder så att man snabbt kan gå ut med en varning i de berörda områdena.

| 3. | Europaparlamentet önskar att en gemensam organisation upprättas som kan erbjuda stöd och utbildning till nationella organ. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet önskar att en gemensam organisation upprättas som kan erbjuda stöd och utbildning till nationella organ.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet och kommissionen.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Georgs Andrejevs, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Gerard Batten, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Sergio Berlato, Thijs Berman, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Graham Booth, Mario Borghezio, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Mogens Camre, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Ole Christensen, Fabio Ciani, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Paul Marie Coûteaux, Michael Cramer, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Chris Davies, Bairbre de Brún, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Albert Deß, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, James Elles, Edite Estrela, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Nigel Farage, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Janelly Fourtou, Milan Gaľa, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Evelyne Gebhardt, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Catherine Guy-Quint, Fiona Hall, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Syed Kamall, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Robert Kilroy-Silk, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Kurt Lechner, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, David Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Yiannakis Matsis, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Marianne Mikko, Gay Mitchell, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Vural Öger, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Aldo Patriciello, Vincent Peillon, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Manuel António dos Santos, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Margaritis Schinas, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Jeffrey Titford, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Diana Wallis, Graham Watson, Manfred Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag 3 september 2008

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/26

---

Onsdag 3 september 2008Situationen i Georgien

P6_TA(2008)0396

Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om situationen i Georgien

2009/C 295 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Georgien, särskilt sin resolution av den 26 oktober 2006 om Sydossetien (1), och sina resolutioner av den 29 november 2007 (2) och den 5 juni 2008 om situationen i Georgien (3),

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (4) och sina resolutioner av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Sydkaukasien (5) och om en ny strategi för regionalpolitiken vid Svarta havet (6),

med beaktande av den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan, som antagits med Georgien och som innebär ett åtagande om samarbete för att lösa Georgiens interna konflikter,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/450/GUSP av den 16 juni 2008 om ytterligare bidrag från Europeiska unionen till konfliktlösningsprocessen i Georgien/Sydossetien (7), och övriga gemensamma åtgärder som rådet tidigare antagit i samma fråga,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om förbindelserna mellan EU och Ryssland, särskilt resolutionen av den 19 juni 2008 om toppmötet mellan EU och Ryssland den 26–27 juni 2008 i Chanty-Manisijsk (8),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) extrainsatta möte den 13 augusti 2008 om situationen i Georgien,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets (9) extrainsatta möte i Bryssel den 1 september 2008,

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner S/RES/1781 (2007) och S/RES/1808 (2008), vilka båda stöder Georgiens territoriella integritet och av vilka den senare förlänger mandatet för EU:s observatörsgrupp i Georgien (Unomig) till den 15 oktober 2008,

med beaktande av beslut nr 861 av Europeiska säkerhets- och samarbetsorganisationens (OSSE) ständiga råd av den 19 augusti 2008 om att öka antalet militära övervakningsofficerare i OSSE:s biståndsgrupp i Georgien,

med beaktande av förklaringen från Natos toppmöte i Bukarest den 3 april 2008 och resultaten från Natos rådsmöte den 19 augusti 2008,

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU står fast vid sitt åtagande att stödja Georgiens självständighet, suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser. |
| --- | --- |

A.

EU står fast vid sitt åtagande att stödja Georgiens självständighet, suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser.

| B. | Utdelningen av ryska pass till medborgare i Sydossetien och stödet till separatiströrelsen har tillsammans med en ökad militär aktivitet från separatisternas sida mot byar med georgiska invånare ökat spänningarna i Sydossetien, samtidigt som stora ryska militära manövrar ägt rum under juli 2008 nära Georgiens gräns. |
| --- | --- |

B.

Utdelningen av ryska pass till medborgare i Sydossetien och stödet till separatiströrelsen har tillsammans med en ökad militär aktivitet från separatisternas sida mot byar med georgiska invånare ökat spänningarna i Sydossetien, samtidigt som stora ryska militära manövrar ägt rum under juli 2008 nära Georgiens gräns.

| C. | Efter flera veckor med tilltagande spänningar och skärmytslingar mellan parterna och provokationer från de sydossetiska separatiststyrkorna med bombattacker, dödliga sammandrabbningar, eldstrider och granatattacker med många civila dödsoffer och ännu fler sårade gick den georgiska armén natten mellan den 7 och 8 augusti 2008 till ett överraskande artilleriangrepp mot Tschinvali följt av en markoperation med både stridsvagnar och soldater med målet att återta kontrollen över Sydossetien. |
| --- | --- |

C.

Efter flera veckor med tilltagande spänningar och skärmytslingar mellan parterna och provokationer från de sydossetiska separatiststyrkorna med bombattacker, dödliga sammandrabbningar, eldstrider och granatattacker med många civila dödsoffer och ännu fler sårade gick den georgiska armén natten mellan den 7 och 8 augusti 2008 till ett överraskande artilleriangrepp mot Tschinvali följt av en markoperation med både stridsvagnar och soldater med målet att återta kontrollen över Sydossetien.

| D. | Ryssland svarade omedelbart, efter en längre tids militär mobilisering, med ett massivt motangrepp och skickade in stridsvagnar och marktrupper samt bombade flera orter i Georgien, inbegripet staden Gori, och blockerade Georgiens hamnar vid Svarta havet. |
| --- | --- |

D.

Ryssland svarade omedelbart, efter en längre tids militär mobilisering, med ett massivt motangrepp och skickade in stridsvagnar och marktrupper samt bombade flera orter i Georgien, inbegripet staden Gori, och blockerade Georgiens hamnar vid Svarta havet.

| E. | Uppskattningsvis 158 000 människor har förlorat sina hem och tvingats fly till följd av krisen, och dessa människor måste nu få hjälp och bistås i sina försök att återvända. Förekomsten av klusterbomber, oexploderad ammunition och landminor, liksom även de ryska varningarna och bristen på samarbete, gör ett sådant återvändande osäkert. |
| --- | --- |

E.

Uppskattningsvis 158 000 människor har förlorat sina hem och tvingats fly till följd av krisen, och dessa människor måste nu få hjälp och bistås i sina försök att återvända. Förekomsten av klusterbomber, oexploderad ammunition och landminor, liksom även de ryska varningarna och bristen på samarbete, gör ett sådant återvändande osäkert.

| F. | Infrastrukturen i Georgien har skadads allvarligt av de ryska militära aktionerna, och humanitärt bistånd behövs. |
| --- | --- |

F.

Infrastrukturen i Georgien har skadads allvarligt av de ryska militära aktionerna, och humanitärt bistånd behövs.

| G. | Internationella människorättsforskare och militäranalytiker har påvisat att ryska trupper använt klusterbomber i Georgien, varvid tusentals oexploderade föremål lämnats kvar i konfliktområdena. Även Georgien har erkänt att man använt klusterbomber i Sydossetien nära Rokitunneln. |
| --- | --- |

G.

Internationella människorättsforskare och militäranalytiker har påvisat att ryska trupper använt klusterbomber i Georgien, varvid tusentals oexploderade föremål lämnats kvar i konfliktområdena. Även Georgien har erkänt att man använt klusterbomber i Sydossetien nära Rokitunneln.

| H. | Den 12 augusti 2008 förband sig Georgiens och Rysslands presidenter, på grundval av EU:s medlingsförsök, till ett avtal om omedelbart eldupphör, tillbakadragande av georgiska och ryska trupper till de positioner de hade före den 7 augusti 2008 och inledande av internationella samtal om en internationell mekanism som skyndsamt ska upprättas för att åstadkomma en fredlig och hållbar lösning på konflikten. |
| --- | --- |

H.

Den 12 augusti 2008 förband sig Georgiens och Rysslands presidenter, på grundval av EU:s medlingsförsök, till ett avtal om omedelbart eldupphör, tillbakadragande av georgiska och ryska trupper till de positioner de hade före den 7 augusti 2008 och inledande av internationella samtal om en internationell mekanism som skyndsamt ska upprättas för att åstadkomma en fredlig och hållbar lösning på konflikten.

| I. | Den 19 augusti 2008 ställde NATO in högnivåkontakterna med Ryssland med hänvisning till att Rysslands militära aktioner varit oproportionerliga och oförenliga med Rysslands fredsbevarande roll i delar av Georgien och att normal verksamhet inte kan återupptas så länge ryska trupper finns kvar i Georgien. |
| --- | --- |

I.

Den 19 augusti 2008 ställde NATO in högnivåkontakterna med Ryssland med hänvisning till att Rysslands militära aktioner varit oproportionerliga och oförenliga med Rysslands fredsbevarande roll i delar av Georgien och att normal verksamhet inte kan återupptas så länge ryska trupper finns kvar i Georgien.

| J. | Den 22 augusti 2008 drog Ryssland tillbaka stridsvagnar, artilleri och hundratals soldater från sina mest framskjutna positioner i Georgien, men man kontrollerar fortfarande tillträdet till hamnstaden Poti söder om Abchazien, och den ryska regeringen har meddelat att den tänker behålla soldater i en säkerhetszon kring Sydossetien och upprätta ett antal kontrollpunkter där ryska soldater kommer att placeras. |
| --- | --- |

J.

Den 22 augusti 2008 drog Ryssland tillbaka stridsvagnar, artilleri och hundratals soldater från sina mest framskjutna positioner i Georgien, men man kontrollerar fortfarande tillträdet till hamnstaden Poti söder om Abchazien, och den ryska regeringen har meddelat att den tänker behålla soldater i en säkerhetszon kring Sydossetien och upprätta ett antal kontrollpunkter där ryska soldater kommer att placeras.

| K. | Den 25 augusti 2008 antog det ryska parlamentets överhus en resolution med en begäran om att presidenten skulle erkänna de georgiska utbrytarrepublikerna Abchaziens och Sydossetiens självständighet, vilken den 26 augusti 2008 följdes av president Dmitrij Medvedevs beslut att Ryssland formellt erkänner de två regionerna som självständiga stater. |
| --- | --- |

K.

Den 25 augusti 2008 antog det ryska parlamentets överhus en resolution med en begäran om att presidenten skulle erkänna de georgiska utbrytarrepublikerna Abchaziens och Sydossetiens självständighet, vilken den 26 augusti 2008 följdes av president Dmitrij Medvedevs beslut att Ryssland formellt erkänner de två regionerna som självständiga stater.

| L. | Denna konflikt har långtgående konsekvenser för stabiliteten och säkerheten i regionen och påverkar inte bara de direkta förbindelserna mellan konfliktens olika parter utan kommer eventuellt även att få följder för förhållandet mellan EU och Ryssland, den europeiska grannskapspolitiken, Svartahavsregionen och avlägsnare områden. |
| --- | --- |

L.

Denna konflikt har långtgående konsekvenser för stabiliteten och säkerheten i regionen och påverkar inte bara de direkta förbindelserna mellan konfliktens olika parter utan kommer eventuellt även att få följder för förhållandet mellan EU och Ryssland, den europeiska grannskapspolitiken, Svartahavsregionen och avlägsnare områden.

| M. | I sitt svar på krisen i Georgien måste EU stå politiskt samlat och tala med en röst, särskilt i sina förbindelser med Ryssland. Processen mot en fredlig och hållbar lösning på konflikterna i Georgien och Kaukasien kommer att kräva en grundlig översyn av den europeiska grannskapspolitiken och ett nytt engagemang i regionen som helhet i samarbete med samtliga europeiska och internationella organisationer, främst OSSE. |
| --- | --- |

M.

I sitt svar på krisen i Georgien måste EU stå politiskt samlat och tala med en röst, särskilt i sina förbindelser med Ryssland. Processen mot en fredlig och hållbar lösning på konflikterna i Georgien och Kaukasien kommer att kräva en grundlig översyn av den europeiska grannskapspolitiken och ett nytt engagemang i regionen som helhet i samarbete med samtliga europeiska och internationella organisationer, främst OSSE.

| N. | Förra veckan avbröt den georgiska regeringen de diplomatiska förbindelserna med Ryssland, som svarade med att göra samma sak. |
| --- | --- |

N.

Förra veckan avbröt den georgiska regeringen de diplomatiska förbindelserna med Ryssland, som svarade med att göra samma sak.

| 1. | Europaparlamentet anser att konflikterna i Kaukasus inte kan lösas militärt och fördömer kraftfullt alla dem som tagit till våld för att förändra situationen i de georgiska utbrytarområdena Sydossetien och Abchazien. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att konflikterna i Kaukasus inte kan lösas militärt och fördömer kraftfullt alla dem som tagit till våld för att förändra situationen i de georgiska utbrytarområdena Sydossetien och Abchazien.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att respektera Republiken Georgiens suveränitet och territoriella integritet och okränkbarheten i landets internationellt erkända gränser, och fördömer därför med kraft Rysslands erkännande av de georgiska utbrytarområdena Sydossetiens och Abchaziens självständighet som en kränkning av internationell rätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland att respektera Republiken Georgiens suveränitet och territoriella integritet och okränkbarheten i landets internationellt erkända gränser, och fördömer därför med kraft Rysslands erkännande av de georgiska utbrytarområdena Sydossetiens och Abchaziens självständighet som en kränkning av internationell rätt.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att ett beslut om Sydossetiens och Abchaziens slutliga status måste vara avhängig efterlevnaden av den internationella rättens grundprinciper, inbegripet slutakten från 1975 års Europeiska säkerhetskonferens (Helsingforsöverenskommelsen), särskilt i fråga om flyktingars återvändande och respekten för deras egendom och i fråga om garantier och respekt för minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att ett beslut om Sydossetiens och Abchaziens slutliga status måste vara avhängig efterlevnaden av den internationella rättens grundprinciper, inbegripet slutakten från 1975 års Europeiska säkerhetskonferens (Helsingforsöverenskommelsen), särskilt i fråga om flyktingars återvändande och respekten för deras egendom och i fråga om garantier och respekt för minoriteters rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet fördömer Rysslands oacceptabla och oproportionerliga militäraktion och dess djupa intrång i Georgien i strid med internationell rätt. Parlamentet understryker att Ryssland inte har någon legitim anledning att invadera Georgien, ockupera delar av landet och hota att åsidosätta regeringen i ett demokratiskt land. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer Rysslands oacceptabla och oproportionerliga militäraktion och dess djupa intrång i Georgien i strid med internationell rätt. Parlamentet understryker att Ryssland inte har någon legitim anledning att invadera Georgien, ockupera delar av landet och hota att åsidosätta regeringen i ett demokratiskt land.

| 5. | Europaparlamentet beklagar förlusterna av människoliv och det mänskliga lidande som tillfogats genom att alla parter i konflikten gjort sig skyldiga till urskillningslöst våld. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar förlusterna av människoliv och det mänskliga lidande som tillfogats genom att alla parter i konflikten gjort sig skyldiga till urskillningslöst våld.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över konsekvenserna av ryska minor för Georgiens samhälleliga och ekonomiska verksamhet, särskilt sprängningen den 16 augusti 2008 av en järnvägsbro nära Kaspi, som är en del av den viktiga järnvägsförbindelsen mellan Tbilisi och Poti, och den explosion som orsakades ett bränsletåg nära Gori den 24 augusti 2008 exploderade när det transporterade råolja från Kazakstan för export via Poti. Parlamentet understryker att båda dessa aktioner bröt mot eldupphöravtalet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker stark oro över konsekvenserna av ryska minor för Georgiens samhälleliga och ekonomiska verksamhet, särskilt sprängningen den 16 augusti 2008 av en järnvägsbro nära Kaspi, som är en del av den viktiga järnvägsförbindelsen mellan Tbilisi och Poti, och den explosion som orsakades ett bränsletåg nära Gori den 24 augusti 2008 exploderade när det transporterade råolja från Kazakstan för export via Poti. Parlamentet understryker att båda dessa aktioner bröt mot eldupphöravtalet.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin starka tro på principen att inget tredje land kan inlägga veto mot ett annat lands suveräna beslut att ansluta sig till en internationell organisation eller allians och att inget tredje land har rätt att destabilisera en demokratiskt vald regering. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar sin starka tro på principen att inget tredje land kan inlägga veto mot ett annat lands suveräna beslut att ansluta sig till en internationell organisation eller allians och att inget tredje land har rätt att destabilisera en demokratiskt vald regering.

| 8. | Europaparlamentet betonar att partnerskapet mellan Europa och Ryssland måste grundas på respekt för de grundläggande reglerna för europeiskt samarbete och upprätthållas i såväl ord som handling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att partnerskapet mellan Europa och Ryssland måste grundas på respekt för de grundläggande reglerna för europeiskt samarbete och upprätthållas i såväl ord som handling.

| 9. | Europaparlamentet lovordar EU:s ordförandeskap för det effektiva och snabba sätt på vilket man reagerat på denna konflikt och den enighet som medlemsstaterna uppvisat genom att medla mellan de båda parterna och därigenom kunna få till stånd ett undertecknade av en plan om eldupphör. Parlamentet välkomnar samtidigt slutsatserna från Europeiska rådets ovannämnda extrainsatta möte. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet lovordar EU:s ordförandeskap för det effektiva och snabba sätt på vilket man reagerat på denna konflikt och den enighet som medlemsstaterna uppvisat genom att medla mellan de båda parterna och därigenom kunna få till stånd ett undertecknade av en plan om eldupphör. Parlamentet välkomnar samtidigt slutsatserna från Europeiska rådets ovannämnda extrainsatta möte.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Ryssland att respektera sina åtaganden enligt det eldupphöravtal som nåddes och undertecknades efter diplomatiska ansträngningar från EU:s sida och inleda med att omedelbart dra tillbaka sina soldater från själva Georgien och reducera sin militära närvaro i Sydossetien och Abchazien till den ryska fredsbevarande styrka som fanns i de båda två provinserna före konflikten. Parlamentet fördömer den omfattande plundring som de ryska invasionsstyrkorna och medföljande legosoldater gjort sig skyldiga till. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Ryssland att respektera sina åtaganden enligt det eldupphöravtal som nåddes och undertecknades efter diplomatiska ansträngningar från EU:s sida och inleda med att omedelbart dra tillbaka sina soldater från själva Georgien och reducera sin militära närvaro i Sydossetien och Abchazien till den ryska fredsbevarande styrka som fanns i de båda två provinserna före konflikten. Parlamentet fördömer den omfattande plundring som de ryska invasionsstyrkorna och medföljande legosoldater gjort sig skyldiga till.

| 11. | Europaparlamentet begär att oberoende internationell utredning genomförs utan dröjsmål för att fastsälla sakförhållandena och bringa större klarhet i vissa påståenden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att oberoende internationell utredning genomförs utan dröjsmål för att fastsälla sakförhållandena och bringa större klarhet i vissa påståenden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Georgien, som ratificerat Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), och de ryska myndigheterna att stödja och fullt ut samarbeta med ICC:s åklagarmyndighet i utredningen av de tragiska händelserna och attackerna mot civilbefolkningen under konflikten, så att man kan bringa klarhet i ansvarsfrågan och ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Georgien, som ratificerat Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), och de ryska myndigheterna att stödja och fullt ut samarbeta med ICC:s åklagarmyndighet i utredningen av de tragiska händelserna och attackerna mot civilbefolkningen under konflikten, så att man kan bringa klarhet i ansvarsfrågan och ställa de ansvariga inför rätta.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de ryska och georgiska myndigheterna att tillhandahålla fullständig information om i vilka områden deras militära styrkor har släppt klusterbomber, så att minröjningsarbetet kan inledas omedelbart och ytterligare dödsfall förhindras bland oskyldiga civila och för att underlätta för fördrivna personer att återvända i säkerhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de ryska och georgiska myndigheterna att tillhandahålla fullständig information om i vilka områden deras militära styrkor har släppt klusterbomber, så att minröjningsarbetet kan inledas omedelbart och ytterligare dödsfall förhindras bland oskyldiga civila och för att underlätta för fördrivna personer att återvända i säkerhet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU, NATO och dess medlemmar att på grundval av en gemensam ståndpunkt utnyttja alla möjligheter för att förmå den ryska regeringen att respektera internationell rätt, vilket är en nödvändig förutsättning för att kunna inneha en ansvarsfull roll i det internationella samfundet. Parlamentet erinrar Ryssland om det ansvar landet har som FN-medlem med vetorätt för att upprätthålla fred i världen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU, NATO och dess medlemmar att på grundval av en gemensam ståndpunkt utnyttja alla möjligheter för att förmå den ryska regeringen att respektera internationell rätt, vilket är en nödvändig förutsättning för att kunna inneha en ansvarsfull roll i det internationella samfundet. Parlamentet erinrar Ryssland om det ansvar landet har som FN-medlem med vetorätt för att upprätthålla fred i världen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se över sin politik gentemot Ryssland om landet inte skulle fullgöra sina åtaganden enligt eldupphöravtalet. Parlamentet stöder därför Europeiska rådets beslut att skjuta upp förhandlingarna om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet till dess att de ryska trupperna återgått till positionerna före den 7 augusti 2008. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se över sin politik gentemot Ryssland om landet inte skulle fullgöra sina åtaganden enligt eldupphöravtalet. Parlamentet stöder därför Europeiska rådets beslut att skjuta upp förhandlingarna om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet till dess att de ryska trupperna återgått till positionerna före den 7 augusti 2008.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå avtal om förenklade viseringsförfaranden och återtagande med Georgien som åtminstone motsvarar avtalen med Ryssland. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå avtal om förenklade viseringsförfaranden och återtagande med Georgien som åtminstone motsvarar avtalen med Ryssland.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över utfärdandet av visum för ekonomisk verksamhet i Sydossetien och Abchazien. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över utfärdandet av visum för ekonomisk verksamhet i Sydossetien och Abchazien.

| 18. | Europaparlament fördömer starkt tvångsförflyttningen av georgier från Sydossetien och Abchazien och uppmanar de faktiska myndigheterna i Sydossetien och Abchazien att se till att den fördrivna civilbefolkningen kan återvända på ett säkert sätt i enlighet med internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlament fördömer starkt tvångsförflyttningen av georgier från Sydossetien och Abchazien och uppmanar de faktiska myndigheterna i Sydossetien och Abchazien att se till att den fördrivna civilbefolkningen kan återvända på ett säkert sätt i enlighet med internationell humanitär rätt.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar OSSE:s initiativ att öka antalet obeväpnade observatörer. Parlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning av OSSE:s uppdrag i Georgien, inbegripet full rörelsefrihet inom hela landet, och uppmanar medlemsstaterna att understödja dessa ansträngningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar OSSE:s initiativ att öka antalet obeväpnade observatörer. Parlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning av OSSE:s uppdrag i Georgien, inbegripet full rörelsefrihet inom hela landet, och uppmanar medlemsstaterna att understödja dessa ansträngningar.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser ett rejält bidrag från EU:s sida till den planerade internationella konfliktlösningsmekanismen och välkomnar därför Europeiska rådets beslut att inleda ett övervakningsuppdrag inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) som ett komplement till FN:s och OSSE:s uppdrag och att begära ett FN- eller OSSE-mandat för ett fredsuppdrag inom ramen för ESFP. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser ett rejält bidrag från EU:s sida till den planerade internationella konfliktlösningsmekanismen och välkomnar därför Europeiska rådets beslut att inleda ett övervakningsuppdrag inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) som ett komplement till FN:s och OSSE:s uppdrag och att begära ett FN- eller OSSE-mandat för ett fredsuppdrag inom ramen för ESFP.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar det aktiva och fortlöpande stöd som EU gett till alla internationella ansträngningar för att finna en fredlig och hållbar lösning på konflikten, särskilt rådets åtagande att stödja alla ansträngningar från FN och OSSE och övriga ansträngningar att lösa konflikten. Parlamentet välkomnar särskilt beslutet att utse en särskild EU-representant för krisen i Georgien. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar det aktiva och fortlöpande stöd som EU gett till alla internationella ansträngningar för att finna en fredlig och hållbar lösning på konflikten, särskilt rådets åtagande att stödja alla ansträngningar från FN och OSSE och övriga ansträngningar att lösa konflikten. Parlamentet välkomnar särskilt beslutet att utse en särskild EU-representant för krisen i Georgien.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen gett 6 000 000 euro till omedelbart humanitärt stöd åt civilbefolkningen. Ytterligare medel måste dock tillföras efter en uppskattning av behoven på plats. Parlamentet konstaterar att det till följd av konflikten finns ett brådskande behov av stöd för återuppbyggnad. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen gett 6 000 000 euro till omedelbart humanitärt stöd åt civilbefolkningen. Ytterligare medel måste dock tillföras efter en uppskattning av behoven på plats. Parlamentet konstaterar att det till följd av konflikten finns ett brådskande behov av stöd för återuppbyggnad.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att kalla samman en internationell givarkonferens för återuppbyggnaden av Georgien och uppmanar med kraft rådet och kommissionen att undersöka möjligheten till en omfattande EU-plan för ekonomiskt stöd till återuppbyggnaden av de drabbade områdena i Georgien och att säkerställa en starkare politisk närvaro från EU:s sida i landet och i hela regionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att kalla samman en internationell givarkonferens för återuppbyggnaden av Georgien och uppmanar med kraft rådet och kommissionen att undersöka möjligheten till en omfattande EU-plan för ekonomiskt stöd till återuppbyggnaden av de drabbade områdena i Georgien och att säkerställa en starkare politisk närvaro från EU:s sida i landet och i hela regionen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar konfliktens samtliga parter att ge fullständigt och förbehållslöst tillträde åt humanitära biståndsinsatser till offer, inbegripet flyktingar och internflyktingar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar konfliktens samtliga parter att ge fullständigt och förbehållslöst tillträde åt humanitära biståndsinsatser till offer, inbegripet flyktingar och internflyktingar.

| 25. | Europaparlamentet anser att en utökad internationalisering av konfliktslösningsmekanismer skulle underlätta sökandet efter lösningar på såväl konflikten i Georgien som övriga konflikter i Sydkaukasien. Parlamentet föreslår därför att EU, som ett viktigt led i denna process, kallar samman en transkaukasisk fredskonferens. Parlamentet anser att frågan om internationella garantier för att medborgerliga och politiska rättigheter respekteras till fullo och demokratin främjas genom tillämpning av rättsstatsprincipen inom den internationella rätten bör stå högt på dagordningen för denna konferens. Parlamentet understryker att konferensen även bör erbjuda ett tillfälle att lyssna till grupper i Kaukasusområdet som saknar representation eller som tystats ned. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att en utökad internationalisering av konfliktslösningsmekanismer skulle underlätta sökandet efter lösningar på såväl konflikten i Georgien som övriga konflikter i Sydkaukasien. Parlamentet föreslår därför att EU, som ett viktigt led i denna process, kallar samman en transkaukasisk fredskonferens. Parlamentet anser att frågan om internationella garantier för att medborgerliga och politiska rättigheter respekteras till fullo och demokratin främjas genom tillämpning av rättsstatsprincipen inom den internationella rätten bör stå högt på dagordningen för denna konferens. Parlamentet understryker att konferensen även bör erbjuda ett tillfälle att lyssna till grupper i Kaukasusområdet som saknar representation eller som tystats ned.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ytterligare utveckla den europeiska grannskapspolitiken genom att bättre anpassa den till de behov som finns i våra partnerländer i öst, inbegripet genom ett ökat EU-engagemang i Svartahavsregionen, att ta fasta på parlamentets förslag om ett ”Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde plus” eller det svensk-polska förslaget för ett östligt partnerskap samt att skynda på inrättandet av en frihandelszon, särskilt med avseende på Georgien, Ukraina och Moldavien. Parlamentet konstaterar att vid liberaliseringen av EU:s viseringspolitik gentemot dessa länder måste hänsyn tas till att Ryssland har fått bättre villkor än de på detta område. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ytterligare utveckla den europeiska grannskapspolitiken genom att bättre anpassa den till de behov som finns i våra partnerländer i öst, inbegripet genom ett ökat EU-engagemang i Svartahavsregionen, att ta fasta på parlamentets förslag om ett ”Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde plus” eller det svensk-polska förslaget för ett östligt partnerskap samt att skynda på inrättandet av en frihandelszon, särskilt med avseende på Georgien, Ukraina och Moldavien. Parlamentet konstaterar att vid liberaliseringen av EU:s viseringspolitik gentemot dessa länder måste hänsyn tas till att Ryssland har fått bättre villkor än de på detta område.

| 27. | Europaparlamentet betonar att flera av problemen i Sydkaukasienregionen har ett nära samband och kräver en övergripande lösning i form av en stabilitetspakt som inbegriper de huvudsakliga externa aktörerna. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att förstärka samarbetet med grannländerna i Svartahavsregionen genom att inrätta en särskild institutionell och multilateral mekanism som exempelvis en union för Svartahavsområdet och anordna en internationell säkerhets- och samarbetskonferens om Sydkaukasienregionen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett särskilt förslag till parlamentet och rådet om upprättande av en multilateral ram för Svartahavsregionen som inbegriper Turkiet och Ukraina. Parlamentet anser att grannländer som Kazakstan bör involveras med hänsyn till hela regionens stabilitet och energiflöde. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att flera av problemen i Sydkaukasienregionen har ett nära samband och kräver en övergripande lösning i form av en stabilitetspakt som inbegriper de huvudsakliga externa aktörerna. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att förstärka samarbetet med grannländerna i Svartahavsregionen genom att inrätta en särskild institutionell och multilateral mekanism som exempelvis en union för Svartahavsområdet och anordna en internationell säkerhets- och samarbetskonferens om Sydkaukasienregionen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett särskilt förslag till parlamentet och rådet om upprättande av en multilateral ram för Svartahavsregionen som inbegriper Turkiet och Ukraina. Parlamentet anser att grannländer som Kazakstan bör involveras med hänsyn till hela regionens stabilitet och energiflöde.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om toppmötet i Bukarest den 3 april 2008, då NATO kom överens om att Georgien skulle bli medlem av alliansen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erinrar om toppmötet i Bukarest den 3 april 2008, då NATO kom överens om att Georgien skulle bli medlem av alliansen.

| 29. | Europaparlamentet betonar hur viktigt Georgien är när det gäller att förbättra EU:s energiförsörjning eftersom man kan erbjuda ett alternativ till den ryska transitvägen för energi. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att befintlig infrastruktur ges verkningsfullt skydd, exempelvis Baka-Tbilisi-Ceyhan-ledningen, och uppmanar kommissionen att erbjuda Georgien all hjälp som behövs i detta avseende. Parlamentet förväntar sig ett kraftigt politiskt och budgetärt åtagande från EU:s sida för att fullfölja projektet med Nabucco-ledningen, som är ett prioriterat EU-projekt och som skulle passera genom Georgiens territorium och dessutom är det mest seriösa alternativet till de projekt som inletts i samarbete med Ryssland, vilka alla kan leda till att medlemsstaterna i högre grad blir ekonomiskt och politiskt beroende av Ryssland. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar hur viktigt Georgien är när det gäller att förbättra EU:s energiförsörjning eftersom man kan erbjuda ett alternativ till den ryska transitvägen för energi. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att befintlig infrastruktur ges verkningsfullt skydd, exempelvis Baka-Tbilisi-Ceyhan-ledningen, och uppmanar kommissionen att erbjuda Georgien all hjälp som behövs i detta avseende. Parlamentet förväntar sig ett kraftigt politiskt och budgetärt åtagande från EU:s sida för att fullfölja projektet med Nabucco-ledningen, som är ett prioriterat EU-projekt och som skulle passera genom Georgiens territorium och dessutom är det mest seriösa alternativet till de projekt som inletts i samarbete med Ryssland, vilka alla kan leda till att medlemsstaterna i högre grad blir ekonomiskt och politiskt beroende av Ryssland.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sitt arbete med att anta en verklig gemensam energipolitik för EU som bland annat tillgodoser behovet av att diversifiera energiförsörjningen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sitt arbete med att anta en verklig gemensam energipolitik för EU som bland annat tillgodoser behovet av att diversifiera energiförsörjningen.

| 31. | Europaparlamentet anser att samarbetet i Sydkaukasien inte bör handla om ömsesidigt exklusiva inflytandeområden för EU och Ryssland (s.k. ”intressesfärer”). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att samarbetet i Sydkaukasien inte bör handla om ömsesidigt exklusiva inflytandeområden för EU och Ryssland (s.k. ”intressesfärer”).

| 32. | Europaparlamentet anser att EU:s roll i den pågående krisen visar på behovet av att stärka den europeiska utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken och att Lissabonfördraget, inklusive inrättandet av posten som hög representant, solidaritetsklausulen och EU:s energisäkerhetspolitik, utgör det rätta sättet att åstadkomma detta. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att EU:s roll i den pågående krisen visar på behovet av att stärka den europeiska utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken och att Lissabonfördraget, inklusive inrättandet av posten som hög representant, solidaritetsklausulen och EU:s energisäkerhetspolitik, utgör det rätta sättet att åstadkomma detta.

| 33. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att bevara stabiliteten i Sydkaukasienregionen och uppmanar Armeniens och Azerbajdzjans regeringar att bidra till att detta mål uppnås samtidigt som alla deras internationella åtaganden respekteras. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att bevara stabiliteten i Sydkaukasienregionen och uppmanar Armeniens och Azerbajdzjans regeringar att bidra till att detta mål uppnås samtidigt som alla deras internationella åtaganden respekteras.

| 34. | Europaparlamentet hävdar på nytt att principen om pluralistiskt och demokratiskt styre med fungerande oppositionspartier och respekt för mänskliga och medborgerliga rättigheter utgör den bästa garantin för stabiliteten inom hela Sydkaukasienregionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet hävdar på nytt att principen om pluralistiskt och demokratiskt styre med fungerande oppositionspartier och respekt för mänskliga och medborgerliga rättigheter utgör den bästa garantin för stabiliteten inom hela Sydkaukasienregionen.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Georgiens och Rysslands presidenter och parlament, Nato, OSSE och Europarådet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Georgiens och Rysslands presidenter och parlament, Nato, OSSE och Europarådet.

---

(1)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 429.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0572.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0253.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0538.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0016.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0017.

(7)  EUT L 157, 17.6.2008, s. 110.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2008)0309.

(9)  Europeiska unionens råd, dokument 12594/08.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/31

---

Onsdag 3 september 2008Gemensam referensram för europeisk avtalsrätt

P6_TA(2008)0397

Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om den gemensamma referensramen för europeisk avtalsrätt

2009/C 295 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2007 om europeisk avtalsrätt (1),

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2006 om europeisk avtalsrätt (2),

med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om europeisk avtalsrätt och översynen av gemenskapens regelverk: utvecklingen i framtiden (3),

med beaktande av sina resolutioner av den 26 maj 1989 (4), 6 maj 1994 (5), 15 november 2001 (6) och 2 september 2003 (7),

med beaktande av kommissionens rapport av den 25 juli 2007 med titeln ”Andra lägesrapporten om den gemensamma referensramen” (KOM(2007)0447),

med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) ståndpunkt av den 18 april 2008,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det akademiska förslaget till gemensam referensram (8) lades fram för kommissionen i slutet av 2007. |
| --- | --- |

A.

Det akademiska förslaget till gemensam referensram (8) lades fram för kommissionen i slutet av 2007.

| B. | Förslaget till gemensam referensram granskas för närvarande av ett nätverk av åtskilliga akademiska grupper, däribland Association Henri Capitant des Amis de la Culture Juridique Francaise och Société de législation comparée, vilka redan har publicerat Principes contractuels communs och Terminologie contractuelle commune (9). |
| --- | --- |

B.

Förslaget till gemensam referensram granskas för närvarande av ett nätverk av åtskilliga akademiska grupper, däribland Association Henri Capitant des Amis de la Culture Juridique Francaise och Société de législation comparée, vilka redan har publicerat Principes contractuels communs och Terminologie contractuelle commune (9).

| C. | Kommissionen har initierat en intern urvalsprocess som syftar till att fastställa vilka delar av förslaget till gemensam referensram som ska integreras i ett framtida dokument, t.ex. en vitbok från kommissionen om en gemensam referensram. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har initierat en intern urvalsprocess som syftar till att fastställa vilka delar av förslaget till gemensam referensram som ska integreras i ett framtida dokument, t.ex. en vitbok från kommissionen om en gemensam referensram.

| D. | Förslaget till gemensam referensram är bara ett akademiskt dokument medan valet av det delar av förslaget till gemensam referensram som eventuellt kommer att integreras i kommissionens kommande dokument i allra högsta grad är en politisk process. |
| --- | --- |

D.

Förslaget till gemensam referensram är bara ett akademiskt dokument medan valet av det delar av förslaget till gemensam referensram som eventuellt kommer att integreras i kommissionens kommande dokument i allra högsta grad är en politisk process.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar presentationen av förslaget till gemensam referensram och ser fram emot det slutgiltiga akademiska förslaget till gemensam referensram, som ska läggas fram för kommissionen i slutet av december 2008. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar presentationen av förslaget till gemensam referensram och ser fram emot det slutgiltiga akademiska förslaget till gemensam referensram, som ska läggas fram för kommissionen i slutet av december 2008.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en precis och insynsvänlig plan för hur den urvalsprocess som ska resultera i kommissionens dokument kommer att organiseras och samordnas, särskilt när det gäller de involverade generaldirektoraten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en precis och insynsvänlig plan för hur den urvalsprocess som ska resultera i kommissionens dokument kommer att organiseras och samordnas, särskilt när det gäller de involverade generaldirektoraten.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förslaget till gemensam referensram tillgängliggörs på så många av de relevanta språken som möjligt så att tillgängligheten tryggas för alla berörda parter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förslaget till gemensam referensram tillgängliggörs på så många av de relevanta språken som möjligt så att tillgängligheten tryggas för alla berörda parter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att låta generaldirektoratet rättvisa, frihet och säkerhet ta hand om detta projekt, med fullt engagemang från alla andra relevanta generaldirektorat, eftersom den gemensamma referensramen omfattar betydligt mer än konsumenträttslig avtalsrätt och för att frigöra de materiella och mänskliga resurser som krävs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att låta generaldirektoratet rättvisa, frihet och säkerhet ta hand om detta projekt, med fullt engagemang från alla andra relevanta generaldirektorat, eftersom den gemensamma referensramen omfattar betydligt mer än konsumenträttslig avtalsrätt och för att frigöra de materiella och mänskliga resurser som krävs.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att kommissionens dokument kommer att utgöra grunden för de europeiska institutionernas och de berörda parternas beslut om det framtida syftet med den gemensamma referensramen, dess innehåll och rättsliga verkan, varvid referensramen kan vara allt från en icke-bindande lagstiftningsverktyg till grunden för ett frivilligt instrument i europeisk avtalsrätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att kommissionens dokument kommer att utgöra grunden för de europeiska institutionernas och de berörda parternas beslut om det framtida syftet med den gemensamma referensramen, dess innehåll och rättsliga verkan, varvid referensramen kan vara allt från en icke-bindande lagstiftningsverktyg till grunden för ett frivilligt instrument i europeisk avtalsrätt.

| 6. | Europaparlamentet anser – oavsett hur den gemensamma referensramen ser ut i framtiden – att åtgärder måste vidtas som garanterar att den uppdateras regelbundet så att förändringar och den nationella utvecklingen inom avtalsrätt återspeglas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser – oavsett hur den gemensamma referensramen ser ut i framtiden – att åtgärder måste vidtas som garanterar att den uppdateras regelbundet så att förändringar och den nationella utvecklingen inom avtalsrätt återspeglas.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen, när den fattar beslut om den gemensamma referensramens innehåll, bör ha rådets uttalande av den 18 april 2008 i åtanke att den gemensamma referensramen bör vara ett verktyg för bättre lagstiftning, en uppsättning icke-bindande riktlinjer att användas av lagstiftare på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen, när den fattar beslut om den gemensamma referensramens innehåll, bör ha rådets uttalande av den 18 april 2008 i åtanke att den gemensamma referensramen bör vara ett verktyg för bättre lagstiftning, en uppsättning icke-bindande riktlinjer att användas av lagstiftare på gemenskapsnivå.

| 8. | Om detta är fallet anser Europaparlamentet att den gemensamma referensramen bör vara så vid som möjligt och att man inte behöver utesluta olika typer av innehåll och material på detta stadium. |
| --- | --- |

8.

Om detta är fallet anser Europaparlamentet att den gemensamma referensramen bör vara så vid som möjligt och att man inte behöver utesluta olika typer av innehåll och material på detta stadium.

| 9. | Europaparlamentet betonar på nytt att slutsatserna från de seminarier som nyligen hölls om den gemensamma referensramen bör återspeglas i urvalsprocessen, och understryker att ytterligare samråd bör vara breda och garantera en balanserad insats av alla relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar på nytt att slutsatserna från de seminarier som nyligen hölls om den gemensamma referensramen bör återspeglas i urvalsprocessen, och understryker att ytterligare samråd bör vara breda och garantera en balanserad insats av alla relevanta berörda parter.

| 10. | Europaparlamentet anser att de relevanta delarna av den gemensamma referensramen – om denna används som ett icke-bindande lagstiftningsverktyg – bör bifogas alla kommande lagstiftningsförslag och meddelanden från kommissionen rörande avtalsrätt, så att gemenskapens lagstiftare beaktar dessa delar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de relevanta delarna av den gemensamma referensramen – om denna används som ett icke-bindande lagstiftningsverktyg – bör bifogas alla kommande lagstiftningsförslag och meddelanden från kommissionen rörande avtalsrätt, så att gemenskapens lagstiftare beaktar dessa delar.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen, när den fattar beslut om den gemensamma referensramens innehåll, bör ha i åtanke att den gemensamma referensramen mycket väl skulle kunna vara något mer än bara ett lagstiftningsverktyg och att den skulle kunna resultera i ett frivilligt instrument. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen, när den fattar beslut om den gemensamma referensramens innehåll, bör ha i åtanke att den gemensamma referensramen mycket väl skulle kunna vara något mer än bara ett lagstiftningsverktyg och att den skulle kunna resultera i ett frivilligt instrument.

| 12. | Europaparlamentet anser att den gemensamma referensramen – om det är troligt att den kommer att vara ett frivilligt instrument – bör begränsas till att omfatta sådana områden på vilka gemenskapens lagstiftare har varit aktiv eller troligtvis kommer att vara aktiv inom en snar framtid, eller vilka hör nära samman med avtalsrätt. Parlamentet anser att frivilliga instrument bör bygga på förslaget till gemensam referensram. Det är i alla sammanhang viktigt att den övergripande koherensen hos det frivilliga instrumentet inte äventyras av urvalsprocessen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att den gemensamma referensramen – om det är troligt att den kommer att vara ett frivilligt instrument – bör begränsas till att omfatta sådana områden på vilka gemenskapens lagstiftare har varit aktiv eller troligtvis kommer att vara aktiv inom en snar framtid, eller vilka hör nära samman med avtalsrätt. Parlamentet anser att frivilliga instrument bör bygga på förslaget till gemensam referensram. Det är i alla sammanhang viktigt att den övergripande koherensen hos det frivilliga instrumentet inte äventyras av urvalsprocessen.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att parlamentet till fullo hörs och involveras i urvalsprocesser som resulterar i kommissionens kommande dokument om den gemensamma referensramen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att parlamentet till fullo hörs och involveras i urvalsprocesser som resulterar i kommissionens kommande dokument om den gemensamma referensramen.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0615.

(2)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 247.

(3)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 109.

(4)  EGT C 158, 26.6.1989, s. 400.

(5)  EGT C 205, 25.7.1994, s. 518.

(6)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 538.

(7)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 95.

(8)  Principer, definitioner och modellregler för europeisk civilrätt – förslag till gemensam referensram, utgiven av von Bar, Clive, Schulte-Nölke et al.

(9)  Volymerna 6 och 7, 2008, i samlingen Droit privé comparé et européen, B. Fauvarque-Cosson, D. Mazeaud.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/33

---

Onsdag 3 september 2008Europeiska ombudsmannens särskilda rapport med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 3453/2005/GG

P6_TA(2008)0398

Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 3453/2005/GG (2007/2264(INI))

2009/C 295 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europeiska ombudsmannens särskilda rapport till Europaparlamentet,

med beaktande av artiklarna 195.1 andra strecksatsen och 211 i EG-fördraget,

med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1), i synnerhet artikel 3.7,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (KOM(2002)0141) (2),

med beaktande av artikel 195.2 första meningen i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0289/2008), och av följande skäl:

| A. | I artikel 195 i EG-fördraget ges Europeiska ombudsmannen befogenhet att från varje unionsmedborgare ta emot klagomål om missförhållanden i gemenskapsinstitutionernas eller gemenskapsorganens verksamhet. |
| --- | --- |

A.

I artikel 195 i EG-fördraget ges Europeiska ombudsmannen befogenhet att från varje unionsmedborgare ta emot klagomål om missförhållanden i gemenskapsinstitutionernas eller gemenskapsorganens verksamhet.

| B. | Klagomål från medborgare är en viktig informationskälla beträffande eventuella överträdelser av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

B.

Klagomål från medborgare är en viktig informationskälla beträffande eventuella överträdelser av gemenskapsrätten.

| C. | Enligt artikel 211 i EG-fördraget ska kommissionen i sin roll som fördragens väktare övervaka tillämpningen av bestämmelserna i fördraget och av bestämmelser som antagits av institutionerna med stöd av fördraget. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 211 i EG-fördraget ska kommissionen i sin roll som fördragens väktare övervaka tillämpningen av bestämmelserna i fördraget och av bestämmelser som antagits av institutionerna med stöd av fördraget.

| D. | I enlighet med artikel 226 första stycket i EG-fördraget ”ska” kommissionen, om den anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördraget, avge ett motiverat yttrande i ärendet efter att ha givit den berörda staten tillfälle att inkomma med sina synpunkter. I enlighet med det andra stycket i artikeln får kommissionen, om den berörda staten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som angivits, föra ärendet vidare till EG-domstolen. |
| --- | --- |

D.

I enlighet med artikel 226 första stycket i EG-fördraget ”ska” kommissionen, om den anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördraget, avge ett motiverat yttrande i ärendet efter att ha givit den berörda staten tillfälle att inkomma med sina synpunkter. I enlighet med det andra stycket i artikeln får kommissionen, om den berörda staten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som angivits, föra ärendet vidare till EG-domstolen.

| E. | Ombudsmannen har tidigare, i sitt beslut om klagomål 995/98/OV understrukit att, även om kommissionen har oinskränkta befogenheter när det gäller att inleda överträdelseförfarande, är dessa befogenheter dock föremål för juridiska begränsningar som fastställs i Europeiska domstolens rättspraxis. Myndigheterna ska till exempel handla konsekvent och i god tro, undvika diskriminering, respektera principerna om proportionalitet, jämlikhet och berättigade förväntningar samt de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

E.

Ombudsmannen har tidigare, i sitt beslut om klagomål 995/98/OV understrukit att, även om kommissionen har oinskränkta befogenheter när det gäller att inleda överträdelseförfarande, är dessa befogenheter dock föremål för juridiska begränsningar som fastställs i Europeiska domstolens rättspraxis. Myndigheterna ska till exempel handla konsekvent och i god tro, undvika diskriminering, respektera principerna om proportionalitet, jämlikhet och berättigade förväntningar samt de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna.

| F. | Kommissionen har understrukit att denna roll är viktig för att ta till vara de europeiska medborgarnas intressen och framhållit rättsstatsprincipens betydelse i detta sammanhang (3). |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har understrukit att denna roll är viktig för att ta till vara de europeiska medborgarnas intressen och framhållit rättsstatsprincipens betydelse i detta sammanhang (3).

| G. | Kommissionen bekräftar att den i sitt ovannämnda meddelande av den 20 mars 2002 anger de administrativa åtgärder till klagandens förmån som kommissionen åtar sig att iaktta i samband med handläggningen av klagomål och överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen bekräftar att den i sitt ovannämnda meddelande av den 20 mars 2002 anger de administrativa åtgärder till klagandens förmån som kommissionen åtar sig att iaktta i samband med handläggningen av klagomål och överträdelseförfaranden.

| H. | Ombudsmannen anser att det faktum att kommissionen inte slutgiltigt har tagit ställning till klagandens överträdelseklagomål utgör ett administrativt missförhållande. |
| --- | --- |

H.

Ombudsmannen anser att det faktum att kommissionen inte slutgiltigt har tagit ställning till klagandens överträdelseklagomål utgör ett administrativt missförhållande.

| I. | Ombudsmannen rekommenderar kommissionen att behandla klagandens klagomål så snabbt och omsorgsfullt som möjligt. |
| --- | --- |

I.

Ombudsmannen rekommenderar kommissionen att behandla klagandens klagomål så snabbt och omsorgsfullt som möjligt.

| 1. | Europaparlamentet stöder Europeiska ombudsmannens rekommendation till kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder Europeiska ombudsmannens rekommendation till kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att kommissionen alltid bör behandla klagomål från medborgare som innehåller påstådda överträdelser av gemenskapsrätten från medlemsstaternas sida i enlighet med principerna om god förvaltningssed. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att kommissionen alltid bör behandla klagomål från medborgare som innehåller påstådda överträdelser av gemenskapsrätten från medlemsstaternas sida i enlighet med principerna om god förvaltningssed.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande av den 20 mars 2002 har gjort vissa åtaganden när det gäller dess handläggning av överträdelseklagomål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen i sitt ovannämnda meddelande av den 20 mars 2002 har gjort vissa åtaganden när det gäller dess handläggning av överträdelseklagomål.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen i sitt meddelande uppger att den som huvudregel inom ett år efter det att klagomålet har diarieförts ska besluta huruvida ett överträdelseförfarande ska inledas eller om ärendet ska avskrivas, och att den ska informera den klagande skriftligen när denna tidsgräns överskrids. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att kommissionen i sitt meddelande uppger att den som huvudregel inom ett år efter det att klagomålet har diarieförts ska besluta huruvida ett överträdelseförfarande ska inledas eller om ärendet ska avskrivas, och att den ska informera den klagande skriftligen när denna tidsgräns överskrids.

| 5. | Europaparlamentet godtar att kommissionens undersökning i svåra och komplicerade fall kan ta längre tid än ett år, men anser att det endast är motiverat att överskrida ettårsgränsen när undersökningen faktiskt fortfarande pågår. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godtar att kommissionens undersökning i svåra och komplicerade fall kan ta längre tid än ett år, men anser att det endast är motiverat att överskrida ettårsgränsen när undersökningen faktiskt fortfarande pågår.

| 6. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i det aktuella ärendet om den tyska regeringens underlåtenhet att tillämpa arbetstidsdirektivet korrekt (4) hade för avsikt att behandla klagomålet mot bakgrund av sitt förslag om en ändring av direktivet och beslutade att avvakta resultatet av diskussionerna om detta förslag med gemenskapens övriga institutioner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att kommissionen i det aktuella ärendet om den tyska regeringens underlåtenhet att tillämpa arbetstidsdirektivet korrekt (4) hade för avsikt att behandla klagomålet mot bakgrund av sitt förslag om en ändring av direktivet och beslutade att avvakta resultatet av diskussionerna om detta förslag med gemenskapens övriga institutioner.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att detta förslag lades fram i september 2004 och att det inte finns någonting som tyder på att kommissionen har vidtagit några ytterligare åtgärder sedan dess för att fortsätta sin undersökning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att detta förslag lades fram i september 2004 och att det inte finns någonting som tyder på att kommissionen har vidtagit några ytterligare åtgärder sedan dess för att fortsätta sin undersökning.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i stället för att fatta ett av två möjliga beslut – antingen att inleda ett formellt överträdelseförfarande eller att avskriva ärendet – avstod från att vidta ytterligare åtgärder i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i stället för att fatta ett av två möjliga beslut – antingen att inleda ett formellt överträdelseförfarande eller att avskriva ärendet – avstod från att vidta ytterligare åtgärder i samband med undersökningen.

| 9. | Europaparlamentet anser att gemenskapsrätten inte ger möjlighet att bortse från befintliga lagar och domar på den grunden att nya regler håller på att diskuteras. Parlamentet påpekar att kommissionen också har underlåtit att behandla frågor i klagomålet som inte har med de föreslagna ändringarna i det tillämpliga direktivet att göra. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att gemenskapsrätten inte ger möjlighet att bortse från befintliga lagar och domar på den grunden att nya regler håller på att diskuteras. Parlamentet påpekar att kommissionen också har underlåtit att behandla frågor i klagomålet som inte har med de föreslagna ändringarna i det tillämpliga direktivet att göra.

| 10. | Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen har vissa befogenheter att göra skönsmässiga bedömningar i handläggningen av klagomål och överträdelseförfaranden, särskilt när det gäller att föra ärenden till EG-domstolen, men framhåller samtidigt att det i artikel 226 i EG-fördraget fastslås att kommissionen ska inleda det administrativa förfarandet om det anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördraget. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen har vissa befogenheter att göra skönsmässiga bedömningar i handläggningen av klagomål och överträdelseförfaranden, särskilt när det gäller att föra ärenden till EG-domstolen, men framhåller samtidigt att det i artikel 226 i EG-fördraget fastslås att kommissionen ska inleda det administrativa förfarandet om det anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördraget.

| 11. | Europaparlamentet anser att utrymmet för skönsmässig bedömning också är föremål för juridiska begränsningar som dikteras av de allmänna principerna för förvaltningsrätt, såsom dessa har fastställts genom domstolens rättspraxis, och att de inte bör överskrida de begränsningar som kommissionen själv anger i sitt ovannämnda meddelande av den 20 mars 2002. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att utrymmet för skönsmässig bedömning också är föremål för juridiska begränsningar som dikteras av de allmänna principerna för förvaltningsrätt, såsom dessa har fastställts genom domstolens rättspraxis, och att de inte bör överskrida de begränsningar som kommissionen själv anger i sitt ovannämnda meddelande av den 20 mars 2002.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att det är oroat över att kommissionen låter överträdelseförfarandena pågå omotiverat och överdrivet länge – ofta i flera år – och uttrycker sitt missnöje med de många exemplen på bristande efterlevnad av EG-domstolens avgörande från medlemsstaternas sida. Parlamentet anser att detta undergräver gemenskapsrättens trovärdighet och enhetliga tillämpning och att det misskrediterar EU:s mål. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar att det är oroat över att kommissionen låter överträdelseförfarandena pågå omotiverat och överdrivet länge – ofta i flera år – och uttrycker sitt missnöje med de många exemplen på bristande efterlevnad av EG-domstolens avgörande från medlemsstaternas sida. Parlamentet anser att detta undergräver gemenskapsrättens trovärdighet och enhetliga tillämpning och att det misskrediterar EU:s mål.

| 13. | Europaparlamentet betonar än en gång att medlemsstaterna har en central roll när det gäller att korrekt genomföra gemenskapslagstiftningen och understryker att den praktiska tillämpningen av den är avgörande för strävandena att öka Europeiska unionens betydelse i medborgarnas ögon. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar än en gång att medlemsstaterna har en central roll när det gäller att korrekt genomföra gemenskapslagstiftningen och understryker att den praktiska tillämpningen av den är avgörande för strävandena att öka Europeiska unionens betydelse i medborgarnas ögon.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en förteckning över namnen på de medlemsstater vilkas lagstiftning inte överensstämmer med alla bestämmelser i arbetstidsdirektivet och att precisera vilka åtgärder den vidtar med anledning av detta. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående vidta åtgärder, i enlighet med sina befogenheter, i alla enskilda fall och i alla medlemsstater där införlivandet eller tillämpningen av direktivet inte överensstämmer med lagstiftarens och EG-domstolens bestämmelser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en förteckning över namnen på de medlemsstater vilkas lagstiftning inte överensstämmer med alla bestämmelser i arbetstidsdirektivet och att precisera vilka åtgärder den vidtar med anledning av detta. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående vidta åtgärder, i enlighet med sina befogenheter, i alla enskilda fall och i alla medlemsstater där införlivandet eller tillämpningen av direktivet inte överensstämmer med lagstiftarens och EG-domstolens bestämmelser.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt analysera den nya tyska lag som antogs den 1 januari 2004 och som trädde i kraft den 1 januari 2007 för att fastställa om den är förenlig med alla bestämmelser i arbetstidsdirektivet och alla tillämpliga domar från EG-domstolen. Parlamentet understryker att kommissionen måste granska genomförandet av detta direktiv i detalj. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt analysera den nya tyska lag som antogs den 1 januari 2004 och som trädde i kraft den 1 januari 2007 för att fastställa om den är förenlig med alla bestämmelser i arbetstidsdirektivet och alla tillämpliga domar från EG-domstolen. Parlamentet understryker att kommissionen måste granska genomförandet av detta direktiv i detalj.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen nyligen såg över sina riktlinjer om överträdelseförfaranden. Parlamentet drar slutsatsen av detta dokument att en förteckning över besluten ska överlämnas till de ständiga representanterna och medlemsstaterna i förväg och att pressmeddelanden om antagna överträdelsebeslut kan utfärdas samma dag som de formellt fattas. Parlamentet konstaterar emellertid att det inte finns någon föreskrift om att parlamentet eller dess ansvariga utskott ska informeras. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen nyligen såg över sina riktlinjer om överträdelseförfaranden. Parlamentet drar slutsatsen av detta dokument att en förteckning över besluten ska överlämnas till de ständiga representanterna och medlemsstaterna i förväg och att pressmeddelanden om antagna överträdelsebeslut kan utfärdas samma dag som de formellt fattas. Parlamentet konstaterar emellertid att det inte finns någon föreskrift om att parlamentet eller dess ansvariga utskott ska informeras.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar på nytt med kraft kommissionen att hålla parlamentet, och i synnerhet utskottet för framställningar, fullt informerade om beslut i överträdelseärenden under alla skeden av förfarandena. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar på nytt med kraft kommissionen att hålla parlamentet, och i synnerhet utskottet för framställningar, fullt informerade om beslut i överträdelseärenden under alla skeden av förfarandena.

| 18. | Europaparlamentet betonar att parlamentet enligt artikel 230 i EG-fördraget har rätt att väcka talan vid EG-domstolen på samma villkor som rådet och kommissionen, och att parlamentet enligt artikel 201 i fördraget har befogenhet att utöva kontroll över kommissionens verksamhet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att parlamentet enligt artikel 230 i EG-fördraget har rätt att väcka talan vid EG-domstolen på samma villkor som rådet och kommissionen, och att parlamentet enligt artikel 201 i fördraget har befogenhet att utöva kontroll över kommissionens verksamhet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna att fullt ut följa standarderna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen genom att tillämpa principen om att det i varje tveksamt fall bör väljas en tolkning som är mer gynnsam för arbetstagarnas hälsa och säkerhet (in dubio pro operario). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna att fullt ut följa standarderna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen genom att tillämpa principen om att det i varje tveksamt fall bör väljas en tolkning som är mer gynnsam för arbetstagarnas hälsa och säkerhet (in dubio pro operario).

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen.

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  EGT C 244, 10.10.2002, s. 5.

(3)  Kommissionens meddelande av den 11 december 2002”Bättre övervakning av EG-rättens tillämpning” (KOM(2002)0725).

(4)  Direktiv 2003/88/EG, som upphäver och ersätter direktiv 93/104/EG (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9).

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/35

---

Onsdag 3 september 2008Jämställdhet mellan kvinnor och män – 2008

P6_TA(2008)0399

Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2008 (2008/2047(INI))

2009/C 295 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 2, 3.2 och 141 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av kommissionens rapport av den 23 januari 2008 om jämställdhet – 2008 (KOM(2008)0010) (”kommissionens rapport om jämställdhet”) samt årsrapporterna från tidigare år (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071 och KOM(2007)0049),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006”färdplanen för jämställdhet 2006–2010” (KOM(2006)0092),

med beaktande av rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (2), särskilt artikel 16.1 i denna,

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakt som antogs av Europeiska rådet vid dess möte i Bryssel den 23 och 24 mars 2006,

med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs den 4 februari 2005 av ministrarna med ansvar för jämställdhetsfrågor i EU:s medlemsstater,

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om möjligheterna att förena yrkesliv med familje- och privatliv (3),

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2006 om kvinnlig invandring och invandrarkvinnornas roll och plats inom EU (4),

med beaktande av sin resolution av den 26 april 2007 om de funktionshindrade kvinnornas situation i Europeiska unionen (5),

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet 2006–2010 (6),

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2007 om en rättslig ram för åtgärder för att göra det möjligt att förena familjeliv och studier för unga kvinnor i EU (7),

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om jämställdhet i EU – 2007 (8),

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om kvinnors roll i industrin (9),

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2008 om kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden (10),

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om kvinnors speciella situation i fängelser och hur det sociala livet och familjelivet påverkas av att föräldrar sitter fängslade (11),

med beaktande av yttrandet från rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män om könsbetingade löneskillnader, som antogs den 22 mars 2007,

med beaktande av den åtgärdsram för jämställdhet mellan män och kvinnor som EU:s arbetsmarknadsparter antog den 22 mars 2005,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A6-0325/2008), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i EU, som erkänns i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Även om det gjorts stora framsteg kvarstår många ojämlikheter mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i EU, som erkänns i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Även om det gjorts stora framsteg kvarstår många ojämlikheter mellan kvinnor och män.

| B. | Våld mot kvinnor utgör ett stort hinder för jämlikhet mellan kvinnor och män och är en av de mest utbredda kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, som inte känner några geografiska, ekonomiska eller sociala gränser. Antalet kvinnor som är våldsoffer är alarmerande. |
| --- | --- |

B.

Våld mot kvinnor utgör ett stort hinder för jämlikhet mellan kvinnor och män och är en av de mest utbredda kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, som inte känner några geografiska, ekonomiska eller sociala gränser. Antalet kvinnor som är våldsoffer är alarmerande.

| C. | Begreppet ”våld mot kvinnor” innefattar allt könsbaserat våld som leder till eller kan leda till skada eller lidande för kvinnor av fysisk, sexuell eller psykisk art, inklusive hot om sådant våld, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i det offentliga livet eller privatlivet. |
| --- | --- |

C.

Begreppet ”våld mot kvinnor” innefattar allt könsbaserat våld som leder till eller kan leda till skada eller lidande för kvinnor av fysisk, sexuell eller psykisk art, inklusive hot om sådant våld, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i det offentliga livet eller privatlivet.

| D. | Handel med människor i syfte att utnyttja dem sexuellt är en oacceptabel kränkning av människors rättigheter. Det är en modern form av slaveri med nära kopplingar till andra former av brottslighet och undergräver på ett avgörande sätt alla insatser för att åstadkomma jämställdhet. |
| --- | --- |

D.

Handel med människor i syfte att utnyttja dem sexuellt är en oacceptabel kränkning av människors rättigheter. Det är en modern form av slaveri med nära kopplingar till andra former av brottslighet och undergräver på ett avgörande sätt alla insatser för att åstadkomma jämställdhet.

| E. | Främjandet av en företagspolitik för flexibilitet på arbetsmarknaden får inte främst inriktas mot företagens eller de offentliga förvaltningarnas behov, utan en flexibilitetspolitik bör främst utgå från den tid som kvinnor och män behöver för att kunna ta sitt respektive familjeansvar på allvar. |
| --- | --- |

E.

Främjandet av en företagspolitik för flexibilitet på arbetsmarknaden får inte främst inriktas mot företagens eller de offentliga förvaltningarnas behov, utan en flexibilitetspolitik bör främst utgå från den tid som kvinnor och män behöver för att kunna ta sitt respektive familjeansvar på allvar.

| F. | Varken särskilda riktlinjer för jämställdhet eller pelaren för lika möjligheter ingår längre i den europeiska sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- |

F.

Varken särskilda riktlinjer för jämställdhet eller pelaren för lika möjligheter ingår längre i den europeiska sysselsättningsstrategin.

| G. | Klyftan mellan kvinnors och mäns sysselsättning är tecken på att både kvalitativa och kvantitativa skillnader kvarstår mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

G.

Klyftan mellan kvinnors och mäns sysselsättning är tecken på att både kvalitativa och kvantitativa skillnader kvarstår mellan kvinnor och män.

| H. | Löneskillnaden på 15 procent har inte förändrats sedan 2003 och har bara minskat med en procentenhet sedan 2000. |
| --- | --- |

H.

Löneskillnaden på 15 procent har inte förändrats sedan 2003 och har bara minskat med en procentenhet sedan 2000.

| I. | Snedfördelningen mellan kvinnor och män i vissa yrken eller sektorer minskar inte, utan den ökar till och med i vissa länder. |
| --- | --- |

I.

Snedfördelningen mellan kvinnor och män i vissa yrken eller sektorer minskar inte, utan den ökar till och med i vissa länder.

| J. | Kvinnors deltagande i beslutsfattande är en viktig faktor för jämställdhet mellan kvinnor och män. Andelen kvinnor i ledande ställning i näringslivet och på universiteten är fortfarande liten, men ökar långsamt inom politiken och forskningen. |
| --- | --- |

J.

Kvinnors deltagande i beslutsfattande är en viktig faktor för jämställdhet mellan kvinnor och män. Andelen kvinnor i ledande ställning i näringslivet och på universiteten är fortfarande liten, men ökar långsamt inom politiken och forskningen.

| K. | De stereotyper som fortfarande finns i fråga om vilka utbildnings- och yrkesalternativ som är öppna för kvinnor bidrar till att bevara ojämlikheterna. |
| --- | --- |

K.

De stereotyper som fortfarande finns i fråga om vilka utbildnings- och yrkesalternativ som är öppna för kvinnor bidrar till att bevara ojämlikheterna.

| L. | Lissabonmålen om att skapa tillväxt och främja en social marknadsekonomi kan uppnås endast om kvinnors betydande potential i arbetslivet utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

L.

Lissabonmålen om att skapa tillväxt och främja en social marknadsekonomi kan uppnås endast om kvinnors betydande potential i arbetslivet utnyttjas fullt ut.

| M. | Det finns en risk för ofrivilligt deltidsarbete, särskilt för kvinnor, vilket är ett val de ofta tvingas göra eftersom det saknas barnomsorg till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

M.

Det finns en risk för ofrivilligt deltidsarbete, särskilt för kvinnor, vilket är ett val de ofta tvingas göra eftersom det saknas barnomsorg till rimlig kostnad.

| N. | En rad utmaningar och svårigheter berör kvinnor mer än män, framför allt arbetets kvalitet, situationen för ”medhjälpande” make/maka inom vissa områden, t.ex. jordbruk, fiske och små familjeföretag, arbetsmiljö och moderskapsskydd liksom det faktum att de löper större risk att drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

N.

En rad utmaningar och svårigheter berör kvinnor mer än män, framför allt arbetets kvalitet, situationen för ”medhjälpande” make/maka inom vissa områden, t.ex. jordbruk, fiske och små familjeföretag, arbetsmiljö och moderskapsskydd liksom det faktum att de löper större risk att drabbas av fattigdom.

| O. | För både män och kvinnor är sysselsättningsgraden lägre i landsbygdsområden, och dessutom är många kvinnor aldrig aktiva på den officiella arbetsmarknaden. De registreras därför inte som arbetssökande och ingår inte i arbetslöshetsstatistiken, vilket leder till särskilda ekonomiska och rättsliga svårigheter i ärenden som rör rätten till föräldra- och sjukledighet, intjänande av pensionsrättigheter och tillgång till social trygghet, och till problem i samband med skilsmässa. Landsbygdsområden drabbas hårt av bristen på högkvalitativa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

O.

För både män och kvinnor är sysselsättningsgraden lägre i landsbygdsområden, och dessutom är många kvinnor aldrig aktiva på den officiella arbetsmarknaden. De registreras därför inte som arbetssökande och ingår inte i arbetslöshetsstatistiken, vilket leder till särskilda ekonomiska och rättsliga svårigheter i ärenden som rör rätten till föräldra- och sjukledighet, intjänande av pensionsrättigheter och tillgång till social trygghet, och till problem i samband med skilsmässa. Landsbygdsområden drabbas hårt av bristen på högkvalitativa arbetstillfällen.

| P. | Villkoren ser ut att försämras för vissa kvinnogrupper, som ofta möter kombinerade svårigheter och risker och dubbel diskriminering – särskilt för funktionshindrade kvinnor, kvinnor med ansvar för anhöriga, äldre kvinnor, minoritetskvinnor, invandrarkvinnor och kvinnor som sitter i fängelse. |
| --- | --- |

P.

Villkoren ser ut att försämras för vissa kvinnogrupper, som ofta möter kombinerade svårigheter och risker och dubbel diskriminering – särskilt för funktionshindrade kvinnor, kvinnor med ansvar för anhöriga, äldre kvinnor, minoritetskvinnor, invandrarkvinnor och kvinnor som sitter i fängelse.

| Q. | Stora skillnader mellan kvinnor och män förekommer fortfarande för alla andra aspekter av kvalitet i arbetet, t.ex. möjligheten att förena yrkes- och privatliv, arbetsvillkor som innebär att människors kompetens inte utnyttjas till fullo samt på arbetsmiljöområdet. Sysselsättningsgraden för kvinnor med underhållsberättigade barn är bara 62,4 procent, jämfört med 91,4 procent för män. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kännetecknas fortfarande i hög grad av en stor och ökande andel deltidsarbete – 31,4 procent i EU-27 år 2007, jämfört med bara 7,8 procent för män. Av deltidsarbetarna är 76,5 procent kvinnor, och även tidsbegränsade anställningsavtal är vanligare bland kvinnor (15,1 procent, en procentenhet mer än bland män). Långtidsarbetslöshet är fortfarande mycket vanligare bland kvinnor (4,5 procent) än bland män (3,5 procent). |
| --- | --- |

Q.

Stora skillnader mellan kvinnor och män förekommer fortfarande för alla andra aspekter av kvalitet i arbetet, t.ex. möjligheten att förena yrkes- och privatliv, arbetsvillkor som innebär att människors kompetens inte utnyttjas till fullo samt på arbetsmiljöområdet. Sysselsättningsgraden för kvinnor med underhållsberättigade barn är bara 62,4 procent, jämfört med 91,4 procent för män. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kännetecknas fortfarande i hög grad av en stor och ökande andel deltidsarbete – 31,4 procent i EU-27 år 2007, jämfört med bara 7,8 procent för män. Av deltidsarbetarna är 76,5 procent kvinnor, och även tidsbegränsade anställningsavtal är vanligare bland kvinnor (15,1 procent, en procentenhet mer än bland män). Långtidsarbetslöshet är fortfarande mycket vanligare bland kvinnor (4,5 procent) än bland män (3,5 procent).

| R. | Risken att drabbas av fattigdom är högre för kvinnor än för män, särskilt för personer över 65 år (21 procent, dvs. fem procentenheter mer än för män). |
| --- | --- |

R.

Risken att drabbas av fattigdom är högre för kvinnor än för män, särskilt för personer över 65 år (21 procent, dvs. fem procentenheter mer än för män).

| S. | Att förena arbete och familj är fortfarande ett olöst problem för både kvinnor och män. |
| --- | --- |

S.

Att förena arbete och familj är fortfarande ett olöst problem för både kvinnor och män.

| T. | Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i utformningen och det faktiska genomförandet av åtgärder för jämställdhet på såväl europeisk, nationell och regional nivå som sektors- och företagsnivå. |
| --- | --- |

T.

Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i utformningen och det faktiska genomförandet av åtgärder för jämställdhet på såväl europeisk, nationell och regional nivå som sektors- och företagsnivå.

| U. | Ett delat ansvar för familj och hem mellan män och kvinnor, bl.a. genom att utnyttja möjligheten till föräldra- och pappaledighet, är ett oundgängligt villkor för att jämställdhet ska kunna främjas och åstadkommas. Att mammaledighet och ledighet för vård av barn inte tillgodoräknas vid beräkningen av den sammanlagda arbetstiden är diskriminerande och missgynnar kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

U.

Ett delat ansvar för familj och hem mellan män och kvinnor, bl.a. genom att utnyttja möjligheten till föräldra- och pappaledighet, är ett oundgängligt villkor för att jämställdhet ska kunna främjas och åstadkommas. Att mammaledighet och ledighet för vård av barn inte tillgodoräknas vid beräkningen av den sammanlagda arbetstiden är diskriminerande och missgynnar kvinnor på arbetsmarknaden.

| V. | Tillgång till barnomsorg, vårdtjänster för äldre och andra anhöriga är viktigt för att kvinnor och män ska kunna delta i arbetslivet och i utbildning på jämlika villkor. |
| --- | --- |

V.

Tillgång till barnomsorg, vårdtjänster för äldre och andra anhöriga är viktigt för att kvinnor och män ska kunna delta i arbetslivet och i utbildning på jämlika villkor.

| W. | Enligt förordningarna om strukturfonderna ska medlemsstaterna och kommissionen se till att jämställdhet mellan kvinnor och män och integrering av jämställdhetsperspektivet främjas under de olika faserna av genomförandet av fonderna. |
| --- | --- |

W.

Enligt förordningarna om strukturfonderna ska medlemsstaterna och kommissionen se till att jämställdhet mellan kvinnor och män och integrering av jämställdhetsperspektivet främjas under de olika faserna av genomförandet av fonderna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda rapport om jämställdhet, och upprepar återigen den dubbla dimension som präglar strävan efter lika möjligheter för kvinnor och män på EU-nivå, dels att garantera jämställdhet mellan kvinnor och män inom alla politikområden (integrering av ett jämställdhetsperspektiv), dels att genom målinriktade åtgärder minska diskrimineringen av kvinnor, bland annat genom informationskampanjer, utbyte av bästa metoder, medborgarsamtal och initiativ för offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda rapport om jämställdhet, och upprepar återigen den dubbla dimension som präglar strävan efter lika möjligheter för kvinnor och män på EU-nivå, dels att garantera jämställdhet mellan kvinnor och män inom alla politikområden (integrering av ett jämställdhetsperspektiv), dels att genom målinriktade åtgärder minska diskrimineringen av kvinnor, bland annat genom informationskampanjer, utbyte av bästa metoder, medborgarsamtal och initiativ för offentlig-privata partnerskap.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa våld mot kvinnor för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män, och uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen till gemensamma åtgärder på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga eventuella nya åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa våld mot kvinnor för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män, och uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen till gemensamma åtgärder på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga eventuella nya åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sina insatser i kampen mot organiserad brottslighet och nätverk för människohandel, och att anta nya lagstiftningsmässiga, administrativa, utbildningsmässiga, sociala och kulturella åtgärder för att motverka efterfrågan på prostitution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sina insatser i kampen mot organiserad brottslighet och nätverk för människohandel, och att anta nya lagstiftningsmässiga, administrativa, utbildningsmässiga, sociala och kulturella åtgärder för att motverka efterfrågan på prostitution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast ratificera Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast ratificera Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel.

| 5. | Europaparlamentet finner att kvinnors deltagande i beslutsfattandet på lokal, nationell och EU-nivå totalt sett är otillräckligt, och uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och de politiska partierna att överväga aktiva åtgärder för att förbättra förhållandet. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att kvotering har positiv effekt på kvinnors representation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet finner att kvinnors deltagande i beslutsfattandet på lokal, nationell och EU-nivå totalt sett är otillräckligt, och uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och de politiska partierna att överväga aktiva åtgärder för att förbättra förhållandet. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att kvotering har positiv effekt på kvinnors representation.

| 6. | Europaparlamentet framhåller sambandet mellan kvinnors deltagande i politiken och beslutsfattandet och deras engagemang i icke-statliga organisationer och verksamheter i det civila samhället. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja åtgärder för att främja detta engagemang. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller sambandet mellan kvinnors deltagande i politiken och beslutsfattandet och deras engagemang i icke-statliga organisationer och verksamheter i det civila samhället. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja åtgärder för att främja detta engagemang.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att kvinnor aktivt deltar i fackförbund som arbetar med att skydda kvinnor på arbetsplatsen och värna deras rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av att kvinnor aktivt deltar i fackförbund som arbetar med att skydda kvinnor på arbetsplatsen och värna deras rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt för kvinnors självbestämmande att de förfogar över sina sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet stöder därför åtgärder som förbättrar kvinnors tillgång till vårdtjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och som ökar kvinnors kunskap om sina rättigheter och om tillgängliga tjänster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt för kvinnors självbestämmande att de förfogar över sina sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet stöder därför åtgärder som förbättrar kvinnors tillgång till vårdtjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och som ökar kvinnors kunskap om sina rättigheter och om tillgängliga tjänster.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra jämställdhetsperspektivet i all social-, sysselsättnings- och socialförsäkringspolitik, i synnerhet i strategin för flexibilitet och trygghet (”flexicurity”), samt att bekämpa alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra jämställdhetsperspektivet i all social-, sysselsättnings- och socialförsäkringspolitik, i synnerhet i strategin för flexibilitet och trygghet (”flexicurity”), samt att bekämpa alla former av diskriminering.

| 10. | Europaparlamentet stöder de åtgärder som föreslås av Europeiska socialfonden och i Progress-programmet för 2007–2013 och som bland annat syftar till att förbättra kvinnors situation på arbetsmarknaden och främja kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder de åtgärder som föreslås av Europeiska socialfonden och i Progress-programmet för 2007–2013 och som bland annat syftar till att förbättra kvinnors situation på arbetsmarknaden och främja kampen mot diskriminering.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över bristen på framsteg i fråga om löneskillnaderna mellan kvinnor och män under de senaste åren. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera strategierna och åtgärderna inom området och vid behov, och tillsammans med arbetsmarknadens parter, besluta om nya åtgärder eller nya strategier i genomförandet av befintliga åtgärder för att förbättra läget. Parlamentet stöder i detta sammanhang förslaget från rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män om att stärka EU:s lagstiftning på området och införa en skyldighet för arbetsgivarna att göra lönerevisioner och utarbeta handlingsplaner för att minska löneskillnaderna. Parlamentet framhåller behovet av samordnade åtgärder, särskilt i samband med den nya omgången av den europeiska strategin för tillväxt och sysselsättning och de gemensamma principerna för flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är oroat över bristen på framsteg i fråga om löneskillnaderna mellan kvinnor och män under de senaste åren. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera strategierna och åtgärderna inom området och vid behov, och tillsammans med arbetsmarknadens parter, besluta om nya åtgärder eller nya strategier i genomförandet av befintliga åtgärder för att förbättra läget. Parlamentet stöder i detta sammanhang förslaget från rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män om att stärka EU:s lagstiftning på området och införa en skyldighet för arbetsgivarna att göra lönerevisioner och utarbeta handlingsplaner för att minska löneskillnaderna. Parlamentet framhåller behovet av samordnade åtgärder, särskilt i samband med den nya omgången av den europeiska strategin för tillväxt och sysselsättning och de gemensamma principerna för flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet är bekymrat över att kvinnorna missgynnas på arbetsmarknaden, vilket innebär att de intjänar lägre individuella pensionsrättigheter och andra socialförsäkringsförmåner, särskilt i system där rättigheterna främst grundas på den enskildes inbetalda avgifter eller inkomst. Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att garantera efterlevnaden av sociala standarder och arbetstagarnas rättigheter i de olika sektorerna och att sålunda se till att arbetstagarna, särskilt kvinnor, har en skälig inkomst och rätten till en god arbetsmiljö, socialt skydd och fackföreningsfrihet samt att bidra till att avskaffa diskriminering mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är bekymrat över att kvinnorna missgynnas på arbetsmarknaden, vilket innebär att de intjänar lägre individuella pensionsrättigheter och andra socialförsäkringsförmåner, särskilt i system där rättigheterna främst grundas på den enskildes inbetalda avgifter eller inkomst. Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att garantera efterlevnaden av sociala standarder och arbetstagarnas rättigheter i de olika sektorerna och att sålunda se till att arbetstagarna, särskilt kvinnor, har en skälig inkomst och rätten till en god arbetsmiljö, socialt skydd och fackföreningsfrihet samt att bidra till att avskaffa diskriminering mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kommissionen i dess arbete för att kontrollera genomförandet av nationella åtgärder i syfte att utvärdera hur jämställdhetsprincipen följs när det gäller framför allt lagstadgade rättigheter, pensionssystem och system för social trygghet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kommissionen i dess arbete för att kontrollera genomförandet av nationella åtgärder i syfte att utvärdera hur jämställdhetsprincipen följs när det gäller framför allt lagstadgade rättigheter, pensionssystem och system för social trygghet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaterna att utropa den 22 februari till den internationella dagen för lika lön. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaterna att utropa den 22 februari till den internationella dagen för lika lön.

| 15. | Europaparlamentet är oroat över den bestående bristen på överensstämmelse mellan, å ena sidan, kvinnors och mäns utbildningsnivå, där kvinnors utbildningsresultat är bättre än mäns, och, å andra sidan, läget på arbetsmarknaden, där kvinnor har lägre löner, osäkrare anställningar och långsammare karriär än män. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka orsakerna och finna lösningar på missförhållandet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är oroat över den bestående bristen på överensstämmelse mellan, å ena sidan, kvinnors och mäns utbildningsnivå, där kvinnors utbildningsresultat är bättre än mäns, och, å andra sidan, läget på arbetsmarknaden, där kvinnor har lägre löner, osäkrare anställningar och långsammare karriär än män. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka orsakerna och finna lösningar på missförhållandet.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att kraftfullt främja likabehandling bland barn och ungdomar i skolåldern och att vidta åtgärder mot den yrkessegregation som finns kvar inom undervisningsväsendet, där andelen kvinnliga lärare i förskolan och på lågstadiet är betydligt högre än på högstadiet och gymnasiet, som domineras av manliga lärare med bättre anseende, högre lön och högre social status. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att kraftfullt främja likabehandling bland barn och ungdomar i skolåldern och att vidta åtgärder mot den yrkessegregation som finns kvar inom undervisningsväsendet, där andelen kvinnliga lärare i förskolan och på lågstadiet är betydligt högre än på högstadiet och gymnasiet, som domineras av manliga lärare med bättre anseende, högre lön och högre social status.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen undersöker möjligheten att vidta åtgärder för att främja vetenskapliga och tekniska universitetsutbildningar för både kvinnor och män i syfte att öka utbudet av experter inom dessa sektorer och möta efterfrågan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen undersöker möjligheten att vidta åtgärder för att främja vetenskapliga och tekniska universitetsutbildningar för både kvinnor och män i syfte att öka utbudet av experter inom dessa sektorer och möta efterfrågan.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra kvinnors tillträde till och deltagande i arbetslivet, särskilt i de sektorer där de fortfarande är underrepresenterade, t.ex. högteknologiska sektorer, forskning, vetenskap och ingenjörskonst, och för att höja kvaliteten på kvinnors arbete, särskilt när det gäller program för livslångt lärande på alla nivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja EU:s strukturfonder för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra kvinnors tillträde till och deltagande i arbetslivet, särskilt i de sektorer där de fortfarande är underrepresenterade, t.ex. högteknologiska sektorer, forskning, vetenskap och ingenjörskonst, och för att höja kvaliteten på kvinnors arbete, särskilt när det gäller program för livslångt lärande på alla nivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja EU:s strukturfonder för att uppnå detta mål.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma situationen för medhjälpande make/maka inom hantverk, handel, jordbruk, fiske och små familjeföretag, både ur jämställdhetsperspektiv och för att beakta att kvinnornas ställning är mer sårbar än männens. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag som syftar till att ändra direktiv 86/613/EEG om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (12), för att undanröja indirekt diskriminering, utveckla en positiv skyldighet till likabehandling och förbättra den rättsliga situationen för medhjälpande make/maka. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma situationen för medhjälpande make/maka inom hantverk, handel, jordbruk, fiske och små familjeföretag, både ur jämställdhetsperspektiv och för att beakta att kvinnornas ställning är mer sårbar än männens. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag som syftar till att ändra direktiv 86/613/EEG om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (12), för att undanröja indirekt diskriminering, utveckla en positiv skyldighet till likabehandling och förbättra den rättsliga situationen för medhjälpande make/maka.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla rättsliga former för samägande för att se till att kvinnors rättigheter erkänns fullt ut inom jordbrukssektorn samt att de får ett adekvat socialförsäkringsskydd och erkänsla för sitt arbete. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla rättsliga former för samägande för att se till att kvinnors rättigheter erkänns fullt ut inom jordbrukssektorn samt att de får ett adekvat socialförsäkringsskydd och erkänsla för sitt arbete.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja kvinnligt företagande inom industrisektorn och att ge ekonomiskt stöd och strukturer för professionell rådgivning till kvinnor som startar företag, liksom lämplig utbildning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja kvinnligt företagande inom industrisektorn och att ge ekonomiskt stöd och strukturer för professionell rådgivning till kvinnor som startar företag, liksom lämplig utbildning.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma möjligheterna till mammaledighet för kvinnor som är egenföretagare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma möjligheterna till mammaledighet för kvinnor som är egenföretagare.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma situationen för de allt fler arbetstagare som formellt är egenföretagare men i själva verket kan kategoriseras som ”ekonomiskt beroende arbetstagare”. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma situationen för de allt fler arbetstagare som formellt är egenföretagare men i själva verket kan kategoriseras som ”ekonomiskt beroende arbetstagare”.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna företag som vidtar åtgärder för att främja jämställdhet och balans mellan arbete och privatliv, för att bidra till att sprida god praxis på detta område. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna företag som vidtar åtgärder för att främja jämställdhet och balans mellan arbete och privatliv, för att bidra till att sprida god praxis på detta område.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera och särskilt uppmärksamma de mer utsatta kvinnogrupperna, särskilt funktionshindrade kvinnor, kvinnor med ansvar för anhöriga, äldre kvinnor, minoritetskvinnor och invandrarkvinnor samt kvinnor som sitter i fängelse, och att utarbeta målinriktade åtgärder för att tillgodose deras behov. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera och särskilt uppmärksamma de mer utsatta kvinnogrupperna, särskilt funktionshindrade kvinnor, kvinnor med ansvar för anhöriga, äldre kvinnor, minoritetskvinnor och invandrarkvinnor samt kvinnor som sitter i fängelse, och att utarbeta målinriktade åtgärder för att tillgodose deras behov.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta och genomföra nödvändiga åtgärder för att stödja kvinnor med funktionshinder, så att de kan delta inom de områden av det sociala kulturella och politiska livet samt arbetslivet där de fortfarande är underrepresenterade. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta och genomföra nödvändiga åtgärder för att stödja kvinnor med funktionshinder, så att de kan delta inom de områden av det sociala kulturella och politiska livet samt arbetslivet där de fortfarande är underrepresenterade.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta invandrarkvinnors tillträde till utbildning och sysselsättning, genom att anta åtgärder för att bekämpa den dubbla diskriminering som drabbar invandrarkvinnor på arbetsmarknaden, skapa gynnsamma villkor för deras tillträde till arbetsmarknaden, underlätta för dem att balansera arbete och privatliv och se till att de får lämplig yrkesutbildning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta invandrarkvinnors tillträde till utbildning och sysselsättning, genom att anta åtgärder för att bekämpa den dubbla diskriminering som drabbar invandrarkvinnor på arbetsmarknaden, skapa gynnsamma villkor för deras tillträde till arbetsmarknaden, underlätta för dem att balansera arbete och privatliv och se till att de får lämplig yrkesutbildning.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar samrådet mellan kommissionen och arbetsmarknadens parter i syfte att förbättra de rättsliga och andra ramarna för hur arbets-, familje- och privatliv kan förenas. Parlamentet ser också fram emot en analys av samrådet och därav följande förslag, särskilt förslag som gäller mammaledighet och tillgodoräknande av denna vid beräkningen av den sammanlagda arbetstiden, föräldraledighet, pappaledighet, adoptionsledighet och ledighet för vård av anhöriga. Parlamentet anser dessutom att ramavtalet om föräldraledighet kan förbättras på följande punkter: införande av stimulansåtgärder för att uppmuntra pappor att ta föräldraledigt, stärkta rättigheter för arbetstagare som tar föräldraledigt och uppmjukning av föräldraledighetssystemet genom att införa generösare villkor vad gäller ledighetens längd och ersättning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar samrådet mellan kommissionen och arbetsmarknadens parter i syfte att förbättra de rättsliga och andra ramarna för hur arbets-, familje- och privatliv kan förenas. Parlamentet ser också fram emot en analys av samrådet och därav följande förslag, särskilt förslag som gäller mammaledighet och tillgodoräknande av denna vid beräkningen av den sammanlagda arbetstiden, föräldraledighet, pappaledighet, adoptionsledighet och ledighet för vård av anhöriga. Parlamentet anser dessutom att ramavtalet om föräldraledighet kan förbättras på följande punkter: införande av stimulansåtgärder för att uppmuntra pappor att ta föräldraledigt, stärkta rättigheter för arbetstagare som tar föräldraledigt och uppmjukning av föräldraledighetssystemet genom att införa generösare villkor vad gäller ledighetens längd och ersättning.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om att all politik som rör möjligheterna att förena arbets- och familjeliv bör grundas på principen om individens valfrihet och anpassas till livets olika skeden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar om att all politik som rör möjligheterna att förena arbets- och familjeliv bör grundas på principen om individens valfrihet och anpassas till livets olika skeden.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föreslå särskilda åtgärder för att bekämpa ojämlikhet mellan kvinnor och män som orsakas av avbrott i yrkeslivet, framför allt beroende på mammaledighet eller ledighet för vård av anhöriga, och att minska avbrottens konsekvenser för karriär, lön och pensionsrätt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föreslå särskilda åtgärder för att bekämpa ojämlikhet mellan kvinnor och män som orsakas av avbrott i yrkeslivet, framför allt beroende på mammaledighet eller ledighet för vård av anhöriga, och att minska avbrottens konsekvenser för karriär, lön och pensionsrätt.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att en av de viktigaste faktorerna för att öka sysselsättningen är att göra det möjligt att förena arbete och familj, och uppmanar kommissionen att samla in och sprida kunskap om de bästa metoderna för att uppnå en effektiv balans mellan arbete och privatliv och öka mäns deltagande i familjelivet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att en av de viktigaste faktorerna för att öka sysselsättningen är att göra det möjligt att förena arbete och familj, och uppmanar kommissionen att samla in och sprida kunskap om de bästa metoderna för att uppnå en effektiv balans mellan arbete och privatliv och öka mäns deltagande i familjelivet.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja mäns deltagande i genomförandet av jämställdhetspolitiken, särskilt när det handlar om att förena yrkesliv med familje- och privatliv. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja mäns deltagande i genomförandet av jämställdhetspolitiken, särskilt när det handlar om att förena yrkesliv med familje- och privatliv.

| 33. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att i enlighet med Barcelonamålen förbättra tillgängligheten, kvaliteten och tillgången på barnomsorg och vårdtjänster för anhöriga och att se till att tillgången på dessa tjänster är sådan att kvinnor och män med ansvar för barn och anhöriga kan heltidsarbeta. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att i enlighet med Barcelonamålen förbättra tillgängligheten, kvaliteten och tillgången på barnomsorg och vårdtjänster för anhöriga och att se till att tillgången på dessa tjänster är sådan att kvinnor och män med ansvar för barn och anhöriga kan heltidsarbeta.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar de ansvariga i företagen att ta in flexibla familjepolitiska åtgärder i sina personalledningsplaner för att göra det enklare för anställda att återvända till arbetet efter ett arbetsuppehåll. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar de ansvariga i företagen att ta in flexibla familjepolitiska åtgärder i sina personalledningsplaner för att göra det enklare för anställda att återvända till arbetet efter ett arbetsuppehåll.

| 35. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen och medlemsstaterna på feminiseringen av fattigdomen i en tid då kvinnor, särskilt äldre kvinnor och ensamma mammor, riskerar utanförskap och fattigdom, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta åtgärder för att motverka denna tendens. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen och medlemsstaterna på feminiseringen av fattigdomen i en tid då kvinnor, särskilt äldre kvinnor och ensamma mammor, riskerar utanförskap och fattigdom, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta åtgärder för att motverka denna tendens.

| 36. | Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att utveckla verktyg för utbildning och genomförande som gör det möjligt för alla parter att inom sina respektive kompetensområden integrera ett perspektiv grundat på lika möjligheter för kvinnor och män, även när det gäller att utvärdera hur politiken påverkar kvinnor och män. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att utveckla verktyg för utbildning och genomförande som gör det möjligt för alla parter att inom sina respektive kompetensområden integrera ett perspektiv grundat på lika möjligheter för kvinnor och män, även när det gäller att utvärdera hur politiken påverkar kvinnor och män.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att sörja för ett effektivt utnyttjande av de befintliga verktygen, bland annat de handböcker för integrering av ett perspektiv grundat på lika möjligheter för kvinnor och män i sysselsättningspolitiken som utarbetats av kommissionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att sörja för ett effektivt utnyttjande av de befintliga verktygen, bland annat de handböcker för integrering av ett perspektiv grundat på lika möjligheter för kvinnor och män i sysselsättningspolitiken som utarbetats av kommissionen.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att tjänstemän som ansvarar för att genomföra gemenskapsprogram på nationell, regional och lokal nivå får lämplig utbildning i att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att tjänstemän som ansvarar för att genomföra gemenskapsprogram på nationell, regional och lokal nivå får lämplig utbildning i att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av kvantitativa och kvalitativa indikatorer och könsbaserad statistik som är tillförlitlig, jämförbar och tillgänglig vid behov, för att säkra ett lämpligt genomförande och uppföljning av politiken. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar vikten av kvantitativa och kvalitativa indikatorer och könsbaserad statistik som är tillförlitlig, jämförbar och tillgänglig vid behov, för att säkra ett lämpligt genomförande och uppföljning av politiken.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Europeiska jämställdhetsinstitutet och utnämningen av styrelseledamöter, vilket har gett institutet ett beslutande organ. Parlamentet är dock oroat över dröjsmålet med rekryteringen av institutets direktör och uppmanar kommissionen att avhjälpa den situationen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Europeiska jämställdhetsinstitutet och utnämningen av styrelseledamöter, vilket har gett institutet ett beslutande organ. Parlamentet är dock oroat över dröjsmålet med rekryteringen av institutets direktör och uppmanar kommissionen att avhjälpa den situationen.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av Europeiska jämställdhetsinstitutet ta med fakta och statistik från kandidatländer och potentiella kandidatländer i framtida årsrapporter om jämställdhet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av Europeiska jämställdhetsinstitutet ta med fakta och statistik från kandidatländer och potentiella kandidatländer i framtida årsrapporter om jämställdhet.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra idrott och en sund livsstil bland hela befolkningen och att då ta hänsyn till att kvinnor i mindre utsträckning deltar i idrottsaktiviteter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra idrott och en sund livsstil bland hela befolkningen och att då ta hänsyn till att kvinnor i mindre utsträckning deltar i idrottsaktiviteter.

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22.

(2)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(3)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 492.

(4)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 118.

(5)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 742.

(6)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 56.

(7)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 112.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0423.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2008)0019.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2008)0094.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2008)0102.

(12)  EGT L 359, 19.12.1986, s. 56.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/42

---

Onsdag 3 september 2008Kloning av djur i livsmedelssyfte

P6_TA(2008)0400

Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om kloning av djur i livsmedelssyfte

2009/C 295 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd är gemenskapen och medlemsstaterna skyldiga att fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd vid utformning och genomförande av jordbruks- och forskningspolitik. |
| --- | --- |

A.

Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd är gemenskapen och medlemsstaterna skyldiga att fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd vid utformning och genomförande av jordbruks- och forskningspolitik.

| B. | Få inplanterade embryon överlever kloningsprocessen, och överlevnadsnivån är låg även bland klonade djur. Många klonade djur dör tidigt till följd av hjärt- och kärlsjukdomar, immunbrist, leversvikt, problem med andningsvägarna samt njuranomalier och muskuloskeletala anomalier. |
| --- | --- |

B.

Få inplanterade embryon överlever kloningsprocessen, och överlevnadsnivån är låg även bland klonade djur. Många klonade djur dör tidigt till följd av hjärt- och kärlsjukdomar, immunbrist, leversvikt, problem med andningsvägarna samt njuranomalier och muskuloskeletala anomalier.

| C. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har i sitt yttrande från 2008 kommit fram till att mortaliteten och morbiditeten bland klonade djur är högre än bland djur som kommit till via sexuell befruktning, och det är troligt att missfall och missbildningar sent i dräktigheten påverkar surrugatmödrarnas välmående. |
| --- | --- |

C.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har i sitt yttrande från 2008 kommit fram till att mortaliteten och morbiditeten bland klonade djur är högre än bland djur som kommit till via sexuell befruktning, och det är troligt att missfall och missbildningar sent i dräktigheten påverkar surrugatmödrarnas välmående.

| D. | På grund av det lidande och de hälsoproblem som surrogatmoderdjur och djurkloner i dagsläget utsätts för ifrågasätter Europeiska gruppen för etik och teknik (EGE) huruvida det är etiskt berättigat att klona djur i livsmedelssyfte, och anser inte att det finns några övertygande argument som rättfärdigar livsmedelsproduktion från klonade djur och deras avkomma. |
| --- | --- |

D.

På grund av det lidande och de hälsoproblem som surrogatmoderdjur och djurkloner i dagsläget utsätts för ifrågasätter Europeiska gruppen för etik och teknik (EGE) huruvida det är etiskt berättigat att klona djur i livsmedelssyfte, och anser inte att det finns några övertygande argument som rättfärdigar livsmedelsproduktion från klonade djur och deras avkomma.

| E. | I rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (1) fastställs det att ”naturliga eller konstgjorda avelsförfaranden som orsakar eller kan orsaka lidande eller skada för något av de berörda djuren” inte får tillämpas (punkt 20 i bilagan). |
| --- | --- |

E.

I rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (1) fastställs det att ”naturliga eller konstgjorda avelsförfaranden som orsakar eller kan orsaka lidande eller skada för något av de berörda djuren” inte får tillämpas (punkt 20 i bilagan).

| F. | Kloning skulle leda till en betydande minskning av den genetiska mångfalden inom besättningarna, vilket skulle öka riskerna för att hela besättningar slogs ut av sjukdomar som de är särskilt känsliga för. |
| --- | --- |

F.

Kloning skulle leda till en betydande minskning av den genetiska mångfalden inom besättningarna, vilket skulle öka riskerna för att hela besättningar slogs ut av sjukdomar som de är särskilt känsliga för.

| G. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) offentliggjorde den 24 juli 2008 ett vetenskapligt yttrande över de konsekvenser som kloning av djur får för livsmedelssäkerheten, djurens hälsa och välfärd samt miljön. I yttrandet fastställde myndigheten att en betydande del av klonade djurs hälsa och välfärd påverkades negativt, ofta allvarligt och dödligt. |
| --- | --- |

G.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) offentliggjorde den 24 juli 2008 ett vetenskapligt yttrande över de konsekvenser som kloning av djur får för livsmedelssäkerheten, djurens hälsa och välfärd samt miljön. I yttrandet fastställde myndigheten att en betydande del av klonade djurs hälsa och välfärd påverkades negativt, ofta allvarligt och dödligt.

| H. | Det främsta syftet med kloning är att ta fram flera kopior av djur som växer snabbt eller ger hög avkastning, men även den traditionella selektiva aveln har redan förorsakat benfel samt hjärt- och kärlsjukdomar hos snabbt växande grisar, liksom lamhet och mastit hos boskap som ger hög avkastning eller för tidig slakt av sådan boskap. Kloning av de djur som växer snabbast och ger högst avkastning kommer att medföra allt fler hälso- och välfärdsproblem. |
| --- | --- |

H.

Det främsta syftet med kloning är att ta fram flera kopior av djur som växer snabbt eller ger hög avkastning, men även den traditionella selektiva aveln har redan förorsakat benfel samt hjärt- och kärlsjukdomar hos snabbt växande grisar, liksom lamhet och mastit hos boskap som ger hög avkastning eller för tidig slakt av sådan boskap. Kloning av de djur som växer snabbast och ger högst avkastning kommer att medföra allt fler hälso- och välfärdsproblem.

| I. | Konsekvenserna av djurkloning i livsmedelssyfte har inte undersökts tillräckligt, och dessutom utgör kloningen ett allvarligt hot mot den europeiska jordbruksmodellens image och innehåll, som grundas på produktkvalitet, miljövänliga principer och efterlevnad av stränga villkor för djurens välfärd. |
| --- | --- |

I.

Konsekvenserna av djurkloning i livsmedelssyfte har inte undersökts tillräckligt, och dessutom utgör kloningen ett allvarligt hot mot den europeiska jordbruksmodellens image och innehåll, som grundas på produktkvalitet, miljövänliga principer och efterlevnad av stränga villkor för djurens välfärd.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att i livsmedelssyfte förbjuda i) djurkloning, ii) avel av klonade djur eller deras avkomma, iii) utsläpp på marknaden av kött eller mejeriprodukter som härrör från klonade djur eller deras avkomma och iv) import av klonade djur, deras avkomma, sädesvätska och embryon av klonade djur eller deras avkomma samt kött eller mejeriprodukter som härrör från klonade djur eller deras avkomma, med hänsyn till rekommendationer från EFSA och EGE. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att i livsmedelssyfte förbjuda i) djurkloning, ii) avel av klonade djur eller deras avkomma, iii) utsläpp på marknaden av kött eller mejeriprodukter som härrör från klonade djur eller deras avkomma och iv) import av klonade djur, deras avkomma, sädesvätska och embryon av klonade djur eller deras avkomma samt kött eller mejeriprodukter som härrör från klonade djur eller deras avkomma, med hänsyn till rekommendationer från EFSA och EGE.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/43

---

Onsdag 3 september 2008Hur marknadsföring och annonsering påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män

P6_TA(2008)0401

Europaparlamentets resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (2008/2038(INI))

2009/C 295 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av EG-fördraget, särskilt artiklarna 2, 3.2 och 152,

med beaktande av gemenskapsrättens regelverk om kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

med beaktande av handlingsplanen som antogs vid den fjärde världskonferensen för kvinnor i Peking den 15 september 1995 och sin resolution av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplanen från Peking (1),

med beaktande av rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (2),

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (3),

med beaktande av kommissionens färdplan för jämställdhet mellan kvinnor och män 2006–2010 (KOM(2006)0092) och konsekvensbedömningen i anslutning till denna (SEK(2006)0275),

med beaktande av sin resolution av den 25 juli 1997 om diskriminering av kvinnor i reklam (4),

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1557 (2007) om kvinnobilden i reklam (”Image of women in advertising”),

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 23–24 mars 2006,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0199/2008), och av följande skäl:

| A. | Socialisering (genom skolutbildning, familjen och den sociokulturella omgivningen) är en process som genererar identitet och värderingar, tro och attityder, och som ger individen en plats och en funktion i det samhälle som hon eller han växer upp i. Begreppet identifikation är av avgörande betydelse för att förstå hur den här processen går till. |
| --- | --- |

A.

Socialisering (genom skolutbildning, familjen och den sociokulturella omgivningen) är en process som genererar identitet och värderingar, tro och attityder, och som ger individen en plats och en funktion i det samhälle som hon eller han växer upp i. Begreppet identifikation är av avgörande betydelse för att förstå hur den här processen går till.

| B. | Mer bör göras både i skolan och i hemmen för att barn och ungdomar tidigt ska lära sig använda televisionen och den nya tekniken på ett rationellt och ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

B.

Mer bör göras både i skolan och i hemmen för att barn och ungdomar tidigt ska lära sig använda televisionen och den nya tekniken på ett rationellt och ansvarsfullt sätt.

| C. | Diskriminerande och/eller nedvärderande reklambudskap baserade på kön och alla former av könsstereotypa framställningar utgör hinder för ett modernt, jämställt samhälle. |
| --- | --- |

C.

Diskriminerande och/eller nedvärderande reklambudskap baserade på kön och alla former av könsstereotypa framställningar utgör hinder för ett modernt, jämställt samhälle.

| D. | Stereotyper kan bidra till beteenden som ger upphov till identifikation. |
| --- | --- |

D.

Stereotyper kan bidra till beteenden som ger upphov till identifikation.

| E. | Reklam och marknadsföring avspeglar kulturen och bidrar även till att skapa den. |
| --- | --- |

E.

Reklam och marknadsföring avspeglar kulturen och bidrar även till att skapa den.

| F. | Reklam utgör en del av marknadsekonomin, och är en aspekt av verkligheten som alla möter i sin vardag. |
| --- | --- |

F.

Reklam utgör en del av marknadsekonomin, och är en aspekt av verkligheten som alla möter i sin vardag.

| G. | Reklam kan ibland visa upp en karikerad bild av kvinnors och mäns liv. |
| --- | --- |

G.

Reklam kan ibland visa upp en karikerad bild av kvinnors och mäns liv.

| H. | Könsdiskriminering i medierna är alltjämt vanligt förekommande, och könsstereotyper i reklam och medier kan ses som en del av denna diskriminering. |
| --- | --- |

H.

Könsdiskriminering i medierna är alltjämt vanligt förekommande, och könsstereotyper i reklam och medier kan ses som en del av denna diskriminering.

| I. | Könsstereotyp reklam reproducerar således ojämlika maktförhållanden mellan könen. |
| --- | --- |

I.

Könsstereotyp reklam reproducerar således ojämlika maktförhållanden mellan könen.

| J. | För att främja jämställdhet och samarbete mellan kvinnor och män, både inom den privata sfären och inom den offentliga, måste man bekämpa stereotypa könsroller på alla nivåer i samhället. |
| --- | --- |

J.

För att främja jämställdhet och samarbete mellan kvinnor och män, både inom den privata sfären och inom den offentliga, måste man bekämpa stereotypa könsroller på alla nivåer i samhället.

| K. | Stereotypa könsroller kan redan från de första åren av barnets socialisering bidra till könsdiskriminering som vidmakthåller livslång ojämlikhet mellan kvinnor och män och bidrar till uppkomsten av könsstereotyper. |
| --- | --- |

K.

Stereotypa könsroller kan redan från de första åren av barnets socialisering bidra till könsdiskriminering som vidmakthåller livslång ojämlikhet mellan kvinnor och män och bidrar till uppkomsten av könsstereotyper.

| L. | Uppkomsten av stereotypa könsroller är kontraproduktiv och bidrar till att arbetsmarknaden är uppdelad i yrken efter kön, en uppdelning där kvinnor generellt tjänar mindre än män. |
| --- | --- |

L.

Uppkomsten av stereotypa könsroller är kontraproduktiv och bidrar till att arbetsmarknaden är uppdelad i yrken efter kön, en uppdelning där kvinnor generellt tjänar mindre än män.

| M. | För att undvika att stereotypa könsroller upprätthålls måste hela samhället involveras. Ansvaret för detta bör delas av samhällets alla aktörer. |
| --- | --- |

M.

För att undvika att stereotypa könsroller upprätthålls måste hela samhället involveras. Ansvaret för detta bör delas av samhällets alla aktörer.

| N. | Hindren för en förmedling av positiva bilder av kvinnor och män i olika sociala situationer måste undanröjas. |
| --- | --- |

N.

Hindren för en förmedling av positiva bilder av kvinnor och män i olika sociala situationer måste undanröjas.

| O. | Barn är en särskilt utsatt grupp. Barn sätter sin tilltro inte bara till auktoriteter utan också till karaktärer från sagor, tv-program, bilderböcker, läroböcker, tv-spel, reklam för leksaker osv. Barn härmar för att lära sig och gestaltar det som de just upplevt. Av den anledningen påverkar könsstereotyp reklam individens utveckling och framhäver uppfattningen att könet avgör vad som är möjligt, och vad som inte är det. |
| --- | --- |

O.

Barn är en särskilt utsatt grupp. Barn sätter sin tilltro inte bara till auktoriteter utan också till karaktärer från sagor, tv-program, bilderböcker, läroböcker, tv-spel, reklam för leksaker osv. Barn härmar för att lära sig och gestaltar det som de just upplevt. Av den anledningen påverkar könsstereotyp reklam individens utveckling och framhäver uppfattningen att könet avgör vad som är möjligt, och vad som inte är det.

| P. | Reklam i olika slags medier är en del av allas vår vardag. Det är av särskild vikt att tv-reklam omfattas av befintliga etiska och/eller juridiskt bindande regler och/eller uppförandekoder för att förhindra reklam med diskriminerande eller förnedrande budskap baserade på könsstereotyper liksom reklam som uppmanar till våld. |
| --- | --- |

P.

Reklam i olika slags medier är en del av allas vår vardag. Det är av särskild vikt att tv-reklam omfattas av befintliga etiska och/eller juridiskt bindande regler och/eller uppförandekoder för att förhindra reklam med diskriminerande eller förnedrande budskap baserade på könsstereotyper liksom reklam som uppmanar till våld.

| Q. | Ansvarsfull reklam kan ha ett positivt inflytande på samhällets syn när det gäller till exempel ”kroppsuppfattning”, ”könsroller” och ”normalitet”. Reklamen kan vara ett effektivt redskap för att utmana och ta itu med stereotypa könsroller. |
| --- | --- |

Q.

Ansvarsfull reklam kan ha ett positivt inflytande på samhällets syn när det gäller till exempel ”kroppsuppfattning”, ”könsroller” och ”normalitet”. Reklamen kan vara ett effektivt redskap för att utmana och ta itu med stereotypa könsroller.

| 1. | Europaparlamentet understryker vikten av att kvinnor och män ges samma möjligheter att utvecklas som individer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker vikten av att kvinnor och män ges samma möjligheter att utvecklas som individer.

| 2. | Europaparlamentet noterar att stereotypa könsrollsmönster fortfarande existerar i hög grad, trots olika gemenskapsprogram för att uppnå jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att stereotypa könsrollsmönster fortfarande existerar i hög grad, trots olika gemenskapsprogram för att uppnå jämställdhet mellan könen.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att ytterligare forskning skulle kunna bidra till att klargöra det eventuella sambandet mellan könsstereotyp reklam och bristande jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att ytterligare forskning skulle kunna bidra till att klargöra det eventuella sambandet mellan könsstereotyp reklam och bristande jämställdhet mellan könen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att tillgodogöra sig – och sprida kunskap om – ovanstående forskning och dess resultat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att tillgodogöra sig – och sprida kunskap om – ovanstående forskning och dess resultat.

| 5. | Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna följer åtagandena som man förbundit sig till genom den ovannämnda europeiska jämställdhetspakten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna följer åtagandena som man förbundit sig till genom den ovannämnda europeiska jämställdhetspakten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att följa de riktlinjer man förbundit sig till genom olika gemenskapsprogram, t.ex. Equal, och riktlinjer med inriktning på jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att följa de riktlinjer man förbundit sig till genom olika gemenskapsprogram, t.ex. Equal, och riktlinjer med inriktning på jämställdhet mellan könen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att övervaka tillämpningen av befintliga bestämmelser i gemenskapsrätten om könsdiskriminering och hatbrott på grund av kön. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att övervaka tillämpningen av befintliga bestämmelser i gemenskapsrätten om könsdiskriminering och hatbrott på grund av kön.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att utveckla program för att öka medvetenheten om, och agera mot, sextrakasserier och nedsättande bilder av kvinnor och män i reklam och marknadsföring. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att utveckla program för att öka medvetenheten om, och agera mot, sextrakasserier och nedsättande bilder av kvinnor och män i reklam och marknadsföring.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att studera och rapportera om kvinno- och mansbilden i reklam och marknadsföring. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att studera och rapportera om kvinno- och mansbilden i reklam och marknadsföring.

| 10. | Europaparlamentet betonar att könsstereotyp reklam i barnprogram på tv utgör ett särskilt problem på grund av programmens potentiella inverkan på könssocialiseringen och i förlängningen barnens syn på sig själva, familjemedlemmarna och världen omkring dem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att könsstereotyp reklam i barnprogram på tv utgör ett särskilt problem på grund av programmens potentiella inverkan på könssocialiseringen och i förlängningen barnens syn på sig själva, familjemedlemmarna och världen omkring dem.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att åtgärderna för att komma till rätta med könsstereotyper i medier och reklam bör åtföljas av pedagogiska strategier och åtgärder för att skapa medvetenhet från tidig ålder och utveckla förmågan till kritiskt tänkande redan från tonåren. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att åtgärderna för att komma till rätta med könsstereotyper i medier och reklam bör åtföljas av pedagogiska strategier och åtgärder för att skapa medvetenhet från tidig ålder och utveckla förmågan till kritiskt tänkande redan från tonåren.

| 12. | Europaparlamentet betonar utbildningsskolsystemets grundläggande betydelse för att utveckla barns kritiska förmåga när det gäller bilder och medier i allmänhet och för att förhindra de ovälkomna effekterna av de könsstereotyper som upprätthålls i marknadsföring och reklam. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar utbildningsskolsystemets grundläggande betydelse för att utveckla barns kritiska förmåga när det gäller bilder och medier i allmänhet och för att förhindra de ovälkomna effekterna av de könsstereotyper som upprätthålls i marknadsföring och reklam.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att de traditionella könsrollerna måste ifrågasättas för att jämställdhet mellan könen ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att de traditionella könsrollerna måste ifrågasättas för att jämställdhet mellan könen ska kunna uppnås.

| 14. | Europaparlamentet uppmärksammar särskilt behovet av att se till att läroböcker, leksaker, tv- och datorspel, Internet och den nya informations- och kommunikationstekniken samt reklam i olika slags medier inte innehåller budskap som kränker den mänskliga värdigheten eller förmedlar könsstereotyper. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmärksammar särskilt behovet av att se till att läroböcker, leksaker, tv- och datorspel, Internet och den nya informations- och kommunikationstekniken samt reklam i olika slags medier inte innehåller budskap som kränker den mänskliga värdigheten eller förmedlar könsstereotyper.

| 15. | Europaparlamentet noterar med stor oro att det i olika publikationer, t.ex. lokaltidningar, förekommer reklam för sexuella tjänster, vilket förstärker den stereotypa bilden av kvinnan som ett objekt, och att denna reklam är helt synlig och tillgänglig för barn. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar med stor oro att det i olika publikationer, t.ex. lokaltidningar, förekommer reklam för sexuella tjänster, vilket förstärker den stereotypa bilden av kvinnan som ett objekt, och att denna reklam är helt synlig och tillgänglig för barn.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att genomföra fortbildningsinsatser för personer som är verksamma i medierna, och att i samarbete med dem genomföra insatser för att göra samhället medvetet om de negativa effekterna av könsstereotyper. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att genomföra fortbildningsinsatser för personer som är verksamma i medierna, och att i samarbete med dem genomföra insatser för att göra samhället medvetet om de negativa effekterna av könsstereotyper.

| 17. | Europaparlamentet erinrar om att användningen av tv och ny teknik bland barn och ungdomar ökar. Denna användning börjar vid mycket unga år, och det oövervakade tv-tittandet blir allt vanligare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet erinrar om att användningen av tv och ny teknik bland barn och ungdomar ökar. Denna användning börjar vid mycket unga år, och det oövervakade tv-tittandet blir allt vanligare.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att marknadsföringens och reklamens kroppsideal kan få negativa konsekvenser för kvinnors och mäns självuppfattning. Det gäller framför allt tonåringar och personer med tendens till ätstörningar som anorexia nervosa och bulimia nervosa. Parlamentet uppmanar reklamproducenterna att vara försiktiga med användningen av extremt smala kvinnor i samband med produktreklam. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att marknadsföringens och reklamens kroppsideal kan få negativa konsekvenser för kvinnors och mäns självuppfattning. Det gäller framför allt tonåringar och personer med tendens till ätstörningar som anorexia nervosa och bulimia nervosa. Parlamentet uppmanar reklamproducenterna att vara försiktiga med användningen av extremt smala kvinnor i samband med produktreklam.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med lämpliga metoder se till att marknadsföring och reklam respekterar människans värdighet och integritet och att den varken direkt eller indirekt är diskriminerande eller på något sätt uppmanar till hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och inte innehåller material som, bedömt i sitt sammanhang, godkänner, främjar eller glorifierar våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med lämpliga metoder se till att marknadsföring och reklam respekterar människans värdighet och integritet och att den varken direkt eller indirekt är diskriminerande eller på något sätt uppmanar till hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och inte innehåller material som, bedömt i sitt sammanhang, godkänner, främjar eller glorifierar våld mot kvinnor.

| 20. | Europaparlamentet värdesätter det arbete som tillsynsmyndigheter för medier redan gjort i några medlemsstater för att undersöka stereotypa könsrollsmönsters inverkan och uppmuntrar tillsynsmyndigheterna i alla medlemsstater att utbyta information om bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet värdesätter det arbete som tillsynsmyndigheter för medier redan gjort i några medlemsstater för att undersöka stereotypa könsrollsmönsters inverkan och uppmuntrar tillsynsmyndigheterna i alla medlemsstater att utbyta information om bästa praxis på detta område.

| 21. | Europaparlamentet erinrar kommissionen om att ovannämnda direktiv 2004/113/EG när det först lades fram av kommissionen också omfattade diskriminering i medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser mot denna form av diskriminering. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erinrar kommissionen om att ovannämnda direktiv 2004/113/EG när det först lades fram av kommissionen också omfattade diskriminering i medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser mot denna form av diskriminering.

| 22. | Europaparlamentet understryker behovet av positiva exempel inom medie- och reklamvärlden utifrån ett könsperspektiv för att visa på att förändring är möjlig och önskvärd. Parlamentet anser att medlemsstaterna formellt bör utlysa ett pris som delas ut av annonsörer till kolleger i branschen samt ett pris som delas ut av allmänheten för att belöna den reklam som bäst bryter mot könsstereotyper och som ger en positiv eller bejakande bild av kvinnor och män och förhållandet mellan dem. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker behovet av positiva exempel inom medie- och reklamvärlden utifrån ett könsperspektiv för att visa på att förändring är möjlig och önskvärd. Parlamentet anser att medlemsstaterna formellt bör utlysa ett pris som delas ut av annonsörer till kolleger i branschen samt ett pris som delas ut av allmänheten för att belöna den reklam som bäst bryter mot könsstereotyper och som ger en positiv eller bejakande bild av kvinnor och män och förhållandet mellan dem.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att informera om principerna för jämställdhet i medierna genom publikationer och program riktade till olika åldersgrupper i syfte att sprida bästa praxis och respekt för könsskillnader. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten av att informera om principerna för jämställdhet i medierna genom publikationer och program riktade till olika åldersgrupper i syfte att sprida bästa praxis och respekt för könsskillnader.

| 24. | Europaparlamentet understryker behovet av att ha en ständigt pågående debatt om marknadsföring och reklam och deras roll när det gäller att producera och upprätthålla könsstereotyper. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker behovet av att ha en ständigt pågående debatt om marknadsföring och reklam och deras roll när det gäller att producera och upprätthålla könsstereotyper.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla och lansera utbildningsinitiativ som utformats i en anda av tolerans och som undviker alla former av stereotyper och att främja en jämställdhetskultur genom lämpliga utbildningsprogram. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla och lansera utbildningsinitiativ som utformats i en anda av tolerans och som undviker alla former av stereotyper och att främja en jämställdhetskultur genom lämpliga utbildningsprogram.

| 26. | Europaparlamentet understryker att könsstereotyper måste elimineras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att könsstereotyper måste elimineras.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(2)  EGT L 298, 17.10.1989, s. 23.

(3)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(4)  EGT C 304, 6.10.1997, s. 60.

---

Torsdag 4 september 2008

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/47

---

Torsdag 4 september 2008Palestinska fångar i israeliska fängelser

P6_TA(2008)0404

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om situationen för palestinska fångar i israeliska fängelser

2009/C 295 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern,

med beaktande av kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldners uttalande i Europaparlamentet den 9 juli 2008 om situationen för palestinska fångar i israeliska fängelser,

med beaktande av associeringsavtalet mellan EU och Israel och resultaten av det åttonde sammanträdet i associeringsrådet EU–Israel den 16 juni 2008,

med beaktande av rapporten från den ad hoc-delegation från Europaparlamentet som besökte Israel och de palestinska områdena (den 30 maj–2 juni 2008) och slutsatserna i denna rapport,

med beaktande av Genèvekonventionerna, särskilt den fjärde konventionen om skydd av civilbefolkningen i krigstid av den 12 augusti 1949, särskilt artiklarna 1–12, 27, 29–34, 47, 49, 51, 52, 53, 59, 61–77 och 143,

med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

med beaktande av Internationella rödakorskommitténs årsrapport för 2007, särskilt avsnittet om de ockuperade palestinska områdena,

med beaktande av de rapporter som den allmänna kommittén mot tortyr i Israel (PCATI) publicerade 2006, 2007 och 2008 med hjälp av ekonomiskt stöd från kommissionen och flera medlemsstater,

med beaktande av FN:s relevanta resolutioner om konflikten i Mellanöstern,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen.

| A. | Israel har under de senaste åren drabbats av många terroristangrepp med dödlig utgång mot sin civilbefolkning. De israeliska myndigheterna har vidtagit ett flertal åtgärder för att förhindra sådana terroristangrepp och bland annat gripit misstänkta palestinska aktivister, men kampen mot terrorism kan inte rättfärdiga överträdelser av humanitär rätt. |
| --- | --- |

A.

Israel har under de senaste åren drabbats av många terroristangrepp med dödlig utgång mot sin civilbefolkning. De israeliska myndigheterna har vidtagit ett flertal åtgärder för att förhindra sådana terroristangrepp och bland annat gripit misstänkta palestinska aktivister, men kampen mot terrorism kan inte rättfärdiga överträdelser av humanitär rätt.

| B. | I dagsläget befinner sig mer än 11 000 palestinier, däribland hundratals kvinnor och barn, i israeliska fängelser och fångläger. De flesta av dessa har gripits i de ockuperade palestinska områdena. |
| --- | --- |

B.

I dagsläget befinner sig mer än 11 000 palestinier, däribland hundratals kvinnor och barn, i israeliska fängelser och fångläger. De flesta av dessa har gripits i de ockuperade palestinska områdena.

| C. | I konventionen om barns rättigheter, som Israel undertecknat, definieras ett barn som en människa under 18 år. Dock anses palestinska barn vara vuxna från 16 års ålder, enligt Israels militärlagar som gäller i de ockuperade palestinska områdena, och de hålla ofta fängslade under olämpliga förhållanden. |
| --- | --- |

C.

I konventionen om barns rättigheter, som Israel undertecknat, definieras ett barn som en människa under 18 år. Dock anses palestinska barn vara vuxna från 16 års ålder, enligt Israels militärlagar som gäller i de ockuperade palestinska områdena, och de hålla ofta fängslade under olämpliga förhållanden.

| D. | Den 25 augusti 2008 frigav den israeliska regeringen 198 palestinier som ett tecken på god vilja för att skapa ömsesidigt förtroende. Ytterligare förhandlingar pågår mellan de två parterna för att uppnå en mer omfattande överenskommelse om frisläppandet av andra fångar. |
| --- | --- |

D.

Den 25 augusti 2008 frigav den israeliska regeringen 198 palestinier som ett tecken på god vilja för att skapa ömsesidigt förtroende. Ytterligare förhandlingar pågår mellan de två parterna för att uppnå en mer omfattande överenskommelse om frisläppandet av andra fångar.

| E. | Den israeliska och den libanesiska regeringen har nyligen vidtagit åtgärder för att byta ut fångar mot kvarlevorna av israeliska soldater. |
| --- | --- |

E.

Den israeliska och den libanesiska regeringen har nyligen vidtagit åtgärder för att byta ut fångar mot kvarlevorna av israeliska soldater.

| F. | Ett tusental fångar hålls i fängsligt förvar i Israel med stöd av ”beslut om administrativt frihetsberövande” som kan överklagas, men som inte leder till åtal eller rättegång och som inte ger den gripne rät till försvar. Sådana beslut om administrativt frihetsberövande får förnyas, och förnyas i vissa fall för flera år. |
| --- | --- |

F.

Ett tusental fångar hålls i fängsligt förvar i Israel med stöd av ”beslut om administrativt frihetsberövande” som kan överklagas, men som inte leder till åtal eller rättegång och som inte ger den gripne rät till försvar. Sådana beslut om administrativt frihetsberövande får förnyas, och förnyas i vissa fall för flera år.

| G. | I rapporter om mänskliga rättigheter hävdas att palestinska fångar utsätts för övergrepp och tortyr. |
| --- | --- |

G.

I rapporter om mänskliga rättigheter hävdas att palestinska fångar utsätts för övergrepp och tortyr.

| H. | För de flesta palestinska fångar som hålls i fängelser på israeliskt territorium är det ofta omöjligt eller mycket svårt att utnyttja rätten att få besök av sina familjer, trots Internationella rödakorskommitténs uppmaningar till Israel om detta. |
| --- | --- |

H.

För de flesta palestinska fångar som hålls i fängelser på israeliskt territorium är det ofta omöjligt eller mycket svårt att utnyttja rätten att få besök av sina familjer, trots Internationella rödakorskommitténs uppmaningar till Israel om detta.

| I. | Frågan om politiska fångar får omfattande politiska, sociala och humanitära implikationer, och gripandet av 48 valda ledamöter av det palestinska lagstiftande rådet och andra lokala rådgivare får allvarliga konsekvenser för den politiska utvecklingen i det ockuperade palestinska området. Det ”fångdokument” som fängslade palestinska politiska ledare från flera olika fraktioner antog i maj 2006 tjänade som grund för nationell förlikning och banade väg för bildandet av en nationell enhetsregering. |
| --- | --- |

I.

Frågan om politiska fångar får omfattande politiska, sociala och humanitära implikationer, och gripandet av 48 valda ledamöter av det palestinska lagstiftande rådet och andra lokala rådgivare får allvarliga konsekvenser för den politiska utvecklingen i det ockuperade palestinska området. Det ”fångdokument” som fängslade palestinska politiska ledare från flera olika fraktioner antog i maj 2006 tjänade som grund för nationell förlikning och banade väg för bildandet av en nationell enhetsregering.

| J. | Förbindelserna mellan Europeiska gemenskaperna och Israel, inom ramen för artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Israel, bygger på respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer vilket utgör en mycket viktig del av avtalet. I EU:s och Israels gemensamma handlingsplan betonas att respekten för mänskliga rättigheter och internationell människorätt är bland de värderingar som parterna delar. |
| --- | --- |

J.

Förbindelserna mellan Europeiska gemenskaperna och Israel, inom ramen för artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Israel, bygger på respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer vilket utgör en mycket viktig del av avtalet. I EU:s och Israels gemensamma handlingsplan betonas att respekten för mänskliga rättigheter och internationell människorätt är bland de värderingar som parterna delar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den israeliska regeringens nyligen antagna beslut att frige ett antal palestinska fångar som en positiv gest för att stärka den palestinska myndighetens auktoritet och skapa en anda av ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den israeliska regeringens nyligen antagna beslut att frige ett antal palestinska fångar som en positiv gest för att stärka den palestinska myndighetens auktoritet och skapa en anda av ömsesidigt förtroende.

| 2. | Parlamentet efterlyser liknande insatser av Hamas och Israel så att den israeliske officeren Gilad Shalit omedelbart kan friges. |
| --- | --- |

2.

Parlamentet efterlyser liknande insatser av Hamas och Israel så att den israeliske officeren Gilad Shalit omedelbart kan friges.

| 3. | Europaparlamentet understryker att frågan om palestinska politiska fångar inverkar starkt på både det palestinska samhället och konflikten mellan Israel och Palestina, och anser att frigivning av ett större antal palestinska fångar och ett omedelbart frigivande av de fängslade ledamöterna av det palestinska lagstiftande rådet inklusive Marwan Barghouti, i detta sammanhang skulle kunna vara ett steg i rätt riktning för att skapa det klimat av ömsesidigt förtroende som är nödvändigt om man ska kunna göra väsentliga framsteg i fredsförhandlingarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att frågan om palestinska politiska fångar inverkar starkt på både det palestinska samhället och konflikten mellan Israel och Palestina, och anser att frigivning av ett större antal palestinska fångar och ett omedelbart frigivande av de fängslade ledamöterna av det palestinska lagstiftande rådet inklusive Marwan Barghouti, i detta sammanhang skulle kunna vara ett steg i rätt riktning för att skapa det klimat av ömsesidigt förtroende som är nödvändigt om man ska kunna göra väsentliga framsteg i fredsförhandlingarna.

| 4. | Europaparlamentet stöder Israels legitima säkerhetsintressen men anser att rättsstatsprincipen måste respekteras fullt ut när det gäller behandlingen av alla fångar, eftersom detta är av avgörande betydelse för att befästa demokratin i landet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder Israels legitima säkerhetsintressen men anser att rättsstatsprincipen måste respekteras fullt ut när det gäller behandlingen av alla fångar, eftersom detta är av avgörande betydelse för att befästa demokratin i landet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Israel att garantera att miniminormerna för fängsligt förvar respekteras, att ställa frihetsberövade personer inför rätta och upphöra med s.k. beslut om administrativt frihetsberövande samt vidta lämpliga åtgärder för minderåriga i fängelse och för fångars rätt till besök, helt i enlighet med internationella normer, inklusive konventionen om barns rättigheter och FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Israel att garantera att miniminormerna för fängsligt förvar respekteras, att ställa frihetsberövade personer inför rätta och upphöra med s.k. beslut om administrativt frihetsberövande samt vidta lämpliga åtgärder för minderåriga i fängelse och för fångars rätt till besök, helt i enlighet med internationella normer, inklusive konventionen om barns rättigheter och FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över situationen för fängslade palestinska kvinnor och svaga fångar, vilka enligt rapporter utsätts för dålig behandling och saknar tillgång till hälsovård. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över situationen för fängslade palestinska kvinnor och svaga fångar, vilka enligt rapporter utsätts för dålig behandling och saknar tillgång till hälsovård.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar den palestinska myndigheten att vidta alla åtgärder för att förhindra alla våldsdåd eller terroristangrepp, särskilt de som begås av före detta fångar och barn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar den palestinska myndigheten att vidta alla åtgärder för att förhindra alla våldsdåd eller terroristangrepp, särskilt de som begås av före detta fångar och barn.

| 8. | Europaparlamentet anser att en uppgradering av förbindelserna mellan EU och Israel måste stå i överensstämmelse med och kopplas till Israels uppfyllande av alla skyldigheter enligt internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att en uppgradering av förbindelserna mellan EU och Israel måste stå i överensstämmelse med och kopplas till Israels uppfyllande av alla skyldigheter enligt internationell lagstiftning.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades vid det åttonde sammanträdet i associeringsrådet EU-Israel om att ersätta den nuvarande arbetsgruppen för mänskliga rättigheter med en ordinarie underkommitté för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar till omfattande samråd med de människorättsorganisationer och frivilligorganisationer som är verksamma i Israel och de ockuperade palestinska områdena och deras fulla deltagande i övervakningen av Israels framsteg när det gäller uppfyllandet av landets skyldigheter enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades vid det åttonde sammanträdet i associeringsrådet EU-Israel om att ersätta den nuvarande arbetsgruppen för mänskliga rättigheter med en ordinarie underkommitté för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar till omfattande samråd med de människorättsorganisationer och frivilligorganisationer som är verksamma i Israel och de ockuperade palestinska områdena och deras fulla deltagande i övervakningen av Israels framsteg när det gäller uppfyllandet av landets skyldigheter enligt internationell rätt.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Israels regering och parlament, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, kvartettens sändebud i Mellanöstern, talmannen i parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Internationella rödakorskommittén. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Israels regering och parlament, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, kvartettens sändebud i Mellanöstern, talmannen i parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Internationella rödakorskommittén.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/49

---

Torsdag 4 september 2008Utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheter

P6_TA(2008)0405

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om utvärdering av EU:s sanktioner som del av EU:s åtgärder och politik på området för mänskliga rättigheter (2008/2031(INI))

2009/C 295 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

med beaktande av samtliga FN-konventioner om mänskliga rättigheter och deras fakultativa protokoll,

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och de två fakultativa protokollen,

med beaktande av FN-stadgan, särskilt artiklarna 1 och 25 och, i kapitel VII, artiklarna 39 och 41,

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och tillhörande protokoll,

med beaktande av Parisstadgan för ett nytt Europa (Parisstadgan),

med beaktande av slutakten från Europeiska säkerhetskonferensen från 1975 (Helsingforsavtalets slutakt),

med beaktande av artiklarna 3, 6, 11, 13, 19, 21, 29 och 39 i fördraget om Europeiska unionen (EUF) och artiklarna 60, 133, 296, 297, 301 och 308 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EGF),

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen när det gäller mänskliga rättigheter i världen,

med beaktande av sina tidigare debatter och brådskande resolutioner om fall av brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen,

med beaktande av sin resolution av den 20 september 1996 om kommissionens meddelande om införande av demokratiska principer och mänskliga rättigheter i avtal som ingås mellan gemenskapen och tredje land (1),

med beaktande av Europeiska gemenskapens och dess medlemsstaters internationella förpliktelser, inklusive dem som ingår i WTO-avtalen,

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å den andra, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (2), särskilt artiklarna 8, 9, 33, 96 och 98 samt revideringen av detta avtal (3),

med beaktande av rådets dokument med titeln ”Inrättande av en konstellation för sanktioner inom arbetsgruppen med råd för yttre förbindelser” (Relex/sanktioner) av den 22 januari 2004 (5603/2004),

med beaktande av rådets dokument med titeln ”Grundläggande principer för tillämpning av restriktiva åtgärder (sanktioner)” av den 7 juni 2004 (10198/1/2004),

med beaktande av rådets dokument med titeln ”Riktlinjer om genomförande och utvärdering av restriktiva åtgärder (sanktioner) inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik”, senast uppdaterat den 2 december 2005 (15114/2005),

med beaktande av rådets dokument med titeln ”EU:s bästa metoder för effektivt genomförande av restriktiva åtgärder” av den 9 juli 2007 (11679/2007),

med beaktande av den gemensamma ståndpunkten 96/697/GUSP om Kuba (4), vilken antogs av rådet den 2 december 1996,

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkter 2001/930/GUSP om bekämpande av terrorism (5) och 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (6), båda av den 27 december 2001, och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (7),

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2002/402/GUSP om restriktiva åtgärder mot Usama bin Ladin, medlemmar av al-Qaida-organisationen, talibanerna och andra personer, grupper, företag och enheter associerade med dem (8), och rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter (9), båda av den 27 maj 2002,

med beaktande av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (10),

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (11),

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (12),

med beaktande av alla avtal som slutits mellan Europeiska unionen och tredjeland och de klausuler om mänskliga rättigheter som ingår i dessa avtal,

med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 1982 om betydelsen och följderna av ekonomiska sanktioner, i synnerhet handelsembargon och bojkotter, för Europeiska ekonomiska gemenskapens yttre förbindelser (13),

med beaktande av resolutionen om följderna av sanktioner, i synnerhet embargon, för befolkningen i länder där sådana åtgärder tillämpas (14), som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen den 1 november 2001 i Bryssel (Belgien),

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2007 om hur dialogerna och samråden om mänskliga rättigheter fungerar med tredjeländer (15),

med beaktande av resolution 1597 (2008) och rekommendation 1824 (2008) om FN:s säkerhetsråds och Europeiska unionens svarta listor, antagna av Europarådets parlamentariska församling den 23 januari 2008,

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, som undertecknades i Lissabon den 13 december 2007 och som förväntas träda i kraft den 1 januari 2009,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0309/2008) och av följande skäl:

| A. | I artikel 11.1 EUF erkänns respekten för de mänskliga rättigheterna som ett av målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), och i den nya artikel 21 i EU-fördraget, i dess lydelse i artikel 1.24 i Lissabonfördraget, erkänns att ”unionens åtgärder i internationella sammanhang ska utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten”. |
| --- | --- |

A.

I artikel 11.1 EUF erkänns respekten för de mänskliga rättigheterna som ett av målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), och i den nya artikel 21 i EU-fördraget, i dess lydelse i artikel 1.24 i Lissabonfördraget, erkänns att ”unionens åtgärder i internationella sammanhang ska utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten”.

| B. | Sanktioner tillämpas i enlighet med särskilda mål inom ramen för Gusp som anges i artikel 11 EUF, som omfattar, men inte är begränsade till, främjande av respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer. |
| --- | --- |

B.

Sanktioner tillämpas i enlighet med särskilda mål inom ramen för Gusp som anges i artikel 11 EUF, som omfattar, men inte är begränsade till, främjande av respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer.

| C. | De ovannämnda grundläggande principerna för användningen av restriktiva åtgärder (sanktioner) är det första praktiska dokument där ramar fastställs för påförande av EU-sanktioner, trots att EU i praktiken har påfört sanktioner sedan början av 1980-talet och framför allt sedan EUF:s ikraftträdande 1993. I detta dokument fastställs sanktioner formellt som ett Gusp-instrument, och dokumentet utgör därmed utgångspunkten för EU:s sanktionspolitik. |
| --- | --- |

C.

De ovannämnda grundläggande principerna för användningen av restriktiva åtgärder (sanktioner) är det första praktiska dokument där ramar fastställs för påförande av EU-sanktioner, trots att EU i praktiken har påfört sanktioner sedan början av 1980-talet och framför allt sedan EUF:s ikraftträdande 1993. I detta dokument fastställs sanktioner formellt som ett Gusp-instrument, och dokumentet utgör därmed utgångspunkten för EU:s sanktionspolitik.

| D. | Denna sanktionspolitik bygger främst på Gusps följande fem mål: att säkra unionens gemensamma värderingar, grundläggande intressen, oberoende och integritet i enlighet med principerna i FN-stadgan, att på alla sätt stärka unionens säkerhet, att bevara freden och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i FN-stadgan och Helsingforsavtalets slutakt och målen i Parisstadgan, inklusive dem om yttre gränser, att främja internationellt samarbete, att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen samt respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

D.

Denna sanktionspolitik bygger främst på Gusps följande fem mål: att säkra unionens gemensamma värderingar, grundläggande intressen, oberoende och integritet i enlighet med principerna i FN-stadgan, att på alla sätt stärka unionens säkerhet, att bevara freden och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i FN-stadgan och Helsingforsavtalets slutakt och målen i Parisstadgan, inklusive dem om yttre gränser, att främja internationellt samarbete, att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen samt respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| E. | Det internationella samförståndet blir allt större om att alla allvarliga och avsiktliga angrepp på miljön skadar den internationella freden och säkerheten och utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

Det internationella samförståndet blir allt större om att alla allvarliga och avsiktliga angrepp på miljön skadar den internationella freden och säkerheten och utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna.

| F. | EU har åtagit sig att systematiskt genomföra sanktioner som FN:s säkerhetsråd har beslutat enligt kapitel VII i FN-stadgan, och ålägger samtidigt fristående påföljder i avsaknad av ett mandat från FN:s säkerhetsråd i sådana fall där FN:s säkerhetsråd inte har befogenhet att vidta åtgärder eller hindras från att göra det för att medlemmarna inte kan enas om det. Europaparlamentet betonar i detta avseende både FN:s och EU:s skyldighet att införa sanktioner i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

F.

EU har åtagit sig att systematiskt genomföra sanktioner som FN:s säkerhetsråd har beslutat enligt kapitel VII i FN-stadgan, och ålägger samtidigt fristående påföljder i avsaknad av ett mandat från FN:s säkerhetsråd i sådana fall där FN:s säkerhetsråd inte har befogenhet att vidta åtgärder eller hindras från att göra det för att medlemmarna inte kan enas om det. Europaparlamentet betonar i detta avseende både FN:s och EU:s skyldighet att införa sanktioner i enlighet med internationell rätt.

| G. | EU:s sanktionspolitik inbegriper följaktligen också sanktioner som införs av FN:s säkerhetsråd, men dess räckvidd och målsättningar är bredare jämfört med den policy som tillämpas av FN:s säkerhetsråd (internationell fred och säkerhet). |
| --- | --- |

G.

EU:s sanktionspolitik inbegriper följaktligen också sanktioner som införs av FN:s säkerhetsråd, men dess räckvidd och målsättningar är bredare jämfört med den policy som tillämpas av FN:s säkerhetsråd (internationell fred och säkerhet).

| H. | Sanktioner är ett av flera instrument som EU kan använda för att genomföra sin politik för mänskliga rättigheter. I rangordningen av åtgärder som kan användas för att förverkliga de målsättningar som ingår i Gusp måste tillämpningen av sanktioner utgöra sista ledet, och dessa måste vara förenliga med unionens övergripande strategi i det berörda området. Sanktionernas effektivitet är beroende av om de tillämpas samtidigt av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

H.

Sanktioner är ett av flera instrument som EU kan använda för att genomföra sin politik för mänskliga rättigheter. I rangordningen av åtgärder som kan användas för att förverkliga de målsättningar som ingår i Gusp måste tillämpningen av sanktioner utgöra sista ledet, och dessa måste vara förenliga med unionens övergripande strategi i det berörda området. Sanktionernas effektivitet är beroende av om de tillämpas samtidigt av alla medlemsstater.

| I. | Det finns ingen officiell definition av vad som utgör en sanktion, varken inom ramen för internationell rätt eller inom EU-/EG-lagstiftningen. Inom ramen för Gusp betraktas emellertid sanktioner och restriktiva åtgärder som åtgärder som helt eller delvis avbryter eller minskar diplomatiska eller ekonomiska förbindelser med ett tredjeland eller flera tredjeländer i syfte att leda till en förändring av en viss verksamhet eller politik, som t.ex. brott mot internationell rätt eller mänskliga rättigheter, eller politik som förs av regeringar i tredjeländer, icke-statliga enheter eller fysiska och juridiska personer, som inte respekterar rättsstatsprincipen eller de demokratiska principerna. |
| --- | --- |

I.

Det finns ingen officiell definition av vad som utgör en sanktion, varken inom ramen för internationell rätt eller inom EU-/EG-lagstiftningen. Inom ramen för Gusp betraktas emellertid sanktioner och restriktiva åtgärder som åtgärder som helt eller delvis avbryter eller minskar diplomatiska eller ekonomiska förbindelser med ett tredjeland eller flera tredjeländer i syfte att leda till en förändring av en viss verksamhet eller politik, som t.ex. brott mot internationell rätt eller mänskliga rättigheter, eller politik som förs av regeringar i tredjeländer, icke-statliga enheter eller fysiska och juridiska personer, som inte respekterar rättsstatsprincipen eller de demokratiska principerna.

| J. | Formerna av restriktiva åtgärder omfattar olika åtgärder såsom vapenembargon, handelssanktioner, finansiella/ekonomiska sanktioner, frysning av tillgångar, flygförbud, restriktioner rörande inresa, diplomatiska sanktioner, bojkott av sport- eller kulturevenemang och avbrytande av samarbete med ett tredjeland. |
| --- | --- |

J.

Formerna av restriktiva åtgärder omfattar olika åtgärder såsom vapenembargon, handelssanktioner, finansiella/ekonomiska sanktioner, frysning av tillgångar, flygförbud, restriktioner rörande inresa, diplomatiska sanktioner, bojkott av sport- eller kulturevenemang och avbrytande av samarbete med ett tredjeland.

| K. | I linje med det allmänna förfarandet inom EU används i denna resolution termerna ”sanktioner” och ”restriktiva åtgärder” utan åtskillnad. I resolutionen används samma definition av ”lämpliga åtgärder” som i artikel 96 i Cotonouavtalet (16). |
| --- | --- |

K.

I linje med det allmänna förfarandet inom EU används i denna resolution termerna ”sanktioner” och ”restriktiva åtgärder” utan åtskillnad. I resolutionen används samma definition av ”lämpliga åtgärder” som i artikel 96 i Cotonouavtalet (16).

| L. | Själva EU-sanktionerna baseras på olika rättsliga grunder beroende på de restriktiva åtgärdernas exakta karaktär och på den juridiska formen av förbindelserna med det aktuella landet liksom på de aktuella sektorerna och målsättningarna. Utifrån dessa faktorer fastställs både ett förfarande för godkännande av faktorerna – som ofta, men inte alltid, kräver en gemensam ståndpunkt inom ramen för Gusp och följaktligen enhällighet i rådet – och det rättsliga förfarande som ska följas för att sanktionerna ska bli rättsligt bindande och få rättslig verkan. Det gemensamma förfarandet fastställs i artikel 301 i EGF. |
| --- | --- |

L.

Själva EU-sanktionerna baseras på olika rättsliga grunder beroende på de restriktiva åtgärdernas exakta karaktär och på den juridiska formen av förbindelserna med det aktuella landet liksom på de aktuella sektorerna och målsättningarna. Utifrån dessa faktorer fastställs både ett förfarande för godkännande av faktorerna – som ofta, men inte alltid, kräver en gemensam ståndpunkt inom ramen för Gusp och följaktligen enhällighet i rådet – och det rättsliga förfarande som ska följas för att sanktionerna ska bli rättsligt bindande och få rättslig verkan. Det gemensamma förfarandet fastställs i artikel 301 i EGF.

| M. | Visumförbud och vapenembargon har blivit de vanligaste Gusp-sanktionerna och utgör ett av de inledande stegen inom EU:s sanktionsordning. Dessa två former av åtgärder är de enda som införs direkt av medlemsstaterna på grund av att de inte kräver någon särskild sanktionslagstiftning inom ramen för EGF. Å andra sidan kräver finansiella sanktioner (frysning av tillgångar) och handelssanktioner godkännande genom en särskild sanktionslagstiftning. |
| --- | --- |

M.

Visumförbud och vapenembargon har blivit de vanligaste Gusp-sanktionerna och utgör ett av de inledande stegen inom EU:s sanktionsordning. Dessa två former av åtgärder är de enda som införs direkt av medlemsstaterna på grund av att de inte kräver någon särskild sanktionslagstiftning inom ramen för EGF. Å andra sidan kräver finansiella sanktioner (frysning av tillgångar) och handelssanktioner godkännande genom en särskild sanktionslagstiftning.

| N. | Riktade sanktioner kan, enligt ovan nämnda grundläggande principer för tillämpning av restriktiva åtgärder (sanktioner), liksom relevanta riktlinjer, vara effektivare än mer allmänna sanktioner och är därför att föredra, för det första för att man med dessa undviker eventuella negativa effekter på en större grupp människor och för det andra för att de direkt påverkar de som är ansvariga och följaktligen med stor sannolikhet blir mer effektiva när det gäller att få till stånd politiska förändringar. |
| --- | --- |

N.

Riktade sanktioner kan, enligt ovan nämnda grundläggande principer för tillämpning av restriktiva åtgärder (sanktioner), liksom relevanta riktlinjer, vara effektivare än mer allmänna sanktioner och är därför att föredra, för det första för att man med dessa undviker eventuella negativa effekter på en större grupp människor och för det andra för att de direkt påverkar de som är ansvariga och följaktligen med stor sannolikhet blir mer effektiva när det gäller att få till stånd politiska förändringar.

| O. | Det finns åtgärder som, även om de har godkänts av rådet i ordförandeskapets slutsatser, inte kallas för ”sanktioner” och samtidigt skiljer sig från de andra restriktiva åtgärderna som betecknas som Gusp-verktyg. |
| --- | --- |

O.

Det finns åtgärder som, även om de har godkänts av rådet i ordförandeskapets slutsatser, inte kallas för ”sanktioner” och samtidigt skiljer sig från de andra restriktiva åtgärderna som betecknas som Gusp-verktyg.

| P. | Ekonomiska förbindelser mellan EU och tredjeländer styrs ofta av sektoriella bilaterala eller multilaterala avtal som EU måste efterleva vid tillämpning av sanktioner. Därför bör EU, när det är nödvändigt, avbryta eller säga upp det relevanta avtalet innan man tillämpar ekonomiska sanktioner som inte är förenliga med de rättigheter som beviljas aktuellt tredjeland genom ett befintligt avtal. |
| --- | --- |

P.

Ekonomiska förbindelser mellan EU och tredjeländer styrs ofta av sektoriella bilaterala eller multilaterala avtal som EU måste efterleva vid tillämpning av sanktioner. Därför bör EU, när det är nödvändigt, avbryta eller säga upp det relevanta avtalet innan man tillämpar ekonomiska sanktioner som inte är förenliga med de rättigheter som beviljas aktuellt tredjeland genom ett befintligt avtal.

| Q. | Förbindelser mellan EU och tredjeländer styrs ofta av bilaterala eller multilaterala avtal som gör det möjligt för en av parterna att vidta lämpliga åtgärder vid fall av överträdelse från den andra partens sida av en väsentlig beståndsdel av avtalet, nämligen respekt för mänskliga rättigheter, internationell rätt, demokratiska principer och rättsstatsprincipen (klausulen om mänskliga rättigheter), där Cotonouavtalet är ett framträdande exempel i sammanhanget. |
| --- | --- |

Q.

Förbindelser mellan EU och tredjeländer styrs ofta av bilaterala eller multilaterala avtal som gör det möjligt för en av parterna att vidta lämpliga åtgärder vid fall av överträdelse från den andra partens sida av en väsentlig beståndsdel av avtalet, nämligen respekt för mänskliga rättigheter, internationell rätt, demokratiska principer och rättsstatsprincipen (klausulen om mänskliga rättigheter), där Cotonouavtalet är ett framträdande exempel i sammanhanget.

| R. | Upprättande och genomförande av restriktiva åtgärder måste följa de mänskliga rättigheterna och humanitär internationell rätt, inklusive korrekta rättsförfaranden och rätten till ett effektivt rättsmedel liksom proportionalitet, och tillräckliga undantag måste tillhandahållas med hänsyn till de grundläggande mänskliga behoven hos de personer de riktas mot, såsom tillgång till grundutbildning, rent dricksvatten samt grundläggande sjukvård och läkemedel. En sanktionspolitik måste till fullo respektera de normer som inrättats genom Genèvekonventionen, konvention om barnets rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt FN:s konventioner om skydd av civilbefolkning och barn i väpnade konflikter. |
| --- | --- |

R.

Upprättande och genomförande av restriktiva åtgärder måste följa de mänskliga rättigheterna och humanitär internationell rätt, inklusive korrekta rättsförfaranden och rätten till ett effektivt rättsmedel liksom proportionalitet, och tillräckliga undantag måste tillhandahållas med hänsyn till de grundläggande mänskliga behoven hos de personer de riktas mot, såsom tillgång till grundutbildning, rent dricksvatten samt grundläggande sjukvård och läkemedel. En sanktionspolitik måste till fullo respektera de normer som inrättats genom Genèvekonventionen, konvention om barnets rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt FN:s konventioner om skydd av civilbefolkning och barn i väpnade konflikter.

| S. | EU:s och dess enskilda medlemsstaters trovärdighet äventyras när EU:s sanktioner verkar brytas. Robert Mugabe blev inbjuden till toppmötet mellan EU och Afrika i Lissabon den 8–9 december 2007 trots att han var formellt bannlyst från territorierna i EU:s alla medlemsstater enligt rådets gemensamma ståndpunkt 2004/161/GUSP av den 19 februari 2004 om ändring och förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (17), som senast förlängdes genom rådets gemensamma ståndpunkt 2008/135/GUSP av den 18 februari 2008 (18). |
| --- | --- |

S.

EU:s och dess enskilda medlemsstaters trovärdighet äventyras när EU:s sanktioner verkar brytas. Robert Mugabe blev inbjuden till toppmötet mellan EU och Afrika i Lissabon den 8–9 december 2007 trots att han var formellt bannlyst från territorierna i EU:s alla medlemsstater enligt rådets gemensamma ståndpunkt 2004/161/GUSP av den 19 februari 2004 om ändring och förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (17), som senast förlängdes genom rådets gemensamma ståndpunkt 2008/135/GUSP av den 18 februari 2008 (18).

Allmänna överväganden för en effektiv europeisk sanktionspolitik

| 1. | Europaparlamentet beklagar att ingen utvärdering eller konsekvensbedömning hittills gjorts av EU:s sanktionspolitik och att det följaktligen är oerhört svårt att bedöma effekterna och effektiviteten på plats och därmed att dra nödvändiga slutsatser. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda en sådan utvärdering. Icke desto mindre anser parlamentet att den sanktionspolitik som drevs gentemot Sydafrika visade sig vara effektiv genom att den bidrog till att få stopp på apartheidpolitiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att ingen utvärdering eller konsekvensbedömning hittills gjorts av EU:s sanktionspolitik och att det följaktligen är oerhört svårt att bedöma effekterna och effektiviteten på plats och därmed att dra nödvändiga slutsatser. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda en sådan utvärdering. Icke desto mindre anser parlamentet att den sanktionspolitik som drevs gentemot Sydafrika visade sig vara effektiv genom att den bidrog till att få stopp på apartheidpolitiken.

| 2. | Europaparlamentet anser att skillnaderna mellan de rättsliga grunderna för genomförandet av EU:s sanktionspolitik, med olika besluts-, genomförande- och kontrollnivåer, hindrar öppenheten och samstämmigheten för EU:s sanktionspolitik och följaktligen skadar dess trovärdighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att skillnaderna mellan de rättsliga grunderna för genomförandet av EU:s sanktionspolitik, med olika besluts-, genomförande- och kontrollnivåer, hindrar öppenheten och samstämmigheten för EU:s sanktionspolitik och följaktligen skadar dess trovärdighet.

| 3. | Europaparlamentet anser att påförandet av sanktioner måste betraktas som legitimt av den allmänna opinionen, såväl inom EU som internationellt, och av den allmänna opinionen i länder där förändringar kan väntas, för att sanktionerna ska vara effektiva. Parlamentet betonar att samråd med parlamentet under beslutsprocessen stärker denna legitimitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att påförandet av sanktioner måste betraktas som legitimt av den allmänna opinionen, såväl inom EU som internationellt, och av den allmänna opinionen i länder där förändringar kan väntas, för att sanktionerna ska vara effektiva. Parlamentet betonar att samråd med parlamentet under beslutsprocessen stärker denna legitimitet.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar även att sanktioner kan ha en symbolfunktion, genom att vara ett uttryck för EU:s moraliska fördömande och därigenom bidra till att göra EU:s utrikespolitik synligare och mer trovärdig. Parlamentet varnar dock för att lägga för stor tonvikt vid tanken på sanktioner som symboliska åtgärder, eftersom detta skulle kunna leda till att de tappar allt värde. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar även att sanktioner kan ha en symbolfunktion, genom att vara ett uttryck för EU:s moraliska fördömande och därigenom bidra till att göra EU:s utrikespolitik synligare och mer trovärdig. Parlamentet varnar dock för att lägga för stor tonvikt vid tanken på sanktioner som symboliska åtgärder, eftersom detta skulle kunna leda till att de tappar allt värde.

| 5. | Europaparlamentet anser att påförandet av sanktioner bör övervägas då myndigheter, icke-statliga organ eller fysiska och juridiska personer handlar på ett sätt som allvarligt skadar säkerheten och personers rättigheter eller då avtalsmässiga och/eller diplomatiska förbindelser bevisligen försvagas eller hindras på grund av en tredjepart. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att påförandet av sanktioner bör övervägas då myndigheter, icke-statliga organ eller fysiska och juridiska personer handlar på ett sätt som allvarligt skadar säkerheten och personers rättigheter eller då avtalsmässiga och/eller diplomatiska förbindelser bevisligen försvagas eller hindras på grund av en tredjepart.

| 6. | Europaparlamentet anser att alla avsiktliga och oåterkalleliga angrepp på miljön utgör ett hot mot säkerheten och en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende rådet och kommissionen att införliva alla avsiktliga och oåterkalleliga angrepp på miljön bland de skäl som kan leda till påförandet av sanktioner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att alla avsiktliga och oåterkalleliga angrepp på miljön utgör ett hot mot säkerheten och en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende rådet och kommissionen att införliva alla avsiktliga och oåterkalleliga angrepp på miljön bland de skäl som kan leda till påförandet av sanktioner.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s övergripande sanktionsinstrument i allmänhet används på ett flexibelt sätt efter behov från fall till fall. Parlamentet beklagar dock att EU ofta har tillämpat sin sanktionspolitik inkonsekvent genom att behandla tredjeländer olika även om deras insatser för mänskliga rättigheter och demokrati är lika, vilket lett till att man fått kritik för att man tillämpar dubbelmoral. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s övergripande sanktionsinstrument i allmänhet används på ett flexibelt sätt efter behov från fall till fall. Parlamentet beklagar dock att EU ofta har tillämpat sin sanktionspolitik inkonsekvent genom att behandla tredjeländer olika även om deras insatser för mänskliga rättigheter och demokrati är lika, vilket lett till att man fått kritik för att man tillämpar dubbelmoral.

| 8. | Europaparlamentet anser i detta sammanhang att införandet och utvärderingen av EU:s sanktioner för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i princip inte ska ta hänsyn till eventuella skador som sanktionerna innebär för EU:s och dess medborgares handelsintressen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser i detta sammanhang att införandet och utvärderingen av EU:s sanktioner för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i princip inte ska ta hänsyn till eventuella skador som sanktionerna innebär för EU:s och dess medborgares handelsintressen.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att förekomsten av oenighet inom EU om vilken politik som ska föras gentemot ett visst land som t.ex. Kuba, och medlemsstaters ovillighet att reta betydelsefulla partner som t.ex. Ryssland, har lett till att EU bara godkänner ”informella sanktioner” i ordförandeskapets slutsatser, vilket tar sig uttryck i obalanserad eller inkonsekvent tillämpning av EU:s sanktioner. Parlamentet erkänner dock att sådana åtgärder som ingår i rådets slutsatser, som t.ex. uppskjutande av undertecknande av avtal med länder som Serbien, skulle kunna vara ett användbart verktyg för att pressa tredjeländer att samarbeta fullt ut med internationella mekanismer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att förekomsten av oenighet inom EU om vilken politik som ska föras gentemot ett visst land som t.ex. Kuba, och medlemsstaters ovillighet att reta betydelsefulla partner som t.ex. Ryssland, har lett till att EU bara godkänner ”informella sanktioner” i ordförandeskapets slutsatser, vilket tar sig uttryck i obalanserad eller inkonsekvent tillämpning av EU:s sanktioner. Parlamentet erkänner dock att sådana åtgärder som ingår i rådets slutsatser, som t.ex. uppskjutande av undertecknande av avtal med länder som Serbien, skulle kunna vara ett användbart verktyg för att pressa tredjeländer att samarbeta fullt ut med internationella mekanismer.

| 10. | När det gäller Kuba påpekar Europaparlamentet att den gemensamma ståndpunkt som antogs 1996 och som regelbundet uppdaterats innehåller en färdplan för fredlig demokratisering. Den gemensamma ståndpunkten gäller fortfarande fullt ut och är inte omstridd inom EU-institutionerna. Parlamentet beklagar att inga betydande framsteg hittills har gjorts i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar rådets beslut av den 20 juni 2008 om att häva de informella sanktionerna mot Kuba och samtidigt kräva omedelbar och villkorslös frigivning av alla politiska fångar, bättre tillträde till fängelserna samt att den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter ratificeras och tillämpas. Parlamentet noterar vidare att rådet om ett år ska besluta om den politiska dialogen med Kuba ska fortsätta, beroende på om några betydande framsteg har gjorts i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet erinrar om att rådets ståndpunkt avseende dialogen med de kubanska myndigheterna och företrädarna för det civila samhället är bindande även för EU:s institutioner. Parlamentet håller fast vid sin ståndpunkt beträffande Sacharovpristagarna Oswaldo Payá Sardiñas och gruppen ”Damas de Blanco”. |
| --- | --- |

10.

När det gäller Kuba påpekar Europaparlamentet att den gemensamma ståndpunkt som antogs 1996 och som regelbundet uppdaterats innehåller en färdplan för fredlig demokratisering. Den gemensamma ståndpunkten gäller fortfarande fullt ut och är inte omstridd inom EU-institutionerna. Parlamentet beklagar att inga betydande framsteg hittills har gjorts i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar rådets beslut av den 20 juni 2008 om att häva de informella sanktionerna mot Kuba och samtidigt kräva omedelbar och villkorslös frigivning av alla politiska fångar, bättre tillträde till fängelserna samt att den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter ratificeras och tillämpas. Parlamentet noterar vidare att rådet om ett år ska besluta om den politiska dialogen med Kuba ska fortsätta, beroende på om några betydande framsteg har gjorts i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet erinrar om att rådets ståndpunkt avseende dialogen med de kubanska myndigheterna och företrädarna för det civila samhället är bindande även för EU:s institutioner. Parlamentet håller fast vid sin ståndpunkt beträffande Sacharovpristagarna Oswaldo Payá Sardiñas och gruppen ”Damas de Blanco”.

| 11. | Europaparlamentet anser att argumentet om sanktioners ”ineffektivitet” inte kan användas för att upphäva dem, utan istället bör användas för att omdirigera och ompröva sanktionen i fråga. Parlamentet anser vidare att beslutet om huruvida man ska driva sanktioner vidare eller upphäva dem uteslutande bör bero på om målen med dem har uppnåtts eller inte, med tanke på att deras utformning kan skärpas eller ändras beroende på deras utvärdering. Parlamentet anser att sanktioner i detta syfte alltid bör åtföljas av tydliga riktmärken. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att argumentet om sanktioners ”ineffektivitet” inte kan användas för att upphäva dem, utan istället bör användas för att omdirigera och ompröva sanktionen i fråga. Parlamentet anser vidare att beslutet om huruvida man ska driva sanktioner vidare eller upphäva dem uteslutande bör bero på om målen med dem har uppnåtts eller inte, med tanke på att deras utformning kan skärpas eller ändras beroende på deras utvärdering. Parlamentet anser att sanktioner i detta syfte alltid bör åtföljas av tydliga riktmärken.

| 12. | Europaparlamentet anser att sanktionernas effektivitet bör analyseras på flera nivåer, såväl på nivån för åtgärdernas inneboende effektivitet, det vill säga deras förmåga att påverka de avsedda personernas privata eller yrkesmässiga agerande såsom medlemmar i en berörd regim samt regimens funktionssätt, som på nivån för åtgärdernas politiska effektivitet, det vill säga deras förmåga att stoppa eller ändra den verksamhet eller politik som föranlett påförandet av sanktionerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att sanktionernas effektivitet bör analyseras på flera nivåer, såväl på nivån för åtgärdernas inneboende effektivitet, det vill säga deras förmåga att påverka de avsedda personernas privata eller yrkesmässiga agerande såsom medlemmar i en berörd regim samt regimens funktionssätt, som på nivån för åtgärdernas politiska effektivitet, det vill säga deras förmåga att stoppa eller ändra den verksamhet eller politik som föranlett påförandet av sanktionerna.

| 13. | Europaparlamentet anser att effektivitet hos en sanktion förutsätter EU:s förmåga att upprätthålla den i tiden och beklagar i detta avseende att man använder bestämmelser om automatiskt upphävande av typen tidsfristklausuler. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att effektivitet hos en sanktion förutsätter EU:s förmåga att upprätthålla den i tiden och beklagar i detta avseende att man använder bestämmelser om automatiskt upphävande av typen tidsfristklausuler.

| 14. | Europaparlamentet motsätter sig under alla omständigheter att allmänt hållna och godtyckliga sanktioner riktas mot ett givet land eftersom de i praktiken innebär en fullständig isolering av landets befolkning. Parlamentet anser att ekonomiska sanktioner utan samordning med andra politiska instrument endast med stora svårigheter leder till framgång med att underlätta politiska reformer hos de regimer som sanktionerna riktas mot. Parlamentet kräver därför att alla sanktioner mot statliga myndigheter systematiskt bör åtföljas av stöd till det berörda landets civilsamhälle. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet motsätter sig under alla omständigheter att allmänt hållna och godtyckliga sanktioner riktas mot ett givet land eftersom de i praktiken innebär en fullständig isolering av landets befolkning. Parlamentet anser att ekonomiska sanktioner utan samordning med andra politiska instrument endast med stora svårigheter leder till framgång med att underlätta politiska reformer hos de regimer som sanktionerna riktas mot. Parlamentet kräver därför att alla sanktioner mot statliga myndigheter systematiskt bör åtföljas av stöd till det berörda landets civilsamhälle.

Sanktioner som en del av en övergripande strategi för mänskliga rättigheter

| 15. | Europaparlamentet påpekar att de flesta EU-sanktioner har införts på grundval av säkerhetsskäl. Parlamentet understryker dock att brott mot mänskliga rättigheter bör utgöra en tillräcklig grund för att tillämpa sanktioner, eftersom de också utgör ett hot mot säkerheten och stabiliteten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att de flesta EU-sanktioner har införts på grundval av säkerhetsskäl. Parlamentet understryker dock att brott mot mänskliga rättigheter bör utgöra en tillräcklig grund för att tillämpa sanktioner, eftersom de också utgör ett hot mot säkerheten och stabiliteten.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att det huvudsakliga syftet med sanktioner är att få till stånd en förändrad politik eller ett förändrat agerande i linje med målen i den gemensamma ståndpunkten inom ramen för Gusp eller med slutsatser som antagits av rådet eller med det internationella beslut som sanktionerna grundas på. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att det huvudsakliga syftet med sanktioner är att få till stånd en förändrad politik eller ett förändrat agerande i linje med målen i den gemensamma ståndpunkten inom ramen för Gusp eller med slutsatser som antagits av rådet eller med det internationella beslut som sanktionerna grundas på.

| 17. | Europaparlamentet insisterar på att rådet, genom att anta ovan nämnda grundläggande principer för tillämpning av restriktiva åtgärder (sanktioner), har åtagit sig att tillämpa sanktioner som en del av en heltäckande och integrerad politisk strategi. Parlamentet betonar i detta avseende att denna strategi omfattar en parallell politisk dialog, incitament och villkor, och som en sista utväg till och med en eventuell tillämpning av tvingande åtgärder enligt de grundläggande principerna. Parlamentet anser att klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati, Allmänna preferenssystemet och utvecklingsstöd bör användas som verktyg i en sådan heltäckande och integrerad politisk strategi. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet insisterar på att rådet, genom att anta ovan nämnda grundläggande principer för tillämpning av restriktiva åtgärder (sanktioner), har åtagit sig att tillämpa sanktioner som en del av en heltäckande och integrerad politisk strategi. Parlamentet betonar i detta avseende att denna strategi omfattar en parallell politisk dialog, incitament och villkor, och som en sista utväg till och med en eventuell tillämpning av tvingande åtgärder enligt de grundläggande principerna. Parlamentet anser att klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati, Allmänna preferenssystemet och utvecklingsstöd bör användas som verktyg i en sådan heltäckande och integrerad politisk strategi.

| 18. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av klausulen om mänskliga rättigheter inte kan betraktas som en helt autonom eller unilateral EU-sanktion, eftersom den härrör direkt från det bilaterala eller multilaterala avtalet, enligt vilket ett ömsesidigt åtagande att respektera mänskliga rättigheter fastslås. Parlamentet anser att de lämpliga åtgärder som vidtagits i enlighet med denna klausul endast rör genomförandet av det berörda avtalet på så vis att de ger båda parter en rättslig grund för att skjuta upp tillämpningen av eller häva avtalet. Parlamentet anser följaktligen att införandet av klausuler om mänskliga rättigheter och av autonoma eller unilaterala sanktioner måste gå hand i hand. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av klausulen om mänskliga rättigheter inte kan betraktas som en helt autonom eller unilateral EU-sanktion, eftersom den härrör direkt från det bilaterala eller multilaterala avtalet, enligt vilket ett ömsesidigt åtagande att respektera mänskliga rättigheter fastslås. Parlamentet anser att de lämpliga åtgärder som vidtagits i enlighet med denna klausul endast rör genomförandet av det berörda avtalet på så vis att de ger båda parter en rättslig grund för att skjuta upp tillämpningen av eller häva avtalet. Parlamentet anser följaktligen att införandet av klausuler om mänskliga rättigheter och av autonoma eller unilaterala sanktioner måste gå hand i hand.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar därför att klausuler om mänskliga rättigheter systematiskt inbegrips och insisterar på att en särskild genomförandemekanism införlivas i alla de nya bilaterala avtal som undertecknas med tredjeländer, även sektoriella avtal. Parlamentet erinrar i detta hänseende om vikten av de rekommendationer som utarbetats för att göra genomförandet av klausulen mer effektivt och systematiskt, nämligen utarbetande av mål och referenskriterier och regelbunden utvärdering. Parlamentet upprepar att klausuler om mänskliga rättigheter bör genomföras med hjälp av ett mer öppet samrådsförfarande mellan parterna, inbegripet parlamentet och det civila samhället, med en detaljerad beskrivning av de politiska och rättsliga mekanismer som ska användas om en förfrågan om bilateralt samarbete får avslag på grund av att upprepade och/eller systematiska brott mot mänskliga rättigheter har begåtts i strid med internationell rätt. Parlamentet stöder den procedurmodell som tillämpas enligt Cotonouavtalet för att reagera på allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, för demokratiprinciperna och för rättsstatsprincipen. Systemet med intensiv politisk dialog (artikel 8 i Cotonouavtalet) och samråd (artikel 96 i Cotonouavtalet) före och efter antagandet av lämpliga åtgärder har i flera fall visat sig vara ett framgångsrikt sätt att förbättra läget i det berörda landet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar därför att klausuler om mänskliga rättigheter systematiskt inbegrips och insisterar på att en särskild genomförandemekanism införlivas i alla de nya bilaterala avtal som undertecknas med tredjeländer, även sektoriella avtal. Parlamentet erinrar i detta hänseende om vikten av de rekommendationer som utarbetats för att göra genomförandet av klausulen mer effektivt och systematiskt, nämligen utarbetande av mål och referenskriterier och regelbunden utvärdering. Parlamentet upprepar att klausuler om mänskliga rättigheter bör genomföras med hjälp av ett mer öppet samrådsförfarande mellan parterna, inbegripet parlamentet och det civila samhället, med en detaljerad beskrivning av de politiska och rättsliga mekanismer som ska användas om en förfrågan om bilateralt samarbete får avslag på grund av att upprepade och/eller systematiska brott mot mänskliga rättigheter har begåtts i strid med internationell rätt. Parlamentet stöder den procedurmodell som tillämpas enligt Cotonouavtalet för att reagera på allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, för demokratiprinciperna och för rättsstatsprincipen. Systemet med intensiv politisk dialog (artikel 8 i Cotonouavtalet) och samråd (artikel 96 i Cotonouavtalet) före och efter antagandet av lämpliga åtgärder har i flera fall visat sig vara ett framgångsrikt sätt att förbättra läget i det berörda landet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att inte lägga fram förslag om frihandelsavtal och/eller associeringsavtal – även om de innehåller en människorättsklausul – för regeringar i länder där det enligt rapporter från FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter förekommer omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att inte lägga fram förslag om frihandelsavtal och/eller associeringsavtal – även om de innehåller en människorättsklausul – för regeringar i länder där det enligt rapporter från FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter förekommer omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 21. | Europaparlamentet anser att ett ihållande läge där mänskliga rättigheter kränks utan att detta följs av lämpliga restriktiva åtgärder allvarligt drabbar unionens strategi för mänskliga rättigheter, unionens sanktionspolitik och unionens trovärdighet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att ett ihållande läge där mänskliga rättigheter kränks utan att detta följs av lämpliga restriktiva åtgärder allvarligt drabbar unionens strategi för mänskliga rättigheter, unionens sanktionspolitik och unionens trovärdighet.

| 22. | Europaparlamentet anser att sanktionspolitiken blir mycket mer effektiv om den ingår i en sammanhängande människorättsstrategi. Parlamentet upprepar sitt krav på att rådet och kommissionen i alla landstrategidokument och i andra handlingar av samma slag bör utarbeta en särskild strategi för de mänskliga rättigheterna och det demokratiska läget. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att sanktionspolitiken blir mycket mer effektiv om den ingår i en sammanhängande människorättsstrategi. Parlamentet upprepar sitt krav på att rådet och kommissionen i alla landstrategidokument och i andra handlingar av samma slag bör utarbeta en särskild strategi för de mänskliga rättigheterna och det demokratiska läget.

| 23. | Europaparlamentet anser att dialoger och samråd om mänskliga rättigheter ovillkorligen och systematiskt bör omfatta diskussioner om vilka framsteg som gjorts i uppfyllandet av de mål och riktmärken som fastställts vid tiden för införande av de restriktiva åtgärderna. Parlamentet anser samtidigt att de mål som nås vid människorättsdialoger och samråd inte i något hänseende får ersätta genomförandet av sanktionernas mål. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att dialoger och samråd om mänskliga rättigheter ovillkorligen och systematiskt bör omfatta diskussioner om vilka framsteg som gjorts i uppfyllandet av de mål och riktmärken som fastställts vid tiden för införande av de restriktiva åtgärderna. Parlamentet anser samtidigt att de mål som nås vid människorättsdialoger och samråd inte i något hänseende får ersätta genomförandet av sanktionernas mål.

Samordnade åtgärder av världssamfundet

| 24. | Europaparlamentet anser att samordnade åtgärder från världssamfundets sida har ett större inflytande än olika icke-parallella åtgärder av stater eller regioner. Parlamentet välkomnar följaktligen att EU:s sanktionspolitik även i fortsättningen bör baseras på idén om att ge FN:s system företräde. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att samordnade åtgärder från världssamfundets sida har ett större inflytande än olika icke-parallella åtgärder av stater eller regioner. Parlamentet välkomnar följaktligen att EU:s sanktionspolitik även i fortsättningen bör baseras på idén om att ge FN:s system företräde.

| 25. | Då sanktioner från FN:s säkerhetsråd saknas uppmanar Europaparlamentet rådet att samarbeta med stater utanför EU som utfärdar sanktioner, dela information, samt samordna åtgärder på internationell nivå för att hindra undandragande av sanktioner och i så hög grad som möjligt förbättra effektiviteten hos och genomförandet av EU:s sanktioner och andra sanktioner, i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

25.

Då sanktioner från FN:s säkerhetsråd saknas uppmanar Europaparlamentet rådet att samarbeta med stater utanför EU som utfärdar sanktioner, dela information, samt samordna åtgärder på internationell nivå för att hindra undandragande av sanktioner och i så hög grad som möjligt förbättra effektiviteten hos och genomförandet av EU:s sanktioner och andra sanktioner, i enlighet med internationell rätt.

| 26. | Europaparlamentet anser att EU bör försöka samarbeta med andra regionala organisationer, såsom Afrikanska unionen och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), för att främja mänskliga rättigheter och säkerställa samordningen av sanktionsåtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att EU bör försöka samarbeta med andra regionala organisationer, såsom Afrikanska unionen och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), för att främja mänskliga rättigheter och säkerställa samordningen av sanktionsåtgärder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU att systematiskt utveckla en dialog med stater som inte utfärdar sanktioner i syfte att nå en gemensam ståndpunkt om restriktiva åtgärder, särskilt på regional nivå. Parlamentet påpekar att sanktioner, vilket har blivit uppenbart i fallet Burma/Myanmar, inte ofta leder till en nödvändig förändring av politik eller agerande om världssamfundet är splittrat och om betydelsefulla aktörer inte är delaktiga i genomförandet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU att systematiskt utveckla en dialog med stater som inte utfärdar sanktioner i syfte att nå en gemensam ståndpunkt om restriktiva åtgärder, särskilt på regional nivå. Parlamentet påpekar att sanktioner, vilket har blivit uppenbart i fallet Burma/Myanmar, inte ofta leder till en nödvändig förändring av politik eller agerande om världssamfundet är splittrat och om betydelsefulla aktörer inte är delaktiga i genomförandet.

| 28. | Europaparlamentet kräver att rådet och kommissionen systematiskt på dagordningen för de politiska dialogerna med stater som inte påfört sanktioner införlivar frågan om dessa staters betydelse för och inflytande på den berörda regimen eller de berörda icke-statliga aktörerna, oavsett om det rör sig om enskilda personer, organisationer eller företag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet kräver att rådet och kommissionen systematiskt på dagordningen för de politiska dialogerna med stater som inte påfört sanktioner införlivar frågan om dessa staters betydelse för och inflytande på den berörda regimen eller de berörda icke-statliga aktörerna, oavsett om det rör sig om enskilda personer, organisationer eller företag.

| 29. | Europaparlamentet anser att utsikterna till ett undertecknande av ett frihandelsavtal med en region i ett sanktionsdrabbat land bör användas som ”morot” och påtryckningsmedel och att ett sådant avtal hur som helst bör utesluta länder som påförts sanktioner. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att utsikterna till ett undertecknande av ett frihandelsavtal med en region i ett sanktionsdrabbat land bör användas som ”morot” och påtryckningsmedel och att ett sådant avtal hur som helst bör utesluta länder som påförts sanktioner.

Upprättande av tydliga beslutsprocesser, mål, riktmärken och granskningsmekanismer

| 30. | Europaparlamentet understryker behovet av en djupgående analys av varje specifik situation som föregår införandet av sanktioner för att man ska kunna bedöma den potentiella inverkan av olika sanktioner och bestämma vilka som är mest effektiva, mot bakgrund av alla andra relevanta faktorer och jämförbara erfarenheter. Parlamentet anser att en sådan förhandsanalys är desto mer berättigad eftersom det är svårt att återgå till ursprungsläget när en sanktionsprocess väl inletts utan att det skadar EU:s trovärdighet eller inverkar på EU:s nödvändiga stöd till befolkningen i det berörda tredjelandet, eftersom myndigheterna i det berörda landet kan komma att använda sig av EU:s beslut. Parlamentet noterar i detta sammanhang den gällande praxis som innebär att man diskuterar de föreslagna sanktionernas lämplighet, art och effektivitet i rådet på grundval av den bedömning som utförs av EU:s beskickningschefer i det berörda landet. Parlamentet kräver att en rapport av oberoende experter bör inbegripas i en sådan bedömning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker behovet av en djupgående analys av varje specifik situation som föregår införandet av sanktioner för att man ska kunna bedöma den potentiella inverkan av olika sanktioner och bestämma vilka som är mest effektiva, mot bakgrund av alla andra relevanta faktorer och jämförbara erfarenheter. Parlamentet anser att en sådan förhandsanalys är desto mer berättigad eftersom det är svårt att återgå till ursprungsläget när en sanktionsprocess väl inletts utan att det skadar EU:s trovärdighet eller inverkar på EU:s nödvändiga stöd till befolkningen i det berörda tredjelandet, eftersom myndigheterna i det berörda landet kan komma att använda sig av EU:s beslut. Parlamentet noterar i detta sammanhang den gällande praxis som innebär att man diskuterar de föreslagna sanktionernas lämplighet, art och effektivitet i rådet på grundval av den bedömning som utförs av EU:s beskickningschefer i det berörda landet. Parlamentet kräver att en rapport av oberoende experter bör inbegripas i en sådan bedömning.

| 31. | Europaparlamentet understryker emellertid att en sådan analys inte bör användas i syfte att försena godkännandet av sanktioner och betonar i detta sammanhang att det förfarande i två steg som tillämpas för införandet av sanktioner enligt Gusp ger utrymme för en akut politisk reaktion, inledningsvis genom antagandet av en gemensam ståndpunkt som fastställs efter en mer djupgående analys av förordningen, med en detaljerad beskrivning av sanktionernas art och omfattning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker emellertid att en sådan analys inte bör användas i syfte att försena godkännandet av sanktioner och betonar i detta sammanhang att det förfarande i två steg som tillämpas för införandet av sanktioner enligt Gusp ger utrymme för en akut politisk reaktion, inledningsvis genom antagandet av en gemensam ståndpunkt som fastställs efter en mer djupgående analys av förordningen, med en detaljerad beskrivning av sanktionernas art och omfattning.

| 32. | Europaparlamentet kräver att tydliga och specifika riktmärken inbegrips systematiskt i de rättsliga instrumenten som villkor för upphävande av sanktionerna. Parlamentet insisterar framför allt på att referenskriterierna bygger på utlåtanden från oberoende experter, och att dessa kriterier inte ändras med tiden utifrån de politiska förändringarna inom rådet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet kräver att tydliga och specifika riktmärken inbegrips systematiskt i de rättsliga instrumenten som villkor för upphävande av sanktionerna. Parlamentet insisterar framför allt på att referenskriterierna bygger på utlåtanden från oberoende experter, och att dessa kriterier inte ändras med tiden utifrån de politiska förändringarna inom rådet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta ett belysande granskningsförfarande för sanktioner, som särskilt omfattar ett systematiskt inbegripande av en granskningsklausul som innebär en revidering av sanktionssystemet utifrån de riktmärken som fastställts och en utvärdering av huruvida målen har uppnåtts. Parlamentet betonar att avsiktsförklaringar eller viljan att inleda förfaranden för att nå positiva resultat bör välkomnas, men poängterar att detta inte i något hänseende vid utvärderingen av sanktioner bör ersätta konkreta och verkliga framsteg i syfte att nå referenskriterierna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta ett belysande granskningsförfarande för sanktioner, som särskilt omfattar ett systematiskt inbegripande av en granskningsklausul som innebär en revidering av sanktionssystemet utifrån de riktmärken som fastställts och en utvärdering av huruvida målen har uppnåtts. Parlamentet betonar att avsiktsförklaringar eller viljan att inleda förfaranden för att nå positiva resultat bör välkomnas, men poängterar att detta inte i något hänseende vid utvärderingen av sanktioner bör ersätta konkreta och verkliga framsteg i syfte att nå referenskriterierna.

| 34. | Europaparlamentet anser att det vapenembargo som påförts Kina visar på unionens konsekvens och samstämdhet, med tanke på att detta embargo ursprungligen beslutades efter massakern på Himmelska fridens torg 1989 och att EU hittills inte mottagit någon förklaring till denna massaker, varför det saknas skäl att häva embargot. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det vapenembargo som påförts Kina visar på unionens konsekvens och samstämdhet, med tanke på att detta embargo ursprungligen beslutades efter massakern på Himmelska fridens torg 1989 och att EU hittills inte mottagit någon förklaring till denna massaker, varför det saknas skäl att häva embargot.

| 35. | Europaparlamentet kräver att konstellationen ”sanktioner” inom arbetsgruppen med råd för yttre förbindelser (Relex/sanktioner) fullt ut genomför sitt uppdrag. Parlamentet insisterar särskilt på behovet av att genomföra undersökningar innan sanktioner införs och att regelbundet tillhandahålla aktuell information om utvecklingen efter att de införts och att utarbeta bästa praxis för genomförandet och tillämpningen av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet kräver att konstellationen ”sanktioner” inom arbetsgruppen med råd för yttre förbindelser (Relex/sanktioner) fullt ut genomför sitt uppdrag. Parlamentet insisterar särskilt på behovet av att genomföra undersökningar innan sanktioner införs och att regelbundet tillhandahålla aktuell information om utvecklingen efter att de införts och att utarbeta bästa praxis för genomförandet och tillämpningen av restriktiva åtgärder.

| 36. | Europaparlamentet anser att stater och internationella och regionala organisationer bör hållas ansvariga för internationellt olagliga handlingar i samband med påförandet av sanktioner och betonar i detta avseende behovet av en rättslig mekanism för att garantera att internationell rätt och humanitär rätt följs. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att stater och internationella och regionala organisationer bör hållas ansvariga för internationellt olagliga handlingar i samband med påförandet av sanktioner och betonar i detta avseende behovet av en rättslig mekanism för att garantera att internationell rätt och humanitär rätt följs.

| 37. | Europaparlamentet kräver att parlamentet bör vara delaktigt i alla skeden av ett sanktionsförfarande: beslutsprocessen som leder till sanktioner, valet av mest lämpliga sanktioner för situationen samt fastställande av riktmärken och utvärderingen av deras genomförande inom ramen för granskningsmekanismen samt upphävandet av sanktionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet kräver att parlamentet bör vara delaktigt i alla skeden av ett sanktionsförfarande: beslutsprocessen som leder till sanktioner, valet av mest lämpliga sanktioner för situationen samt fastställande av riktmärken och utvärderingen av deras genomförande inom ramen för granskningsmekanismen samt upphävandet av sanktionen.

Riktade sanktioner som ett effektivare verktyg?

| 38. | Europaparlamentet beklagar att det på grund av avsaknaden av utvärderingar inte går att bedöma de berörda åtgärdernas effektivitet. Parlamentet erkänner dock EU:s starka humanitära engagemang, som har lett till upphävande av generella ekonomiska sanktioner, vilket tidigare skett i fallet Irak, samt till införande av mer riktade, ”smarta” sanktioner som syftar till att få maximala följder för dem vilkas agerande de syftar till att påverka samtidigt som de får minimala negativa humanitära följder och effekter för personer som de inte riktas mot och grannländer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar att det på grund av avsaknaden av utvärderingar inte går att bedöma de berörda åtgärdernas effektivitet. Parlamentet erkänner dock EU:s starka humanitära engagemang, som har lett till upphävande av generella ekonomiska sanktioner, vilket tidigare skett i fallet Irak, samt till införande av mer riktade, ”smarta” sanktioner som syftar till att få maximala följder för dem vilkas agerande de syftar till att påverka samtidigt som de får minimala negativa humanitära följder och effekter för personer som de inte riktas mot och grannländer.

| 39. | Europaparlamentet anser att det är mycket osannolikt att ekonomiska sanktioner som används isolerade från andra politiska instrument tvingar en regim som är föremål för sanktioner att göra några större politiska förändringar. Vidare understryker parlamentet att vittgående ekonomiska inskränkningar kan komma till ett allt för högt ekonomiskt och humanitärt pris, och upprepar därför sitt krav på noggrannare utformade och mer riktade ekonomiska sanktioner, utformade för att huvudsakligen ha inverkan på centrala ledare för regimer som är föremål för sanktioner och på personer som begår brott mot mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det är mycket osannolikt att ekonomiska sanktioner som används isolerade från andra politiska instrument tvingar en regim som är föremål för sanktioner att göra några större politiska förändringar. Vidare understryker parlamentet att vittgående ekonomiska inskränkningar kan komma till ett allt för högt ekonomiskt och humanitärt pris, och upprepar därför sitt krav på noggrannare utformade och mer riktade ekonomiska sanktioner, utformade för att huvudsakligen ha inverkan på centrala ledare för regimer som är föremål för sanktioner och på personer som begår brott mot mänskliga rättigheter.

| 40. | Europaparlamentet understryker att alla ekonomiska sanktioner främst måste riktas mot sektorer som inte är arbetsintensiva och som har begränsad betydelse för små och medelstora företag, eftersom dessa är viktiga både för den ekonomiska utvecklingen och för inkomstfördelningen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att alla ekonomiska sanktioner främst måste riktas mot sektorer som inte är arbetsintensiva och som har begränsad betydelse för små och medelstora företag, eftersom dessa är viktiga både för den ekonomiska utvecklingen och för inkomstfördelningen.

| 41. | Europaparlamentet stöder användningen av riktade finansiella sanktioner mot centrala ledare för regimer som är föremål för sanktioner och deras närmaste familjemedlemmar, som direkt påverkar inkomsten för de individer som sanktionerna är riktade mot. Parlamentet understryker att sådana sanktioner måste åtföljas av lämpliga åtgärder mot ekonomiska aktörer inom EU som samarbetar med dessa personer. Parlamentet betonar att riktade produktsanktioner, som riktas mot en specifik eller betydelsefull inkomstkälla för en regim, utgör en risk för mer omfattande, godtyckliga följder för befolkningen och skulle kunna gynna utvecklingen av en ”svart ekonomi”. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet stöder användningen av riktade finansiella sanktioner mot centrala ledare för regimer som är föremål för sanktioner och deras närmaste familjemedlemmar, som direkt påverkar inkomsten för de individer som sanktionerna är riktade mot. Parlamentet understryker att sådana sanktioner måste åtföljas av lämpliga åtgärder mot ekonomiska aktörer inom EU som samarbetar med dessa personer. Parlamentet betonar att riktade produktsanktioner, som riktas mot en specifik eller betydelsefull inkomstkälla för en regim, utgör en risk för mer omfattande, godtyckliga följder för befolkningen och skulle kunna gynna utvecklingen av en ”svart ekonomi”.

| 42. | Europaparlamentet anser att sanktioner av ekonomisk och finansiell art, även när de är riktade, måste efterlevas av alla såväl fysiska som juridiska personer som bedriver kommersiell verksamhet inom EU, även medborgare i tredjeländer liksom EU-medborgare – och juridiska personer som registrerats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat – som bedriver kommersiell verksamhet utanför EU. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att sanktioner av ekonomisk och finansiell art, även när de är riktade, måste efterlevas av alla såväl fysiska som juridiska personer som bedriver kommersiell verksamhet inom EU, även medborgare i tredjeländer liksom EU-medborgare – och juridiska personer som registrerats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat – som bedriver kommersiell verksamhet utanför EU.

| 43. | Europaparlamentet kräver en begränsad tillämpning av de ”särskilda undantagen” för frysande av tillgångar. Parlamentet kräver att det utarbetas ett särskilt förfarande för invändningar i den händelse att en medlemsstat vill bevilja ett undantag för frysande av tillgångar, eftersom effektiviteten hos de restriktiva åtgärderna urholkas vid avsaknad av ett sådant förfarande med tanke på att medlemsstaterna bara behöver underrätta kommissionen i förväg om ett sådant undantag. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet kräver en begränsad tillämpning av de ”särskilda undantagen” för frysande av tillgångar. Parlamentet kräver att det utarbetas ett särskilt förfarande för invändningar i den händelse att en medlemsstat vill bevilja ett undantag för frysande av tillgångar, eftersom effektiviteten hos de restriktiva åtgärderna urholkas vid avsaknad av ett sådant förfarande med tanke på att medlemsstaterna bara behöver underrätta kommissionen i förväg om ett sådant undantag.

| 44. | Europaparlamentet kräver åtgärder för att förbättra tillämpningen av EU:s riktade finansiella sanktioner, för att se till att personer och organ som är föremål för sanktioner i stor omfattning genom åtgärderna i praktiken förvägras tillgång till alla finansiella tjänster inom EU:s jurisdiktion, inklusive dem som passerar banker inom EU som fungerar som clearingcentraler eller för vilka finansiella tjänster inom EU:s jurisdiktion används på annat sätt. Parlamentet betonar behovet av större flexibilitet vid spridning av sanktionslistor inom EU och inom medlemsstaterna till alla som omfattas av skyldigheterna i tredje penningtvättsdirektivet (19). Parlamentet föreslår att varje medlemsstat utser en institution som ansvarar för att denna information sprids. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet kräver åtgärder för att förbättra tillämpningen av EU:s riktade finansiella sanktioner, för att se till att personer och organ som är föremål för sanktioner i stor omfattning genom åtgärderna i praktiken förvägras tillgång till alla finansiella tjänster inom EU:s jurisdiktion, inklusive dem som passerar banker inom EU som fungerar som clearingcentraler eller för vilka finansiella tjänster inom EU:s jurisdiktion används på annat sätt. Parlamentet betonar behovet av större flexibilitet vid spridning av sanktionslistor inom EU och inom medlemsstaterna till alla som omfattas av skyldigheterna i tredje penningtvättsdirektivet (19). Parlamentet föreslår att varje medlemsstat utser en institution som ansvarar för att denna information sprids.

| 45. | Europaparlamentet kräver ett ökat samarbete från rådets och kommissionens sida med SWIFT:s ledning och aktieägare i Europa, så att man uppnår bättre resultat med frysande av svartlistade konton och eliminering av penningöverföringar från/till sådana konton. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver ett ökat samarbete från rådets och kommissionens sida med SWIFT:s ledning och aktieägare i Europa, så att man uppnår bättre resultat med frysande av svartlistade konton och eliminering av penningöverföringar från/till sådana konton.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka möjligheter och sätt att använda frusna inkomster, som tillhör myndigheter som är föremål för sanktioner, på ett konstruktivt sätt, exempelvis genom att anslå dem till offer för brott mot mänskliga rättigheter eller i utvecklingssyfte inom ramen för kapitel VII i FN:s stadga. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka möjligheter och sätt att använda frusna inkomster, som tillhör myndigheter som är föremål för sanktioner, på ett konstruktivt sätt, exempelvis genom att anslå dem till offer för brott mot mänskliga rättigheter eller i utvecklingssyfte inom ramen för kapitel VII i FN:s stadga.

| 47. | Europaparlamentet noterar att vapenembargon är en form av sanktioner som enligt uppförandekoden för vapenexport är utformade för att stoppa flödet av vapen och militär utrustning till konfliktområden och till regimer som förmodligen kommer att använda dessa till internt förtryck eller till angrepp mot ett annat land. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar att vapenembargon är en form av sanktioner som enligt uppförandekoden för vapenexport är utformade för att stoppa flödet av vapen och militär utrustning till konfliktområden och till regimer som förmodligen kommer att använda dessa till internt förtryck eller till angrepp mot ett annat land.

| 48. | Europaparlamentet kräver ett samordnat samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i fråga om genomförande av EU:s vapenembargon, som tillämpas av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet kräver ett samordnat samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i fråga om genomförande av EU:s vapenembargon, som tillämpas av alla medlemsstater.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta den gemensamma ståndpunkten om vapenexport som kommer att göra den befintliga uppförandekoden för vapenexport rättsligt bindande. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta den gemensamma ståndpunkten om vapenexport som kommer att göra den befintliga uppförandekoden för vapenexport rättsligt bindande.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta arbetet för en förbättring av FN:s övervaknings- och verkställighetsförmåga, och stöder uppfattningen att en permanent FN-grupp bör upprättas för att bedöma handeln med konfliktprodukter och värdet av sanktioner i detta sammanhang. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta arbetet för en förbättring av FN:s övervaknings- och verkställighetsförmåga, och stöder uppfattningen att en permanent FN-grupp bör upprättas för att bedöma handeln med konfliktprodukter och värdet av sanktioner i detta sammanhang.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att restriktioner beträffande inresa (reseförbud, visumförbud) utgör ett av de inledande stegen inom EU:s sanktionsordning och medför ett förbud för svartlistade personer och icke-statliga organ att närvara vid EU:s officiella möten och också mot att resa in i EU av privata skäl. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om att restriktioner beträffande inresa (reseförbud, visumförbud) utgör ett av de inledande stegen inom EU:s sanktionsordning och medför ett förbud för svartlistade personer och icke-statliga organ att närvara vid EU:s officiella möten och också mot att resa in i EU av privata skäl.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar med oro att medlemsstaternas efterlevnad av EU:s visumförbud inte har varit optimalt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en gemensam strategi vid tillämpning av reserestriktioner och de relevanta undantagsklausulerna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar med oro att medlemsstaternas efterlevnad av EU:s visumförbud inte har varit optimalt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en gemensam strategi vid tillämpning av reserestriktioner och de relevanta undantagsklausulerna.

Respekt för mänskliga rättigheter vid tillämpning av riktade sanktioner i kampen mot terrorism

| 53. | Europaparlamentet tar hänsyn till att både EU:s egna antiterroristsanktioner och EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds antiterroristsanktioner är föremål för flera mål vid EG-domstolen och förstainstansrätten. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet tar hänsyn till att både EU:s egna antiterroristsanktioner och EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds antiterroristsanktioner är föremål för flera mål vid EG-domstolen och förstainstansrätten.

| 54. | Europaparlamentet påminner om EU-medlemsstaternas åtagande att utarbeta sanktioner i enlighet med artikel 6.2 EUF, enligt vilken unionen ska respektera de grundläggande rättigheter som garanteras genom Europakonventionen och som följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. Parlamentet betonar att de befintliga förfarandena för svartlistning är bristfälliga i fråga om rättssäkerhet och rättsmedel på både EU-nivå och FN-nivå. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att ta alla konsekvenser av och fullt ut tillämpa förstainstansrättens domar angående EU:s autonoma sanktioner. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner om EU-medlemsstaternas åtagande att utarbeta sanktioner i enlighet med artikel 6.2 EUF, enligt vilken unionen ska respektera de grundläggande rättigheter som garanteras genom Europakonventionen och som följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. Parlamentet betonar att de befintliga förfarandena för svartlistning är bristfälliga i fråga om rättssäkerhet och rättsmedel på både EU-nivå och FN-nivå. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att ta alla konsekvenser av och fullt ut tillämpa förstainstansrättens domar angående EU:s autonoma sanktioner.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se över det befintliga förfarandet för svartlistning och avlistning, så att svartlistade individers och organs förfarandemässiga och faktiska mänskliga rättigheter, och framför allt internationella normer, respekteras i fråga om att få tillgång till ett effektivt rättsmedel inför ett oberoende och objektivt organ och korrekta rättsförfaranden, inklusive rätten att underrättas och få tillräcklig information om de anklagelser som väckts mot individen eller organet i fråga och om de beslut som fattas och rätten till ersättning för eventuella brott mot mänskliga rättigheter. Parlamentet begär på samma sätt att EU:s medlemsstater främjar en sådan granskning inom ramen för FN:s mekanismer för att säkerställa respekt för grundläggande rättigheter vid tillämpning av riktade sanktioner i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se över det befintliga förfarandet för svartlistning och avlistning, så att svartlistade individers och organs förfarandemässiga och faktiska mänskliga rättigheter, och framför allt internationella normer, respekteras i fråga om att få tillgång till ett effektivt rättsmedel inför ett oberoende och objektivt organ och korrekta rättsförfaranden, inklusive rätten att underrättas och få tillräcklig information om de anklagelser som väckts mot individen eller organet i fråga och om de beslut som fattas och rätten till ersättning för eventuella brott mot mänskliga rättigheter. Parlamentet begär på samma sätt att EU:s medlemsstater främjar en sådan granskning inom ramen för FN:s mekanismer för att säkerställa respekt för grundläggande rättigheter vid tillämpning av riktade sanktioner i kampen mot terrorism.

| 56. | Europaparlamentet anser att artikel 75 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en möjlighet som Europaparlamentet måste använda för att avhjälpa bristerna i det aktuella tillvägagångssättet för att sätta upp namn på en svart lista och stöder all pågående parlamentsverksamhet som ska föras upp på dagordningen för lagstiftningsprogrammet 2009. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att artikel 75 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en möjlighet som Europaparlamentet måste använda för att avhjälpa bristerna i det aktuella tillvägagångssättet för att sätta upp namn på en svart lista och stöder all pågående parlamentsverksamhet som ska föras upp på dagordningen för lagstiftningsprogrammet 2009.

| 57. | Europaparlamentet beklagar att inget av de rättsliga organen kan bedöma lämpligheten hos svartlistning, med tanke på att de bevis som leder till svartlistning primärt baseras på information som kontrolleras av underrättelsetjänster och inte är offentlig, vilket ligger i sakens natur. Parlamentet vidhåller dock att denna grundläggande skönsmässigt inte bör utgöra grund för straffrihet vid överträdelser av den internationella rätten. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att garantera en effektiv parlamentarisk kontroll av underrättelsetjänsternas arbete och anser att parlamentet måste involveras i det arbete som redan utförs inom konferensen av tillsynskommittéer för medlemsstaternas underrättelsetjänster. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet beklagar att inget av de rättsliga organen kan bedöma lämpligheten hos svartlistning, med tanke på att de bevis som leder till svartlistning primärt baseras på information som kontrolleras av underrättelsetjänster och inte är offentlig, vilket ligger i sakens natur. Parlamentet vidhåller dock att denna grundläggande skönsmässigt inte bör utgöra grund för straffrihet vid överträdelser av den internationella rätten. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att garantera en effektiv parlamentarisk kontroll av underrättelsetjänsternas arbete och anser att parlamentet måste involveras i det arbete som redan utförs inom konferensen av tillsynskommittéer för medlemsstaternas underrättelsetjänster.

| 58. | Europaparlamentet framhåller dock att systemet med antiterroristlistor, förutsatt att det är förenligt med EG-domstolens senaste rättspraxis, är ett effektivt instrument i Europeiska unionens politik för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet framhåller dock att systemet med antiterroristlistor, förutsatt att det är förenligt med EG-domstolens senaste rättspraxis, är ett effektivt instrument i Europeiska unionens politik för att bekämpa terrorism.

| 59. | Europaparlamentet betonar att terrorismen är ett hot mot säkerheten och friheten och uppmanar därför med kraft rådet att se över och uppdatera listan med terroristorganisationer och att beakta den verksamhet som dessa organisationer bedriver i alla världsdelar. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att terrorismen är ett hot mot säkerheten och friheten och uppmanar därför med kraft rådet att se över och uppdatera listan med terroristorganisationer och att beakta den verksamhet som dessa organisationer bedriver i alla världsdelar.

För en blandad sanktionspolitik

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att EU alltid har förespråkat en positiv användning av sanktioner i syfte att få till stånd förändringar. Parlamentet betonar i detta hänseende att det är viktigt att prioritera integrerade övergripande åtgärder genom en graderad strategi med påtryckningar och incitament. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet konstaterar att EU alltid har förespråkat en positiv användning av sanktioner i syfte att få till stånd förändringar. Parlamentet betonar i detta hänseende att det är viktigt att prioritera integrerade övergripande åtgärder genom en graderad strategi med påtryckningar och incitament.

| 61. | Europaparlamentet anser att en öppenhetsstrategi och sanktionspolitiken inte utesluter varandra. EU:s sanktionspolitik kan därför bidra till att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna i det sanktionsdrabbade landet om politiken uttryckligen omvandlas till en politik med positiva åtgärder. Parlamentet noterar i detta avseende den serie sanktioner som infördes i fråga om Uzbekistan under perioden november 2007–april 2008: även om man upprätthöll de sanktioner som införts till följd av underlåtandet att uppfylla utgångskriterier i samband med en undersökning av Andijanmassakern och respekten för mänskliga rättigheter i ett år, så beslutade rådet att upphäva införandet av visumförbud och ge den uzbekiska regeringen sex månader att uppfylla en rad kriterier för mänskliga rättigheter, med ett framträdande hot om ett automatiskt återinförande av visumförbudet. Parlamentet noterar att denna blandning av engagemang och sanktioner medförde en viss positiv utveckling tack vare det eventuella automatiska återinförandet av sanktionerna och definitionen av exakta villkor. Parlamentet betonar att dessa villkor måste kunna uppfyllas inom en begränsad tidsperiod och vara relevanta för det allmänna sanktionssystemet. Parlamentet beklagar dock att detta ännu inte lett till någon betydande positiv utveckling och att samarbetet med den uzbekiska regeringen fortsatt lyser med sin frånvaro. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att en öppenhetsstrategi och sanktionspolitiken inte utesluter varandra. EU:s sanktionspolitik kan därför bidra till att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna i det sanktionsdrabbade landet om politiken uttryckligen omvandlas till en politik med positiva åtgärder. Parlamentet noterar i detta avseende den serie sanktioner som infördes i fråga om Uzbekistan under perioden november 2007–april 2008: även om man upprätthöll de sanktioner som införts till följd av underlåtandet att uppfylla utgångskriterier i samband med en undersökning av Andijanmassakern och respekten för mänskliga rättigheter i ett år, så beslutade rådet att upphäva införandet av visumförbud och ge den uzbekiska regeringen sex månader att uppfylla en rad kriterier för mänskliga rättigheter, med ett framträdande hot om ett automatiskt återinförande av visumförbudet. Parlamentet noterar att denna blandning av engagemang och sanktioner medförde en viss positiv utveckling tack vare det eventuella automatiska återinförandet av sanktionerna och definitionen av exakta villkor. Parlamentet betonar att dessa villkor måste kunna uppfyllas inom en begränsad tidsperiod och vara relevanta för det allmänna sanktionssystemet. Parlamentet beklagar dock att detta ännu inte lett till någon betydande positiv utveckling och att samarbetet med den uzbekiska regeringen fortsatt lyser med sin frånvaro.

| 62. | Europaparlamentet kräver med eftertryck att sanktioner, inom ramen för en bred strategi, systematiskt åtföljs av skärpta positiva åtgärder för att stödja det civila samhället, människorättsförespråkare och alla slags projekt för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet kräver att tematiska program och instrument (Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (20), icke-statliga aktörer, investeringar i människor) fullt ut bidrar till genomförandet av detta mål. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet kräver med eftertryck att sanktioner, inom ramen för en bred strategi, systematiskt åtföljs av skärpta positiva åtgärder för att stödja det civila samhället, människorättsförespråkare och alla slags projekt för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet kräver att tematiska program och instrument (Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (20), icke-statliga aktörer, investeringar i människor) fullt ut bidrar till genomförandet av detta mål.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta vara på den möjlighet som ges genom ratificeringen av Lissabonfördraget och det påföljande upprättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder för att garantera maximal samstämmighet mellan EU:s olika instrument för yttre åtgärder som en central faktor för att förbättra effektiviteten i EU:s sanktionspolitik. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta vara på den möjlighet som ges genom ratificeringen av Lissabonfördraget och det påföljande upprättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder för att garantera maximal samstämmighet mellan EU:s olika instrument för yttre åtgärder som en central faktor för att förbättra effektiviteten i EU:s sanktionspolitik.

Rekommendationer med hänsyn till EU:s institutioner och medlemsstater

| 64. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utföra en heltäckande och djupgående utvärdering av EU:s sanktionspolitik för att fastställa vilket inflytande den har och vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka den. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att lägga fram ett program med sådana åtgärder. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bedöma hur sanktionerna påverkar de berörda ländernas utvecklingspolitik och EU:s handelspolitik. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utföra en heltäckande och djupgående utvärdering av EU:s sanktionspolitik för att fastställa vilket inflytande den har och vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka den. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att lägga fram ett program med sådana åtgärder. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bedöma hur sanktionerna påverkar de berörda ländernas utvecklingspolitik och EU:s handelspolitik.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att strategierna för utvecklingsbistånd enligt instrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden överensstämmer med gällande sanktionsordningar och pågående dialoger om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att villkoren för allmänt budgetstöd, inbegripet kontrakten för millennieutvecklingsmålen, uttryckligen kopplas till kriterier för de mänskliga rättigheterna och demokrati. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att strategierna för utvecklingsbistånd enligt instrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden överensstämmer med gällande sanktionsordningar och pågående dialoger om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att villkoren för allmänt budgetstöd, inbegripet kontrakten för millennieutvecklingsmålen, uttryckligen kopplas till kriterier för de mänskliga rättigheterna och demokrati.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att dra nytta av den möjlighet som ratificeringen av Lissabonfördraget utgör, samt utnämnandet av unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik – som samtidigt kommer att vara vice ordförande för kommissionen och ordförande för rådet (utrikes frågor) – och det påföljande upprättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, för att göra EU:s externa åtgärder mer enhetliga och konsekventa och för att förbättra expertkunskaperna inom EU:s relevanta tjänsteenheter som arbetar på området för sanktioner och förbättra samarbetet mellan de olika tjänsteenheterna. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att dra nytta av den möjlighet som ratificeringen av Lissabonfördraget utgör, samt utnämnandet av unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik – som samtidigt kommer att vara vice ordförande för kommissionen och ordförande för rådet (utrikes frågor) – och det påföljande upprättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, för att göra EU:s externa åtgärder mer enhetliga och konsekventa och för att förbättra expertkunskaperna inom EU:s relevanta tjänsteenheter som arbetar på området för sanktioner och förbättra samarbetet mellan de olika tjänsteenheterna.

| 67. | Europaparlamentet kräver samtidigt ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och kommissionen för att säkerställa ett mer enhetligt och effektivt genomförande av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet kräver samtidigt ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och kommissionen för att säkerställa ett mer enhetligt och effektivt genomförande av restriktiva åtgärder.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar även de medlemsstater som är medlemmar i FN:s säkerhetsråd att systematiskt sträva efter att internationalisera EU:s sanktioner, i enlighet med artikel 19 EUF. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar även de medlemsstater som är medlemmar i FN:s säkerhetsråd att systematiskt sträva efter att internationalisera EU:s sanktioner, i enlighet med artikel 19 EUF.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, då de agerar inom ramen för FN:s säkerhetsråd, att inte överträda de skyldigheter som de åtagit sig beträffande de mänskliga rättigheterna, framför allt enligt Europakonventionen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, då de agerar inom ramen för FN:s säkerhetsråd, att inte överträda de skyldigheter som de åtagit sig beträffande de mänskliga rättigheterna, framför allt enligt Europakonventionen.

| 70. | Europaparlamentet instruerar sina organ, särskilt de ständiga och tillfälliga delegationerna, att utnyttja sina kontakter med parlament i länder som inte tillämpar sanktioner, för att öka förståelsen för de sanktionsordningar som EU tillämpar i den berörda regionen och undersöka möjligheterna för samordnade åtgärder för att främja mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet instruerar sina organ, särskilt de ständiga och tillfälliga delegationerna, att utnyttja sina kontakter med parlament i länder som inte tillämpar sanktioner, för att öka förståelsen för de sanktionsordningar som EU tillämpar i den berörda regionen och undersöka möjligheterna för samordnade åtgärder för att främja mänskliga rättigheter.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa ett nätverk av oberoende experter för att, med hänsyn till rådande behov, föreslå rådet de lämpligaste restriktiva åtgärderna och regelbundet utarbeta en rapport om hur situationen utvecklas med hänsyn till de berörda kriterierna och målen samt i förekommande fall föreslå sätt att förbättra genomförandet av sanktioner. Parlamentet anser att inrättandet av ett sådant nätverk skulle förbättra insynen i och diskussionerna om sanktioner i allmänhet, och också stärka genomförandet och den pågående övervakningen av sanktioner i specifika fall. Parlamentet anser samtidigt att kommissionen bör spela en mer aktiv roll vid utarbetandet av en tydlig EU-politik i sanktionsfrågor. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa ett nätverk av oberoende experter för att, med hänsyn till rådande behov, föreslå rådet de lämpligaste restriktiva åtgärderna och regelbundet utarbeta en rapport om hur situationen utvecklas med hänsyn till de berörda kriterierna och målen samt i förekommande fall föreslå sätt att förbättra genomförandet av sanktioner. Parlamentet anser att inrättandet av ett sådant nätverk skulle förbättra insynen i och diskussionerna om sanktioner i allmänhet, och också stärka genomförandet och den pågående övervakningen av sanktioner i specifika fall. Parlamentet anser samtidigt att kommissionen bör spela en mer aktiv roll vid utarbetandet av en tydlig EU-politik i sanktionsfrågor.

| 72. | Europaparlamentet anser att EU:s sanktionspolitik, som är en av Gusps viktigaste och känsligaste frågor, måste göras mer legitim genom att parlamentet görs delaktigt i alla skeden av förfarandet, i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget, särskilt när det gäller utarbetande och genomförande av sanktioner i form av systematiskt samråd med, och rapporter från, rådet och kommissionen. Parlamentet anser också att parlamentet bör vara delaktigt när det gäller att övervaka att de som är föremål för sanktioner uppnår riktmärken. Parlamentet uppdrar åt sitt underutskott för mänskliga rättigheter att systematisera och övervaka arbetet med alla sanktioner på detta område vars mål och referenskriterier rör de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att EU:s sanktionspolitik, som är en av Gusps viktigaste och känsligaste frågor, måste göras mer legitim genom att parlamentet görs delaktigt i alla skeden av förfarandet, i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget, särskilt när det gäller utarbetande och genomförande av sanktioner i form av systematiskt samråd med, och rapporter från, rådet och kommissionen. Parlamentet anser också att parlamentet bör vara delaktigt när det gäller att övervaka att de som är föremål för sanktioner uppnår riktmärken. Parlamentet uppdrar åt sitt underutskott för mänskliga rättigheter att systematisera och övervaka arbetet med alla sanktioner på detta område vars mål och referenskriterier rör de mänskliga rättigheterna.

*

* *

| 73. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt FN:s och Europarådets generalsekreterare. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt FN:s och Europarådets generalsekreterare.

---

(1)  EGT C 320, 28.10.1996, s. 261.

(2)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 27.

(4)  EGT L 322, 12.12.1996, s. 1.

(5)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 90.

(6)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 93.

(7)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70.

(8)  EUT L 139, 29.5.2002, s. 4.

(9)  EUT L 139, 29.5.2002, s. 9.

(10)  EUT C 98, 18.4.2008, s. 1.

(11)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

(12)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(13)  EGT C 292, 8.11.1982, s. 13.

(14)  EGT C 78, 2.4.2002, s. 32.

(15)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 214.

(16)  Artikel 96 i Cotonouavtalet av den 23 juni 2000 har följande lydelse:

”Avtalets grundsatser: samrådsförfarande och lämpliga åtgärder vad gäller mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen

| 1. | I denna artikel avses med ”part” gemenskapen och Europeiska unionens medlemsstater, å ena sidan, och var och en av AVS-staterna, å andra sidan. |
| --- | --- |

1.

I denna artikel avses med ”part” gemenskapen och Europeiska unionens medlemsstater, å ena sidan, och var och en av AVS-staterna, å andra sidan.

| 2. | a) | Om en part, trots den regelbundna politiska dialogen mellan parterna, anser att den andra parten har underlåtit att fullgöra en förpliktelse med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen enligt artikel 9.2, skall den, utom i särskilt brådskande fall, lämna den andra parten och Ministerrådet all relevant information som krävs för en ingående undersökning av situationen i syfte att söka finna en lösning som är godtagbar för båda parterna. I detta syfte skall den kalla den andra parten till samråd om i första hand de åtgärder som den parten har vidtagit eller skall vidta för att avhjälpa situationen.
  Samrådet skall äga rum på den nivå och i den form som anses mest lämpliga för att en lösning skall kunna nås. Samrådet skall inledas senast 15 dagar efter kallelsen till samråd och skall pågå under en tid som skall fastställas i samförstånd och vara beroende av kränkningens art och allvar. Samrådet skall i alla händelser inte pågå längre än 60 dagar.
  Om samrådet inte leder till en för bägge parter godtagbar lösning, om samråd avböjs eller i särskilt brådskande fall får lämpliga åtgärder vidtas. Dessa åtgärder skall återkallas så snart orsakerna till att de vidtagits inte längre föreligger. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Om en part, trots den regelbundna politiska dialogen mellan parterna, anser att den andra parten har underlåtit att fullgöra en förpliktelse med avseende på respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen enligt artikel 9.2, skall den, utom i särskilt brådskande fall, lämna den andra parten och Ministerrådet all relevant information som krävs för en ingående undersökning av situationen i syfte att söka finna en lösning som är godtagbar för båda parterna. I detta syfte skall den kalla den andra parten till samråd om i första hand de åtgärder som den parten har vidtagit eller skall vidta för att avhjälpa situationen.

Samrådet skall äga rum på den nivå och i den form som anses mest lämpliga för att en lösning skall kunna nås. Samrådet skall inledas senast 15 dagar efter kallelsen till samråd och skall pågå under en tid som skall fastställas i samförstånd och vara beroende av kränkningens art och allvar. Samrådet skall i alla händelser inte pågå längre än 60 dagar.

Om samrådet inte leder till en för bägge parter godtagbar lösning, om samråd avböjs eller i särskilt brådskande fall får lämpliga åtgärder vidtas. Dessa åtgärder skall återkallas så snart orsakerna till att de vidtagits inte längre föreligger.

| b) | Med begreppet ”särskilt brådskande fall” avses exceptionella fall av särskilt allvarlig och uppenbar kränkning av någon av de grundsatser som anges i artikel 9.2 vilken måste åtgärdas omedelbart. Den part som tillgriper förfarandet för åtgärder i särskilt brådskande fall skall parallellt underrätta den andra parten och Ministerrådet, förutsatt att tiden medger det. |
| --- | --- |

b)

Med begreppet ”särskilt brådskande fall” avses exceptionella fall av särskilt allvarlig och uppenbar kränkning av någon av de grundsatser som anges i artikel 9.2 vilken måste åtgärdas omedelbart. Den part som tillgriper förfarandet för åtgärder i särskilt brådskande fall skall parallellt underrätta den andra parten och Ministerrådet, förutsatt att tiden medger det.

| c) | Med begreppet ”lämpliga åtgärder” avses i denna artikel åtgärder som vidtas i enlighet med internationell rätt och som står i proportion till kränkningen. Vid valet av åtgärder skall de som minst stör detta avtals tillämpning prioriteras. Det skall vara underförstått att ett avbrytande tills vidare av avtalets tillämpning vore att betrakta som en sista utväg.
  Åtgärder som vidtas i särskilt brådskande fall skall omedelbart anmälas till den andra parten och till Ministerrådet. På begäran av den berörda parten kan samråd hållas i syfte att närmare undersöka situationen och, om möjligt, finna lösningar. Samrådet skall äga rum i enlighet med bestämmelserna i punkt a andra och tredje styckena.” |
| --- | --- |

c)

Med begreppet ”lämpliga åtgärder” avses i denna artikel åtgärder som vidtas i enlighet med internationell rätt och som står i proportion till kränkningen. Vid valet av åtgärder skall de som minst stör detta avtals tillämpning prioriteras. Det skall vara underförstått att ett avbrytande tills vidare av avtalets tillämpning vore att betrakta som en sista utväg.

Åtgärder som vidtas i särskilt brådskande fall skall omedelbart anmälas till den andra parten och till Ministerrådet. På begäran av den berörda parten kan samråd hållas i syfte att närmare undersöka situationen och, om möjligt, finna lösningar. Samrådet skall äga rum i enlighet med bestämmelserna i punkt a andra och tredje styckena.”

(17)  EUT L 50, 20.2.2004, s. 66.

(18)  EUT L 43, 19.2.2008, s. 39.

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15).

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 386, 29.12.2006, s. 1).

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/62

---

Torsdag 4 september 2008Ett millenium för utveckling – Mål 5: förbättring av mödrars hälsa

P6_TA(2008)0406

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om mödradödlighet inför FN:s högnivåmöte den 25 september 2008 och översynen av millennieutvecklingsmålen

2009/C 295 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av de millennieutvecklingsmål som antogs vid FN:s millennietoppmöte i september 2000,

med beaktande av den åtgärdsplan med milstolpar till 2010 som Europeiska rådet fattade beslut om vid sitt möte i juni 2008,

med beaktande av högnivåmötet om millennieutvecklingsmålen som ska hållas i FN:s högkvarter i New York den 25 september 2008,

med beaktande av kommissionens rapport om ”Millennieutvecklingsmålen 2000–2004” (SEK(2005)0456),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 december 2004, som bekräftar Europeiska unionens fullständiga engagemang för millennieutvecklingsmålen och en konsekvent politik,

med beaktande av FN:s förklaring om barnets rättigheter av den 20 november 1959, enligt vilken ”särskild vård och omsorg ska ges både barnet och dess mor, inberäknat adekvat hälsovård före och efter förlossningen” och FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 enligt vilken de undertecknande staterna ska ”säkerställa tillfredsställande hälsovård för mödrar före och efter förlossningen”,

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet” (KOM(2007)0100),

med beaktande av EU:s och Afrikas gemensamma strategi som antogs på EU-Afrika-toppmötet i Lissabon 2007,

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (1),

med beaktande av sina resolutioner av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (2) och av den 20 juni 2007 om millennieutvecklingsmålen i halvtid (3),

med beaktande av sina resolutioner av den 17 november 2005 om en utvecklingsstrategi för Afrika (4), och av den 25 oktober 2007 om läget i förbindelserna mellan EU och Afrika (5),

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och handlingsplattform som då antogs samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 och Peking + 10 den 10 juni 2000 respektive den 11 mars 2005 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra förklaringen och handlingsplattformen,

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (Europeiskt samförstånd om utveckling) (6) och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från december 2007 (7),

med beaktande av FN:s befolkningsfonds rapporter om världens befolkningssituation 2005 och 2006 ”The Promise of Equality: Gender Equity, Reproductive Health and the Millennium Development Goals” (Jämställdhetslöftet: Likvärdig behandling, reproduktiv hälsa och millennieutvecklingsmålen) respektive ”A Passage to Hope: Women and International Migration” (En resa mot hoppet: kvinnor och internationell migration),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (8),

med beaktande av protokollet till Afrikanska stadgan om de mänskliga rättigheterna och folkens rättigheter om afrikanska kvinnors rättigheter, även kallat Maputoprotokollet, som trädde i kraft den 25 november 2005, och handlingsplanen från Maputo om att genomföra den ram för kontinentens politik för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 2007–2010 som antogs vid det extra sammanträde som hölls under konferensen för Afrikanska unionens hälsovårdsministrar extra session i september 2006,

med beaktande av FN:s internationella konferens om befolkning och utveckling som hölls i Kairo i september 1994, det handlingsprogram som antogs i Kairo och de efterföljande slutdokument som antogs 1999 vid FN:s extra session fem år efter Kairokonferensen (Kairo +5) om ytterligare åtgärder för att genomföra handlingsprogrammet,

med beaktande av handlingsramen och rekommendationerna om hälsa för hållbar utveckling, som hälsovårdsministrarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet antog på sitt första möte i Bryssel i oktober 2007,

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som trädde i kraft den 3 januari 1976, särskilt artikel 12 i denna,

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 14 om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som avser bästa uppnåeliga hälsa,

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som trädde i kraft den 3 september 1981,

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Mödrahälsan är det område inom millennieutvecklingsmålen där det gjorts minst framsteg och därför är millennieutvecklingsmål 5 ett av dem som man minst sannolikt kommer att uppnå fram till 2015, i synnerhet i Afrika söder om Sahara och södra Asien. |
| --- | --- |

A.

Mödrahälsan är det område inom millennieutvecklingsmålen där det gjorts minst framsteg och därför är millennieutvecklingsmål 5 ett av dem som man minst sannolikt kommer att uppnå fram till 2015, i synnerhet i Afrika söder om Sahara och södra Asien.

| B. | Mer än en halv miljon kvinnor dör i samband med graviditet eller förlossning varje år, och 99 procent av dessa finns i utvecklingsländerna. Mödradödligheten i Afrika söder om Sahara har varit i stort sett konstant under de senaste 20 åren. Den har bara minskat med 0,1 procent årligen i regionen och en kvinna av sexton riskerar att dö i samband med graviditet och förlossning. Mödradödligheten är den allra tydligaste indikatorn på den globala ojämlikheten på hälsoområdet. |
| --- | --- |

B.

Mer än en halv miljon kvinnor dör i samband med graviditet eller förlossning varje år, och 99 procent av dessa finns i utvecklingsländerna. Mödradödligheten i Afrika söder om Sahara har varit i stort sett konstant under de senaste 20 åren. Den har bara minskat med 0,1 procent årligen i regionen och en kvinna av sexton riskerar att dö i samband med graviditet och förlossning. Mödradödligheten är den allra tydligaste indikatorn på den globala ojämlikheten på hälsoområdet.

| C. | Erfarenhet och forskning om mödradödlighet visar att det förutom geografiska skillnader också finns stora variationer som kan hänföras till ekonomi, ras och etnicitet, stad kontra landsbygd, läskunnighet och till och med språkliga eller religiösa skiljelinjer inom länder, även i industriländerna. Skillnaderna i mödradödlighet är större än för någon annan folkhälsoparameter. |
| --- | --- |

C.

Erfarenhet och forskning om mödradödlighet visar att det förutom geografiska skillnader också finns stora variationer som kan hänföras till ekonomi, ras och etnicitet, stad kontra landsbygd, läskunnighet och till och med språkliga eller religiösa skiljelinjer inom länder, även i industriländerna. Skillnaderna i mödradödlighet är större än för någon annan folkhälsoparameter.

| D. | G8-länderna har enats om ett åtgärdspaket på hälsoområdet som bland annat ska bidra till att rekrytera och utbilda 1,5 miljoner personer för sjukvårdsbehoven i Afrika. Målet är att 80 procent av alla mödrar ska få professionell hjälp vid förlossningen. Åtagandet innebär att personaltätheten kommer att ökas till 2,3 vårdutbildade per 1 000 invånare i 36 afrikanska länder som just nu har akut brist på vårdkunniga. Däremot har ingenting sagts om att avsätta de 10 miljarder US-dollar som enligt civilrättsaktivister skulle krävas för att rädda livet på sex miljoner mödrar och barn varje år. |
| --- | --- |

D.

G8-länderna har enats om ett åtgärdspaket på hälsoområdet som bland annat ska bidra till att rekrytera och utbilda 1,5 miljoner personer för sjukvårdsbehoven i Afrika. Målet är att 80 procent av alla mödrar ska få professionell hjälp vid förlossningen. Åtagandet innebär att personaltätheten kommer att ökas till 2,3 vårdutbildade per 1 000 invånare i 36 afrikanska länder som just nu har akut brist på vårdkunniga. Däremot har ingenting sagts om att avsätta de 10 miljarder US-dollar som enligt civilrättsaktivister skulle krävas för att rädda livet på sex miljoner mödrar och barn varje år.

| E. | Mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning utgör en global hälsorisk. Varje år dör uppskattningsvis 536 000 kvinnor i samband med förlossning och en av tjugo drabbas dessutom av allvarliga komplikationer – från kroniska infektioner till funktionshindrande skador, såsom obstetrisk fistel eller livslånga funktionshinder. |
| --- | --- |

E.

Mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning utgör en global hälsorisk. Varje år dör uppskattningsvis 536 000 kvinnor i samband med förlossning och en av tjugo drabbas dessutom av allvarliga komplikationer – från kroniska infektioner till funktionshindrande skador, såsom obstetrisk fistel eller livslånga funktionshinder.

| F. | Det råder inga tvivel om varför kvinnor dör i samband med graviditet och förlossning. Mödradödlighetens orsaker är välkända och väl kartlagda, precis som sätten att förhindra den. |
| --- | --- |

F.

Det råder inga tvivel om varför kvinnor dör i samband med graviditet och förlossning. Mödradödlighetens orsaker är välkända och väl kartlagda, precis som sätten att förhindra den.

| G. | Mödradödlighetens orsaker skulle kunna förhindras genom tillgång till bra mödravård, effektiva preventivmedel och säkra och lagliga aborter. |
| --- | --- |

G.

Mödradödlighetens orsaker skulle kunna förhindras genom tillgång till bra mödravård, effektiva preventivmedel och säkra och lagliga aborter.

| H. | Mödradödligheten kan förhindras genom ökad tillgång till och införande av familjeplanering, genom tillgång till och tillhandahållande av god mödravård, särskilt under graviditeten och vid förlossningen, akut förlossningsvård och eftervård efter förlossning samt genom att förbättra kvinnors hälsa, kost och ställning i samhället. |
| --- | --- |

H.

Mödradödligheten kan förhindras genom ökad tillgång till och införande av familjeplanering, genom tillgång till och tillhandahållande av god mödravård, särskilt under graviditeten och vid förlossningen, akut förlossningsvård och eftervård efter förlossning samt genom att förbättra kvinnors hälsa, kost och ställning i samhället.

| I. | I det förebyggande arbetet ingår att kvinnor och sjukvårdspersonal får utbildning i att känna igen komplikationer i samband med graviditet och förlossning och att söka lämplig vård. Det kräver ett nätverk av lämpliga vårdinrättningar som kan nås inom rimlig tid med tanke på infrastruktur och transporter. Vid dessa närliggande vårdinrättningar, som ska ha en effektiv ledning, ska det ges fullgod vård av utbildad personal och det ska finnas el, vatten, läkemedel och medicinsk utrustning, även på landsbygden. |
| --- | --- |

I.

I det förebyggande arbetet ingår att kvinnor och sjukvårdspersonal får utbildning i att känna igen komplikationer i samband med graviditet och förlossning och att söka lämplig vård. Det kräver ett nätverk av lämpliga vårdinrättningar som kan nås inom rimlig tid med tanke på infrastruktur och transporter. Vid dessa närliggande vårdinrättningar, som ska ha en effektiv ledning, ska det ges fullgod vård av utbildad personal och det ska finnas el, vatten, läkemedel och medicinsk utrustning, även på landsbygden.

| J. | Mödradödlighet som kan förhindras är en kränkning av kvinnors och tonårsflickors rätt till liv, som slås fast i en rad olika internationella konventioner om mänskliga rättigheter, däribland FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Orsakerna till mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning kan också utgöra kränkningar av andra mänskliga rättigheter, till exempel rätten till bästa uppnåeliga fysiska och psykiska hälsa och rätten att få tillgång till grundläggande sjukvård utan diskriminering. |
| --- | --- |

J.

Mödradödlighet som kan förhindras är en kränkning av kvinnors och tonårsflickors rätt till liv, som slås fast i en rad olika internationella konventioner om mänskliga rättigheter, däribland FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Orsakerna till mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning kan också utgöra kränkningar av andra mänskliga rättigheter, till exempel rätten till bästa uppnåeliga fysiska och psykiska hälsa och rätten att få tillgång till grundläggande sjukvård utan diskriminering.

| K. | Rätten till självbestämmande över sexualitet och reproduktion inbegriper rätten att själv välja om man vill gifta sig, bilda familj och ingå sexuella förbindelser samt rätten att inte utsättas för sexuellt våld och tvång. |
| --- | --- |

K.

Rätten till självbestämmande över sexualitet och reproduktion inbegriper rätten att själv välja om man vill gifta sig, bilda familj och ingå sexuella förbindelser samt rätten att inte utsättas för sexuellt våld och tvång.

| L. | Det är statens ansvar att i egen regi eller med hjälp av andra aktörer tillhandahålla de hälsovårdstjänster som befolkningen har rätt till. Till och med stater med begränsade resurser kan vidta omedelbara åtgärder som kan få effekter på mödrahälsan. |
| --- | --- |

L.

Det är statens ansvar att i egen regi eller med hjälp av andra aktörer tillhandahålla de hälsovårdstjänster som befolkningen har rätt till. Till och med stater med begränsade resurser kan vidta omedelbara åtgärder som kan få effekter på mödrahälsan.

| M. | De underliggande orsakerna till mödradödlighet och förlossningsrelaterade skador är i sista hand troligen inte av praktisk eller strukturell art utan snarare symptomatiska för det låga värde och den låga status som kvinnor ges i ett samhälle där de generellt missgynnas. I länder som har ungefär samma ekonomiska utvecklingsnivå är mödradödligheten lägre ju högre status kvinnor har. |
| --- | --- |

M.

De underliggande orsakerna till mödradödlighet och förlossningsrelaterade skador är i sista hand troligen inte av praktisk eller strukturell art utan snarare symptomatiska för det låga värde och den låga status som kvinnor ges i ett samhälle där de generellt missgynnas. I länder som har ungefär samma ekonomiska utvecklingsnivå är mödradödligheten lägre ju högre status kvinnor har.

| N. | Kvinnor är särskilt utsatta under graviditet och i samband med förlossning på grund av flera olika former av diskriminering, till exempel mäns och kvinnors olika ställning i hushållet, traditionella sedvänjor som skadar kvinnor, våld mot kvinnor, kvinnors bristande kontroll över sin egen reproduktiva hälsa och sina rättigheter, förkärleken för söner och stereotypa föreställningar om att kvinnor i första hand är mödrar och anhörigvårdare. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor har ratificerats av samtliga EU-länder. |
| --- | --- |

N.

Kvinnor är särskilt utsatta under graviditet och i samband med förlossning på grund av flera olika former av diskriminering, till exempel mäns och kvinnors olika ställning i hushållet, traditionella sedvänjor som skadar kvinnor, våld mot kvinnor, kvinnors bristande kontroll över sin egen reproduktiva hälsa och sina rättigheter, förkärleken för söner och stereotypa föreställningar om att kvinnor i första hand är mödrar och anhörigvårdare. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor har ratificerats av samtliga EU-länder.

| O. | FN:s generalförsamling har gjort allmän tillgång till reproduktiv hälsa senast 2015 till ett av delmålen under millennieutvecklingsmål 5 om mödradödlighet i listan över millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

O.

FN:s generalförsamling har gjort allmän tillgång till reproduktiv hälsa senast 2015 till ett av delmålen under millennieutvecklingsmål 5 om mödradödlighet i listan över millennieutvecklingsmålen.

| P. | Vid den internationella konferensen för befolkning och utveckling beslöt det internationella samfundet att avsätta mer resurser till arbetet för reproduktiv hälsa (däribland familjeplanering och mödrahälsovård), som enligt konferensen är ett av de viktigaste områdena för det internationella biståndsarbetet. |
| --- | --- |

P.

Vid den internationella konferensen för befolkning och utveckling beslöt det internationella samfundet att avsätta mer resurser till arbetet för reproduktiv hälsa (däribland familjeplanering och mödrahälsovård), som enligt konferensen är ett av de viktigaste områdena för det internationella biståndsarbetet.

| Q. | Bidragen har sjunkit i stället för att öka och den totala finansieringen av familjeplaneringsprogrammen ligger nu långt under 1994 års nivå. Siffran uppgick i absoluta tal till 723 miljoner US-dollar 1995 och 442 miljoner US-dollar 2004. |
| --- | --- |

Q.

Bidragen har sjunkit i stället för att öka och den totala finansieringen av familjeplaneringsprogrammen ligger nu långt under 1994 års nivå. Siffran uppgick i absoluta tal till 723 miljoner US-dollar 1995 och 442 miljoner US-dollar 2004.

| R. | EU har gjort regelbundna och konsekventa åtaganden för att nå millennieutvecklingsmål 5 – nu senast i den ovannämnda åtgärdsplanen från juni 2008. |
| --- | --- |

R.

EU har gjort regelbundna och konsekventa åtaganden för att nå millennieutvecklingsmål 5 – nu senast i den ovannämnda åtgärdsplanen från juni 2008.

| S. | Trots att mödrahälsovården är en tung fråga som också rör kränkningar av mänskliga rättigheter har den haft en undanskymd plats på den internationella dagordningen. Den har hamnat i skymundan när fokus i stället har legat på att förhindra vissa sjukdomar, vilket har lett till att frågan om mödradödlighet har marginaliserats. De höga hiv-siffrorna har bidragit till att kampen mot dödlighet och sjukdom bland kvinnor i samband med graviditet och förlossning har stått stilla eller till och med tagit ett steg bakåt. |
| --- | --- |

S.

Trots att mödrahälsovården är en tung fråga som också rör kränkningar av mänskliga rättigheter har den haft en undanskymd plats på den internationella dagordningen. Den har hamnat i skymundan när fokus i stället har legat på att förhindra vissa sjukdomar, vilket har lett till att frågan om mödradödlighet har marginaliserats. De höga hiv-siffrorna har bidragit till att kampen mot dödlighet och sjukdom bland kvinnor i samband med graviditet och förlossning har stått stilla eller till och med tagit ett steg bakåt.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över att mödradödligheten (millennieutvecklingsmål 5) är det enda av målen där inga framsteg har gjorts sedan år 2000, framför allt i Afrika söder om Sahara och i södra Asien. Siffrorna för mödradödlighet är desamma i dag som för 20 år sedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över att mödradödligheten (millennieutvecklingsmål 5) är det enda av målen där inga framsteg har gjorts sedan år 2000, framför allt i Afrika söder om Sahara och i södra Asien. Siffrorna för mödradödlighet är desamma i dag som för 20 år sedan.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att vid sidan av utbildning spelar kvinnors egenmakt en viktig roll för att förbättra mödrahälsan (och därmed möjligheten att uppnå millennieutvecklingsmål 5). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att vid sidan av utbildning spelar kvinnors egenmakt en viktig roll för att förbättra mödrahälsan (och därmed möjligheten att uppnå millennieutvecklingsmål 5).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inför FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen prioritera mål 5 om förbättrad mödrahälsovård. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inför FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen prioritera mål 5 om förbättrad mödrahälsovård.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att minska skillnaderna i mödradödlighet mellan industriländerna och utvecklingsländerna genom att öka investeringarna i och satsningarna på vårdpersonal samt att genom större bidrag och engagemang försöka förbättra hälsovårdssystemen och den grundläggande vårdinfrastrukturen. Medel bör bland annat avsättas till övervakning och kontroll, grundläggande hälsovård i offentlig regi, samhälleliga insatser och annat nödvändigt stöd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att minska skillnaderna i mödradödlighet mellan industriländerna och utvecklingsländerna genom att öka investeringarna i och satsningarna på vårdpersonal samt att genom större bidrag och engagemang försöka förbättra hälsovårdssystemen och den grundläggande vårdinfrastrukturen. Medel bör bland annat avsättas till övervakning och kontroll, grundläggande hälsovård i offentlig regi, samhälleliga insatser och annat nödvändigt stöd.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att eliminera sådan mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning som kan förhindras genom att utveckla, tillämpa och kontinuerligt utvärdera färdplaner och handlingsplaner som syftar till att komma till rätta med dessa problem i alla delar av världen. Det krävs en systematisk strategi som baserar sig på rättviseaspekten och mänskliga rättigheter samt erforderligt stöd och erforderlig hjälp från starka institutionella mekanismer och nödvändig finansiering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att eliminera sådan mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning som kan förhindras genom att utveckla, tillämpa och kontinuerligt utvärdera färdplaner och handlingsplaner som syftar till att komma till rätta med dessa problem i alla delar av världen. Det krävs en systematisk strategi som baserar sig på rättviseaspekten och mänskliga rättigheter samt erforderligt stöd och erforderlig hjälp från starka institutionella mekanismer och nödvändig finansiering.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bygga ut mödrahälsovården inom ramen för primärvården och erbjuda möjlighet till väl underbyggda beslut, utbildning om tryggt moderskap, målinriktad och effektiv mödravård, kostprogram för blivande mödrar, bra förlossningsvård som gör det möjligt att undvika onödiga kejsarsnitt och akut förlossningsvård, remittering vid komplikationer i samband med graviditet, förlossning och abort, vård efter förlossning samt familjeplanering. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bygga ut mödrahälsovården inom ramen för primärvården och erbjuda möjlighet till väl underbyggda beslut, utbildning om tryggt moderskap, målinriktad och effektiv mödravård, kostprogram för blivande mödrar, bra förlossningsvård som gör det möjligt att undvika onödiga kejsarsnitt och akut förlossningsvård, remittering vid komplikationer i samband med graviditet, förlossning och abort, vård efter förlossning samt familjeplanering.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förbättra tillgången till heltäckande information och tjänster på området för sexuell och reproduktiv hälsa för alla kvinnor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förbättra tillgången till heltäckande information och tjänster på området för sexuell och reproduktiv hälsa för alla kvinnor.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta nya och utveckla redan väletablerade indikatorer och riktmärken för att kunna minska mödradödligheten (däribland det officiella utvecklingsstödet) och inrätta övervaknings- och uppföljningsmekanismer som gör att befintliga strategier och program kontinuerligt kan förbättras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta nya och utveckla redan väletablerade indikatorer och riktmärken för att kunna minska mödradödligheten (däribland det officiella utvecklingsstödet) och inrätta övervaknings- och uppföljningsmekanismer som gör att befintliga strategier och program kontinuerligt kan förbättras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att det finns tillgång till överkomlig reproduktiv hälsovård av god kvalitet och att avsätta största möjliga resurser till strategier och program som syftar till att bekämpa mödradödligheten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att det finns tillgång till överkomlig reproduktiv hälsovård av god kvalitet och att avsätta största möjliga resurser till strategier och program som syftar till att bekämpa mödradödligheten.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att det samlas in tillförlitliga och aktuella uppgifter som kan ligga till grund för åtgärder mot mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att det samlas in tillförlitliga och aktuella uppgifter som kan ligga till grund för åtgärder mot mödradödlighet och sjukdom i samband med graviditet och förlossning.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillhandahålla den utbildning, kapacitetsuppbyggnad och infrastruktur som krävs för att alla gravida kvinnor och flickor ska ha tillgång till professionell förlossningspersonal, samt att ta fram ”färdplaner” och nationella handlingsplaner för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillhandahålla den utbildning, kapacitetsuppbyggnad och infrastruktur som krävs för att alla gravida kvinnor och flickor ska ha tillgång till professionell förlossningspersonal, samt att ta fram ”färdplaner” och nationella handlingsplaner för att uppnå detta mål.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en utbyggnad av de nationella hälsovårdsprogrammen för hiv-test före och under graviditet, antiretroviral behandling av hiv-positiva gravida, och hiv-förebyggande åtgärder, såsom upplysningskampanjer och utbildning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser en utbyggnad av de nationella hälsovårdsprogrammen för hiv-test före och under graviditet, antiretroviral behandling av hiv-positiva gravida, och hiv-förebyggande åtgärder, såsom upplysningskampanjer och utbildning.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att gå i täten för insatserna på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom att bibehålla finansieringsnivåerna för att genomföra handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling. Parlamentet ser det som djupt beklagligt att Afrika söder om Sahara har den högsta mödradödligheten i världen samtidigt som användningen av preventivmedel där är lägre än någon annanstans (19 procent) och 30 procent av den totala mödradödligheten i regionen orsakas av farliga aborter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU att gå i täten för insatserna på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom att bibehålla finansieringsnivåerna för att genomföra handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling. Parlamentet ser det som djupt beklagligt att Afrika söder om Sahara har den högsta mödradödligheten i världen samtidigt som användningen av preventivmedel där är lägre än någon annanstans (19 procent) och 30 procent av den totala mödradödligheten i regionen orsakas av farliga aborter.

| 14. | Europaparlamentet anser att man måste öka EU:s finansieringsnivå för att kunna uppnå millennieutvecklingsmålet om allmän tillgång till reproduktiv hälsa till 2015. Annars kommer kvinnor att fortsätta dö i samband med graviditet och förlossning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man måste öka EU:s finansieringsnivå för att kunna uppnå millennieutvecklingsmålet om allmän tillgång till reproduktiv hälsa till 2015. Annars kommer kvinnor att fortsätta dö i samband med graviditet och förlossning.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utveckla program och strategier för att ta itu med de underliggande hälsofaktorer som är avgörande för att kunna förebygga mödradödlighet, exempelvis deltagande i hälsorelaterade beslutsprocesser, information om sexuell och reproduktiv hälsa, läskunnighet, kosthållning, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utveckla program och strategier för att ta itu med de underliggande hälsofaktorer som är avgörande för att kunna förebygga mödradödlighet, exempelvis deltagande i hälsorelaterade beslutsprocesser, information om sexuell och reproduktiv hälsa, läskunnighet, kosthållning, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att följa upp de framsteg som gjorts med att minska mödradödligheten genom att delta aktivt i globala forum såsom ”Countdown to 2015” för att utbyta bästa metoder om program och strategier på området och att främja fortsatta insatser för förbättringar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att följa upp de framsteg som gjorts med att minska mödradödligheten genom att delta aktivt i globala forum såsom ”Countdown to 2015” för att utbyta bästa metoder om program och strategier på området och att främja fortsatta insatser för förbättringar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att inte svika sina finansieringsåtaganden för att uppfylla millennieutvecklingsmålen, inbegripet millennieutvecklingsmål 5, och uppmanar rådets ordförandeskap att ta ledningen och föregå med gott exempel genom att se till att tillräcklig och förutsägbar finansiering finns tillgänglig och att insatserna ökas så att liv kan räddas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att inte svika sina finansieringsåtaganden för att uppfylla millennieutvecklingsmålen, inbegripet millennieutvecklingsmål 5, och uppmanar rådets ordförandeskap att ta ledningen och föregå med gott exempel genom att se till att tillräcklig och förutsägbar finansiering finns tillgänglig och att insatserna ökas så att liv kan räddas.

| 18. | Europaparlamentet erinrar om EU:s medlemsstaters åtagande att det officiella utvecklingsbiståndet senast 2015 ska uppgå till 0,7 procent av BNI och uppmanar de medlemsstater som fortfarande släpar efter till ökade insatser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erinrar om EU:s medlemsstaters åtagande att det officiella utvecklingsbiståndet senast 2015 ska uppgå till 0,7 procent av BNI och uppmanar de medlemsstater som fortfarande släpar efter till ökade insatser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar de länder som fortfarande inte förbjudit skadliga sedvänjor och traditioner som kvinnlig könsstympning att vidta åtgärder och stödja upplysningskampanjer för detta ändamål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar de länder som fortfarande inte förbjudit skadliga sedvänjor och traditioner som kvinnlig könsstympning att vidta åtgärder och stödja upplysningskampanjer för detta ändamål.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att millennieutvecklingsmålsavtalen i första hand fokuserar på hälso- och utbildningssektorerna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att millennieutvecklingsmålsavtalen i första hand fokuserar på hälso- och utbildningssektorerna.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att kyrkliga företrädare förespråkar förbud mot preventivmedel, eftersom kondom är avgörande för att förhindra sjukdomar och oönskade graviditeter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att kyrkliga företrädare förespråkar förbud mot preventivmedel, eftersom kondom är avgörande för att förhindra sjukdomar och oönskade graviditeter.

| 22. | Europaparlamentet fördömer den amerikanska så kallade munkavleregeln som hindrar utländska frivilligorganisationer som erhåller amerikanskt bistånd till familjeplanering från att använda egna medel som inte erhållits från Förenta staterna till att erbjuda laglig abort och medicinsk rådgivning eller remittera kvinnor för abort. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet fördömer den amerikanska så kallade munkavleregeln som hindrar utländska frivilligorganisationer som erhåller amerikanskt bistånd till familjeplanering från att använda egna medel som inte erhållits från Förenta staterna till att erbjuda laglig abort och medicinsk rådgivning eller remittera kvinnor för abort.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, interparlamentariska unionen och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, interparlamentariska unionen och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0103.

(2)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 311.

(3)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 232.

(4)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 475.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0483.

(6)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(7)  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

(8)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/67 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/67

---

Torsdag 4 september 2008Handel med tjänster

P6_TA(2008)0407

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om handel med tjänster (2008/2004(INI))

2009/C 295 E/17

Europaparlamentet antar följande resolution,

med beaktande av Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS), som trädde i kraft i januari 1995,

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2006)0567),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, ”Europa i världen: ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer” (KOM(2007)0183),

med beaktande av förslaget till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Cariforum-staterna, å andra sidan (KOM(2008)0155),

med beaktande av förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Cariforum-staterna, å andra sidan (KOM(2008)0156),

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (1),

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (2),

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2007 om handel och ekonomiska förbindelser med Sydkorea (3),

med beaktande av sin resolution av den 8 maj 2008 om handel och ekonomiska förbindelser med Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) (4),

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (5),

med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Mercosur i syfte att ingå ett interregionalt associeringsavtal (6),

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (7),

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (8),

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (9),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0283/2008), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är den mest konkurrenskraftiga aktören när det gäller handel med tjänster. EU är världens största exportör och den största tjänsteleverantören med mer än 28 procent av världens totala export och har därför ett stort intresse av att se till att nya marknader för varor, tjänster och investeringar öppnas. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är den mest konkurrenskraftiga aktören när det gäller handel med tjänster. EU är världens största exportör och den största tjänsteleverantören med mer än 28 procent av världens totala export och har därför ett stort intresse av att se till att nya marknader för varor, tjänster och investeringar öppnas.

| B. | Under 2007 stod tjänstesektorn i EU-25 för mer än 75 procent av hela BNP. Tjänsternas andel av BNP under 2007 var omkring 78 procent i Nordamerika, 52 procent i Afrika och 60 procent i Asien. |
| --- | --- |

B.

Under 2007 stod tjänstesektorn i EU-25 för mer än 75 procent av hela BNP. Tjänsternas andel av BNP under 2007 var omkring 78 procent i Nordamerika, 52 procent i Afrika och 60 procent i Asien.

| C. | Handel med tjänster uppgår redan till 25 procent av världshandeln. Sektorn har en enorm potential och fler arbetstillfällen skapas inom denna sektor än inom någon annan ekonomisk sektor. |
| --- | --- |

C.

Handel med tjänster uppgår redan till 25 procent av världshandeln. Sektorn har en enorm potential och fler arbetstillfällen skapas inom denna sektor än inom någon annan ekonomisk sektor.

| D. | Utvecklingen av kvalitativa arbetstillfällen har gått hand i hand med en kvantitativ ökning av arbetstillfällen. Det är inom tjänstesektorn som det skapas flest deltidsanställningar, och vid utvecklingen av denna ekonomiska sektor måste man ta hänsyn till Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendationer. |
| --- | --- |

D.

Utvecklingen av kvalitativa arbetstillfällen har gått hand i hand med en kvantitativ ökning av arbetstillfällen. Det är inom tjänstesektorn som det skapas flest deltidsanställningar, och vid utvecklingen av denna ekonomiska sektor måste man ta hänsyn till Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendationer.

| E. | Det multilaterala handelssystemet, som förkroppsligas av Världshandelsorganisationen (WTO), är fortfarande den effektivaste ramen för att uppnå rättvis och jämlik handel med varor och tjänster på global nivå, genom att utveckla lämpliga bestämmelser och se till att dessa efterlevs. När det gäller det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) måste WTO beakta tjänstesektorns annorlunda karaktär som omöjliggör kvantitativa mått på graden av liberalisering eller kvarvarande handelshinder. |
| --- | --- |

E.

Det multilaterala handelssystemet, som förkroppsligas av Världshandelsorganisationen (WTO), är fortfarande den effektivaste ramen för att uppnå rättvis och jämlik handel med varor och tjänster på global nivå, genom att utveckla lämpliga bestämmelser och se till att dessa efterlevs. När det gäller det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) måste WTO beakta tjänstesektorns annorlunda karaktär som omöjliggör kvantitativa mått på graden av liberalisering eller kvarvarande handelshinder.

| F. | GATS är och måste vara den multilaterala ramen för reglering av handeln med tjänster. Detta hindrar inte stater och särskilt inte EU från att förhandla fram bilaterala avtal med mer långtgående program med särskilda åtaganden, samtidigt som man bör beakta att bilaterala avtal kan ha en negativ inverkan på det multilaterala ramverkets utveckling och betydelse. |
| --- | --- |

F.

GATS är och måste vara den multilaterala ramen för reglering av handeln med tjänster. Detta hindrar inte stater och särskilt inte EU från att förhandla fram bilaterala avtal med mer långtgående program med särskilda åtaganden, samtidigt som man bör beakta att bilaterala avtal kan ha en negativ inverkan på det multilaterala ramverkets utveckling och betydelse.

| G. | En effektiv tjänsteinfrastruktur är en förutsättning för ekonomisk framgång. Tillgång till tjänster av högsta kvalitet hjälper exportörer och producenter av varor och tjänster i utvecklingsländerna att utnyttja sina konkurrensfördelar. Ett antal utvecklingsländer har också, på grundval av investeringar och expertkunnande från utlandet, kunnat göra framsteg på internationella tjänstemarknader. Liberalisering av tjänster har sålunda blivit en central del i många utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

G.

En effektiv tjänsteinfrastruktur är en förutsättning för ekonomisk framgång. Tillgång till tjänster av högsta kvalitet hjälper exportörer och producenter av varor och tjänster i utvecklingsländerna att utnyttja sina konkurrensfördelar. Ett antal utvecklingsländer har också, på grundval av investeringar och expertkunnande från utlandet, kunnat göra framsteg på internationella tjänstemarknader. Liberalisering av tjänster har sålunda blivit en central del i många utvecklingsstrategier.

| H. | Handelshinder och hinder innanför gränserna begränsar inte bara handeln med varor utan påverkar också i hög grad handeln med tjänster och offentliga upphandlingar. |
| --- | --- |

H.

Handelshinder och hinder innanför gränserna begränsar inte bara handeln med varor utan påverkar också i hög grad handeln med tjänster och offentliga upphandlingar.

| I. | Vid öppnandet av tjänstemarknaden bör man göra en klar åtskillnad mellan industrialiserade länder och utvecklingsländer och mellan de enskilda utvecklingsländerna för att ta hänsyn till olika utvecklingsnivåer. |
| --- | --- |

I.

Vid öppnandet av tjänstemarknaden bör man göra en klar åtskillnad mellan industrialiserade länder och utvecklingsländer och mellan de enskilda utvecklingsländerna för att ta hänsyn till olika utvecklingsnivåer.

| J. | Vissa utvecklingsländer, särskilt de minst utvecklade länderna, bör stärka sin förvaltning och inrätta en effektiv struktur och infrastruktur för att förbättra handeln och utvidga tjänstemarknaderna. |
| --- | --- |

J.

Vissa utvecklingsländer, särskilt de minst utvecklade länderna, bör stärka sin förvaltning och inrätta en effektiv struktur och infrastruktur för att förbättra handeln och utvidga tjänstemarknaderna.

| K. | Det är viktigt att parlamentet i rätt tid får tillgång till texterna rörande de olika förhandlingsmandat som kommissionen har fått. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt att parlamentet i rätt tid får tillgång till texterna rörande de olika förhandlingsmandat som kommissionen har fått.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet påminner om att en internationell handel som främjar utveckling och fattigdomsminskning också måste bidra till sociala framsteg och kvalitativa arbetstillfällen. Handelsreglerna måste överensstämma med de sociala normer som fastställts av ILO. Åtgärder för att bekämpa alla former av exploatering i arbetet (särskilt förbud mot tvångsarbete och barnarbete) samt respekt för fackliga rättigheter är nödvändiga för en balanserad handel i allas intresse. Parlamentet bekräftar att det är nödvändigt att undersöka samspelet mellan handel och sociala frågor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att en internationell handel som främjar utveckling och fattigdomsminskning också måste bidra till sociala framsteg och kvalitativa arbetstillfällen. Handelsreglerna måste överensstämma med de sociala normer som fastställts av ILO. Åtgärder för att bekämpa alla former av exploatering i arbetet (särskilt förbud mot tvångsarbete och barnarbete) samt respekt för fackliga rättigheter är nödvändiga för en balanserad handel i allas intresse. Parlamentet bekräftar att det är nödvändigt att undersöka samspelet mellan handel och sociala frågor.

| 2. | Europaparlamentet uppmärksammar den höga graden av extern konkurrenskraft hos EU:s tjänsteleverantörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid handelsförhandlingar söka uppnå en såväl progressiv som ömsesidig öppning av tillträdet till tjänstemarknaderna och en politik med mer transparenta och förutsägbara bestämmelser och föreskrifter, tillsammans med strikta bestämmelser och sanktioner för bekämpning av korruption och monopol, så att medborgare och företagare hos båda avtalsparterna ska kunna få tillgång till ett bredare utbud av tjänster. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmärksammar den höga graden av extern konkurrenskraft hos EU:s tjänsteleverantörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid handelsförhandlingar söka uppnå en såväl progressiv som ömsesidig öppning av tillträdet till tjänstemarknaderna och en politik med mer transparenta och förutsägbara bestämmelser och föreskrifter, tillsammans med strikta bestämmelser och sanktioner för bekämpning av korruption och monopol, så att medborgare och företagare hos båda avtalsparterna ska kunna få tillgång till ett bredare utbud av tjänster.

| 3. | Europaparlamentet erkänner till fullo den aktuella skillnaden mellan de olika tjänstetyperna, särskilt behovet av att särskilja mellan kommersiella och icke-kommersiella tjänster. Parlamentet understryker att man i samband med öppnandet av marknaden för tjänster i allmänhetens intresse måste göra en åtskillnad. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner till fullo den aktuella skillnaden mellan de olika tjänstetyperna, särskilt behovet av att särskilja mellan kommersiella och icke-kommersiella tjänster. Parlamentet understryker att man i samband med öppnandet av marknaden för tjänster i allmänhetens intresse måste göra en åtskillnad.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen måste ta de olika medlemsstaternas och utvecklingsländernas intressen, samt ekonomiska ojämlikheter mellan individkategorier, i beaktande när man förhandlar om åtaganden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen måste ta de olika medlemsstaternas och utvecklingsländernas intressen, samt ekonomiska ojämlikheter mellan individkategorier, i beaktande när man förhandlar om åtaganden.

| 5. | Europaparlamentet anser att en effektivt fungerande inre marknad för tjänster är viktig för europeiska företags globala konkurrenskraft. Parlamentet betonar att det i detta syfte är viktigt att gemenskapslagstiftningen, inbegripet direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden (10), genomförs och införlivas inom rimlig tid och på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en effektivt fungerande inre marknad för tjänster är viktig för europeiska företags globala konkurrenskraft. Parlamentet betonar att det i detta syfte är viktigt att gemenskapslagstiftningen, inbegripet direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden (10), genomförs och införlivas inom rimlig tid och på ett korrekt sätt.

| 6. | Europaparlamentet understryker att man kan finna många lösningar på miljöproblem inom tjänstesektorn och anser att tjänster är ett av de viktigaste inslagen när det gäller det mervärde som EU:s export av know how ger. Parlamentet understryker att tjänstesektorns betydelse måste beaktas när man utformar en politik för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att man kan finna många lösningar på miljöproblem inom tjänstesektorn och anser att tjänster är ett av de viktigaste inslagen när det gäller det mervärde som EU:s export av know how ger. Parlamentet understryker att tjänstesektorns betydelse måste beaktas när man utformar en politik för hållbar utveckling.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen lägger vikt vid att se till att globaliseringens positiva effekter kommer konsumenterna till del. Parlamentet betonar att i kombination med en hög konsumentskyddsnivå är rättvis konkurrens inom tjänstesektorn avgörande för att se till att konsumenterna gynnas av EU:s liberaliserade marknader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen lägger vikt vid att se till att globaliseringens positiva effekter kommer konsumenterna till del. Parlamentet betonar att i kombination med en hög konsumentskyddsnivå är rättvis konkurrens inom tjänstesektorn avgörande för att se till att konsumenterna gynnas av EU:s liberaliserade marknader.

| 8. | Europaparlamentet är övertygat om att tjänster spelar en viktig roll i varje ekonomi och anser att en ytterligare öppning av tillträdet till tjänstemarknaden, som tar hänsyn till de olika ekonomiska omständigheterna, därför inte bara är viktig för utvecklade länder utan även för utvecklingsländer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är övertygat om att tjänster spelar en viktig roll i varje ekonomi och anser att en ytterligare öppning av tillträdet till tjänstemarknaden, som tar hänsyn till de olika ekonomiska omständigheterna, därför inte bara är viktig för utvecklade länder utan även för utvecklingsländer.

| 9. | Europaparlamentet betonar att EU måste ta hänsyn till de olika utvecklingsnivåerna när man kräver avreglering och liberalisering av tjänster, och understryker därför att EU inte kan eller bör tvinga på andra länder en universalmodell. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att EU måste ta hänsyn till de olika utvecklingsnivåerna när man kräver avreglering och liberalisering av tjänster, och understryker därför att EU inte kan eller bör tvinga på andra länder en universalmodell.

| 10. | Europaparlamentet bedömer att för att ge positiva resultat måste all liberalisering av nya tjänstesektorer, särskilt i utvecklingsländerna, i samtliga fall åtföljas av nya bestämmelser, tillsynsmekanismer och genomförandemekanismer, som gör det möjligt att hålla tillbaka de negativa effekterna för befolkningen och miljön samt begränsa missbruk av dominerande ställning och företagskoncentrationer, och dessutom genomföras stegvis och åtföljas av kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet bedömer att för att ge positiva resultat måste all liberalisering av nya tjänstesektorer, särskilt i utvecklingsländerna, i samtliga fall åtföljas av nya bestämmelser, tillsynsmekanismer och genomförandemekanismer, som gör det möjligt att hålla tillbaka de negativa effekterna för befolkningen och miljön samt begränsa missbruk av dominerande ställning och företagskoncentrationer, och dessutom genomföras stegvis och åtföljas av kompletterande åtgärder.

| 11. | Europaparlamentet är medvetet om att de nyligen föreslagna bestämmelserna om inhemsk reglering skulle läggas till i form av en bilaga till GATS, vilket kräver en ändring av avtalet. Kommissionen uppmanas att hålla parlamentet informerat om arbetet i GATS arbetsgrupp för inhemska regleringar (WPDR) och att överlämna alla beslut om ändringar av GATS-avtalet till parlamentet under medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är medvetet om att de nyligen föreslagna bestämmelserna om inhemsk reglering skulle läggas till i form av en bilaga till GATS, vilket kräver en ändring av avtalet. Kommissionen uppmanas att hålla parlamentet informerat om arbetet i GATS arbetsgrupp för inhemska regleringar (WPDR) och att överlämna alla beslut om ändringar av GATS-avtalet till parlamentet under medbeslutandeförfarandet.

| 12. | Europaparlamentet erkänner staters självständighet och sålunda deras rätt att reglera alla tjänsteområden, särskilt offentliga tjänster, oberoende av om åtaganden har ingåtts inom ramen för GATS. En förutsättning är att all sådan reglering görs i enlighet med artikel VI i GATS om inhemska regleringar. Parlamentet anser att tjänstemarknader kräver klara och rättsligt entydiga regler för att fungera effektivt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner staters självständighet och sålunda deras rätt att reglera alla tjänsteområden, särskilt offentliga tjänster, oberoende av om åtaganden har ingåtts inom ramen för GATS. En förutsättning är att all sådan reglering görs i enlighet med artikel VI i GATS om inhemska regleringar. Parlamentet anser att tjänstemarknader kräver klara och rättsligt entydiga regler för att fungera effektivt.

| 13. | Europaparlamentet menar att de effektivitetsvinster som skulle kunna uppnås genom att öppna marknaderna för tjänstekonkurrens, när de åtföljs av inhemska regleringsåtgärder, kunde ge mindre utvecklade länder möjlighet att tillhandahålla ett bredare tjänsteutbud för sina medborgare. Parlamentet betonar hur viktigt det är med allmänt tillgängliga och hållbara tjänster till överkomliga priser och med höga kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet menar att de effektivitetsvinster som skulle kunna uppnås genom att öppna marknaderna för tjänstekonkurrens, när de åtföljs av inhemska regleringsåtgärder, kunde ge mindre utvecklade länder möjlighet att tillhandahålla ett bredare tjänsteutbud för sina medborgare. Parlamentet betonar hur viktigt det är med allmänt tillgängliga och hållbara tjänster till överkomliga priser och med höga kvalitetsstandarder.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet av regler och normer för att styra liberaliseringen. Parlamentet uppmuntrar till att miljö- och kvalitetsnormer följs på ett förnuftigt och objektivt sätt, utan att dessa blir till onödiga handelshinder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker behovet av regler och normer för att styra liberaliseringen. Parlamentet uppmuntrar till att miljö- och kvalitetsnormer följs på ett förnuftigt och objektivt sätt, utan att dessa blir till onödiga handelshinder.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens offentliggörande av gemenskapens bud i de aktuella GATS-förhandlingarna. Kommissionen bör dock diskutera den aktuella utvecklingen mer i detalj med parlamentet och dess relevanta utskott. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens offentliggörande av gemenskapens bud i de aktuella GATS-förhandlingarna. Kommissionen bör dock diskutera den aktuella utvecklingen mer i detalj med parlamentet och dess relevanta utskott.

| 16. | Handel med tjänster är i stor utsträckning kompetensöverföring mellan länder, och därför är fri handel med tjänster en viktig del av varje utvecklingsstrategi eftersom den på ett snabbt och effektivt sätt möjliggör en omfattande överföring av kunskap. |
| --- | --- |

16.

Handel med tjänster är i stor utsträckning kompetensöverföring mellan länder, och därför är fri handel med tjänster en viktig del av varje utvecklingsstrategi eftersom den på ett snabbt och effektivt sätt möjliggör en omfattande överföring av kunskap.

| 17. | Europaparlamentet inser att vissa av problemen med rättvisa och öppenhet vid tillhandahållandet av tjänster i somliga utvecklingsländer ofta orsakas genom medverkan av företag från utvecklade länder. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet inser att vissa av problemen med rättvisa och öppenhet vid tillhandahållandet av tjänster i somliga utvecklingsländer ofta orsakas genom medverkan av företag från utvecklade länder.

| 18. | Europaparlamentet begär att kommissionen lämnar en detaljerad översyn över särskilda tjänstesektorer såsom programvara, film, logistik och finansiella tjänster vilka spelar en central roll i vissa utvecklingsländer och som tillhandahålls och distribueras över hela världen. Parlamentet begär också att kommissionen lämnar en detaljerad analys av hur detta påverkar den europeiska tjänstemarknaden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet begär att kommissionen lämnar en detaljerad översyn över särskilda tjänstesektorer såsom programvara, film, logistik och finansiella tjänster vilka spelar en central roll i vissa utvecklingsländer och som tillhandahålls och distribueras över hela världen. Parlamentet begär också att kommissionen lämnar en detaljerad analys av hur detta påverkar den europeiska tjänstemarknaden.

| 19. | Europaparlamentet begär att kommissionen lämnar en detaljerad sammanställning över viktiga datasökningstjänster som utförs globalt. Parlamentet begär också detaljerad information om dessa tjänsters placering, operatörer, storlek och kvalitet från kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att kommissionen lämnar en detaljerad sammanställning över viktiga datasökningstjänster som utförs globalt. Parlamentet begär också detaljerad information om dessa tjänsters placering, operatörer, storlek och kvalitet från kommissionen.

Doharundan och GATS

| 20. | Europaparlamentet påminner om Artikel XIX i GATS där det fastslås att medlemmarna ska inleda på varandra följande förhandlingsrundor med början senast fem år efter dagen för ikraftträdandet av WTO-avtalet och därefter med jämna mellanrum, i syfte att uppnå en successivt högre liberaliseringsnivå. Sådana förhandlingar äger rum inom ramen för principen om ett enhetligt åtagande och måste därför balanseras mot intressen som framförts inom andra förhandlingsområden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om Artikel XIX i GATS där det fastslås att medlemmarna ska inleda på varandra följande förhandlingsrundor med början senast fem år efter dagen för ikraftträdandet av WTO-avtalet och därefter med jämna mellanrum, i syfte att uppnå en successivt högre liberaliseringsnivå. Sådana förhandlingar äger rum inom ramen för principen om ett enhetligt åtagande och måste därför balanseras mot intressen som framförts inom andra förhandlingsområden.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att principerna i GATS inte förbjuder vare sig privatisering eller avreglering. Parlamentet understryker därför att varje stat är fri att liberalisera vilken tjänstesektor som helst. Parlamentet betonar att programmen inom GATS behandlar de bundna åtagandena för varje WTO-medlem gällande handel med tjänster och att varje medlem är fri att öppna sin marknad utöver sina GATS-åtaganden, givet att principen om mest gynnad nation som stadfästs i artikel II eller artikel V i GATS om ekonomisk integration respekteras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att principerna i GATS inte förbjuder vare sig privatisering eller avreglering. Parlamentet understryker därför att varje stat är fri att liberalisera vilken tjänstesektor som helst. Parlamentet betonar att programmen inom GATS behandlar de bundna åtagandena för varje WTO-medlem gällande handel med tjänster och att varje medlem är fri att öppna sin marknad utöver sina GATS-åtaganden, givet att principen om mest gynnad nation som stadfästs i artikel II eller artikel V i GATS om ekonomisk integration respekteras.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att Doharundan måste inriktas på utveckling, och att förhandlingarna om handel med tjänster i enlighet med detta måste tjäna både EU:s intressen och de fattigaste ländernas ekonomiska tillväxt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att Doharundan måste inriktas på utveckling, och att förhandlingarna om handel med tjänster i enlighet med detta måste tjäna både EU:s intressen och de fattigaste ländernas ekonomiska tillväxt.

| 23. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att ge utvecklingsländerna politiskt svängrum i fråga om graden av ömsesidighet i öppnandet av handeln, genom att låta dem själva bestämma över liberaliseringens omfattning och takt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att ge utvecklingsländerna politiskt svängrum i fråga om graden av ömsesidighet i öppnandet av handeln, genom att låta dem själva bestämma över liberaliseringens omfattning och takt.

| 24. | Europaparlamentet noterar utvecklingsländernas begäran till särskilt EU och Förenta staterna, om att förbättra buden avseende tjänstetyp 4. Det är nödvändigt att hitta en balans som båda sidorna är nöjda med. Parlamentet begär information från kommissionen om alla ändringar av de ursprungliga önskemålen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar utvecklingsländernas begäran till särskilt EU och Förenta staterna, om att förbättra buden avseende tjänstetyp 4. Det är nödvändigt att hitta en balans som båda sidorna är nöjda med. Parlamentet begär information från kommissionen om alla ändringar av de ursprungliga önskemålen.

Bilaterala och regionala avtal

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar till en tydlig och ambitiös åtagandenivå i de bilaterala och regionala handelsavtal som man för närvarande förhandlar om och i framtida förhandlingar. Parlamentet understryker betydelsen av att ha med klausuler om mänskliga rättigheter och sociala normer i dessa handelsavtal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar till en tydlig och ambitiös åtagandenivå i de bilaterala och regionala handelsavtal som man för närvarande förhandlar om och i framtida förhandlingar. Parlamentet understryker betydelsen av att ha med klausuler om mänskliga rättigheter och sociala normer i dessa handelsavtal.

| 26. | Europaparlamentet noterar de resultat som uppnåtts inom avtalet om ekonomiskt partnerskap med den västindiska gruppen av AVS länder (Cariforum). Handel med tjänster är ett redskap för utveckling, förutsatt att sunda och tydliga inhemska bestämmelser för reglering av tjänster har införts. Parlamentet begär att allmänna, tillgängliga, hållbara och prismässigt överkomliga offentliga tjänster med höga kvalitetsstandarder garanteras för alla. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar de resultat som uppnåtts inom avtalet om ekonomiskt partnerskap med den västindiska gruppen av AVS länder (Cariforum). Handel med tjänster är ett redskap för utveckling, förutsatt att sunda och tydliga inhemska bestämmelser för reglering av tjänster har införts. Parlamentet begär att allmänna, tillgängliga, hållbara och prismässigt överkomliga offentliga tjänster med höga kvalitetsstandarder garanteras för alla.

| 27. | Europaparlamentet noterar att investeringskapitlet i det ekonomiska partnerskapsavtalet med Cariforum garanterar utländska investerare deras förväntade vinster, såsom ett resultat av åtaganden som gjordes under detta avtal. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att investeringskapitlet i det ekonomiska partnerskapsavtalet med Cariforum garanterar utländska investerare deras förväntade vinster, såsom ett resultat av åtaganden som gjordes under detta avtal.

| 28. | Europaparlamentet stöder specifikt avtalet om tjänstetyp 4 i avtalet mellan EU och Cariforum. Detta är ett sätt att undvika kompetensflykt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder specifikt avtalet om tjänstetyp 4 i avtalet mellan EU och Cariforum. Detta är ett sätt att undvika kompetensflykt.

| 29. | När det gäller förhandlingen om frihandelsavtal mellan EU och Asean anser Europaparlamentet att man i samband med de aspekter av avtalet som påverkar offentlig upphandling, investeringar och tjänster bör ta hänsyn till den varierande utvecklingsnivån bland Asean-medlemmar och respektera rätten för alla deltagare att reglera offentliga tjänster, särskilt de som gäller grundläggande behov. Detta bör dock inte hindra privata företag från att fylla behovet där staten inte lyckas tillhandahålla de tjänster som krävs av medborgarna. |
| --- | --- |

29.

När det gäller förhandlingen om frihandelsavtal mellan EU och Asean anser Europaparlamentet att man i samband med de aspekter av avtalet som påverkar offentlig upphandling, investeringar och tjänster bör ta hänsyn till den varierande utvecklingsnivån bland Asean-medlemmar och respektera rätten för alla deltagare att reglera offentliga tjänster, särskilt de som gäller grundläggande behov. Detta bör dock inte hindra privata företag från att fylla behovet där staten inte lyckas tillhandahålla de tjänster som krävs av medborgarna.

| 30. | När det gäller förhandlingen om frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, är Europaparlamentet medvetet om utländska företags svårigheter att få tillgång till den sydkoreanska marknaden för tjänster inklusive banktjänster, försäkringar, telekommunikationer, nyhetsbyråer och juridisk rådgivning. Parlamentet uppmanar kommissionen, när man tar upp denna fråga i förhandlingarna om frihandelsavtalet, att beakta den växande oron inom EU över de krisskapande effekterna av en bank- och försäkringssektor vars liberaliseringstakt inte åtföljs av sund och transparent inhemsk reglering. |
| --- | --- |

30.

När det gäller förhandlingen om frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, är Europaparlamentet medvetet om utländska företags svårigheter att få tillgång till den sydkoreanska marknaden för tjänster inklusive banktjänster, försäkringar, telekommunikationer, nyhetsbyråer och juridisk rådgivning. Parlamentet uppmanar kommissionen, när man tar upp denna fråga i förhandlingarna om frihandelsavtalet, att beakta den växande oron inom EU över de krisskapande effekterna av en bank- och försäkringssektor vars liberaliseringstakt inte åtföljs av sund och transparent inhemsk reglering.

| 31. | När det gäller förhandlingen av frihandelsavtalet mellan EU och Indien betonar Europaparlamentet hur viktigt partnerskapet med Indien är och att man behöver få ett ambitiöst avtal med konkreta och breda åtaganden, med minsta möjliga begränsningar av tillträdet till den indiska marknaden för alla leveranssätt. Liberaliseringen av tjänstehandeln bör vara minst 90 procent både i fråga om sektorsvis täckning och handelsvolym, i enlighet med kravet på betydande täckning enligt artikel V i GATS. Parlamentet betonar att begränsningarna är särskilt påtagliga inom finansiella tjänster, värdepapper, redovisning, telekommunikationer, distribution, post- och budtjänster samt juridiska tjänster. |
| --- | --- |

31.

När det gäller förhandlingen av frihandelsavtalet mellan EU och Indien betonar Europaparlamentet hur viktigt partnerskapet med Indien är och att man behöver få ett ambitiöst avtal med konkreta och breda åtaganden, med minsta möjliga begränsningar av tillträdet till den indiska marknaden för alla leveranssätt. Liberaliseringen av tjänstehandeln bör vara minst 90 procent både i fråga om sektorsvis täckning och handelsvolym, i enlighet med kravet på betydande täckning enligt artikel V i GATS. Parlamentet betonar att begränsningarna är särskilt påtagliga inom finansiella tjänster, värdepapper, redovisning, telekommunikationer, distribution, post- och budtjänster samt juridiska tjänster.

| 32. | När det gäller förhandlingen om frihandelsavtalet mellan EU och Gulfstaterna är Europaparlamentet bekymrat över graden av öppenhet och ansvarighet inom finansiella tjänster, särskilt i fråga om investeringar som gjorts av nationella placeringsfonder. |
| --- | --- |

32.

När det gäller förhandlingen om frihandelsavtalet mellan EU och Gulfstaterna är Europaparlamentet bekymrat över graden av öppenhet och ansvarighet inom finansiella tjänster, särskilt i fråga om investeringar som gjorts av nationella placeringsfonder.

Sektorsspecifika frågor

| 33. | Europaparlamentet noterar att ingen WTO-medlem ännu har gjort några åtaganden inom sektorn för vattendistribution. Parlamentet betonar att om ett sådant åtagande skulle göras hindrar det inte staten från att fastställa de nivåer för kvalitet, säkerhet, pris eller andra politiska mål som man finner lämpliga, och samma bestämmelser skulle gälla för såväl utländska som lokala leverantörer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att ingen WTO-medlem ännu har gjort några åtaganden inom sektorn för vattendistribution. Parlamentet betonar att om ett sådant åtagande skulle göras hindrar det inte staten från att fastställa de nivåer för kvalitet, säkerhet, pris eller andra politiska mål som man finner lämpliga, och samma bestämmelser skulle gälla för såväl utländska som lokala leverantörer.

| 34. | Europaparlamentet understryker betydelsen av kulturella tjänster, såsom den audiovisuella sektorn samt musik- och förlagssektorn, både för EU:s industrier och för våra handelspartner. Kommissionen uppmanas därför att se till att handeln med kulturella tjänster får en riktig balans, samtidigt som man respekterar skyddet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker betydelsen av kulturella tjänster, såsom den audiovisuella sektorn samt musik- och förlagssektorn, både för EU:s industrier och för våra handelspartner. Kommissionen uppmanas därför att se till att handeln med kulturella tjänster får en riktig balans, samtidigt som man respekterar skyddet av immateriella rättigheter.

| 35. | Europaparlamentet betonar att särskilt turistsektorn bidrar i stor utsträckning till ekonomin i ett antal utvecklingsländer. Parlamentet anser därför att det är mycket viktigt att unionen bistår dessa länder med utvecklingssamarbete och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att särskilt turistsektorn bidrar i stor utsträckning till ekonomin i ett antal utvecklingsländer. Parlamentet anser därför att det är mycket viktigt att unionen bistår dessa länder med utvecklingssamarbete och tekniskt stöd.

| 36. | Europaparlamentet anser att en försiktig och gradvis öppning av marknaden för finansiella tjänster i utvecklingsländerna, på grundval av tidigare inrättad sund och transparent inhemsk reglering, kan ge medborgare och företagare tillgång till kapital för att skapa lokala arbetstillfällen och minska fattigdomen, eftersom de inte längre tvingas att förlita sig på statliga monopol eller institutioner. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att en försiktig och gradvis öppning av marknaden för finansiella tjänster i utvecklingsländerna, på grundval av tidigare inrättad sund och transparent inhemsk reglering, kan ge medborgare och företagare tillgång till kapital för att skapa lokala arbetstillfällen och minska fattigdomen, eftersom de inte längre tvingas att förlita sig på statliga monopol eller institutioner.

| 37. | Europaparlamentet anser att EU, för att öka sin externa konkurrenskraft, måste vidta handelspolitiska åtgärder för att öka säkerheten vid elektroniska transaktioner och elektronisk handel och förbättra uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att EU, för att öka sin externa konkurrenskraft, måste vidta handelspolitiska åtgärder för att öka säkerheten vid elektroniska transaktioner och elektronisk handel och förbättra uppgiftsskyddet.

| 38. | Tjänster, i synnerhet finansiella tjänster, berör många behörighetsområden. Europaparlamentet betonar att denna resolution handlar om handel med tjänster, dvs. att uppnå marknadstillträde genom frivilligt marknadsöppnande med hjälp av en förhandlingsmetod grundad på krav och erbjudanden. Tillsyn, reglering och andra frågor avseende olika aspekter av finansiella tjänster bör behandlas i lämpligt forum. |
| --- | --- |

38.

Tjänster, i synnerhet finansiella tjänster, berör många behörighetsområden. Europaparlamentet betonar att denna resolution handlar om handel med tjänster, dvs. att uppnå marknadstillträde genom frivilligt marknadsöppnande med hjälp av en förhandlingsmetod grundad på krav och erbjudanden. Tillsyn, reglering och andra frågor avseende olika aspekter av finansiella tjänster bör behandlas i lämpligt forum.

| 39. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens åsikt att marknadstillträde och fri handel med tjänster är en avgörande faktor i Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet understryker att öppna marknader i kombination med balanserad och reglerad frihandel i fråga om tjänster kommer att gynna alla deltagande länder och regioner. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens åsikt att marknadstillträde och fri handel med tjänster är en avgörande faktor i Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet understryker att öppna marknader i kombination med balanserad och reglerad frihandel i fråga om tjänster kommer att gynna alla deltagande länder och regioner.

| 40. | Europaparlamentet noterar att EU:s företag blir allt aktivare internationellt, att tredjeländer i stor utsträckning står bakom den globala ekonomiska tillväxten och att förbättrat marknadstillträde därför skulle bidra till att stärka EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar att EU:s företag blir allt aktivare internationellt, att tredjeländer i stor utsträckning står bakom den globala ekonomiska tillväxten och att förbättrat marknadstillträde därför skulle bidra till att stärka EU:s konkurrenskraft.

| 41. | Europaparlamentet anser att handel med tjänster är ett nödvändigt komplement till handel med varor men att dessa handelsformer bör betraktas som åtskilda från varandra. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att handel med tjänster är ett nödvändigt komplement till handel med varor men att dessa handelsformer bör betraktas som åtskilda från varandra.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att tjänsteekonomin har blivit den kvantitativt viktigaste ekonomiska sektorn i OECD-ekonomierna och att ökad handel med och tillgänglighet till tjänster kommer att öka den ekonomiska tillväxten och förbättra företagens tillväxt och utveckling samtidigt som andra branschers resultat förbättras, då tjänster är viktiga beståndsdelar i annan produktion, särskilt i en allt mer sammankopplad globaliserad värld. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att tjänsteekonomin har blivit den kvantitativt viktigaste ekonomiska sektorn i OECD-ekonomierna och att ökad handel med och tillgänglighet till tjänster kommer att öka den ekonomiska tillväxten och förbättra företagens tillväxt och utveckling samtidigt som andra branschers resultat förbättras, då tjänster är viktiga beståndsdelar i annan produktion, särskilt i en allt mer sammankopplad globaliserad värld.

| 43. | Europaparlamentet medger att det är en svår process i de pågående förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha inom WTO att uppnå marknadstillträde för tjänster. Kommissionen uppmanas att eftersträva ett väl avvägt paket med ett ambitiöst erbjudande för tjänster, särskilt finansiella tjänster, där EU:s industri har konkurrenskraftigt expertkunnande och en stark tillväxtpotential. Parlamentet konstaterar att det är nödvändigt att regler och standarder efterlevs för att förebygga icke-tariffära hinder, som kan vara känsliga på tjänsteområdet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet medger att det är en svår process i de pågående förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha inom WTO att uppnå marknadstillträde för tjänster. Kommissionen uppmanas att eftersträva ett väl avvägt paket med ett ambitiöst erbjudande för tjänster, särskilt finansiella tjänster, där EU:s industri har konkurrenskraftigt expertkunnande och en stark tillväxtpotential. Parlamentet konstaterar att det är nödvändigt att regler och standarder efterlevs för att förebygga icke-tariffära hinder, som kan vara känsliga på tjänsteområdet.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i handelsförhandlingarna ta full hänsyn till tjänster av allmänt intresse och de möjliga effekter som ett marknadsöppnande skulle kunna få på det sätt på vilket dessa tjänster är organiserade. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i handelsförhandlingarna ta full hänsyn till tjänster av allmänt intresse och de möjliga effekter som ett marknadsöppnande skulle kunna få på det sätt på vilket dessa tjänster är organiserade.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att när det gäller finansiella tjänster har EU en av de mest öppna marknaderna i världen, men betonar att EU måste föra mer offensiva och balanserade förhandlingar för handel med tjänster och ställa sig bakom principerna om öppenhet, utveckling och ömsesidighet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att när det gäller finansiella tjänster har EU en av de mest öppna marknaderna i världen, men betonar att EU måste föra mer offensiva och balanserade förhandlingar för handel med tjänster och ställa sig bakom principerna om öppenhet, utveckling och ömsesidighet.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av att myndigheter för finansiella tjänster hänger med i utvecklingen på den europeiska och globala marknaden för finansiella tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka de europeiska regelverken och intensifiera lagstiftningsdialogen mellan EU och dess handelspartner i syfte att minska handelshindren. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar vikten av att myndigheter för finansiella tjänster hänger med i utvecklingen på den europeiska och globala marknaden för finansiella tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka de europeiska regelverken och intensifiera lagstiftningsdialogen mellan EU och dess handelspartner i syfte att minska handelshindren.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera skatteparadis-praxis i tredjeländer som riskerar att omintetgöra ett öppnande av marknader som skulle gynna båda parter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera skatteparadis-praxis i tredjeländer som riskerar att omintetgöra ett öppnande av marknader som skulle gynna båda parter.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen verka för en mer integrerad och konsekvent handelspolitik, särskilt när det gäller investeringar. Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna inte ska överskatta riskerna med utländska investeringar utan eftersträva verklig öppenhet i sina ekonomier och en gemensam strategi för sina statliga placeringsfonder. Parlamentet konstaterar att det finns ett behov av att utvärdera frågor som leveranssäkerhet, i synnerhet när det gäller statliga enheters utländska investeringar i energisektorn, och påminner om att en sådan utvärdering inte kan användas som en protektionistisk åtgärd. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen verka för en mer integrerad och konsekvent handelspolitik, särskilt när det gäller investeringar. Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna inte ska överskatta riskerna med utländska investeringar utan eftersträva verklig öppenhet i sina ekonomier och en gemensam strategi för sina statliga placeringsfonder. Parlamentet konstaterar att det finns ett behov av att utvärdera frågor som leveranssäkerhet, i synnerhet när det gäller statliga enheters utländska investeringar i energisektorn, och påminner om att en sådan utvärdering inte kan användas som en protektionistisk åtgärd.

| 49. | När det gäller respekten för konkurrensregler inom EU uppmärksammar parlamentet kommissionen på de potentiella risker som avsaknaden av ömsesidighet i WTO-avtalet om offentlig upphandling innebär. |
| --- | --- |

49.

När det gäller respekten för konkurrensregler inom EU uppmärksammar parlamentet kommissionen på de potentiella risker som avsaknaden av ömsesidighet i WTO-avtalet om offentlig upphandling innebär.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingripa mer aktivt mot förfalskningar, inte minst via Internet, bland annat genom att främja ett bättre samarbete mellan nationella myndigheter och förstärka medlen för observation och utvärdering av förfalskningar. Dessutom ombeds kommissionen lägga fram ett förslag för parlamentet och rådet i syfte att tillhandahålla gemenskapen och dess medlemsstater kvalitativa och statistiska uppgifter på europeisk nivå om förfalskningar, särskilt via Internet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ingripa mer aktivt mot förfalskningar, inte minst via Internet, bland annat genom att främja ett bättre samarbete mellan nationella myndigheter och förstärka medlen för observation och utvärdering av förfalskningar. Dessutom ombeds kommissionen lägga fram ett förslag för parlamentet och rådet i syfte att tillhandahålla gemenskapen och dess medlemsstater kvalitativa och statistiska uppgifter på europeisk nivå om förfalskningar, särskilt via Internet.

| 51. | Europaparlamentet delar kommissionens starka stöd för multilaterala handelsförhandlingar, men för handel med tjänster, särskilt finansiella tjänster, kan frihandelsavtal vara bättre lämpade att uppnå marknadstillträde. Parlamentet anser att när fullständiga avtal om ekonomiskt partnerskap med AVS länderna slutligen ska fastställas, skulle de kunna omfatta inte bara varor utan också tjänster och investeringar, men enbart om dessa länder så önskar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet delar kommissionens starka stöd för multilaterala handelsförhandlingar, men för handel med tjänster, särskilt finansiella tjänster, kan frihandelsavtal vara bättre lämpade att uppnå marknadstillträde. Parlamentet anser att när fullständiga avtal om ekonomiskt partnerskap med AVS länderna slutligen ska fastställas, skulle de kunna omfatta inte bara varor utan också tjänster och investeringar, men enbart om dessa länder så önskar.

| 52. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt marknadstillträde för finansiella tjänster skapar bättre förutsättningar för konkurrens, transparens och diversifiering. Framför allt i tillväxtekonomierna skulle ett effektivt marknadstillträde kunna leda till att de lokala finansiella marknaderna utvecklas starkare till förmån för företag som önskar etablera sig, samt till att ge konsumenter mer valfrihet och bättre produkter. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att ett effektivt marknadstillträde för finansiella tjänster skapar bättre förutsättningar för konkurrens, transparens och diversifiering. Framför allt i tillväxtekonomierna skulle ett effektivt marknadstillträde kunna leda till att de lokala finansiella marknaderna utvecklas starkare till förmån för företag som önskar etablera sig, samt till att ge konsumenter mer valfrihet och bättre produkter.

| 53. | Med tanke på de svaga finansiella, administrativa och institutionella funktionerna i AVS-länderna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att internationellt överenskomna standarder för reglering och tillsyn i den finansiella sektorn respekteras när handelsöverenskommelser förhandlas fram med länder som anses vara skatteparadis. |
| --- | --- |

53.

Med tanke på de svaga finansiella, administrativa och institutionella funktionerna i AVS-länderna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att internationellt överenskomna standarder för reglering och tillsyn i den finansiella sektorn respekteras när handelsöverenskommelser förhandlas fram med länder som anses vara skatteparadis.

| 54. | Europaparlamentet anser att i synnerhet tillträde till finansiella tjänster (mikrokrediter, tillgång till bankkonton och grundläggande banktjänster, bostadslån, leasing och factoring, försäkringar, pensioner och lokala och internationella banköverföringar) är nödvändigt för att enskilda personer i utvecklingsländerna ska kunna komma igång med grundläggande ekonomisk verksamhet, och kommissionen uppmanas därför att främja bättre marknadstillträde för finansiella tjänster i utvecklingsländerna och att uppmuntra till sund tillsyn, konkurrenskraftiga marknader och finansiell utbildning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att i synnerhet tillträde till finansiella tjänster (mikrokrediter, tillgång till bankkonton och grundläggande banktjänster, bostadslån, leasing och factoring, försäkringar, pensioner och lokala och internationella banköverföringar) är nödvändigt för att enskilda personer i utvecklingsländerna ska kunna komma igång med grundläggande ekonomisk verksamhet, och kommissionen uppmanas därför att främja bättre marknadstillträde för finansiella tjänster i utvecklingsländerna och att uppmuntra till sund tillsyn, konkurrenskraftiga marknader och finansiell utbildning.

*

* *

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament, samt till Världshandelsorganisationen och dess medlemsländer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament, samt till Världshandelsorganisationen och dess medlemsländer.

---

(1)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0053.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0629.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0195.

(5)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  EUT C 308 E, 16.12.2006, s. 182.

(7)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 235.

(8)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 103.

(9)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(10)  EUT L 376, 29.12.2006, s. 36.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/74 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/74

---

Torsdag 4 september 2008En europeisk hamnpolitik

P6_TA(2008)0408

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om en europeisk hamnpolitik (2008/2007(INI))

2009/C 295 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Meddelande om en europeisk hamnpolitik” (KOM(2007)0616),

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven” (KOM(2006)0275),

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om unionens framtida havspolitik: en europeisk vision för oceanerna och haven (1),

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2008 om den europeiska hållbara transportpolitiken, med tanke på den europeiska energi- och miljöpolitiken (2),

med beaktande av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (3),

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (4),

med beaktande av rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (5),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (6),

med beaktande av artikel 299.2 i EG fördraget,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0308/2008), och av följande skäl:

| A. | Tillträde till marknaden för hamntjänster har diskuterats i parlamentet, och kommissionen har därför inlett ett omfattande samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

A.

Tillträde till marknaden för hamntjänster har diskuterats i parlamentet, och kommissionen har därför inlett ett omfattande samråd med berörda parter.

| B. | I kommissionens ovannämnda meddelande om en europeisk hamnpolitik föreslås inga nya åtgärder när det gäller tillträde till marknaden för hamntjänster. |
| --- | --- |

B.

I kommissionens ovannämnda meddelande om en europeisk hamnpolitik föreslås inga nya åtgärder när det gäller tillträde till marknaden för hamntjänster.

| C. | På grund av den internationella dimensionen i denna sektor är det lämpligt med en europeisk hamnpolitik på gemenskapsnivå, där hamnarnas komparativa geopolitiska fördelar tas till vara. |
| --- | --- |

C.

På grund av den internationella dimensionen i denna sektor är det lämpligt med en europeisk hamnpolitik på gemenskapsnivå, där hamnarnas komparativa geopolitiska fördelar tas till vara.

| D. | Hamnarna är viktiga för sjötransport, transport på inre vattenvägar och kombinerad transport inom EU, men också som ekonomiska korridorer, källor till sysselsättning och ett sätt att integrera befolkningen. |
| --- | --- |

D.

Hamnarna är viktiga för sjötransport, transport på inre vattenvägar och kombinerad transport inom EU, men också som ekonomiska korridorer, källor till sysselsättning och ett sätt att integrera befolkningen.

| E. | Den europeiska hamnpolitiken syftar till att öka sjötransportens konkurrenskraft och tillhandahålla högkvalitativa, moderna tjänster. Den bör därför framhålla principerna om säkerhet, snabb service, låg kostnad och respekt för miljön. |
| --- | --- |

E.

Den europeiska hamnpolitiken syftar till att öka sjötransportens konkurrenskraft och tillhandahålla högkvalitativa, moderna tjänster. Den bör därför framhålla principerna om säkerhet, snabb service, låg kostnad och respekt för miljön.

| F. | De europeiska hamnarna står inför framtida utmaningar, särskilt på områdena miljö, globalisering, hållbar utveckling, sysselsättning och sociala villkor, särskilt i fråga om säkerhet och livslångt lärande, finansiering, marknadstillträde och administration samt konkurrensbegränsande och diskriminerande åtgärder som vidtas av länder utanför EU på relevanta geografiska marknader. |
| --- | --- |

F.

De europeiska hamnarna står inför framtida utmaningar, särskilt på områdena miljö, globalisering, hållbar utveckling, sysselsättning och sociala villkor, särskilt i fråga om säkerhet och livslångt lärande, finansiering, marknadstillträde och administration samt konkurrensbegränsande och diskriminerande åtgärder som vidtas av länder utanför EU på relevanta geografiska marknader.

| G. | Bristen på områden där EU:s hamnar kan utvecklas liksom det faktum att livsmiljöerna är mycket sällsynta och sårbara visar hur viktigt det är att lagstiftaren finner en balans och garanterar rättslig tydlighet när det gäller miljömässiga, ekonomiska och sociala förpliktelser. |
| --- | --- |

G.

Bristen på områden där EU:s hamnar kan utvecklas liksom det faktum att livsmiljöerna är mycket sällsynta och sårbara visar hur viktigt det är att lagstiftaren finner en balans och garanterar rättslig tydlighet när det gäller miljömässiga, ekonomiska och sociala förpliktelser.

| H. | Den europeiska hamnsektorn kännetecknas av en stor mångfald, och den förväntas växa kraftigt under de kommande åren. |
| --- | --- |

H.

Den europeiska hamnsektorn kännetecknas av en stor mångfald, och den förväntas växa kraftigt under de kommande åren.

| I. | Effekten av utvidgningen av Panamakanalen kommer förmodligen att leda till att den aktuella utvecklingen mot större fartyg kommer att tillta. |
| --- | --- |

I.

Effekten av utvidgningen av Panamakanalen kommer förmodligen att leda till att den aktuella utvecklingen mot större fartyg kommer att tillta.

| J. | Det är viktigt för hamnarna med modern infrastruktur och effektiva förbindelser med inlandet och öar. |
| --- | --- |

J.

Det är viktigt för hamnarna med modern infrastruktur och effektiva förbindelser med inlandet och öar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande om en europeisk hamnpolitik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande om en europeisk hamnpolitik.

| 2. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen till dess strategi under utarbetandet av detta meddelande, i synnerhet det omfattande samrådsförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen till dess strategi under utarbetandet av detta meddelande, i synnerhet det omfattande samrådsförfarandet.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inriktning på icke bindande åtgärder såsom offentliggörande av riktlinjer och avskaffande av administrativa hinder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inriktning på icke bindande åtgärder såsom offentliggörande av riktlinjer och avskaffande av administrativa hinder.

| 4. | Europaparlamentet påminner om hamnsektorns grundläggande betydelse i EU ur ekonomisk, kommersiell, social, miljömässig och strategisk synvinkel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om hamnsektorns grundläggande betydelse i EU ur ekonomisk, kommersiell, social, miljömässig och strategisk synvinkel.

| 5. | Europaparlamentet anser att kommissionen spelar en viktig roll när det gäller att se till att alla europeiska hamnar kan nå sin fulla potential. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att kommissionen spelar en viktig roll när det gäller att se till att alla europeiska hamnar kan nå sin fulla potential.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att offentliggöra riktlinjer för genomförandet av gemenskapens miljölagstiftning när det gäller hamnutveckling och hamninfrastruktur, med det främsta syftet att skydda den marina miljön och de områden som omger hamnarna, och uppmanar kommissionen att offentliggöra riktlinjerna före utgången av 2008. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att offentliggöra riktlinjer för genomförandet av gemenskapens miljölagstiftning när det gäller hamnutveckling och hamninfrastruktur, med det främsta syftet att skydda den marina miljön och de områden som omger hamnarna, och uppmanar kommissionen att offentliggöra riktlinjerna före utgången av 2008.

| 7. | Europaparlamentet anser att hamnar och miljön kan samexistera på ett hållbart sätt, eftersom miljöförstörelse ofta orsakar ekonomisk skada i andra sektorer som turism, jordbruk och fiske, och uppmanar därför kommissionsledamoten med ansvar för transport att samarbeta nära med kommissionsledamoten med ansvar för miljö när det gäller att utarbeta och genomföra EU:s lagstiftning och riktlinjer om hamnar och miljö. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att hamnar och miljön kan samexistera på ett hållbart sätt, eftersom miljöförstörelse ofta orsakar ekonomisk skada i andra sektorer som turism, jordbruk och fiske, och uppmanar därför kommissionsledamoten med ansvar för transport att samarbeta nära med kommissionsledamoten med ansvar för miljö när det gäller att utarbeta och genomföra EU:s lagstiftning och riktlinjer om hamnar och miljö.

| 8. | Europaparlamentet anser att syftet med dessa riktlinjer ska vara att ta itu med den rättsliga osäkerhet som råder ifråga om vissa miljödirektiv och att i samband med detta verkligen ta itu med miljöpolitiken, med beaktande av de drag som utmärker situationen för de europeiska hamnarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att syftet med dessa riktlinjer ska vara att ta itu med den rättsliga osäkerhet som råder ifråga om vissa miljödirektiv och att i samband med detta verkligen ta itu med miljöpolitiken, med beaktande av de drag som utmärker situationen för de europeiska hamnarna.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att involvera såväl hamnmyndigheter som lokala myndigheter i utarbetandet av förvaltningsplaner för att skydda vattenkvaliteten i flodområden och havshamnar i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av att involvera såväl hamnmyndigheter som lokala myndigheter i utarbetandet av förvaltningsplaner för att skydda vattenkvaliteten i flodområden och havshamnar i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att de regionala myndigheterna stöder det arbete som görs för att minska utsläppen av koldioxid från fartyg samt från land- och luftburna transporter, genom att införa förvaltningsplaner för att skydda luftkvaliteten och genom att följa bestämmelserna i Marpolkonventionen och rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (7). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att de regionala myndigheterna stöder det arbete som görs för att minska utsläppen av koldioxid från fartyg samt från land- och luftburna transporter, genom att införa förvaltningsplaner för att skydda luftkvaliteten och genom att följa bestämmelserna i Marpolkonventionen och rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (7).

| 11. | Europaparlamentet understryker behovet av att utveckla en integrerad EU-politik för att stärka den regionala konkurrenskraften och den territoriella sammanhållningen med hänsyn till både sociala, miljömässiga, ekonomiska och säkerhetsmässiga aspekter på alla nivåer, genom att upprätta partnerskap mellan olika institutioner, sektorer och områden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker behovet av att utveckla en integrerad EU-politik för att stärka den regionala konkurrenskraften och den territoriella sammanhållningen med hänsyn till både sociala, miljömässiga, ekonomiska och säkerhetsmässiga aspekter på alla nivåer, genom att upprätta partnerskap mellan olika institutioner, sektorer och områden.

| 12. | Europaparlamentet noterar kommissionens oro över fördelningen av trafikflöden inom EU, och pekar på den mångfald som råder inom hamnsektorn och på att de små och medelstora europeiska hamnarna växer. Parlamentet anser dessutom att kommissionen måste ta hänsyn till de viktiga förändringar som väntas ske inom den internationella sjöfarten till följd av sektorns tekniska och ekonomiska utveckling, utvidgningen av Panamakanalen samt fartygens ökade storlek och kapacitet, faktorer som utan tvekan kommer att påverka sektorn i hög grad. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar kommissionens oro över fördelningen av trafikflöden inom EU, och pekar på den mångfald som råder inom hamnsektorn och på att de små och medelstora europeiska hamnarna växer. Parlamentet anser dessutom att kommissionen måste ta hänsyn till de viktiga förändringar som väntas ske inom den internationella sjöfarten till följd av sektorns tekniska och ekonomiska utveckling, utvidgningen av Panamakanalen samt fartygens ökade storlek och kapacitet, faktorer som utan tvekan kommer att påverka sektorn i hög grad.

| 13. | Europaparlamentet lyfter fram den territoriella dimensionen av EU-hamnarnas utveckling, särskilt nödvändigheten av att samarbeta över gränserna och samordna verksamheten mellan hamnregioner som gränsar till varandra. Parlamentet understryker betydelsen av den europeiska grannskapspolitiken och den regionala strategin för Medelhavet, Östersjön och Svarta havet. Parlamentet gläder sig över kommissionens förslag att kartlägga flaskhalsarna mellan Europeiska unionens hamnar och hamnarna i unionens grannländer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet lyfter fram den territoriella dimensionen av EU-hamnarnas utveckling, särskilt nödvändigheten av att samarbeta över gränserna och samordna verksamheten mellan hamnregioner som gränsar till varandra. Parlamentet understryker betydelsen av den europeiska grannskapspolitiken och den regionala strategin för Medelhavet, Östersjön och Svarta havet. Parlamentet gläder sig över kommissionens förslag att kartlägga flaskhalsarna mellan Europeiska unionens hamnar och hamnarna i unionens grannländer.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt övervaka utvecklingen av ny teknik och nya förvaltningsmetoder som används internationellt vid hamnar och terminaler för fartygstjänster, gods, passagerare och landtransport, i syfte att främja politik och initiativ för att utveckla gemenskapens hamnar och öka deras effektivitet och produktivitet till förmån för hamnarna och användarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt övervaka utvecklingen av ny teknik och nya förvaltningsmetoder som används internationellt vid hamnar och terminaler för fartygstjänster, gods, passagerare och landtransport, i syfte att främja politik och initiativ för att utveckla gemenskapens hamnar och öka deras effektivitet och produktivitet till förmån för hamnarna och användarna.

| 15. | Europaparlamentet anser att de tekniska förändringar som är nödvändiga för att mellanhamnarna ska klara av den ökade trafikvolymen kommer att medföra omfattande utgifter för de berörda regionerna. Parlamentet anser därför att dessa regioner måste kunna få medel för detta från strukturfonderna, särskilt för att finansiera köp av avancerad teknik, skapa sysselsättning inom innovativa områden och återställa de stadsområden som frigörs när hamnarnas verksamhet flyttas bort från städerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att de tekniska förändringar som är nödvändiga för att mellanhamnarna ska klara av den ökade trafikvolymen kommer att medföra omfattande utgifter för de berörda regionerna. Parlamentet anser därför att dessa regioner måste kunna få medel för detta från strukturfonderna, särskilt för att finansiera köp av avancerad teknik, skapa sysselsättning inom innovativa områden och återställa de stadsområden som frigörs när hamnarnas verksamhet flyttas bort från städerna.

| 16. | Europaparlamentet anser att rättssäkerheten hos gemenskapens rättsliga ram för sjötransport, som härrör från den internationella rättsliga ramen, är beroende av ett snabbt godkännande av Erika III-paketet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att rättssäkerheten hos gemenskapens rättsliga ram för sjötransport, som härrör från den internationella rättsliga ramen, är beroende av ett snabbt godkännande av Erika III-paketet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja samarbetet mellan hamnarna i EU, och understryker i detta sammanhang att hamnarna spelar en viktig roll för sina respektive inlandsregioners ekonomi. Parlamentet understryker i detta avseende att en harmonisk utveckling av hamnarna är en central aspekt i unionens integrerade havspolitik. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja samarbetet mellan hamnarna i EU, och understryker i detta sammanhang att hamnarna spelar en viktig roll för sina respektive inlandsregioners ekonomi. Parlamentet understryker i detta avseende att en harmonisk utveckling av hamnarna är en central aspekt i unionens integrerade havspolitik.

| 18. | Europaparlamentet betonar hamnarnas sociala och kulturella roll för inlandsbefolkningen och anser att allmänheten måste bli bättre medveten om hamnarnas betydelse i utvecklingshänseende. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar hamnarnas sociala och kulturella roll för inlandsbefolkningen och anser att allmänheten måste bli bättre medveten om hamnarnas betydelse i utvecklingshänseende.

| 19. | Europaparlamentet anser att sjötransporter och transporter på inre vattenvägar inte kan betraktas separat från landtransporter och luftfart, och förbindelserna med inlandet är av mycket stor vikt för en hamns affärsresultat. Därför måste det inrättas förbindelser mellan hamnar, logistikplattformar i inlandet och inlandsterminaler. Med detta i åtanke anser parlamentet även att hamnarna måste delta i en sammodal kedja i förhållande till såväl det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som gemenskapens framtida gröna korridorer för att säkerställa bättre utnyttjande av transportkapaciteten inom kustfarten och transporterna på inre vattenvägar, liksom deras förbindelser med olika transportslag på land och i luften, i syfte att säkerställa en samstämd och gedigen transportpolitik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att sjötransporter och transporter på inre vattenvägar inte kan betraktas separat från landtransporter och luftfart, och förbindelserna med inlandet är av mycket stor vikt för en hamns affärsresultat. Därför måste det inrättas förbindelser mellan hamnar, logistikplattformar i inlandet och inlandsterminaler. Med detta i åtanke anser parlamentet även att hamnarna måste delta i en sammodal kedja i förhållande till såväl det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som gemenskapens framtida gröna korridorer för att säkerställa bättre utnyttjande av transportkapaciteten inom kustfarten och transporterna på inre vattenvägar, liksom deras förbindelser med olika transportslag på land och i luften, i syfte att säkerställa en samstämd och gedigen transportpolitik.

| 20. | Parlamentet stöder därför kommissionens avsikt att utvärdera hamnarnas inlandsförbindelser och behoven i det avseendet samt vilka effekter de har för ett välbalanserat nätverk av trafikflöden i samband med halvtidsöversynen av det transeuropeiska transportnätet 2010 (8). |
| --- | --- |

20.

Parlamentet stöder därför kommissionens avsikt att utvärdera hamnarnas inlandsförbindelser och behoven i det avseendet samt vilka effekter de har för ett välbalanserat nätverk av trafikflöden i samband med halvtidsöversynen av det transeuropeiska transportnätet 2010 (8).

| 21. | Europaparlamentet anser att ett av målen för halvtidsöversynen av det transeuropeiska transportnätet 2010 måste vara att integrera sjötransporter och transporter på inre vattenvägar med landtransporter via de europeiska hamnarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att ett av målen för halvtidsöversynen av det transeuropeiska transportnätet 2010 måste vara att integrera sjötransporter och transporter på inre vattenvägar med landtransporter via de europeiska hamnarna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar berörda regionala myndigheter att bedriva en politik som i större utsträckning prioriterar multimodala transporter för att kunna utveckla järnvägstrafiken och trafiken på inre vattenvägar parallellt med motorvägarna, effektivt förbinda hamnområdena med de transeuropeiska transportnäten och skapa effektivare förbindelser mellan hamnarna och inlandet, särskilt genom järnvägstrafik och trafik på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar berörda regionala myndigheter att bedriva en politik som i större utsträckning prioriterar multimodala transporter för att kunna utveckla järnvägstrafiken och trafiken på inre vattenvägar parallellt med motorvägarna, effektivt förbinda hamnområdena med de transeuropeiska transportnäten och skapa effektivare förbindelser mellan hamnarna och inlandet, särskilt genom järnvägstrafik och trafik på inre vattenvägar.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s hamnar konkurrerar med hamnar i tredjeländer, som ofta inte omfattas av samma regler som unionens hamnar, och dessutom drabbas av den diskriminerande ekonomiska politik som drivs av EU:s grannländer, t.ex. genom diskriminerande tullbestämmelser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s hamnar konkurrerar med hamnar i tredjeländer, som ofta inte omfattas av samma regler som unionens hamnar, och dessutom drabbas av den diskriminerande ekonomiska politik som drivs av EU:s grannländer, t.ex. genom diskriminerande tullbestämmelser.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt undersöka hamnsäkerhetsfrågor och att ta hänsyn till vad den högre kostnaden innebär för de europeiska hamnarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt undersöka hamnsäkerhetsfrågor och att ta hänsyn till vad den högre kostnaden innebär för de europeiska hamnarnas konkurrenskraft.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att identifiera de problem som de europeiska hamnarna brottas med på detta område, och uppmanar kommissionen att överväga att upprätta en förteckning över dessa problem för att särskilt ta itu med de svårigheter som uppstår på grund av konkurrensen med hamnar utanför EU och konkurrensbegränsande och diskriminerande åtgärder som vidtas av EU:s grannländer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att identifiera de problem som de europeiska hamnarna brottas med på detta område, och uppmanar kommissionen att överväga att upprätta en förteckning över dessa problem för att särskilt ta itu med de svårigheter som uppstår på grund av konkurrensen med hamnar utanför EU och konkurrensbegränsande och diskriminerande åtgärder som vidtas av EU:s grannländer.

| 26. | Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla samarbetet med tredjeländer för att utarbeta och lägga fram program för utveckling, samordning och kunskapsöverföring mellan närliggande hamnar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla samarbetet med tredjeländer för att utarbeta och lägga fram program för utveckling, samordning och kunskapsöverföring mellan närliggande hamnar.

| 27. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör undersöka möjligheten att upprätta ett gemenskapsprogram för att modernisera fraktfartygen, särskilt de som är avsedda för kustfart och transport på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör undersöka möjligheten att upprätta ett gemenskapsprogram för att modernisera fraktfartygen, särskilt de som är avsedda för kustfart och transport på inre vattenvägar.

| 28. | Europaparlamentet anser att ny teknik, särskilt informationstekniken, är den centrala faktor som kommer att göra det möjligt för de europeiska hamnarna, som redan är hårt pressade av konkurrensen från hamnar i tredjeländer och som i vissa fall också saknar expansionsutrymme, att öka sin effektivitet och lönsamhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att ny teknik, särskilt informationstekniken, är den centrala faktor som kommer att göra det möjligt för de europeiska hamnarna, som redan är hårt pressade av konkurrensen från hamnar i tredjeländer och som i vissa fall också saknar expansionsutrymme, att öka sin effektivitet och lönsamhet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast, genom lämpliga organ, införa system för fjärrlotsning, för att öka trafikstyrningens effektivitet och säkerhet i hamnar och på redden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast, genom lämpliga organ, införa system för fjärrlotsning, för att öka trafikstyrningens effektivitet och säkerhet i hamnar och på redden.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att gå vidare med forskningen och nyskapandet inom sektorn genom unionens ramprogram, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskningen på säkerhetsområdet, för att minimera antalet olyckor, på logistikområdet, för att förbättra utrymmesutnyttjandet i hamnarna, och på miljöområdet, för att bland annat minska koldioxidutsläppen och de föroreningar som orsakas av avfall. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att gå vidare med forskningen och nyskapandet inom sektorn genom unionens ramprogram, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskningen på säkerhetsområdet, för att minimera antalet olyckor, på logistikområdet, för att förbättra utrymmesutnyttjandet i hamnarna, och på miljöområdet, för att bland annat minska koldioxidutsläppen och de föroreningar som orsakas av avfall.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja de förslag som lagts fram för Internationella sjöfartsorganisationen om att senast 2020 ersätta dagens bränsle med diesel, och möjligheten att inkludera sjöfartssektorn i systemet för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja de förslag som lagts fram för Internationella sjöfartsorganisationen om att senast 2020 ersätta dagens bränsle med diesel, och möjligheten att inkludera sjöfartssektorn i systemet för handel med utsläppsrätter.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja en kontinuerlig förbättring av flottan för sökning och räddning (SAR) och andra SAR-funktioner i hamnarna enligt SOLAS-konventionen (om säkerheten för människoliv till sjöss) och SAR-konventionen, och att ytterligare förbättra samarbetet mellan samordningscentren för sjöräddning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja en kontinuerlig förbättring av flottan för sökning och räddning (SAR) och andra SAR-funktioner i hamnarna enligt SOLAS-konventionen (om säkerheten för människoliv till sjöss) och SAR-konventionen, och att ytterligare förbättra samarbetet mellan samordningscentren för sjöräddning.

| 33. | Europaparlamentet anser att programmen ”Clean ship” och ”Clean port” bör vidareutvecklas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att programmen ”Clean ship” och ”Clean port” bör vidareutvecklas.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och näringen att uppmuntra rederierna att minska det antal containrar som transporteras tomma och att utnyttja kapaciteten till fullo samt att stödja initiativ med detta syfte (t.ex. genom forskningsprogram), varvid kundernas faktiska och specifika behov måste beaktas och miljöpåverkan minskas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och näringen att uppmuntra rederierna att minska det antal containrar som transporteras tomma och att utnyttja kapaciteten till fullo samt att stödja initiativ med detta syfte (t.ex. genom forskningsprogram), varvid kundernas faktiska och specifika behov måste beaktas och miljöpåverkan minskas.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar varmt kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättande av ett europeiskt område för sjötransporter utan hinder, och anser att syftet med detta förslag ska vara att garantera en rättvis konkurrens mellan sjö- och landtransporter i unionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar varmt kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättande av ett europeiskt område för sjötransporter utan hinder, och anser att syftet med detta förslag ska vara att garantera en rättvis konkurrens mellan sjö- och landtransporter i unionen.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att gemenskapsklarerade transporter undantas från all tullkontroll inom närsjöfarten i EU och förespråkar också att det i möjligaste mån ska inrättas separata hamnområden för trafiken inom gemenskapen och den internationella trafiken samt att den inre transporten, standardiseringen och identifieringen av särskilda containrar förenklas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar att gemenskapsklarerade transporter undantas från all tullkontroll inom närsjöfarten i EU och förespråkar också att det i möjligaste mån ska inrättas separata hamnområden för trafiken inom gemenskapen och den internationella trafiken samt att den inre transporten, standardiseringen och identifieringen av särskilda containrar förenklas.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och förbättra politiken för att utveckla och stödja närsjöfart. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och förbättra politiken för att utveckla och stödja närsjöfart.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att införa ett enda transportdokument för containrar i EU i syfte att förenkla de administrativa förfarandena. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att införa ett enda transportdokument för containrar i EU i syfte att förenkla de administrativa förfarandena.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de finansiella medel som medlemsstaternas offentliga myndigheter betalar ut till de europeiska handelshamnarna i syfte att fastställa eventuella snedvridningar av konkurrensen och att i riktlinjerna för statligt stöd klargöra vilka av de stöd som ges till hamnmyndigheterna som ska betraktas som statligt stöd. Parlamentet menar att eventuella investeringar för hamnutveckling som görs av offentliga myndigheter inte får betraktas som statligt stöd om de är direkt avsedda att förbättra miljön eller minska belastningen och användningen av vägar för godstransport, särskilt när det bedöms som nödvändigt för att garantera ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (t.ex. för öar), förutsatt att det inte gynnar endast en användare eller operatör. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de finansiella medel som medlemsstaternas offentliga myndigheter betalar ut till de europeiska handelshamnarna i syfte att fastställa eventuella snedvridningar av konkurrensen och att i riktlinjerna för statligt stöd klargöra vilka av de stöd som ges till hamnmyndigheterna som ska betraktas som statligt stöd. Parlamentet menar att eventuella investeringar för hamnutveckling som görs av offentliga myndigheter inte får betraktas som statligt stöd om de är direkt avsedda att förbättra miljön eller minska belastningen och användningen av vägar för godstransport, särskilt när det bedöms som nödvändigt för att garantera ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (t.ex. för öar), förutsatt att det inte gynnar endast en användare eller operatör.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att under 2008 offentliggöra riktlinjer om statligt stöd till hamnarna och anser att dessa riktlinjer bör omfatta själva hamnområdet, med åtskillnad mellan infrastruktur för tillträde respektive försvar, projektrelaterad infrastruktur och suprastruktur, men utan åtskillnad mellan olika kategorier av hamnar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att under 2008 offentliggöra riktlinjer om statligt stöd till hamnarna och anser att dessa riktlinjer bör omfatta själva hamnområdet, med åtskillnad mellan infrastruktur för tillträde respektive försvar, projektrelaterad infrastruktur och suprastruktur, men utan åtskillnad mellan olika kategorier av hamnar.

| 41. | Europaparlamentet godkänner utvidgningen av de insynskrav som föreskrivs i kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (9), men uppmanar också kommissionen att överväga en sänkt minimitröskel för årsintäkterna snarare än en absolut förpliktelse. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet godkänner utvidgningen av de insynskrav som föreskrivs i kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (9), men uppmanar också kommissionen att överväga en sänkt minimitröskel för årsintäkterna snarare än en absolut förpliktelse.

| 42. | Europaparlamentet noterar särskilt den analys som kommissionen gjort av hamnkoncessioner och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till betydelsen av en viss flexibilitet på detta område för hamnmyndigheterna, särskilt när det gäller förnyandet av koncessioner som hör samman med stora investeringar, men anser att sådan flexibilitet inte får utnyttjas för att hindra konkurrensen i hamnarna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar särskilt den analys som kommissionen gjort av hamnkoncessioner och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till betydelsen av en viss flexibilitet på detta område för hamnmyndigheterna, särskilt när det gäller förnyandet av koncessioner som hör samman med stora investeringar, men anser att sådan flexibilitet inte får utnyttjas för att hindra konkurrensen i hamnarna.

| 43. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att bevara en balans mellan ett fritt tillhandahållande av tjänster och hamnarnas särskilda behov, men framhåller behovet av samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn när det gäller modernisering av hamnarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att det är av största vikt att bevara en balans mellan ett fritt tillhandahållande av tjänster och hamnarnas särskilda behov, men framhåller behovet av samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn när det gäller modernisering av hamnarna.

| 44. | Europaparlamentet vill främja utnyttjandet av de europeiska programmen för territoriellt samarbete inom ramen för sammanhållningspolitiken och samarbetsprogrammen inom ramen för EU:s grannskaps- och utvidgningspolitik, men uppmanar också kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionala myndigheterna att i största möjliga utsträckning genomföra en gränsöverskridande strategi för utnyttjande av befintlig kapacitet inom ramen för samfinansieringen av hamninfrastrukturerna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet vill främja utnyttjandet av de europeiska programmen för territoriellt samarbete inom ramen för sammanhållningspolitiken och samarbetsprogrammen inom ramen för EU:s grannskaps- och utvidgningspolitik, men uppmanar också kommissionen, medlemsstaterna och de berörda regionala myndigheterna att i största möjliga utsträckning genomföra en gränsöverskridande strategi för utnyttjande av befintlig kapacitet inom ramen för samfinansieringen av hamninfrastrukturerna.

| 45. | Europaparlamentet ger sitt kraftfulla stöd till den roll som innehas av lokalt ägda, icke vinstdrivande andelshamnar och uppmanar myndigheter på lokal, regional, nationell och europeisk nivå att vidta åtgärder för att skydda dem från förfall, eftersom deras nytta för de omgivande samhällena i socialt hänseende och med avseende på fritid och turism går utöver deras ursprungliga ekonomiska funktion. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet ger sitt kraftfulla stöd till den roll som innehas av lokalt ägda, icke vinstdrivande andelshamnar och uppmanar myndigheter på lokal, regional, nationell och europeisk nivå att vidta åtgärder för att skydda dem från förfall, eftersom deras nytta för de omgivande samhällena i socialt hänseende och med avseende på fritid och turism går utöver deras ursprungliga ekonomiska funktion.

| 46. | Europaparlamentet betonar med eftertryck att den europeiska sjöfartspolitiken för att bli framgångsrik även måste beakta den viktiga roll som småbåtshamnarna spelar för den lokala ekonomiska utvecklingen. Småbåtshamnarna fungerar som reklam för inlandet, och lockar i hög grad turister att upptäcka hamnarna och deras omnejd, men de är också viktiga försörjningskällor för närliggande affärer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar med eftertryck att den europeiska sjöfartspolitiken för att bli framgångsrik även måste beakta den viktiga roll som småbåtshamnarna spelar för den lokala ekonomiska utvecklingen. Småbåtshamnarna fungerar som reklam för inlandet, och lockar i hög grad turister att upptäcka hamnarna och deras omnejd, men de är också viktiga försörjningskällor för närliggande affärer.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar den vikt som lagts vid dialog inom hamnsektorn. Parlamentet efterlyser inrättandet av en europeisk kommitté för social dialog och anser att denna bör behandla ämnen som rör hamnarna, däribland arbetstagarnas rättigheter, koncessioner och Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 152 från 1979 om hälsa och säkerhet på arbetsplatser (hamnarbete). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar den vikt som lagts vid dialog inom hamnsektorn. Parlamentet efterlyser inrättandet av en europeisk kommitté för social dialog och anser att denna bör behandla ämnen som rör hamnarna, däribland arbetstagarnas rättigheter, koncessioner och Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 152 från 1979 om hälsa och säkerhet på arbetsplatser (hamnarbete).

| 48. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att värna om och säkerställa högsta möjliga utbildningsnivå för hamnarbetare. Parlamentet stöder kommissionens önskan att ge hamnarbetare en grundläggande utbildning som kan erkännas ömsesidigt i syfte att främja flexibilitet i sektorn. Som ett första steg bör det i detta syfte göras en jämförelse mellan de olika system som existerar för yrkesutbildning för hamnarbetare. Parlamentet anser dock att denna grundläggande utbildning inte får leda till att den genomsnittliga utbildningsnivån för hamnarbetare i en medlemsstat sänks. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att värna om och säkerställa högsta möjliga utbildningsnivå för hamnarbetare. Parlamentet stöder kommissionens önskan att ge hamnarbetare en grundläggande utbildning som kan erkännas ömsesidigt i syfte att främja flexibilitet i sektorn. Som ett första steg bör det i detta syfte göras en jämförelse mellan de olika system som existerar för yrkesutbildning för hamnarbetare. Parlamentet anser dock att denna grundläggande utbildning inte får leda till att den genomsnittliga utbildningsnivån för hamnarbetare i en medlemsstat sänks.

| 49. | Europaparlamentet föreslår att frågan om yrkeskvalifikationer och livslångt lärande behandlas tillsammans med arbetsmarknadens parter inom den framtida europeiska kommittén för social dialog. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet föreslår att frågan om yrkeskvalifikationer och livslångt lärande behandlas tillsammans med arbetsmarknadens parter inom den framtida europeiska kommittén för social dialog.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis inom hamnsektorn i allmänhet och med avseende på innovation och utbildning av arbetstagare i synnerhet, för att förbättra tjänsternas kvalitet, konkurrenskraften och förmågan att dra till sig investeringar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis inom hamnsektorn i allmänhet och med avseende på innovation och utbildning av arbetstagare i synnerhet, för att förbättra tjänsternas kvalitet, konkurrenskraften och förmågan att dra till sig investeringar.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar införandet av en havets dag i Europa den 20 maj, och stöder särskilt införandet av ett ”öppet hus” som skulle kunna hjälpa allmänheten att förbättra sina kunskaper om hamnarnas verksamhet och betydelse. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar införandet av en havets dag i Europa den 20 maj, och stöder särskilt införandet av ett ”öppet hus” som skulle kunna hjälpa allmänheten att förbättra sina kunskaper om hamnarnas verksamhet och betydelse.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med parlamentets resolution av den 8 maj 2008 om det transatlantiska ekonomiska rådet (10) fortsätta sina insatser för att se till att den amerikanska föreskriften om granskning av all last som ska till USA ändras för att garantera samarbete grundat på ömsesidigt erkännande av ”godkända ekonomiska aktörer” och på säkerhetsstandarder som fastställts inom ramen för Världstullorganisationen (C TPAT, SAFE). Parlamentet uppmanar kommissionen att uppskatta de potentiella kostnaderna för bestämmelsen om inspektion av alla lastcontainrar som ska till USA för företagen och EU:s ekonomi, och de potentiella följderna för tullhanteringen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med parlamentets resolution av den 8 maj 2008 om det transatlantiska ekonomiska rådet (10) fortsätta sina insatser för att se till att den amerikanska föreskriften om granskning av all last som ska till USA ändras för att garantera samarbete grundat på ömsesidigt erkännande av ”godkända ekonomiska aktörer” och på säkerhetsstandarder som fastställts inom ramen för Världstullorganisationen (C TPAT, SAFE). Parlamentet uppmanar kommissionen att uppskatta de potentiella kostnaderna för bestämmelsen om inspektion av alla lastcontainrar som ska till USA för företagen och EU:s ekonomi, och de potentiella följderna för tullhanteringen.

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 531.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0087.

(3)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(4)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(5)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

(6)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(7)  EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.

(8)  Artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet (EUT L 162, 22.6.2007, s. 1).

(9)  EUT L 318, 17.11.2006, s. 17.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2008)0192.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/79 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/79

---

Torsdag 4 september 2008Godstransporter i Europa

P6_TA(2008)0409

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om godstransporter i Europa (2008/2008(INI))

2009/C 295 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av meddelandena från kommissionen ”EU:s program för godstransporter: Att öka effektiviteten, integrationen och hållbarheten för godstransporter i Europa” (KOM(2007)0606), ”Handlingsplan för godslogistik” (KOM(2007)0607), ”Mot ett järnvägsnät för godstransporter” (KOM(2007)0608) och ”Fleråriga kvalitetsavtal för järnvägsinfrastruktur” (KOM(2008)0054),

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Godslogistik i Europa – Nyckeln till hållbar rörlighet” (KOM(2006)0336),

med beaktande av meddelandet från kommissionen om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (KOM(2005)0298),

med beaktande av rådets slutsatser av den 29–30 november av den 3 december 2007 om meddelandet från kommissionen ”Handlingsplan för godslogistik” samt av den 7 april 2008 om meddelandet från kommissionen ”Mot ett järnvägsnät för godstransporter”,

med beaktande av kommissionens grönbok ”Mot en ny kultur för rörlighet i städer” (KOM(2007)0551),

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2007 om godslogistik i Europa – nyckeln till hållbar rörlighet (1),

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008”Mot en ny kultur för rörlighet i städer” (2),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0326/2008), och av följande skäl:

| A. | Transportsektorn står för nästan 30 procent av EU:s koldioxidutsläpp, och i städerna till och med för 40 procent. Trots att vissa ansträngningar har gjorts på området för tekniska förbättringar och innovation ökade koldioxidutsläppen under perioden 1990–2005 med 26 procent samtidigt som de kunde sänkas i andra sektorer med 10 procent tack vare stora investeringar (miljarder euro). |
| --- | --- |

A.

Transportsektorn står för nästan 30 procent av EU:s koldioxidutsläpp, och i städerna till och med för 40 procent. Trots att vissa ansträngningar har gjorts på området för tekniska förbättringar och innovation ökade koldioxidutsläppen under perioden 1990–2005 med 26 procent samtidigt som de kunde sänkas i andra sektorer med 10 procent tack vare stora investeringar (miljarder euro).

| B. | Hållbara och effektiva godstransporter i Europa är av största betydelse för att säkra en framgångsrik och konkurrenskraftig ekonomi, tillmötesgå konsumenternas efterfråga och skapa ett stort antal arbetstillfällen och välstånd för Europas medborgare. |
| --- | --- |

B.

Hållbara och effektiva godstransporter i Europa är av största betydelse för att säkra en framgångsrik och konkurrenskraftig ekonomi, tillmötesgå konsumenternas efterfråga och skapa ett stort antal arbetstillfällen och välstånd för Europas medborgare.

| C. | Godstransporterna väntas öka med ca 50 procent (i tonkilometer) 2000–2020 enligt prognosen i kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (KOM(2001)0370). Redan under perioden 1995–2005 ökade godstransporterna 30 procent snabbare än bruttonationalprodukten. Tillväxten i den totala godstrafiken är främst resultatet av en ökning av väg- och flygtransporterna jämfört med de övriga transportslagen. |
| --- | --- |

C.

Godstransporterna väntas öka med ca 50 procent (i tonkilometer) 2000–2020 enligt prognosen i kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (KOM(2001)0370). Redan under perioden 1995–2005 ökade godstransporterna 30 procent snabbare än bruttonationalprodukten. Tillväxten i den totala godstrafiken är främst resultatet av en ökning av väg- och flygtransporterna jämfört med de övriga transportslagen.

| D. | Lösningar till förmån för hållbarare och effektivare logistik- och godstransportsystem och för intermodal integrering av alla transportslag leder inte bara till bättre ekonomi och ökad säkerhet utan uppfyller även de EU-mål när det gäller klimatförändringen och energisparandet som ska uppnås fram till 2020. |
| --- | --- |

D.

Lösningar till förmån för hållbarare och effektivare logistik- och godstransportsystem och för intermodal integrering av alla transportslag leder inte bara till bättre ekonomi och ökad säkerhet utan uppfyller även de EU-mål när det gäller klimatförändringen och energisparandet som ska uppnås fram till 2020.

| E. | För att möta dessa utmaningar måste EU och medlemsstaterna på grund av de för tillfället otillräckliga budgetmedlen fastställa vissa samordnade prioriteringar, koncentrera sina resurser till ett begränsat antal åtgärder till förmån för godstransporternas hållbarhet och intermodalitet och ta hänsyn till känsliga regioner. |
| --- | --- |

E.

För att möta dessa utmaningar måste EU och medlemsstaterna på grund av de för tillfället otillräckliga budgetmedlen fastställa vissa samordnade prioriteringar, koncentrera sina resurser till ett begränsat antal åtgärder till förmån för godstransporternas hållbarhet och intermodalitet och ta hänsyn till känsliga regioner.

| F. | Det europeiska korridornätverket måste vidareutvecklas, och man måste då utgå från det befintliga nätet och befintliga strukturer och tekniker och även integrera ”gröna korridorer” för alla godstransportslag med ambitiösa och hållbara miljökriterier. |
| --- | --- |

F.

Det europeiska korridornätverket måste vidareutvecklas, och man måste då utgå från det befintliga nätet och befintliga strukturer och tekniker och även integrera ”gröna korridorer” för alla godstransportslag med ambitiösa och hållbara miljökriterier.

| G. | Syftet med den ovannämnda handlingsplanen för godslogistik måste vara att underlätta godstransporterna inom och utanför Europa till förmån för alla europeiska företag och för den europeiska konkurrenskraften som helhet. |
| --- | --- |

G.

Syftet med den ovannämnda handlingsplanen för godslogistik måste vara att underlätta godstransporterna inom och utanför Europa till förmån för alla europeiska företag och för den europeiska konkurrenskraften som helhet.

| 1. | Europaparlamentet betonar att de europeiska godstransportsystemen måste klara de överhängande utmaningarna att förbättra godstransporternas effektiva integration och hållbarhet i Europa genom att i högre grad bidra till att förbättra rörligheten, öka energieffektiviteten och reducera oljekonsumtionen, utsläppen och de externa kostnaderna, och välkomnar därför kommissionens meddelanden och rådets slutsatser ovan. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och industrin att i framtiden stödja en godstransportpolitik som i termer av rörlighet är mer hållbar för miljön, klimatet, ekonomin, säkerheten och arbetsmarknaden genom att främja användningen av effektivare logistiksystem i ett utvidgat EU som en del av den stegvisa integreringen av prioriterade internationella järnvägstransportkorridorer, knutpunkter och konventionella nät, och genom att främja principerna om att användarna och förorenarna ska betala inom alla transportslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att de europeiska godstransportsystemen måste klara de överhängande utmaningarna att förbättra godstransporternas effektiva integration och hållbarhet i Europa genom att i högre grad bidra till att förbättra rörligheten, öka energieffektiviteten och reducera oljekonsumtionen, utsläppen och de externa kostnaderna, och välkomnar därför kommissionens meddelanden och rådets slutsatser ovan. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och industrin att i framtiden stödja en godstransportpolitik som i termer av rörlighet är mer hållbar för miljön, klimatet, ekonomin, säkerheten och arbetsmarknaden genom att främja användningen av effektivare logistiksystem i ett utvidgat EU som en del av den stegvisa integreringen av prioriterade internationella järnvägstransportkorridorer, knutpunkter och konventionella nät, och genom att främja principerna om att användarna och förorenarna ska betala inom alla transportslag.

| 2. | Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att sam-modalitet och intermodalitet är nyckelfaktorer för att skapa hållbara och effektiva godstransporter i Europa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att sam-modalitet och intermodalitet är nyckelfaktorer för att skapa hållbara och effektiva godstransporter i Europa.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar dock att EU:s befogenheter och resurser för att förbättra godstransportmarknaderna är begränsade. Parlamentet konstaterar att viktiga delar av nätet redan används till full kapacitet, och uppmanar därför transportministrarna, som bär ansvaret för de viktigaste europeiska korridorerna, att ta upp frågan om infrastrukturinvesteringar och att åtminstone enas om att samordna sina nationella investeringsplaner för sina respektive korridorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar dock att EU:s befogenheter och resurser för att förbättra godstransportmarknaderna är begränsade. Parlamentet konstaterar att viktiga delar av nätet redan används till full kapacitet, och uppmanar därför transportministrarna, som bär ansvaret för de viktigaste europeiska korridorerna, att ta upp frågan om infrastrukturinvesteringar och att åtminstone enas om att samordna sina nationella investeringsplaner för sina respektive korridorer.

| 4. | Europaparlamentet är övertygat om att det krävs en särskild strategi för godslogistiken i städer. Parlamentet hoppas att diskussionen om den ovannämnda grönboken om rörlighet i städer tillsammans med handlingsplanen om godslogistik kan resultera i ett utbyte av god praxis mellan städerna så att man kan finna hållbara lösningar för leveranser till städerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är övertygat om att det krävs en särskild strategi för godslogistiken i städer. Parlamentet hoppas att diskussionen om den ovannämnda grönboken om rörlighet i städer tillsammans med handlingsplanen om godslogistik kan resultera i ett utbyte av god praxis mellan städerna så att man kan finna hållbara lösningar för leveranser till städerna.

| 5. | Europaparlamentet begär därför att kommissionen senast i slutet av 2008 lägger fram ett program för att förstärka samarbetet mellan de medlemsstater som ansvarar för projekt på detta område. Kommissionen måste också bidra till och utvärdera lösningar till de nuvarande trafikstockningarna, särskilt när det gäller godstransporter, med beaktande av det mervärde som logistikfaktorn tillför. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär därför att kommissionen senast i slutet av 2008 lägger fram ett program för att förstärka samarbetet mellan de medlemsstater som ansvarar för projekt på detta område. Kommissionen måste också bidra till och utvärdera lösningar till de nuvarande trafikstockningarna, särskilt när det gäller godstransporter, med beaktande av det mervärde som logistikfaktorn tillför.

| 6. | Europaparlamentet stöder förslaget med nät som är avsedda för godstransporter och som ska utnyttja de befintliga nät för konventionell trafik som frigörs till följd av framstegen med höghastighetstågen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder förslaget med nät som är avsedda för godstransporter och som ska utnyttja de befintliga nät för konventionell trafik som frigörs till följd av framstegen med höghastighetstågen.

| 7. | Europaparlamentet understryker att järnvägsnäten för godstransporter ska baseras på de mest marknadsrelevanta godskorridorerna med beaktande av de befintliga korridorerna inom ERTMS (det europeiska trafikstyrningssystemet) och det transeuropeiska transportnätet TEN T (det vill säga utvidgat enligt behoven för att omfatta specifika områden som genererar stor trafikvolym, exempelvis hamnar). Parlamentet anser att samordnare på hög nivå bör utses för korridorerna i de fall detta inte redan har gjorts. Parlamentet uppmanar Europeiska järnvägsbyrån att i egenskap av ansvarig myndighet för ERTMS se till att dessa sträckor blir driftskompatibla. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att järnvägsnäten för godstransporter ska baseras på de mest marknadsrelevanta godskorridorerna med beaktande av de befintliga korridorerna inom ERTMS (det europeiska trafikstyrningssystemet) och det transeuropeiska transportnätet TEN T (det vill säga utvidgat enligt behoven för att omfatta specifika områden som genererar stor trafikvolym, exempelvis hamnar). Parlamentet anser att samordnare på hög nivå bör utses för korridorerna i de fall detta inte redan har gjorts. Parlamentet uppmanar Europeiska järnvägsbyrån att i egenskap av ansvarig myndighet för ERTMS se till att dessa sträckor blir driftskompatibla.

| 8. | Europaparlamentet räknar med att kommissionen definierar de ”gröna korridorerna” som exempel på rörlighets- och intermodalitetsprojekt för en övergång till miljövänliga transportslag i syfte att minska olyckor, trafikstockningar, buller, lokala toxiska och icke-toxiska utsläpp, koldioxidutsläpp, markåtgång och energiförbrukning samt att öka användningen av förnybara energikällor (framför allt vind- och solenergi) i enlighet med EU:s lagstiftning och mål och de intelligenta transportsystemen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet räknar med att kommissionen definierar de ”gröna korridorerna” som exempel på rörlighets- och intermodalitetsprojekt för en övergång till miljövänliga transportslag i syfte att minska olyckor, trafikstockningar, buller, lokala toxiska och icke-toxiska utsläpp, koldioxidutsläpp, markåtgång och energiförbrukning samt att öka användningen av förnybara energikällor (framför allt vind- och solenergi) i enlighet med EU:s lagstiftning och mål och de intelligenta transportsystemen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar i det här sammanhanget kommissionen och medlemsstaterna att erbjuda kraftfullare incitament för att främja miljövänliga transportslag och stödja den mest effektiva kombinationen av dessa för att skapa minsta möjliga miljöpåverkan framför allt i de ”gröna korridorerna”. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar i det här sammanhanget kommissionen och medlemsstaterna att erbjuda kraftfullare incitament för att främja miljövänliga transportslag och stödja den mest effektiva kombinationen av dessa för att skapa minsta möjliga miljöpåverkan framför allt i de ”gröna korridorerna”.

| 10. | Europaparlamentet föreslår att man främjar integrering av regional planering, produktionsprocesser och marknadsstruktur (även undvikande av onödig trafik) och försök att förkorta avstånden och anpassa hastigheterna i godstrafiken. Europaparlamentet anser att den tidsödande och energikrävande signalregleringen i godstrafiken bör undvikas genom datorstödd hastighetsanpassning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet föreslår att man främjar integrering av regional planering, produktionsprocesser och marknadsstruktur (även undvikande av onödig trafik) och försök att förkorta avstånden och anpassa hastigheterna i godstrafiken. Europaparlamentet anser att den tidsödande och energikrävande signalregleringen i godstrafiken bör undvikas genom datorstödd hastighetsanpassning.

| 11. | Europaparlamentet anser att man bör prioritera ett korrekt genomförande och en förstärkning av befintlig lagstiftning på området för transport av farligt och förorenat gods. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att man bör prioritera ett korrekt genomförande och en förstärkning av befintlig lagstiftning på området för transport av farligt och förorenat gods.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbyten av bästa metoder i internationella känsliga områden (bergsområden och tätbefolkade områden) samt i städer, med beaktande av rekommendationerna i parlamentets ovannämnda resolution om rörlighet i städer och av de erfarenheter som uppnåtts inom Civitasprogrammet om renare och bättre transporter i städerna, samtidigt som den logistiska aspekten betonas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbyten av bästa metoder i internationella känsliga områden (bergsområden och tätbefolkade områden) samt i städer, med beaktande av rekommendationerna i parlamentets ovannämnda resolution om rörlighet i städer och av de erfarenheter som uppnåtts inom Civitasprogrammet om renare och bättre transporter i städerna, samtidigt som den logistiska aspekten betonas.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att koncentrera EU:s medfinansiering på att uppgradera och skapa effektivitet och driftskompatibilitet för järnvägsinfrastrukturen, för de intermodala knutpunkterna och för alla godstransportslag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att koncentrera EU:s medfinansiering på att uppgradera och skapa effektivitet och driftskompatibilitet för järnvägsinfrastrukturen, för de intermodala knutpunkterna och för alla godstransportslag.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna, med hänsyn till den översyn av unionens budget som planerats för 2009, att redan nu diskutera transportsektorns plats i denna budget för att inte göra om tidigare misstag och i framtiden garantera tillräckliga investeringar i strategisk infrastruktur för genomförandet av de mål som unionen har fastställt på området för hållbar utveckling och minskade utsläpp. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna, med hänsyn till den översyn av unionens budget som planerats för 2009, att redan nu diskutera transportsektorns plats i denna budget för att inte göra om tidigare misstag och i framtiden garantera tillräckliga investeringar i strategisk infrastruktur för genomförandet av de mål som unionen har fastställt på området för hållbar utveckling och minskade utsläpp.

| 15. | Europaparlamentet betonar betydelsen av driftskompatibla vägtullar för att säkra effektiva godstransporter i Europa. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar betydelsen av driftskompatibla vägtullar för att säkra effektiva godstransporter i Europa.

| 16. | Europaparlamentet betraktar en bättre koppling mellan havs- och inlandshamnarna och järnvägs- och vägnätet i hamnens upptagningsområde som en viktig beståndsdel i logistikinfrastrukturen. Parlamentet understryker den viktiga roll som interna logistikplattformar och torrdockor spelar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betraktar en bättre koppling mellan havs- och inlandshamnarna och järnvägs- och vägnätet i hamnens upptagningsområde som en viktig beståndsdel i logistikinfrastrukturen. Parlamentet understryker den viktiga roll som interna logistikplattformar och torrdockor spelar.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om de inre vattenvägarnas potential för godstransport och uppmanar kommissionen att säkra ett korrekt genomförande av handlingsprogrammet Naiades om främjande av transporter på de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är övertygat om de inre vattenvägarnas potential för godstransport och uppmanar kommissionen att säkra ett korrekt genomförande av handlingsprogrammet Naiades om främjande av transporter på de inre vattenvägarna.

| 18. | Europaparlamentet betonar att investeringar i hamnterminaler måste förverkligas snabbt och flexibelt, så att man kan undanröja flaskhalsar i hela den intermodala kedjan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att investeringar i hamnterminaler måste förverkligas snabbt och flexibelt, så att man kan undanröja flaskhalsar i hela den intermodala kedjan.

| 19. | Europaparlamentet understryker att det måste betraktas som strategiskt viktigt att införa och följa stabila intermodala mått och viktstandarder för fordon, containrar och omlastningsutrustning, för att flytta godslogistiken till järnvägar och hållbara vattenvägar och på så vis minska infrastrukturkostnaderna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att det måste betraktas som strategiskt viktigt att införa och följa stabila intermodala mått och viktstandarder för fordon, containrar och omlastningsutrustning, för att flytta godslogistiken till järnvägar och hållbara vattenvägar och på så vis minska infrastrukturkostnaderna.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att olika horisontella tekniker som skulle kunna medverka till enklare omlastningsmöjligheter från lastbil till järnväg samt vid flyttning till järnvägars olika spårbredder ofta är bristfälligt standardiserade. Parlamentet uppmanar därför internationella och europeiska organ att särskilt standardisera dessa tekniker, med högre effektivitet och minskade kostnader som mål. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att snabbt fastställa en världsomfattande standard för de intermodala lastenheterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att olika horisontella tekniker som skulle kunna medverka till enklare omlastningsmöjligheter från lastbil till järnväg samt vid flyttning till järnvägars olika spårbredder ofta är bristfälligt standardiserade. Parlamentet uppmanar därför internationella och europeiska organ att särskilt standardisera dessa tekniker, med högre effektivitet och minskade kostnader som mål. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att snabbt fastställa en världsomfattande standard för de intermodala lastenheterna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma riktlinjerna för miljö- och järnvägsbidrag på ett sådant sätt att investeringar till förmån för hållbara godstransporter på järnvägarna underlättas. Parlamentet betonar i det här sammanhanget att det är strategiskt viktigt att man kan medfinansiera bullerreducering, även vid källan (ombyggnad av godsvagnar), som är fallet med ERTMS-utrustningen av rullande materiel. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma riktlinjerna för miljö- och järnvägsbidrag på ett sådant sätt att investeringar till förmån för hållbara godstransporter på järnvägarna underlättas. Parlamentet betonar i det här sammanhanget att det är strategiskt viktigt att man kan medfinansiera bullerreducering, även vid källan (ombyggnad av godsvagnar), som är fallet med ERTMS-utrustningen av rullande materiel.

| 22. | Europaparlamentet är övertygat om att infrastrukturförvaltningen och tillhandahållandet av tjänster måste genomföras på ett gränsöverskridande, icke-diskriminerande och öppet sätt, så att man kan uppnå en effektiv, driftskompatibel och friktionsfri godslogistik. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att ytterligare genomföra den inre transportmarknaden för alla transportslag. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag om att skapa ett europeiskt sjöfartsområde utan gränser och stöder idén om ett enda transportdokument och enskilda kontaktpunkter för alla transportslag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är övertygat om att infrastrukturförvaltningen och tillhandahållandet av tjänster måste genomföras på ett gränsöverskridande, icke-diskriminerande och öppet sätt, så att man kan uppnå en effektiv, driftskompatibel och friktionsfri godslogistik. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att ytterligare genomföra den inre transportmarknaden för alla transportslag. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag om att skapa ett europeiskt sjöfartsområde utan gränser och stöder idén om ett enda transportdokument och enskilda kontaktpunkter för alla transportslag.

| 23. | Europaparlamentet understryker att en väl fungerande inre marknad för vägtransporter kan bidra till effektivare transporter och färre tomkörningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka att gemenskapslagstiftningen om internationella godstransporter på väg och cabotage efterlevs. Parlamentet erkänner att medlemsstaterna på vissa villkor får begränsa cabotagetransport, men uppmanar kommissionen att som fördragets väktare vidta kraftfulla åtgärder mot oproportionella begränsningar och påföljder som vissa medlemsstater ålägger utländska transportföretag i detta sammanhang. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att en väl fungerande inre marknad för vägtransporter kan bidra till effektivare transporter och färre tomkörningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka att gemenskapslagstiftningen om internationella godstransporter på väg och cabotage efterlevs. Parlamentet erkänner att medlemsstaterna på vissa villkor får begränsa cabotagetransport, men uppmanar kommissionen att som fördragets väktare vidta kraftfulla åtgärder mot oproportionella begränsningar och påföljder som vissa medlemsstater ålägger utländska transportföretag i detta sammanhang.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid fleråriga avtal om järnvägsinfrastrukturens kvalitet utarbeta lägsta tillåtna europeiska kvalitetsstandarder. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna ska vara bundna av dessa kvalitetsstandarder för att få tillgång till medel för nybyggnads-, utbyggnads- och underhållskostnader för järnvägsinfrastrukturen, samt att standarderna ska betraktas som ett odelbart paket för att på så sätt bidra till ökad effektivitet och minskade kostnader. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid fleråriga avtal om järnvägsinfrastrukturens kvalitet utarbeta lägsta tillåtna europeiska kvalitetsstandarder. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna ska vara bundna av dessa kvalitetsstandarder för att få tillgång till medel för nybyggnads-, utbyggnads- och underhållskostnader för järnvägsinfrastrukturen, samt att standarderna ska betraktas som ett odelbart paket för att på så sätt bidra till ökad effektivitet och minskade kostnader.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och främja effektiv och konsekvent tillämpning av bästa metoder för fleråriga avtal om infrastrukturkvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med infrastrukturförvaltare, på grundval av det meddelande (KOM(2008)0054) som anges ovan, utveckla en modell för att skapa måttstockar för infrastrukturtjänster, medräknat offentliggörande av viktiga resultatindikatorer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och främja effektiv och konsekvent tillämpning av bästa metoder för fleråriga avtal om infrastrukturkvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med infrastrukturförvaltare, på grundval av det meddelande (KOM(2008)0054) som anges ovan, utveckla en modell för att skapa måttstockar för infrastrukturtjänster, medräknat offentliggörande av viktiga resultatindikatorer.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utfärda mer bestämda rekommendationer i fråga om fleråriga kvalitets- och kapacitetsavtal för järnvägsinfrastruktur (på grundval av en öppen övervakning av det nuvarande genomförandet av artikel 6 i direktiv 2001/14/EG (3)). Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att enträget uppmana medlemsstaterna att genomföra dessa fleråriga finansieringsramar för att garantera järnvägsinfrastrukturförvaltarna finansiell stabilitet för underhålls- och förnyelsebehoven (vilket förutsätter lämplig offentlig finansiering). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utfärda mer bestämda rekommendationer i fråga om fleråriga kvalitets- och kapacitetsavtal för järnvägsinfrastruktur (på grundval av en öppen övervakning av det nuvarande genomförandet av artikel 6 i direktiv 2001/14/EG (3)). Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att enträget uppmana medlemsstaterna att genomföra dessa fleråriga finansieringsramar för att garantera järnvägsinfrastrukturförvaltarna finansiell stabilitet för underhålls- och förnyelsebehoven (vilket förutsätter lämplig offentlig finansiering).

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja projekt för en differentierad användning av höghastighetslinjer, exempelvis för lätta godstransporter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja projekt för en differentierad användning av höghastighetslinjer, exempelvis för lätta godstransporter.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en kartläggning av godståg i EU som är utrustade med satellitnavigation, för att mot denna bakgrund kunna kontrollera den internationella driftskompatibiliteten eller kompatibiliteten mellan dessa system och befintliga tekniker. Parlamentet föreslår även att kommissionen genomför den driftskompatibla satellitnavigationen för nya tåg samt främjar eftermontering på befintliga godståg. Parlamentet stöder införande av bästa metoder inom lastningstekniken, dvs. tekniker som får den intermodala kedjan att fungera från början till slut vid om- och avlastning så att högre effektivitet uppnås i hela branschen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en kartläggning av godståg i EU som är utrustade med satellitnavigation, för att mot denna bakgrund kunna kontrollera den internationella driftskompatibiliteten eller kompatibiliteten mellan dessa system och befintliga tekniker. Parlamentet föreslår även att kommissionen genomför den driftskompatibla satellitnavigationen för nya tåg samt främjar eftermontering på befintliga godståg. Parlamentet stöder införande av bästa metoder inom lastningstekniken, dvs. tekniker som får den intermodala kedjan att fungera från början till slut vid om- och avlastning så att högre effektivitet uppnås i hela branschen.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av standardisering och förenkling av de administrativa förfarandena inom de myndigheter som arbetar på godstransportmarknaden, samt förenklade tullbestämmelser och tullförfaranden vid gränserna. Parlamentet välkomnar särskilt beslutet att inrätta ett europeiskt sjöfartsområde utan gränser, och uppmanar med kraft kommissionen att be berörda internationella sammanslutningar och organisationer att utveckla ett enda intermodalt fraktdokument. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar behovet av standardisering och förenkling av de administrativa förfarandena inom de myndigheter som arbetar på godstransportmarknaden, samt förenklade tullbestämmelser och tullförfaranden vid gränserna. Parlamentet välkomnar särskilt beslutet att inrätta ett europeiskt sjöfartsområde utan gränser, och uppmanar med kraft kommissionen att be berörda internationella sammanslutningar och organisationer att utveckla ett enda intermodalt fraktdokument.

| 30. | Europaparlamentet betonar att universiteten inte erbjuder någon bra logistikutbildning, och uppmanar medlemsstaterna att ge högsta prioritet till högre utbildning och vidareutbildning inom logistik- och godstransportsektorn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att universiteten inte erbjuder någon bra logistikutbildning, och uppmanar medlemsstaterna att ge högsta prioritet till högre utbildning och vidareutbildning inom logistik- och godstransportsektorn.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja projekt och forskning och att arbeta för att standardisera informationsflödet så att uppgifterna om transportslagen blir enhetliga och kan samköras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja projekt och forskning och att arbeta för att standardisera informationsflödet så att uppgifterna om transportslagen blir enhetliga och kan samköras.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 154.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0356.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv nr 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet och uttag av infrastrukturavgifter och utfärdande av säkerhetsintyg (EGT L 75, 15.3.2001, s. 29).

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/83 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/83

---

Torsdag 4 september 2008Halvtidsöversyn av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010

P6_TA(2008)0410

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om halvtidsöversynen av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010 (2007/2252(INI))

2009/C 295 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, ”Halvtidsöversyn av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010” (KOM(2007)0314),

med beaktande av sin resolution av den 23 februari 2005 om den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010 (1),

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) rapport av den 27 juli 2007, ”Principles for evaluating health risks in children associated with exposure to chemicals” (Principer för bedömning av hälsoriskerna för barn som exponeras för kemiska produkter),

med beaktande av artiklarna 152 och 174 i EG-fördraget, vars syfte är en hög nivå på skyddet för människors hälsa och miljön,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (2),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0260/2008), och av följande skäl:

| A. | Det är intressant att EU sedan 2003 bygger sin politik för folkhälsoskydd på ett närmare samarbete mellan hälso-, miljö- och forskningsområdena, något som förhoppningsvis kommer att leda till att en konsekvent och integrerad EU-strategi införs i fråga om miljö och hälsa. |
| --- | --- |

A.

Det är intressant att EU sedan 2003 bygger sin politik för folkhälsoskydd på ett närmare samarbete mellan hälso-, miljö- och forskningsområdena, något som förhoppningsvis kommer att leda till att en konsekvent och integrerad EU-strategi införs i fråga om miljö och hälsa.

| B. | Inom ramen för sin första handlingsplan – den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010 (KOM(2004)0416) – vidtar EU i dag åtgärder som gäller utveckling av indikatorer, utveckling av integrerad övervakning, insamling och utvärdering av relevanta uppgifter samt utökad forskning. Dessa åtgärder kommer att förbättra förståelsen av sambanden mellan föroreningskällor och hälsoeffekter, men de är uppenbarligen otillräckliga för att minska det växande antalet sjukdomar som är knutna till miljöfaktorer. |
| --- | --- |

B.

Inom ramen för sin första handlingsplan – den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010 (KOM(2004)0416) – vidtar EU i dag åtgärder som gäller utveckling av indikatorer, utveckling av integrerad övervakning, insamling och utvärdering av relevanta uppgifter samt utökad forskning. Dessa åtgärder kommer att förbättra förståelsen av sambanden mellan föroreningskällor och hälsoeffekter, men de är uppenbarligen otillräckliga för att minska det växande antalet sjukdomar som är knutna till miljöfaktorer.

| C. | Det är så gott som omöjligt att göra någon halvtidsöversyn av den nämnda handlingsplanen eftersom den inte har något tydligt, kvantifierbart mål och det dessutom fortfarande är svårt att fastställa den totala budgeten för planen, vilken är klart otillräcklig för att planen ska kunna främjas på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

C.

Det är så gott som omöjligt att göra någon halvtidsöversyn av den nämnda handlingsplanen eftersom den inte har något tydligt, kvantifierbart mål och det dessutom fortfarande är svårt att fastställa den totala budgeten för planen, vilken är klart otillräcklig för att planen ska kunna främjas på ett ändamålsenligt sätt.

| D. | I hälsoprogrammet (2008–2013) har man framför allt som mål att ta itu med de traditionella faktorer som påverkar hälsan, dvs. kost, tobak, alkohol och narkotika. Därför bör denna handlingsplan (2004–2010) inriktas på vissa nya hot mot hälsan samt de avgörande miljöfaktorer som påverkar människors hälsa, t.ex. kvaliteten på inom- och utomhusluften, elektromagnetisk strålning, nanopartiklar och kemiska ämnen med särskilt farliga egenskaper (ämnen som klassats som cancerogena, mutagena, reproduktionstoxiska eller endokrinstörande) samt hälsorisker till följd av klimatförändringar. |
| --- | --- |

D.

I hälsoprogrammet (2008–2013) har man framför allt som mål att ta itu med de traditionella faktorer som påverkar hälsan, dvs. kost, tobak, alkohol och narkotika. Därför bör denna handlingsplan (2004–2010) inriktas på vissa nya hot mot hälsan samt de avgörande miljöfaktorer som påverkar människors hälsa, t.ex. kvaliteten på inom- och utomhusluften, elektromagnetisk strålning, nanopartiklar och kemiska ämnen med särskilt farliga egenskaper (ämnen som klassats som cancerogena, mutagena, reproduktionstoxiska eller endokrinstörande) samt hälsorisker till följd av klimatförändringar.

| E. | Sjukdomar i andningsvägarna kommer på andra plats när det gäller dödsorsak, förekomst, utbredning och kostnader inom EU. Dessa sjukdomar är den vanligaste dödsorsaken bland barn under fem år och de fortsätter att öka, framför allt på grund av föroreningar i utom- och inomhusluften. |
| --- | --- |

E.

Sjukdomar i andningsvägarna kommer på andra plats när det gäller dödsorsak, förekomst, utbredning och kostnader inom EU. Dessa sjukdomar är den vanligaste dödsorsaken bland barn under fem år och de fortsätter att öka, framför allt på grund av föroreningar i utom- och inomhusluften.

| F. | Luftföroreningar, framför allt sådana som orsakas av fina partiklar och ozon på marknivå, är ett betydande hot mot människors hälsa som påverkar barns utveckling och sänker den förväntade livslängden i EU (3). |
| --- | --- |

F.

Luftföroreningar, framför allt sådana som orsakas av fina partiklar och ozon på marknivå, är ett betydande hot mot människors hälsa som påverkar barns utveckling och sänker den förväntade livslängden i EU (3).

| G. | När det gäller frågan om miljö och hälsa i tätorter, särskilt inomhusluftens kvalitet, bör gemenskapen göra mer – samtidigt som subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras – för att motverka föroreningar inomhus eftersom EU-medborgarna i snitt tillbringar 90 procent av sin tid inomhus. |
| --- | --- |

G.

När det gäller frågan om miljö och hälsa i tätorter, särskilt inomhusluftens kvalitet, bör gemenskapen göra mer – samtidigt som subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras – för att motverka föroreningar inomhus eftersom EU-medborgarna i snitt tillbringar 90 procent av sin tid inomhus.

| H. | Vid WHO:s ministerkonferenser om miljö och hälsa 2004 och 2007 betonades kopplingarna mellan de komplicerade kombinerade effekterna av kemiska föroreningar och ett visst antal besvär och kroniska sjukdomar, framför allt hos barn. Dessa farhågor tas också upp i de offentliga handlingarna från FN:s miljöprogram (UNEP) och Mellanstatligt forum för kemikaliesäkerhet (IFCS). |
| --- | --- |

H.

Vid WHO:s ministerkonferenser om miljö och hälsa 2004 och 2007 betonades kopplingarna mellan de komplicerade kombinerade effekterna av kemiska föroreningar och ett visst antal besvär och kroniska sjukdomar, framför allt hos barn. Dessa farhågor tas också upp i de offentliga handlingarna från FN:s miljöprogram (UNEP) och Mellanstatligt forum för kemikaliesäkerhet (IFCS).

| I. | Det kommer allt fler vetenskapliga bevis på att cancer i urinblåsan, skelettcancer, lungcancer, hudcancer, bröstcancer och andra cancerformer orsakas inte bara av kemiska ämnen, strålning och luftburna partiklar utan också av andra miljöfaktorer. |
| --- | --- |

I.

Det kommer allt fler vetenskapliga bevis på att cancer i urinblåsan, skelettcancer, lungcancer, hudcancer, bröstcancer och andra cancerformer orsakas inte bara av kemiska ämnen, strålning och luftburna partiklar utan också av andra miljöfaktorer.

| J. | Vid sidan av denna bekymmersamma utveckling i fråga om miljöns inverkan på hälsan har nya sjukdomar eller sjukdomssyndrom uppträtt under de senaste åren, t.ex. multipel kemisk överkänslighet, syndrom knutet till tandamalgam, överkänslighet mot elektromagnetisk strålning, sjuka hus-syndrom eller ADHD hos barn. |
| --- | --- |

J.

Vid sidan av denna bekymmersamma utveckling i fråga om miljöns inverkan på hälsan har nya sjukdomar eller sjukdomssyndrom uppträtt under de senaste åren, t.ex. multipel kemisk överkänslighet, syndrom knutet till tandamalgam, överkänslighet mot elektromagnetisk strålning, sjuka hus-syndrom eller ADHD hos barn.

| K. | Försiktighetsprincipen är uttryckligen inskriven i fördraget sedan 1992 och EG-domstolen har vid ett flertal tillfällen förtydligat denna princips innehåll och räckvidd i gemenskapslagstiftningen som en av grundpelarna för gemenskapens politik för att skydda hälsa och miljö (4). |
| --- | --- |

K.

Försiktighetsprincipen är uttryckligen inskriven i fördraget sedan 1992 och EG-domstolen har vid ett flertal tillfällen förtydligat denna princips innehåll och räckvidd i gemenskapslagstiftningen som en av grundpelarna för gemenskapens politik för att skydda hälsa och miljö (4).

| L. | De kriterier som kommissionen lade fram i sitt meddelande av den 2 februari 2000 om försiktighetsprincipen (KOM(2000)0001) är mycket begränsande och svåra att genomföra i praktiken. |
| --- | --- |

L.

De kriterier som kommissionen lade fram i sitt meddelande av den 2 februari 2000 om försiktighetsprincipen (KOM(2000)0001) är mycket begränsande och svåra att genomföra i praktiken.

| M. | Biologisk övervakning av människor är ett viktigt verktyg för att bedöma i vilken grad EU:s befolkning är exponerad för effekter av föroreningar, och Europaparlamentet har vid ett flertal tillfällen upprepat det önskemål om att påskynda införandet av ett program för biologisk övervakning på EU-nivå som förs fram i punkt 3 i resolutionen av den 23 februari 2005 och i slutsatserna från rådets (miljö) möte den 20 december 2007. |
| --- | --- |

M.

Biologisk övervakning av människor är ett viktigt verktyg för att bedöma i vilken grad EU:s befolkning är exponerad för effekter av föroreningar, och Europaparlamentet har vid ett flertal tillfällen upprepat det önskemål om att påskynda införandet av ett program för biologisk övervakning på EU-nivå som förs fram i punkt 3 i resolutionen av den 23 februari 2005 och i slutsatserna från rådets (miljö) möte den 20 december 2007.

| N. | Det är allmänt erkänt att klimatförändringarna i hög utsträckning kan bidra till att förvärra och öka förekomsten av vissa sjukdomar och att det ökande antalet värmeböljor, översvämningar och skogsbränder, som är de vanligaste naturkatastroferna i EU, kan leda till ytterligare sjukdomar, dålig hygien och dödsfall, samtidigt som det också är känt att åtgärder för att mildra klimatförändringarna har positiva hälsoeffekter. |
| --- | --- |

N.

Det är allmänt erkänt att klimatförändringarna i hög utsträckning kan bidra till att förvärra och öka förekomsten av vissa sjukdomar och att det ökande antalet värmeböljor, översvämningar och skogsbränder, som är de vanligaste naturkatastroferna i EU, kan leda till ytterligare sjukdomar, dålig hygien och dödsfall, samtidigt som det också är känt att åtgärder för att mildra klimatförändringarna har positiva hälsoeffekter.

| O. | Klimatförändringarna kommer att påverka människors hälsa i betydande omfattning, bland annat genom att påskynda utvecklingen av vissa infektions- och parasitsjukdomar, främst på grund av temperatur- och fuktighetsförändringar och deras inverkan på ekosystem, djur, växter, insekter, parasiter, urdjur, mikrober och virus. |
| --- | --- |

O.

Klimatförändringarna kommer att påverka människors hälsa i betydande omfattning, bland annat genom att påskynda utvecklingen av vissa infektions- och parasitsjukdomar, främst på grund av temperatur- och fuktighetsförändringar och deras inverkan på ekosystem, djur, växter, insekter, parasiter, urdjur, mikrober och virus.

| P. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (5) och dess särdirektiv innehåller tydliga bestämmelser om bevarande och återställande av rent vatten. |
| --- | --- |

P.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (5) och dess särdirektiv innehåller tydliga bestämmelser om bevarande och återställande av rent vatten.

| Q. | Miljömedicin är en ny medicinsk specialisering som bygger på en universitetsutbildning som ännu är alltför splittrad och ojämn om man jämför olika medlemsstater och som därför bör stödjas och främjas på EU-nivå. |
| --- | --- |

Q.

Miljömedicin är en ny medicinsk specialisering som bygger på en universitetsutbildning som ännu är alltför splittrad och ojämn om man jämför olika medlemsstater och som därför bör stödjas och främjas på EU-nivå.

| R. | Antalet människor som insjuknar på grund av miljöfaktorer ökar och epidemiologiska metoder bör utvecklas för att ta fram en fullständig bild av sjukdomar som helt eller delvis orsakas av miljöfaktorer. |
| --- | --- |

R.

Antalet människor som insjuknar på grund av miljöfaktorer ökar och epidemiologiska metoder bör utvecklas för att ta fram en fullständig bild av sjukdomar som helt eller delvis orsakas av miljöfaktorer.

| 1. | Europaparlamentet erkänner de insatser som kommissionen har gett sitt stöd till sedan handlingsplanen lanserades 2004, framför allt när det gäller att förbättra informationskedjan i fråga om miljö och hälsa, integrera och förstärka forskningen inom EU på detta område och samarbeta med specialiserade internationella organisationer som WHO. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner de insatser som kommissionen har gett sitt stöd till sedan handlingsplanen lanserades 2004, framför allt när det gäller att förbättra informationskedjan i fråga om miljö och hälsa, integrera och förstärka forskningen inom EU på detta område och samarbeta med specialiserade internationella organisationer som WHO.

| 2. | Europaparlamentet anser emellertid att en sådan handlingsplan i sig innehåller fröet till ett misslyckande eftersom planen endast syftar till att följa den befintliga gemenskapspolitiken, inte bygger på någon förebyggande politik för att minska de sjukdomar som är knutna till miljöfaktorer och inte har något tydligt, kvantifierbart mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser emellertid att en sådan handlingsplan i sig innehåller fröet till ett misslyckande eftersom planen endast syftar till att följa den befintliga gemenskapspolitiken, inte bygger på någon förebyggande politik för att minska de sjukdomar som är knutna till miljöfaktorer och inte har något tydligt, kvantifierbart mål.

| 3. | Europaparlamentet framhåller för kommissionen att ett program redan har genomförts inom WHO, genom vilket WHO:s medlemsstater upprättat egna nationella och lokala handlingsplaner om miljö och hälsa med särskilda mål och genomförandeplaner. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen granskar detta WHO-program som en möjlig modell som också kan fungera som en användbar förebild för EU i framtiden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller för kommissionen att ett program redan har genomförts inom WHO, genom vilket WHO:s medlemsstater upprättat egna nationella och lokala handlingsplaner om miljö och hälsa med särskilda mål och genomförandeplaner. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen granskar detta WHO-program som en möjlig modell som också kan fungera som en användbar förebild för EU i framtiden.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen, och mer specifikt dess generaldirektorat för forskning, inte har sett till att det finns tillräcklig finansiering för biologisk övervakning av människor under år 2008 för att införa en sammanhållen strategi för biologisk övervakning i EU, såsom kommissionen lovat medlemsstaterna och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen, och mer specifikt dess generaldirektorat för forskning, inte har sett till att det finns tillräcklig finansiering för biologisk övervakning av människor under år 2008 för att införa en sammanhållen strategi för biologisk övervakning i EU, såsom kommissionen lovat medlemsstaterna och Europaparlamentet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att fram till 2010 uppfylla två avgörande mål som den själv fastställde 2004 och att utforma och genomföra en fungerande kommunikationsstrategi för dessa mål, nämligen dels att öka medborgarnas kännedom om miljöföroreningarna och deras effekter på hälsan, dels att granska och anpassa EU:s politik för att minska riskerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att fram till 2010 uppfylla två avgörande mål som den själv fastställde 2004 och att utforma och genomföra en fungerande kommunikationsstrategi för dessa mål, nämligen dels att öka medborgarnas kännedom om miljöföroreningarna och deras effekter på hälsan, dels att granska och anpassa EU:s politik för att minska riskerna.

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar bestämt att kommissionen och medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter i fråga om att förverkliga gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet rekommenderar bestämt att kommissionen och medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter i fråga om att förverkliga gemenskapslagstiftningen.

| 7. | Europaparlamentet understryker att man först och främst bör se till sårbara grupper som gravida kvinnor, nyfödda, barn och äldre när miljöfaktorernas hälsopåverkan bedöms. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att man först och främst bör se till sårbara grupper som gravida kvinnor, nyfödda, barn och äldre när miljöfaktorernas hälsopåverkan bedöms.

| 8. | Europaparlamentet kräver att särskild hänsyn tas till sårbara grupper, som är mest mottagliga för föroreningar, genom åtgärder för att minska exponeringen för miljöförorenande ämnen inomhus inom hälso- och sjukvården och i skolor genom tillämpning av sunda förfaranden för att se till att inomhusluften håller en hög kvalitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att särskild hänsyn tas till sårbara grupper, som är mest mottagliga för föroreningar, genom åtgärder för att minska exponeringen för miljöförorenande ämnen inomhus inom hälso- och sjukvården och i skolor genom tillämpning av sunda förfaranden för att se till att inomhusluften håller en hög kvalitet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte – på grund av påtryckningar från lobbyister eller regionala och internationella organisationer – försvaga den befintliga lagstiftningen när den ses över. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte – på grund av påtryckningar från lobbyister eller regionala och internationella organisationer – försvaga den befintliga lagstiftningen när den ses över.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att EU hela tiden måste ha en dynamisk och flexibel inställning till handlingsplanen. Parlamentet anser att det därför är mycket viktigt att inhämta särskild sakkunskap i fråga om miljöns inverkan på hälsan och att detta måste ske på ett öppet, tvärvetenskapligt sätt där alla får möjlighet att uttrycka sig och där allmänhetens misstro gentemot organ och officiella expertkommittéer kan bemötas. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra utbildningen av hälsoexperter, framför allt genom utbyte av bästa metoder på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att EU hela tiden måste ha en dynamisk och flexibel inställning till handlingsplanen. Parlamentet anser att det därför är mycket viktigt att inhämta särskild sakkunskap i fråga om miljöns inverkan på hälsan och att detta måste ske på ett öppet, tvärvetenskapligt sätt där alla får möjlighet att uttrycka sig och där allmänhetens misstro gentemot organ och officiella expertkommittéer kan bemötas. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra utbildningen av hälsoexperter, framför allt genom utbyte av bästa metoder på gemenskapsnivå.

| 11. | Europaparlamentet understryker att de senaste åren har utmärkts av verkliga framsteg inom miljöpolitiken, t.ex. när det gäller mängden luftföroreningar, förbättrad vattenkvalitet, politiken för insamling och återvinning av avfall, kontroll av kemiska produkter och förbudet mot blyhaltig bensin, men konstaterar samtidigt att EU:s politik fortfarande saknar en övergripande förebyggande strategi och att försiktighetsprincipen inte tillämpas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att de senaste åren har utmärkts av verkliga framsteg inom miljöpolitiken, t.ex. när det gäller mängden luftföroreningar, förbättrad vattenkvalitet, politiken för insamling och återvinning av avfall, kontroll av kemiska produkter och förbudet mot blyhaltig bensin, men konstaterar samtidigt att EU:s politik fortfarande saknar en övergripande förebyggande strategi och att försiktighetsprincipen inte tillämpas.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att se över de kriterier i dess ovannämnda meddelande som gäller tillämpningen av försiktighetsprincipen mot bakgrund av EG-domstolens rättspraxis, för att se till att en princip för åtgärder och säkerhet som baseras på tillfälliga och proportionerliga åtgärder ligger i grunden för gemenskapens politik för hälsa och miljö. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att se över de kriterier i dess ovannämnda meddelande som gäller tillämpningen av försiktighetsprincipen mot bakgrund av EG-domstolens rättspraxis, för att se till att en princip för åtgärder och säkerhet som baseras på tillfälliga och proportionerliga åtgärder ligger i grunden för gemenskapens politik för hälsa och miljö.

| 13. | Europaparlamentet anser att det, i och med att bevisbördan för att visa att en produkt är ofarlig läggs på producenten eller importören, blir möjligt att föra en förebyggande politik i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (6), och uppmuntrar kommissionen att utöka denna skyldighet till att gälla gemenskapslagstiftningen för samtliga produkter. Parlamentet anser att ökad användning av djurförsök inom ramen för handlingsplanen bör undvikas och att verkliga ansträngningar bör göras för att utveckla och använda alternativa metoder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det, i och med att bevisbördan för att visa att en produkt är ofarlig läggs på producenten eller importören, blir möjligt att föra en förebyggande politik i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (6), och uppmuntrar kommissionen att utöka denna skyldighet till att gälla gemenskapslagstiftningen för samtliga produkter. Parlamentet anser att ökad användning av djurförsök inom ramen för handlingsplanen bör undvikas och att verkliga ansträngningar bör göras för att utveckla och använda alternativa metoder.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen så snart som möjligt ska lägga fram konkreta åtgärder om kvaliteten på inomhusluften som garanterar ett gott skydd för säkerhet och hälsa i inomhusmiljöer, särskilt när den ser över rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter (7), och att föreslå åtgärder för att öka energieffektiviteten i byggnader samt se till att de kemiska komponenter som ingår i utrustning och byggnader är säkra och oskadliga. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen så snart som möjligt ska lägga fram konkreta åtgärder om kvaliteten på inomhusluften som garanterar ett gott skydd för säkerhet och hälsa i inomhusmiljöer, särskilt när den ser över rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter (7), och att föreslå åtgärder för att öka energieffektiviteten i byggnader samt se till att de kemiska komponenter som ingår i utrustning och byggnader är säkra och oskadliga.

| 15. | I syfte att minska de hälsovådliga miljöeffekterna rekommenderar Europaparlamentet att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att genom skattelättnader och/eller andra ekonomiska incitament få marknadsaktörerna intresserade av att förbättra inomhusluften och minska exponeringen för elektromagnetisk strålning i sina byggnader, filialer och kontor. |
| --- | --- |

15.

I syfte att minska de hälsovådliga miljöeffekterna rekommenderar Europaparlamentet att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att genom skattelättnader och/eller andra ekonomiska incitament få marknadsaktörerna intresserade av att förbättra inomhusluften och minska exponeringen för elektromagnetisk strålning i sina byggnader, filialer och kontor.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ställer upp lämpliga minimikrav för att trygga kvaliteten på inomhusluften i nya byggnader. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ställer upp lämpliga minimikrav för att trygga kvaliteten på inomhusluften i nya byggnader.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen vid fördelningen av enskilt stöd från EU beaktar de stödbeviljade projektens inverkan på inomhusluftens kvalitet, exponeringen för elektromagnetisk strålning och hälsosituationen hos särskilt utsatta befolkningsgrupper på samma sätt som miljöskyddskriterierna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen vid fördelningen av enskilt stöd från EU beaktar de stödbeviljade projektens inverkan på inomhusluftens kvalitet, exponeringen för elektromagnetisk strålning och hälsosituationen hos särskilt utsatta befolkningsgrupper på samma sätt som miljöskyddskriterierna.

| 18. | Europaparlamentet kräver att miljökvalitetsnormer för prioriterade ämnen i vatten fastställs i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen och regelbundet uppdateras med hänsyn till dessa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver att miljökvalitetsnormer för prioriterade ämnen i vatten fastställs i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen och regelbundet uppdateras med hänsyn till dessa.

| 19. | Europaparlamentet understryker att vissa medlemsstater framgångsrikt har infört mobila analyslaboratorier, s.k. gröna ambulanser, för att snabbt och tillförlitligt kunna fastställa föroreningsnivåerna i offentliga och privata miljöer, och anser att kommissionen skulle kunna främja denna metod hos de medlemsstater som ännu inte börjat använda den för att ingripa direkt på förorenade platser. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att vissa medlemsstater framgångsrikt har infört mobila analyslaboratorier, s.k. gröna ambulanser, för att snabbt och tillförlitligt kunna fastställa föroreningsnivåerna i offentliga och privata miljöer, och anser att kommissionen skulle kunna främja denna metod hos de medlemsstater som ännu inte börjat använda den för att ingripa direkt på förorenade platser.

| 20. | Europaparlamentet är oroat över avsaknaden av särskilda lagbestämmelser för att se till att konsumentprodukter som innehåller nanopartiklar är säkra och över kommissionens obekymrade inställning till behovet av att se över den rättsliga ramen om användning av nanopartiklar i konsumentprodukter, mot bakgrund av det ökande antalet konsumentprodukter innehållande nanopartiklar som kommer ut på marknaden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är oroat över avsaknaden av särskilda lagbestämmelser för att se till att konsumentprodukter som innehåller nanopartiklar är säkra och över kommissionens obekymrade inställning till behovet av att se över den rättsliga ramen om användning av nanopartiklar i konsumentprodukter, mot bakgrund av det ökande antalet konsumentprodukter innehållande nanopartiklar som kommer ut på marknaden.

| 21. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över den internationella rapporten Bio-Initiative (8) om elektromagnetiska fält, som är en sammanfattning av mer än 1 500 undersökningar i ämnet och som i sina slutsatser visar att det finns hälsorisker med strålning från exempelvis mobiltelefoner, UMTS, Wifi, Wimax, Bluetooth och fasta trådlösa telefoner (s.k. Dect-telefoner). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över den internationella rapporten Bio-Initiative (8) om elektromagnetiska fält, som är en sammanfattning av mer än 1 500 undersökningar i ämnet och som i sina slutsatser visar att det finns hälsorisker med strålning från exempelvis mobiltelefoner, UMTS, Wifi, Wimax, Bluetooth och fasta trådlösa telefoner (s.k. Dect-telefoner).

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att de exponeringsgränser för elektromagnetiska fält som har fastställts för allmänheten är föråldrade eftersom de inte har uppdaterats sedan rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0–300 GHz) (9). Gränserna har uppenbarligen inte heller anpassats till informations- och kommunikationsteknikens utveckling eller till de strängare normer som har införts av t.ex. Belgien, Italien och Österrike, eller med hänsyn till sårbara grupper som gravida kvinnor, nyfödda och barn. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att de exponeringsgränser för elektromagnetiska fält som har fastställts för allmänheten är föråldrade eftersom de inte har uppdaterats sedan rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0–300 GHz) (9). Gränserna har uppenbarligen inte heller anpassats till informations- och kommunikationsteknikens utveckling eller till de strängare normer som har införts av t.ex. Belgien, Italien och Österrike, eller med hänsyn till sårbara grupper som gravida kvinnor, nyfödda och barn.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar därför rådet att ändra sin rekommendation 1999/519/EG för att beakta bästa praxis på nationell nivå och samtidigt fastställa strängare exponeringsgränser för all utrustning som sänder elektromagnetiska vågor i frekvensintervallet 0,1 MHz-300 GHz. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar därför rådet att ändra sin rekommendation 1999/519/EG för att beakta bästa praxis på nationell nivå och samtidigt fastställa strängare exponeringsgränser för all utrustning som sänder elektromagnetiska vågor i frekvensintervallet 0,1 MHz-300 GHz.

| 24. | Europaparlamentet ser mycket allvarligt på de många hälsorisker som den globala uppvärmningen orsakar inom EU:s territorium och manar till ett utökat samarbete mellan WHO, nationella tillsynsmyndigheter, kommissionen och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att stärka systemet för tidig varning och på så sätt begränsa klimatförändringarnas negativa effekter på hälsan. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet ser mycket allvarligt på de många hälsorisker som den globala uppvärmningen orsakar inom EU:s territorium och manar till ett utökat samarbete mellan WHO, nationella tillsynsmyndigheter, kommissionen och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att stärka systemet för tidig varning och på så sätt begränsa klimatförändringarnas negativa effekter på hälsan.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att denna handlingsplan skulle vinna på att utvidgas till att omfatta klimatförändringarnas negativa effekter på människors hälsa genom att verkningsfulla anpassningsåtgärder utarbetas på gemenskapsnivå, såsom






  — | systematiska folkbildningsprogram och medvetenhetshöjande åtgärder, |
| --- | --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller att denna handlingsplan skulle vinna på att utvidgas till att omfatta klimatförändringarnas negativa effekter på människors hälsa genom att verkningsfulla anpassningsåtgärder utarbetas på gemenskapsnivå, såsom

—

systematiska folkbildningsprogram och medvetenhetshöjande åtgärder,

| — | integration av anpassningsåtgärder för klimatförändringar med folkhälsostrategier och folkhälsoprogram, såsom smittsamma och icke smittsamma sjukdomar, arbetstagares hälsa och djursjukdomar som utgör en risk för människors hälsa, |
| --- | --- |

—

integration av anpassningsåtgärder för klimatförändringar med folkhälsostrategier och folkhälsoprogram, såsom smittsamma och icke smittsamma sjukdomar, arbetstagares hälsa och djursjukdomar som utgör en risk för människors hälsa,

| — | ordentlig övervakning i syfte att upptäcka sjukdomsutbrott på ett tidigt stadium, |
| --- | --- |

—

ordentlig övervakning i syfte att upptäcka sjukdomsutbrott på ett tidigt stadium,

| — | system för tidig varning och respons på hälsoområdet, och |
| --- | --- |

—

system för tidig varning och respons på hälsoområdet, och

| — | samordning mellan befintliga nätverk för övervakning av miljödata och nätverk för hälsoövervakning. |
| --- | --- |

—

samordning mellan befintliga nätverk för övervakning av miljödata och nätverk för hälsoövervakning.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att på lämpligt sätt ta itu med de nya hot som följer av klimatförändringen, såsom den ökade mängden nya virus och oupptäckta smittämnen, och att därför börja använda den nya teknik som redan finns för bekämpning av smittämnen och som bidrar till att minska både kända och oupptäckta virus och andra blodburna smittämnen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att på lämpligt sätt ta itu med de nya hot som följer av klimatförändringen, såsom den ökade mängden nya virus och oupptäckta smittämnen, och att därför börja använda den nya teknik som redan finns för bekämpning av smittämnen och som bidrar till att minska både kända och oupptäckta virus och andra blodburna smittämnen.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att man i den aktuella kostnads- och nyttoanalysen av ”Två gånger 20 procent till 2020: Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna” (KOM(2008)0030) endast tar upp hälsovinsterna med minskade luftföroreningar vid en reduktion av utsläppen av växthusgaser med 20 procent till 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för en konsekvensbedömning snarast undersöka de (underordnade) fördelaktiga hälsoaspekter som uppnås vid olika ambitionsnivåer, i linje med rekommendationen från den internationella panelen för klimatförändringar om inhemska minskningar av utsläppen av växthusgaser med 25, 40 eller 50 procent eller mer till 2020. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att man i den aktuella kostnads- och nyttoanalysen av ”Två gånger 20 procent till 2020: Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna” (KOM(2008)0030) endast tar upp hälsovinsterna med minskade luftföroreningar vid en reduktion av utsläppen av växthusgaser med 20 procent till 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för en konsekvensbedömning snarast undersöka de (underordnade) fördelaktiga hälsoaspekter som uppnås vid olika ambitionsnivåer, i linje med rekommendationen från den internationella panelen för klimatförändringar om inhemska minskningar av utsläppen av växthusgaser med 25, 40 eller 50 procent eller mer till 2020.

| 28. | Med tanke på antalet självmord i EU uppmanar Europaparlamentet kommissionen att ta hänsyn till de allvarliga psykiska hälsoproblemen och att anslå större resurser till att utveckla lämpliga strategier och metoder för förebyggande och terapi. |
| --- | --- |

28.

Med tanke på antalet självmord i EU uppmanar Europaparlamentet kommissionen att ta hänsyn till de allvarliga psykiska hälsoproblemen och att anslå större resurser till att utveckla lämpliga strategier och metoder för förebyggande och terapi.

| 29. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen och medlemsstaterna bör stödja WHO:s handlingsplan för barns miljö och hälsa i Europa, främja den både genom EU:s politik och den bilaterala utvecklingspolitiken samt uppmuntra liknande processer utanför WHO-Euro. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet upprepar att kommissionen och medlemsstaterna bör stödja WHO:s handlingsplan för barns miljö och hälsa i Europa, främja den både genom EU:s politik och den bilaterala utvecklingspolitiken samt uppmuntra liknande processer utanför WHO-Euro.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin andra handlingsplan införliva Scale-initiativet (Science, Children, Awareness, Legal instrument, Evaluation) om minskad exponering för föroreningar i den europeiska strategin för miljö och hälsa (KOM(2003)0338). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin andra handlingsplan införliva Scale-initiativet (Science, Children, Awareness, Legal instrument, Evaluation) om minskad exponering för föroreningar i den europeiska strategin för miljö och hälsa (KOM(2003)0338).

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, såsom betonas i Lissabonmålen, arbeta fram och tillhandahålla instrument som leder till att nyskapande lösningar utvecklas och främjas för att minimera de stora hälsorisker som miljöfaktorer medför. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, såsom betonas i Lissabonmålen, arbeta fram och tillhandahålla instrument som leder till att nyskapande lösningar utvecklas och främjas för att minimera de stora hälsorisker som miljöfaktorer medför.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utan dröjsmål fatta beslut om förslaget till ett regelverk för EU:s solidaritetsfond, eftersom parlamentet antog sin ståndpunkt redan den 18 maj 2006 (10). Parlamentet anser att det nya regelverket, som tillsammans med andra åtgärder kommer att sänka trösklarna för när EU:s solidaritetsfond träder in, kommer att göra det möjligt att mer effektivt och flexibelt mildra skadorna av naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor. Parlamentet betonar att ett sådant finansieringsinstrument är mycket viktigt, i synnerhet eftersom man tror att naturkatastrofer kommer att bli mer vanligt förekommande i framtiden, delvis på grund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utan dröjsmål fatta beslut om förslaget till ett regelverk för EU:s solidaritetsfond, eftersom parlamentet antog sin ståndpunkt redan den 18 maj 2006 (10). Parlamentet anser att det nya regelverket, som tillsammans med andra åtgärder kommer att sänka trösklarna för när EU:s solidaritetsfond träder in, kommer att göra det möjligt att mer effektivt och flexibelt mildra skadorna av naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor. Parlamentet betonar att ett sådant finansieringsinstrument är mycket viktigt, i synnerhet eftersom man tror att naturkatastrofer kommer att bli mer vanligt förekommande i framtiden, delvis på grund av klimatförändringarna.

| 33. | Eftersom små och medelstora företag har en avgörande ekonomisk betydelse i Europa rekommenderar Europaparlamentet att kommissionen ger dessa företag tekniskt stöd som gör det möjligt och hjälper dem att efterleva bindande regelverk för miljö och hälsa samt uppmuntrar dem att göra andra förändringar som är positiva från miljö- och hälsosynpunkt och påverkar företagens verksamhet. |
| --- | --- |

33.

Eftersom små och medelstora företag har en avgörande ekonomisk betydelse i Europa rekommenderar Europaparlamentet att kommissionen ger dessa företag tekniskt stöd som gör det möjligt och hjälper dem att efterleva bindande regelverk för miljö och hälsa samt uppmuntrar dem att göra andra förändringar som är positiva från miljö- och hälsosynpunkt och påverkar företagens verksamhet.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att fram till 2010 och med hänsyn till den ”andra etappen” av handlingsplanen för miljö och hälsa, inrikta sina initiativ mot sårbara befolkningsgrupper och utveckla nya riskbedömningsmetoder som tar hänsyn till barns, gravida kvinnors och äldres särskilda sårbarhet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att fram till 2010 och med hänsyn till den ”andra etappen” av handlingsplanen för miljö och hälsa, inrikta sina initiativ mot sårbara befolkningsgrupper och utveckla nya riskbedömningsmetoder som tar hänsyn till barns, gravida kvinnors och äldres särskilda sårbarhet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att erkänna fördelarna med principerna om förebyggande och försiktighet och att ta fram och använda verktyg som gör det möjligt att förutse och motverka potentiella hot mot miljö och hälsa. Parlamentet rekommenderar att kommissionen beräknar kostnaderna för den andra etappen av denna handlingsplan och ser till att den får tillräcklig finansiering som omfattar ett stort antal praktiska åtgärder i syfte att minska miljöeffekterna på hälsan och genomföra förebyggande åtgärder och försiktighetsåtgärder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att erkänna fördelarna med principerna om förebyggande och försiktighet och att ta fram och använda verktyg som gör det möjligt att förutse och motverka potentiella hot mot miljö och hälsa. Parlamentet rekommenderar att kommissionen beräknar kostnaderna för den andra etappen av denna handlingsplan och ser till att den får tillräcklig finansiering som omfattar ett stort antal praktiska åtgärder i syfte att minska miljöeffekterna på hälsan och genomföra förebyggande åtgärder och försiktighetsåtgärder.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och WHO. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och WHO.

---

(1)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 264.

(2)  EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

(3)  Europas miljö, den fjärde utvärderingen – Europeiska miljöbyrån (10.10.2007).

(4)  Dom av den 23 september 2003 i mål C-192/01, kommissionen mot Danmark (REG 2003, s. I-9693), dom av den 7 september 2004 i mål C-127/02, Landelijke Vereniging tot Behoud van de Waddenzee och Nederlandse Vereniging tot Bescherming van Vogels (REG 2004, s. I-7405).

(5)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(6)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1, rättelse offentliggjord i EUT L 136, 29.5.2007, s. 3.

(7)  EGT L 40, 11.2.1989, s.12.

(8)  En grupp oberoende forskare publicerade denna rapport den 31 augusti 2007. Närmare uppgifter finns att läsa på Internet: www.bioinitiative.org.

(9)  EGT L 199, 30.7.1999, s. 59.

(10)  EUT C 297 E, 7.12.2006, s. 331.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/89

---

Torsdag 4 september 2008Statskupp i Mauretanien

P6_TA(2008)0411

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om statskuppen i Mauretanien

2009/C 295 E/21

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av de uttalanden som efter statskuppen gjordes av Europaparlamentets talman, rådets ordförandeskap, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, kommissionen, FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionen (AU), Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Internationella organisationen för fransktalande länder (OIF),

med beaktande av det andra Mauretanienbesöket sedan statskuppen av Saïd Djinnit, FN:s generalsekreterares särskilde representant för Västafrika,

med beaktande av AU:s grundakt, som fördömer varje försök till maktövertagande genom våld,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 6 augusti 2008 ägde en statskupp rum i Mauretanien, då landets president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi störtades från makten av en grupp högt uppsatta generaler som han hade avskedat tidigare samma dag. |
| --- | --- |

A.

Den 6 augusti 2008 ägde en statskupp rum i Mauretanien, då landets president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi störtades från makten av en grupp högt uppsatta generaler som han hade avskedat tidigare samma dag.

| B. | Parlamentsvalen i november och december 2006, senatsvalet i januari 2007 och presidentvalet i mars 2007, då Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi valdes till president, bedömdes som rättvisa och öppna av internationella observatörer, däribland EU:s egna observatörer och särskilt de observatörsgrupper som skickats av Europaparlamentet, som på så vis stått som garant för att dessa val gått rätt till. |
| --- | --- |

B.

Parlamentsvalen i november och december 2006, senatsvalet i januari 2007 och presidentvalet i mars 2007, då Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi valdes till president, bedömdes som rättvisa och öppna av internationella observatörer, däribland EU:s egna observatörer och särskilt de observatörsgrupper som skickats av Europaparlamentet, som på så vis stått som garant för att dessa val gått rätt till.

| C. | Mer än två tredjedelar av Mauretaniens parlament har undertecknat en förklaring till stöd för kuppledaren Mohamed Ould Abdel Aziz och hans generalskolleger. I juni 2008 röstade den lagstiftande församlingen igenom ett misstroendevotum med en uppmaning till president Abdallahi att ombilda sin regering, och 49 parlamentsledamöter avgick efter att president Abdallahi utsett 12 ministrar bland dem som tidigare tjänat den förra mycket impopulära regimen. |
| --- | --- |

C.

Mer än två tredjedelar av Mauretaniens parlament har undertecknat en förklaring till stöd för kuppledaren Mohamed Ould Abdel Aziz och hans generalskolleger. I juni 2008 röstade den lagstiftande församlingen igenom ett misstroendevotum med en uppmaning till president Abdallahi att ombilda sin regering, och 49 parlamentsledamöter avgick efter att president Abdallahi utsett 12 ministrar bland dem som tidigare tjänat den förra mycket impopulära regimen.

| D. | Beslut om Mauretaniens politiska, ekonomiska och sociala framtid är något som endast åvilar folkets valda representanter. Demokrati innebär dessutom maktbalans mellan den verkställande och lagstiftande makten, som båda åtnjuter legitimitet genom valen. |
| --- | --- |

D.

Beslut om Mauretaniens politiska, ekonomiska och sociala framtid är något som endast åvilar folkets valda representanter. Demokrati innebär dessutom maktbalans mellan den verkställande och lagstiftande makten, som båda åtnjuter legitimitet genom valen.

| E. | Statskuppen inträffade i ett läge med försämrade ekonomiska och sociala förhållanden. Den bästa garanten för att demokrati ska lyckas är utveckling. |
| --- | --- |

E.

Statskuppen inträffade i ett läge med försämrade ekonomiska och sociala förhållanden. Den bästa garanten för att demokrati ska lyckas är utveckling.

| F. | Det är glädjande att framsteg gjorts i fråga om flyktingars återvändande och att en lag som förbjuder slaveri i landet har antagits. |
| --- | --- |

F.

Det är glädjande att framsteg gjorts i fråga om flyktingars återvändande och att en lag som förbjuder slaveri i landet har antagits.

| G. | EU har stött övergången till demokrati och genom ”stödprogrammet” anslagit 156 miljoner euro för perioden 2008–2013 inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden, utöver redan pågående stödinsatser och det bistånd på 335 miljoner euro som lämnats sedan 1985. |
| --- | --- |

G.

EU har stött övergången till demokrati och genom ”stödprogrammet” anslagit 156 miljoner euro för perioden 2008–2013 inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden, utöver redan pågående stödinsatser och det bistånd på 335 miljoner euro som lämnats sedan 1985.

| H. | Världsbanken har dragit in 175 miljoner US-dollar i bistånd till Mauretanien. Dessa inställda betalningar kommer att få följder för runt 17 nationella projekt i Mauretanien och för dess medverkan i Världsbankens regionala projekt, bland annat projekt för landsbygdsutveckling, hälsa, utbildning, infrastruktur och vägbyggen. |
| --- | --- |

H.

Världsbanken har dragit in 175 miljoner US-dollar i bistånd till Mauretanien. Dessa inställda betalningar kommer att få följder för runt 17 nationella projekt i Mauretanien och för dess medverkan i Världsbankens regionala projekt, bland annat projekt för landsbygdsutveckling, hälsa, utbildning, infrastruktur och vägbyggen.

| I. | Ett demokratiskt Mauretanien skulle vara en stabiliserande faktor i en annars ytterst bräcklig region: här finns å ena sidan GSPC (Groupe salafiste pour la prédication et le combat), som håller till i Sahara vid den nordöstra gränsen till Algeriet och Mali och som har blivit muslimska Maghrebs al-Qaida, och å andra sidan tuaregrebellerna. |
| --- | --- |

I.

Ett demokratiskt Mauretanien skulle vara en stabiliserande faktor i en annars ytterst bräcklig region: här finns å ena sidan GSPC (Groupe salafiste pour la prédication et le combat), som håller till i Sahara vid den nordöstra gränsen till Algeriet och Mali och som har blivit muslimska Maghrebs al-Qaida, och å andra sidan tuaregrebellerna.

| J. | Den ”författningsorder” i vilken juntan fastställer sina befogenheter och genom vilken juntan kan styra med hjälp av dekret har ingen rättslig grund. |
| --- | --- |

J.

Den ”författningsorder” i vilken juntan fastställer sina befogenheter och genom vilken juntan kan styra med hjälp av dekret har ingen rättslig grund.

| 1. | Europaparlamentet fördömer generalernas militärkupp i Mauretanien, en kupp som var den andra på tre år i landet och som är författningsvidrig och strider mot de demokratiska och internationellt godkända valresultaten. Parlamentet beklagar detta bakslag efter de avsevärda framsteg som de senaste åren gjorts i utvecklingen av demokrati och rättstatlighet i Mauretanien. Parlamentet framhåller att de nuvarande politiska spänningarna måste få en lösning via det institutionella ramverk som byggts upp under övergången till demokrati och att ett författningsenligt och civilt styre måste återinföras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer generalernas militärkupp i Mauretanien, en kupp som var den andra på tre år i landet och som är författningsvidrig och strider mot de demokratiska och internationellt godkända valresultaten. Parlamentet beklagar detta bakslag efter de avsevärda framsteg som de senaste åren gjorts i utvecklingen av demokrati och rättstatlighet i Mauretanien. Parlamentet framhåller att de nuvarande politiska spänningarna måste få en lösning via det institutionella ramverk som byggts upp under övergången till demokrati och att ett författningsenligt och civilt styre måste återinföras.

| 2. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart frigivande av president Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, premiärminister Yahya Ould Ahmed el-Waghef och andra regeringsmedlemmar som alltjämt sitter i husarrest på olika håll i landet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver ett omedelbart frigivande av president Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, premiärminister Yahya Ould Ahmed el-Waghef och andra regeringsmedlemmar som alltjämt sitter i husarrest på olika håll i landet.

| 3. | Europaparlamentet kräver att presidentens och parlamentets författningsenliga befogenheter respekteras fullt ut, vilket innebär att samstyret mellan president och parlament och maktdelningen mellan den verkställande och lagstiftande makten måste regleras med respekt för och inom ramen för konstitutionen, som kan ändras av hänsyn till stabiliteten endast om detta sker i enlighet med just konstitutionen och detta efter en omfattande debatt med samtliga politiska krafter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att presidentens och parlamentets författningsenliga befogenheter respekteras fullt ut, vilket innebär att samstyret mellan president och parlament och maktdelningen mellan den verkställande och lagstiftande makten måste regleras med respekt för och inom ramen för konstitutionen, som kan ändras av hänsyn till stabiliteten endast om detta sker i enlighet med just konstitutionen och detta efter en omfattande debatt med samtliga politiska krafter.

| 4. | Europaparlamentet anser att en ärlig och uppriktig debatt mellan de viktigaste politiska krafterna bör bestämma vilka konstitutionella medel och metoder som ska användas för att få slut på krisen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en ärlig och uppriktig debatt mellan de viktigaste politiska krafterna bör bestämma vilka konstitutionella medel och metoder som ska användas för att få slut på krisen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar flyktingarnas återvändande, antagandet av en lag som förbjuder slaveri samt lagförslaget om liberalisering av medierna. Samtidigt beklagar parlamentet att det ”humanitära underskottet” och de övergrepp som begicks under 1990-talet mot Mauretaniens svarta befolkning inte reglerats på demokratisk väg, trots att presidenten hade gjort åtaganden om att en undersökningskommission skulle tillsättas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar flyktingarnas återvändande, antagandet av en lag som förbjuder slaveri samt lagförslaget om liberalisering av medierna. Samtidigt beklagar parlamentet att det ”humanitära underskottet” och de övergrepp som begicks under 1990-talet mot Mauretaniens svarta befolkning inte reglerats på demokratisk väg, trots att presidenten hade gjort åtaganden om att en undersökningskommission skulle tillsättas.

| 6. | Europaparlamentet begär att de flyktingar som återvänt till Mauretanien ska kunna hävda sina rättigheter genom att få tillbaka de tillgångar de blivit av med. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att de flyktingar som återvänt till Mauretanien ska kunna hävda sina rättigheter genom att få tillbaka de tillgångar de blivit av med.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att det mauretanska folket, som redan är mycket hårt prövat av den ekonomiska krisen och livsmedelskrisen, inte får användas som gisslan i den kris som nu uppstått, och parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra projekt till stöd för det civila samhället inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att det mauretanska folket, som redan är mycket hårt prövat av den ekonomiska krisen och livsmedelskrisen, inte får användas som gisslan i den kris som nu uppstått, och parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra projekt till stöd för det civila samhället inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att militärjuntan aviserat nyval till presidentämbetet, men beklagar att den inte gjort några utfästelser om valneutralitet, i motsats till den junta som satt vid makten 2005–2007. Parlamentet uppmanar militärstyrkorna vid makten att snarast förbinda sig till en tidtabell för återinrättandet av de demokratiska institutionerna i samråd med samtliga politiska krafter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att militärjuntan aviserat nyval till presidentämbetet, men beklagar att den inte gjort några utfästelser om valneutralitet, i motsats till den junta som satt vid makten 2005–2007. Parlamentet uppmanar militärstyrkorna vid makten att snarast förbinda sig till en tidtabell för återinrättandet av de demokratiska institutionerna i samråd med samtliga politiska krafter.

| 9. | Europaparlamentet stöder AU:s ansträngningar att låta förnuftet leda fram till en lösning på krisen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder AU:s ansträngningar att låta förnuftet leda fram till en lösning på krisen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra en politisk dialog i enlighet med artikel 8 i partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1) och ändrat i Luxemburg den 24 juni 2005 (Cotonouavtalet) i syfte att återupprätta författningsenligheten, och att informera parlamentet om resultatet av denna dialog. Om dialogen blir fruktlös vill parlamentet att artikel 96 i Cotonouavtalet återaktiveras, vilket skulle kunna få till följd att stöd hålls inne, förutom livsmedelshjälp och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra en politisk dialog i enlighet med artikel 8 i partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1) och ändrat i Luxemburg den 24 juni 2005 (Cotonouavtalet) i syfte att återupprätta författningsenligheten, och att informera parlamentet om resultatet av denna dialog. Om dialogen blir fruktlös vill parlamentet att artikel 96 i Cotonouavtalet återaktiveras, vilket skulle kunna få till följd att stöd hålls inne, förutom livsmedelshjälp och humanitärt bistånd.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att fortsatt följa den politiska situationen i landet på nära håll, i nära samarbete med Afrikanska unionen, och att garantera säkerheten för EU-medborgare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att fortsatt följa den politiska situationen i landet på nära håll, i nära samarbete med Afrikanska unionen, och att garantera säkerheten för EU-medborgare.

| 12. | Europaparlamentet vill att det snarast möjligt skickas en parlamentsdelegation som ska träffa sina mauretanska motsvarigheter och erbjuda hjälp för att landet ska kunna ta sig ur krisen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet vill att det snarast möjligt skickas en parlamentsdelegation som ska träffa sina mauretanska motsvarigheter och erbjuda hjälp för att landet ska kunna ta sig ur krisen.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar samt Afrikanska unionens institutioner, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, OIF och FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar samt Afrikanska unionens institutioner, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, OIF och FN:s säkerhetsråd.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/92 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/92

---

Torsdag 4 september 2008Iran

P6_TA(2008)0412

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om avrättningar i Iran

2009/C 295 E/22

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt dem om mänskliga rättigheter och i synnerhet sin resolution av den 19 juni 2008 (1),

med beaktande av uttalandet av den 13 juni 2008 från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar om avrättningen av Mohammad Hassanzadeh,

med beaktande av uttalandet av den 18 juli 2008 från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar om tillämpningen av dödsstraff i Iran,

med beaktande av uttalandet av den 29 juli 2008 från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar om avrättningen av 29 personer i Evinfängelset i Iran,

med beaktande av uttalandet av den 25 augusti 2008 från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar om avrättningen genom hängning av Reza Hejazi,

med beaktande av uttalandena av den 19 respektive den 28 augusti 2008 från ordförandeskapet för Europeiska unionens råd om den förestående avrättningen av Behnood Shojaee och Bahman Soleimanian,

med beaktande av resolutionerna från Förenta nationernas generalförsamling, särskilt resolution A/RES/62/168 av den 18 december 2007 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran och resolution A/RES/62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för tilllämpningen av dödsstraff,

med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering och konventionen om barnets rättigheter, som Islamiska republiken Iran har undertecknat,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt Amnesty International har minst 191 avrättningar verkställts i Iran hittills i år. Under 2007 avrättades fler personer i Iran – 317 – än i något annat land i världen med undantag för Kina, trots att Irans befolkning bara är en artondel så stor. |
| --- | --- |

A.

Enligt Amnesty International har minst 191 avrättningar verkställts i Iran hittills i år. Under 2007 avrättades fler personer i Iran – 317 – än i något annat land i världen med undantag för Kina, trots att Irans befolkning bara är en artondel så stor.

| B. | Den 27 juli 2008 avrättades 29 personer vid ett och samma tillfälle i Evinfängelset i Teheran. |
| --- | --- |

B.

Den 27 juli 2008 avrättades 29 personer vid ett och samma tillfälle i Evinfängelset i Teheran.

| C. | Den 10 juni 2008 avrättades sextonårige Mohammad Hassanzadeh, en iransk kurd, för ett brott han begått som fjortonåring. Den 22 juli 2008 avrättades ungdomsbrottslingarna Hassan Mozafari och Rahman Shahidi, och den 19 augusti 2008 hängdes nittonårige Reza Hejazi, beskylld för ett mord han ska ha begått som femtonåring. Den 26 augusti 2008 avrättades nittonårige Behnam Zare för ett brott han begått vid femton års ålder. Han blev därmed den sjätte ungdomsbrottslingen som avrättats bara under 2008. |
| --- | --- |

C.

Den 10 juni 2008 avrättades sextonårige Mohammad Hassanzadeh, en iransk kurd, för ett brott han begått som fjortonåring. Den 22 juli 2008 avrättades ungdomsbrottslingarna Hassan Mozafari och Rahman Shahidi, och den 19 augusti 2008 hängdes nittonårige Reza Hejazi, beskylld för ett mord han ska ha begått som femtonåring. Den 26 augusti 2008 avrättades nittonårige Behnam Zare för ett brott han begått vid femton års ålder. Han blev därmed den sjätte ungdomsbrottslingen som avrättats bara under 2008.

| D. | Varken Zares eller Hejazis familjer eller advokater underrättades om när och var de planerade avrättningarna skulle äga rum, vilket är ett brott mot iransk lag. |
| --- | --- |

D.

Varken Zares eller Hejazis familjer eller advokater underrättades om när och var de planerade avrättningarna skulle äga rum, vilket är ett brott mot iransk lag.

| E. | Ungdomsbrottslingarna Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei och Bahman Soleimanian riskerar att avrättas inom kort. |
| --- | --- |

E.

Ungdomsbrottslingarna Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei och Bahman Soleimanian riskerar att avrättas inom kort.

| F. | Avrättning av ungdomsbrottslingar är förbjudet enligt internationell lag, till exempel enligt artikel 6.5 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen om barnets rättigheter. Irans konventionsenliga skyldigheter till trots väntar för närvarande minst 130 barn eller minderåriga brottslingar på att avrättas i landet. |
| --- | --- |

F.

Avrättning av ungdomsbrottslingar är förbjudet enligt internationell lag, till exempel enligt artikel 6.5 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen om barnets rättigheter. Irans konventionsenliga skyldigheter till trots väntar för närvarande minst 130 barn eller minderåriga brottslingar på att avrättas i landet.

| G. | Personer som slåss för minoriteters rättigheter döms allt oftare till döden. Så var fallet med baluchen Yaghoub Mehrnehad, verkställande direktör för ungdomsföreningen Rättvisans röst, som avrättades den 4 augusti 2008 efter att offentligt ha ställt lokala tjänstemän mot väggen och utkrävt ansvar för deras svaga prestationer. |
| --- | --- |

G.

Personer som slåss för minoriteters rättigheter döms allt oftare till döden. Så var fallet med baluchen Yaghoub Mehrnehad, verkställande direktör för ungdomsföreningen Rättvisans röst, som avrättades den 4 augusti 2008 efter att offentligt ha ställt lokala tjänstemän mot väggen och utkrävt ansvar för deras svaga prestationer.

| H. | En annan förkämpe för minoriteters rättigheter, den kurdiska läraren Farzad Kamangar, har – trots att bevis saknas – dömts till döden för att ha gripit till vapen mot staten. |
| --- | --- |

H.

En annan förkämpe för minoriteters rättigheter, den kurdiska läraren Farzad Kamangar, har – trots att bevis saknas – dömts till döden för att ha gripit till vapen mot staten.

| I. | Ofta tvingas bekännelser fram med hjälp av tortyr, fångarna får inte tillgång till advokat och domstolarna uppfyller inte minimikraven för rättvisa rättegångar. |
| --- | --- |

I.

Ofta tvingas bekännelser fram med hjälp av tortyr, fångarna får inte tillgång till advokat och domstolarna uppfyller inte minimikraven för rättvisa rättegångar.

| J. | Den 5 augusti 2008 kungjorde Irans justitieministerium att avrättning genom stening avskaffas tills vidare. Därmed skulle tio icke namngivna kvinnor som dömts till döden genom stening slippa stenas. |
| --- | --- |

J.

Den 5 augusti 2008 kungjorde Irans justitieministerium att avrättning genom stening avskaffas tills vidare. Därmed skulle tio icke namngivna kvinnor som dömts till döden genom stening slippa stenas.

| K. | Nuvarande medlemmar av den iranska oppositionen och dess associerade som har omgrupperats till Ashraflägret i norra Irak där de skyddas av USA-ledda multinationella styrkor i enlighet med artikel 27 i fjärde Genèvekonventionen riskerar att utvisas eller att tvingas återvända till Iran, där de kan drabbas av svår förföljelse och till och med komma att avrättas. |
| --- | --- |

K.

Nuvarande medlemmar av den iranska oppositionen och dess associerade som har omgrupperats till Ashraflägret i norra Irak där de skyddas av USA-ledda multinationella styrkor i enlighet med artikel 27 i fjärde Genèvekonventionen riskerar att utvisas eller att tvingas återvända till Iran, där de kan drabbas av svår förföljelse och till och med komma att avrättas.

| 1. | Europaparlamentet känner djup sorg över att flera ungdomsbrottslingar nyligen avrättats i Iran. Iran är det enda land som år 2008 fortfarande tillämpar detta allvarligt betänkliga och inhumana straff på minderåriga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet känner djup sorg över att flera ungdomsbrottslingar nyligen avrättats i Iran. Iran är det enda land som år 2008 fortfarande tillämpar detta allvarligt betänkliga och inhumana straff på minderåriga.

| 2. | Europaparlamentet vill särskilt lyfta fram Soghra Najafpour, en kvinna som har suttit fängslad i nästan 19 år, dömd till döden för ett mord som begicks när hon var 13 år gammal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vill särskilt lyfta fram Soghra Najafpour, en kvinna som har suttit fängslad i nästan 19 år, dömd till döden för ett mord som begicks när hon var 13 år gammal.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar justitieminister ayatolla Mahmoud Hashemi Sharoudi att systematiskt omvandla alla dödsdomar mot ungdomsbrottslingar och vädjar till de iranska myndigheterna att framför allt stoppa avrättningarna av Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei och Bahman Soleimanian. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar justitieminister ayatolla Mahmoud Hashemi Sharoudi att systematiskt omvandla alla dödsdomar mot ungdomsbrottslingar och vädjar till de iranska myndigheterna att framför allt stoppa avrättningarna av Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei och Bahman Soleimanian.

| 4. | Europaparlamentet fördömer med kraft det växande antalet avrättningar och uppmanar bestämt de iranska myndigheterna att införa ett moratorium på dödsstraff som ett steg mot att avskaffa dödsstraffet i enlighet med den resolution som FN:s generalförsamling antog den 18 december 2007. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer med kraft det växande antalet avrättningar och uppmanar bestämt de iranska myndigheterna att införa ett moratorium på dödsstraff som ett steg mot att avskaffa dödsstraffet i enlighet med den resolution som FN:s generalförsamling antog den 18 december 2007.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till ledamöterna av Majlis att snarast ändra lagstiftningen för att se till att ingen avrättas för brott som begåtts före 18 års ålder och att höja åldersgränsen för straffrättsligt ansvar till den nivå som gäller internationellt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till ledamöterna av Majlis att snarast ändra lagstiftningen för att se till att ingen avrättas för brott som begåtts före 18 års ålder och att höja åldersgränsen för straffrättsligt ansvar till den nivå som gäller internationellt.

| 6. | Europaparlamentet stöder de ansträngningar som görs på lagstiftningsområdet i Iran för att skapa särskilda rättsliga bestämmelser och ett separat domstolssystem för ungdomsbrottslingar. Parlamentet uppmanar ledamöterna av Majlis att ta fram åtgärder som syftar till att utbilda ungdomsbrottslingar och återintegrera dem i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja alla eventuella förfrågningar från de iranska myndigheterna om internationellt samarbete på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder de ansträngningar som görs på lagstiftningsområdet i Iran för att skapa särskilda rättsliga bestämmelser och ett separat domstolssystem för ungdomsbrottslingar. Parlamentet uppmanar ledamöterna av Majlis att ta fram åtgärder som syftar till att utbilda ungdomsbrottslingar och återintegrera dem i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja alla eventuella förfrågningar från de iranska myndigheterna om internationellt samarbete på detta område.

| 7. | Europaparlamentet fördömer med kraft förföljelsen och fängslandena av iranska medborgare som kämpar för försvaret av mänskliga rättigheter och dödsstraffets avskaffande, och som ofta åtalas för ”verksamhet som hotar den nationella säkerheten”. Framför allt kräver parlamentet att Emadeddin Baghi och Mohammad Sadegh Kabovand ovillkorligen ska friges och att Farzad Kamangars dödsdom ska omvandlas och hans fall prövas på nytt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer med kraft förföljelsen och fängslandena av iranska medborgare som kämpar för försvaret av mänskliga rättigheter och dödsstraffets avskaffande, och som ofta åtalas för ”verksamhet som hotar den nationella säkerheten”. Framför allt kräver parlamentet att Emadeddin Baghi och Mohammad Sadegh Kabovand ovillkorligen ska friges och att Farzad Kamangars dödsdom ska omvandlas och hans fall prövas på nytt.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det färska beskedet om att avrättning genom stening tills vidare upphör men är bekymrat över att det förslag till reform av straffrätten som för närvarande behandlas i det iranska parlamentet innebär att stening fortfarande kommer att tillämpas som straff för vissa äktenskapsbrott. Parlamentet uppmanar ledamöterna av Majlis att engagera sig för ett fullständigt avskaffande av stening. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det färska beskedet om att avrättning genom stening tills vidare upphör men är bekymrat över att det förslag till reform av straffrätten som för närvarande behandlas i det iranska parlamentet innebär att stening fortfarande kommer att tillämpas som straff för vissa äktenskapsbrott. Parlamentet uppmanar ledamöterna av Majlis att engagera sig för ett fullständigt avskaffande av stening.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de irakiska och amerikanska myndigheterna att inte skicka tillbaka några medlemmar av oppositionen, iranska flyktingar eller asylsökande till Iran om de löper stor risk att drabbas av förföljelse samt att framför allt samarbeta med FN:s flyktingkommissarie och andra aktörer för att hitta en tillfredsställande långsiktig lösning på situationen för dem som för närvarande befinner sig i Ashraflägret. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de irakiska och amerikanska myndigheterna att inte skicka tillbaka några medlemmar av oppositionen, iranska flyktingar eller asylsökande till Iran om de löper stor risk att drabbas av förföljelse samt att framför allt samarbeta med FN:s flyktingkommissarie och andra aktörer för att hitta en tillfredsställande långsiktig lösning på situationen för dem som för närvarande befinner sig i Ashraflägret.

| 10. | Europaparlamentet begär att det vid FN:s generalförsamlings nästa möte ska läggas fram en resolution med en begäran till alla de länder som fortfarande har dödsstraff att till FN:s generalsekreterare och allmänheten tillhandahålla information om dödsstraff och avrättningar, för att övervinna staters sekretess när det gäller dödsstraffet, vilken utgör en direkt anledning till att fler avrättningar genomförs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att det vid FN:s generalförsamlings nästa möte ska läggas fram en resolution med en begäran till alla de länder som fortfarande har dödsstraff att till FN:s generalsekreterare och allmänheten tillhandahålla information om dödsstraff och avrättningar, för att övervinna staters sekretess när det gäller dödsstraffet, vilken utgör en direkt anledning till att fler avrättningar genomförs.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar till en ny resolution som föreskriver inrättandet av ett generalsekreterarens särskilda sändebud, som ska övervaka situationen, säkerställa största möjliga öppenhet i systemet med dödsstraff och främja en intern process i syfte att genomföra FN:s resolution om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraffet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar till en ny resolution som föreskriver inrättandet av ett generalsekreterarens särskilda sändebud, som ska övervaka situationen, säkerställa största möjliga öppenhet i systemet med dödsstraff och främja en intern process i syfte att genomföra FN:s resolution om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraffet.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Islamiska republiken Irans regering och parlament, rådet, kommissionen, den höge representanten för Gusp, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) samt Förenta staternas och Iraks regeringar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Islamiska republiken Irans regering och parlament, rådet, kommissionen, den höge representanten för Gusp, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) samt Förenta staternas och Iraks regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0314.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/94 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/94

---

Torsdag 4 september 2008Mord på albiner i Tanzania

P6_TA(2008)0413

Europaparlamentets resolution av den 4 september 2008 om morden på albiner i Tanzania

2009/C 295 E/23

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter,

med beaktande av FN:s generalförsamlings allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

med beaktande av den Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter som antogs den 27 juni 1981 och trädde i kraft den 21 oktober 1986,

med beaktande av FN-konventionen om barnets rättigheter, som antogs den 20 november 1989 och trädde i kraft den 2 september 1990, och som är bindande och inte tillåter några undantag,

med beaktande av FN:s förklaring om rättigheterna för personer som tillhör nationella eller etniska religiösa eller språkliga minoriteter av den 18 december 1992,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt rapporter från icke-statliga organisationer och media, som bekräftats av Tanzanias regering, har minst 25 albiner, däribland barn, dödats och lemlästats i Victoriasjö-regionen sedan i mars 2008, särskilt i Mwanza, Shinyanga och Mara, där det finns en stor andel albiner. |
| --- | --- |

A.

Enligt rapporter från icke-statliga organisationer och media, som bekräftats av Tanzanias regering, har minst 25 albiner, däribland barn, dödats och lemlästats i Victoriasjö-regionen sedan i mars 2008, särskilt i Mwanza, Shinyanga och Mara, där det finns en stor andel albiner.

| B. | Förutom morden på albiner är de ovan nämnda regionerna också kända för mord på människor som misstänks vara häxor eller häxmästare. Det räcker med rykten för att en uppretad folksamling ska döda någon som misstänks för häxkonst. |
| --- | --- |

B.

Förutom morden på albiner är de ovan nämnda regionerna också kända för mord på människor som misstänks vara häxor eller häxmästare. Det räcker med rykten för att en uppretad folksamling ska döda någon som misstänks för häxkonst.

| C. | Enligt myndigheterna i Tanzania är det organiserade gäng som ligger bakom morden på albiner. Gängen är lejda av medicinmän. |
| --- | --- |

C.

Enligt myndigheterna i Tanzania är det organiserade gäng som ligger bakom morden på albiner. Gängen är lejda av medicinmän.

| D. | Medier i Dar el Salaam har rapporterat om 173 personer som har gripits i samband med morden på albiner i landet, däribland ett stort antal medicinmän och deras klienter. |
| --- | --- |

D.

Medier i Dar el Salaam har rapporterat om 173 personer som har gripits i samband med morden på albiner i landet, däribland ett stort antal medicinmän och deras klienter.

| E. | Polisen i Tanzania hävdar att medicinmän säljer stympade kroppsdelar och blod från albiner till gruvarbetare och fiskare som tror att dessa delar ger dem lycka, hälsa och välgång. |
| --- | --- |

E.

Polisen i Tanzania hävdar att medicinmän säljer stympade kroppsdelar och blod från albiner till gruvarbetare och fiskare som tror att dessa delar ger dem lycka, hälsa och välgång.

| F. | Dessa mord har skapat stark oro och rädsla bland albinerna som nu känner sig mycket otrygga och till och med är rädda att vara ensamma, att promenera och resa på egen hand. |
| --- | --- |

F.

Dessa mord har skapat stark oro och rädsla bland albinerna som nu känner sig mycket otrygga och till och med är rädda att vara ensamma, att promenera och resa på egen hand.

| G. | 36 procent av Tanzanias befolkning lever under den nationella fattigdomsgränsen. Tillgången till sjuk- och hälsovårdssystemet är högst begränsad, vilket gör att det är vanligt att människor tar sin tillflykt till medicinmän eller traditionella s.k. ”healers”. |
| --- | --- |

G.

36 procent av Tanzanias befolkning lever under den nationella fattigdomsgränsen. Tillgången till sjuk- och hälsovårdssystemet är högst begränsad, vilket gör att det är vanligt att människor tar sin tillflykt till medicinmän eller traditionella s.k. ”healers”.

| H. | Albiner utgör en minoritet och diskrimineringen av albiner är ett allvarligt problem i Afrika söder om Sahara. Albinism drabbar 1 av 20 000 i hela världen. |
| --- | --- |

H.

Albiner utgör en minoritet och diskrimineringen av albiner är ett allvarligt problem i Afrika söder om Sahara. Albinism drabbar 1 av 20 000 i hela världen.

| I. | Enligt en studie från Förenta nationernas utvecklingsprogram (UNDP) kände sig hälften av föräldrarna till albinobarn förnedrade i samband med barnets födsel. Albinokvinnor diskrimineras av andra kvinnor och kvinnor som får albinobarn förlöjligas eller avvisas och diskrimineras i arbetslivet. Omkring två tredjedelar av föräldrarna påstod att särskild vård och behandling av albinobarn var dyr, och hälften menade att deras barn hade allvarliga synfel. 83 procent hävdade dock att deras barn lyckades lika bra i skolan som andra barn. |
| --- | --- |

I.

Enligt en studie från Förenta nationernas utvecklingsprogram (UNDP) kände sig hälften av föräldrarna till albinobarn förnedrade i samband med barnets födsel. Albinokvinnor diskrimineras av andra kvinnor och kvinnor som får albinobarn förlöjligas eller avvisas och diskrimineras i arbetslivet. Omkring två tredjedelar av föräldrarna påstod att särskild vård och behandling av albinobarn var dyr, och hälften menade att deras barn hade allvarliga synfel. 83 procent hävdade dock att deras barn lyckades lika bra i skolan som andra barn.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftigt morden på albiner i Tanzania och den spekulativa handeln med deras kroppsdelar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftigt morden på albiner i Tanzania och den spekulativa handeln med deras kroppsdelar.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar fördömandet från Jakaya Mrisho Kikwete, Tanzanias president, av morden på albiner och hans löfte om riktade åtgärder för att få ett slut på dessa brott. Parlamentet betonar att dessa löften måste följas av handling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar fördömandet från Jakaya Mrisho Kikwete, Tanzanias president, av morden på albiner och hans löfte om riktade åtgärder för att få ett slut på dessa brott. Parlamentet betonar att dessa löften måste följas av handling.

| 3. | Europaparlamentet gratulerar president Jakaya Mrisho Kikwete till beslutet att utse Al-Shymaa Kway-Geer till den första parlamentsledamoten som är albino. Beslutet grundas på hennes beslutsamhet att kämpa mot den diskriminering som hon och andra albiner utsätts för. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gratulerar president Jakaya Mrisho Kikwete till beslutet att utse Al-Shymaa Kway-Geer till den första parlamentsledamoten som är albino. Beslutet grundas på hennes beslutsamhet att kämpa mot den diskriminering som hon och andra albiner utsätts för.

| 4. | Europaparlamentet stödjer och välkomnar de åtgärder som Tanzanias regering hittills har tagit, t.ex. att genomföra en folkräkning för albiner och skapa möjligheter för albinobarn att få poliseskort. Parlamentet står bakom ledamöterna i Tanzanias parlament i deras begäran att få regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att komma åt den verkliga orsaken till problemet och få ett slut på diskrimineringen av albiner. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stödjer och välkomnar de åtgärder som Tanzanias regering hittills har tagit, t.ex. att genomföra en folkräkning för albiner och skapa möjligheter för albinobarn att få poliseskort. Parlamentet står bakom ledamöterna i Tanzanias parlament i deras begäran att få regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att komma åt den verkliga orsaken till problemet och få ett slut på diskrimineringen av albiner.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Tanzanias myndigheter, lokala administrationer och samhället i stort att samarbeta för att skydda alla albiner. Parlamentet uppmanar Tanzanias regering att omedelbart vidta åtgärder för att öka medvetenheten i samhället och informera om albinism. Parlamentet anser att det är särskilt på landsbygden som sådana åtgärder bör införas, eftersom människor där ofta har lägre utbildning och är mer vidskepliga. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Tanzanias myndigheter, lokala administrationer och samhället i stort att samarbeta för att skydda alla albiner. Parlamentet uppmanar Tanzanias regering att omedelbart vidta åtgärder för att öka medvetenheten i samhället och informera om albinism. Parlamentet anser att det är särskilt på landsbygden som sådana åtgärder bör införas, eftersom människor där ofta har lägre utbildning och är mer vidskepliga.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar förra månadens gripande av 173 misstänkta i samband med morden på albiner i Tanzania. Parlamentet uppmanar myndigheterna att påskynda processen och snabbt ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar förra månadens gripande av 173 misstänkta i samband med morden på albiner i Tanzania. Parlamentet uppmanar myndigheterna att påskynda processen och snabbt ställa de ansvariga inför rätta.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att en undersökande journalist, Vicky Ntetema, har gått under jorden efter att ha fått dödshot sedan hon avslöjade medicinmän och poliser som varit inblandade i morden. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Tanzania att inleda en grundlig och oberoende undersökning om Vicky Ntetemas anklagelser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att en undersökande journalist, Vicky Ntetema, har gått under jorden efter att ha fått dödshot sedan hon avslöjade medicinmän och poliser som varit inblandade i morden. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Tanzania att inleda en grundlig och oberoende undersökning om Vicky Ntetemas anklagelser.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning och sitt stöd för det arbete som utförs av Tanzanias albinoförening som erbjuder stöd till albiner. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt stödja föreningen och deras krav på forskare, religiösa ledare och människorättsaktivister att få allmänheten att förstå att morden på albiner varken är socialt eller moraliskt acceptabla. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning och sitt stöd för det arbete som utförs av Tanzanias albinoförening som erbjuder stöd till albiner. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt stödja föreningen och deras krav på forskare, religiösa ledare och människorättsaktivister att få allmänheten att förstå att morden på albiner varken är socialt eller moraliskt acceptabla.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja UNDP:s ansträngningar för att främja och skydda albiner i Afrika. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja UNDP:s ansträngningar för att främja och skydda albiner i Afrika.

| 10. | Europaparlamentet anser att det bästa sättet att skydda rättigheterna för Tanzanias albiner är att garantera dem rättvis tillgång till kvalitativ utbildning och hälsovård inom ramen för integrationspolitiken, och att ge dem ett tillräckligt socialt och rättsligt skydd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det bästa sättet att skydda rättigheterna för Tanzanias albiner är att garantera dem rättvis tillgång till kvalitativ utbildning och hälsovård inom ramen för integrationspolitiken, och att ge dem ett tillräckligt socialt och rättsligt skydd.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja Tanzanias regerings, icke-statliga organisationers och det civila samhällets insatser för att skapa en politik som tillgodoser albiner behov och rättigheter, på basis av icke-diskriminering och social integration, samt lika tillgång till arbete. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja Tanzanias regerings, icke-statliga organisationers och det civila samhällets insatser för att skapa en politik som tillgodoser albiner behov och rättigheter, på basis av icke-diskriminering och social integration, samt lika tillgång till arbete.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser bättre utbildning för vårdpersonal och seminarier för lärare och föräldrar för att få dem att skydda albinobarn från solen, eftersom många dör av hudcancer innan de fyllt 30 år. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser bättre utbildning för vårdpersonal och seminarier för lärare och föräldrar för att få dem att skydda albinobarn från solen, eftersom många dör av hudcancer innan de fyllt 30 år.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att biståndsmedel inom hälso- och sjukvårdssektorn når ut till de fattigaste i Tanzania. Parlamentet poängterar att det i landsbygdsområden och i avlägset belägna områden finns ett akut behov av tillgång till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att biståndsmedel inom hälso- och sjukvårdssektorn når ut till de fattigaste i Tanzania. Parlamentet poängterar att det i landsbygdsområden och i avlägset belägna områden finns ett akut behov av tillgång till hälso- och sjukvård.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noggrant följa människorättssituationen i Tanzania. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noggrant följa människorättssituationen i Tanzania.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Afrikanska unionen, Tanzanias regering och parlament, FN:s generalsekreterare, ordförandena för den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU och AVS-rådet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Afrikanska unionen, Tanzanias regering och parlament, FN:s generalsekreterare, ordförandena för den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU och AVS-rådet.

---

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 2 september 2008

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/97 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/97

---

Tisdag 2 september 2008Deltagande av ordförandena för underutskotten (tolkning av artikel 182)

P6_TA(2008)0388

Europaparlamentets beslut av den 2 september 2008 om tolkningen av artikel 182 i arbetsordningen om deltagande av ordförandena för underutskotten

2009/C 295 E/24

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av skrivelsen av den 22 juli 2008 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

med beaktande av artikel 201 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 182.1:
  Denna bestämmelse utgör inte hinder för ordföranden för huvudutskottet att låta ordförandena för underutskotten delta i arbetet i presidiet, eller att tillåta att de är ordförande vid debatter om de särskilda frågor som behandlas av de berörda underutskotten, förutsatt att detta sätt att förfara i sin helhet granskas och godkänns av presidiet |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 182.1:

Denna bestämmelse utgör inte hinder för ordföranden för huvudutskottet att låta ordförandena för underutskotten delta i arbetet i presidiet, eller att tillåta att de är ordförande vid debatter om de särskilda frågor som behandlas av de berörda underutskotten, förutsatt att detta sätt att förfara i sin helhet granskas och godkänns av presidiet

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och till kommissionen.

---

Europaparlamentet

Tisdag 2 september 2008

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/98 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/98

---

Tisdag 2 september 2008Programmet Aktiv ungdom (2007–2013) ***I

P6_TA(2008)0369

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1719/2006/EG om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (KOM(2008)0056 – C6-0057/2008 – 2008/0023(COD))

2009/C 295 E/25

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0056),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 149.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0057/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0274/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 2 september 2008P6_TC1-COD(2008)0023

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1719/2006/EG om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1349/2008/EG.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/99 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/99

---

Tisdag 2 september 2008Programmet Kultur (2007–2013) ***I

P6_TA(2008)0370

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1855/2006/EG om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (KOM(2008)0057 – C6-0058/2008 – 2008/0024(COD))

2009/C 295 E/26

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0057),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 151.5, första strecksatsen i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0058/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0273/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 2 september 2008P6_TC1-COD(2008)0024

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1855/2006/EG om inrättande av programmet Kultur (2007–2013)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1352/2008/EG.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/100

---

Tisdag 2 september 2008Programmet ”Ett Europa för medborgarna” (2007–2013) ***I

P6_TA(2008)0371

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1904/2006/EG om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (KOM(2008)0059 – C6-0060/2008 – 2008/0029(COD))

2009/C 295 E/27

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0059),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 151 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0060/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för framställningar (A6-0275/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 2 september 2008P6_TC1-COD(2008)0029

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1904/2006/EG om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1358/2008/EG.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/101 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/101

---

Tisdag 2 september 2008Handlingsprogram för livslångt lärande ***I

P6_TA(2008)0372

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1720/2006/EG om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (KOM(2008)0061 – C6-0064/2008 – 2008/0025(COD))

2009/C 295 E/28

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0061),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 149.4 och 150.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0064/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0276/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 2 september 2008P6_TC1-COD(2008)0025

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 1720/2006/EG om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1357/2008/EG.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/102

---

Tisdag 2 september 2008Ingående av protokollet till avtalet EG/Uzbekistan om partnerskap och samarbete *

P6_TA(2008)0373

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0117 – C6-0213/2008 – 2007/0044(CNS))

2009/C 295 E/29

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets och kommissionens beslut (KOM(2007)0117),

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete med Republiken Uzbekistan,

med beaktande av artiklarna 44.2, 47.2 sista meningen, artiklarna 55, 57.2, 71, 80.2, 93, 94, 133, 181a och artikel 300.2 andra meningen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 101 i Euratomfördraget,

med beaktande av artikel 6.2 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0213/2008),

med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0306/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet till avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet till avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Uzbekistan parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Uzbekistan parlamentets ståndpunkt.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/102

---

Tisdag 2 september 2008Ingående av protokollet till avtalet EG/Kirgizistan om partnerskap och samarbete *

P6_TA(2008)0374

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0133 – C6-0228/2008 – 2007/0047(CNS))

2009/C 295 E/30

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets och kommissionens beslut (KOM(2007)0133),

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete med och Republiken Kirgizistan,

med beaktande av artiklarna 44.2, 47.2 sista meningen, artiklarna 55, 57.2, 71, 80.2, 93, 94, 133, 181a och artikel 300.2 andra meningen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 101 i Euratomfördraget,

med beaktande av artikel 6.2 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0228/2008),

med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0307/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet till avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet till avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Kirgizistan parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Kirgizistan parlamentets ståndpunkt.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/103

---

Tisdag 2 september 2008Ingående av protokollet till avtalet EG/Tadzjikistan om partnerskap och samarbete *

P6_TA(2008)0375

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2007)0143 – C6-0254/2008 – 2007/0050(CNS))

2009/C 295 E/31

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets och kommissionens beslut (KOM(2007)0143),

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete med Republiken Tadzjikistan,

med beaktande av artiklarna 44.2, 47.2 sista meningen, 55, 57.2, 71, 80.2, 93, 94, 133, 181a och artikel 300.2 andra meningen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 101 i Euratomfördraget,

med beaktande av artikel 6.2 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0254/2008),

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0320/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet till avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet till avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Tadzjikistan parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Tadzjikistan parlamentets ståndpunkt.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/104

---

Tisdag 2 september 2008Montenegros ansvar för de långfristiga lån som beviljats Serbien-Montenegro (tidigare Förbundsrepubliken Jugoslavien) *

P6_TA(2008)0376

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets beslut om att fastställa en separat förpliktelse för Montenegro och i motsvarande mån minska Serbiens förpliktelse med avseende på de långfristiga lån som gemenskapen har beviljat Statsförbundet Serbien och Montenegro (tidigare Förbundsrepubliken Jugoslavien) enligt rådets beslut 2001/549/EG och 2002/882/EG (KOM(2008)0228 – C6-0221/2008 – 2008/0086(CNS))

2009/C 295 E/32

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0228),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0221/2008),

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A6-0281/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/104

---

Tisdag 2 september 2008Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter *

P6_TA(2008)0377

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2008)0314 – C6-0219/2008 – 2008/0097(CNS))

2009/C 295 E/33

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0314),

med beaktande av artikel 37.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0219/2008),

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0311/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/105

---

Tisdag 2 september 2008Fiskeavtal för södra Indiska oceanen *

P6_TA(2008)0378

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (KOM(2007)0831 – C6-0047/2008 – 2007/0285(CNS))

2009/C 295 E/34

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0831),

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0047/2008),

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

med beaktande av artiklarna 51, 35 och 83.7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0315/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner undertecknandet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner undertecknandet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till rådets beslut


  Beaktandeled 1 |
| med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med dels artikel 300.2 första stycket första meningen, dels artikel 300.3
  första stycket
  , | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med dels artikel 300.2 första stycket första meningen, dels artikel 300.3
  andra stycket
  , |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till rådets beslut

Beaktandeled 1

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med dels artikel 300.2 första stycket första meningen, dels artikel 300.3
  första stycket
  ,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med dels artikel 300.2 första stycket första meningen, dels artikel 300.3
  andra stycket
  ,

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/106 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/106

---

Tisdag 2 september 2008Förslag till ändringsbudget nr 5/2008

P6_TA(2008)0379

Europaparlamentets resolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2008 för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen (11571/2008 – C6-0294/2008 – 2008/2161(BUD))

2009/C 295 E/35

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, slutgiltigt antagen den 13 december 2007 (2),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 18 juni 2008 (KOM(2008)0381),

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2008 som rådet fastställde den 22 juli 2008 (11571/2008 – C6-0294/2008)

med beaktande av artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0328/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 5/2008 utan ändringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 5/2008 utan ändringar.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 71, 14.3.2008, s. 1.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/107

---

Tisdag 2 september 2008Det europeiska rättsliga nätverket *

P6_TA(2008)0380

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal inför antagandet av rådets beslut om det europeiska rättsliga nätverket (5620/2008 – C6-0074/2008 – 2008/0802(CNS))

2009/C 295 E/36

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal (5620/2008),

med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget,

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0074/2008),

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0292/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, prioritera framtida förslag om ändring av beslutet i enlighet med förklaring nr 50 om artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser, som ska fogas som en bilaga till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, prioritera framtida förslag om ändring av beslutet i enlighet med förklaring nr 50 om artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser, som ska fogas som en bilaga till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| 6. | Europaparlamentet är fast beslutet att granska alla sådana framtida förslag genom brådskande förfaranden i enlighet med det förfarande som avses i punkt 5 och i nära samarbete med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är fast beslutet att granska alla sådana framtida förslag genom brådskande förfaranden i enlighet med det förfarande som avses i punkt 5 och i nära samarbete med de nationella parlamenten.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Sloveniens, Republiken Frankrikes, Republiken Tjeckiens, Konungariket Sveriges, Konungariket Spaniens, Konungariket Belgiens, Republiken Polens, Republiken Italiens, Storhertigdömet Luxemburgs, Konungariket Nederländernas, Republiken Slovakiens, Republiken Estlands, Republiken Österrikes och Republiken Portugals regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Sloveniens, Republiken Frankrikes, Republiken Tjeckiens, Konungariket Sveriges, Konungariket Spaniens, Konungariket Belgiens, Republiken Polens, Republiken Italiens, Storhertigdömet Luxemburgs, Konungariket Nederländernas, Republiken Slovakiens, Republiken Estlands, Republiken Österrikes och Republiken Portugals regeringar parlamentets ståndpunkt.

| TEXT SOM FÖRESLÅS AV 14 MEDLEMSSTATER | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal


  Skäl 7 |
| (7) | Det är nödvändigt att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och tillåta kontaktpunkter inom det europeiska rättsliga nätverket och hos Eurojust att för detta ändamål kommunicera direkt närhelst det är nödvändigt och på ett effektivare sätt genom
  ett säkert telekommunikationsnät
  . |

TEXT SOM FÖRESLÅS AV 14 MEDLEMSSTATER

ÄNDRING

Ändring 1

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Skäl 7

(7)

Det är nödvändigt att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och tillåta kontaktpunkter inom det europeiska rättsliga nätverket och hos Eurojust att för detta ändamål kommunicera direkt närhelst det är nödvändigt och på ett effektivare sätt genom
  ett säkert telekommunikationsnät
  .

| (7) | Det är nödvändigt att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och tillåta kontaktpunkter inom det europeiska rättsliga nätverket och hos Eurojust att för detta ändamål kommunicera direkt närhelst det är nödvändigt och på ett effektivare sätt genom
  säkra telekommunikationsförbindelser
  . |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och tillåta kontaktpunkter inom det europeiska rättsliga nätverket och hos Eurojust att för detta ändamål kommunicera direkt närhelst det är nödvändigt och på ett effektivare sätt genom
  säkra telekommunikationsförbindelser
  .

Ändring 2

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | När det gäller behandling av personuppgifter bör rådets rambeslut (
  ...
  /.../RIF) om skydd av personuppgifter som behandlas i samband med polissamarbete och straffrättsligt samarbete (1) tillämpas, eftersom det säkerställer en lämplig nivå på uppgiftsskyddet. Medlemsstaterna bör se till att det i deras nationella lagstiftning finns ett skydd för personuppgifter som motsvarar åtminstone det skydd som fastställs i Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och i tilläggsprotokollet av den 8 november 2001, och bör därvid beakta rekommendation nr R (87) 15 av den 17 september 1987 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om polisens användning av personuppgifter, även när uppgifterna inte behandlas automatiskt. |
| --- | --- |

(7a)

När det gäller behandling av personuppgifter bör rådets rambeslut (
  ...
  /.../RIF) om skydd av personuppgifter som behandlas i samband med polissamarbete och straffrättsligt samarbete (1) tillämpas, eftersom det säkerställer en lämplig nivå på uppgiftsskyddet. Medlemsstaterna bör se till att det i deras nationella lagstiftning finns ett skydd för personuppgifter som motsvarar åtminstone det skydd som fastställs i Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och i tilläggsprotokollet av den 8 november 2001, och bör därvid beakta rekommendation nr R (87) 15 av den 17 september 1987 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om polisens användning av personuppgifter, även när uppgifterna inte behandlas automatiskt.

Ändring 3

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 2 – punkt 3

3.   Varje medlemsstat ska bland kontaktpunkterna utse en nationell kontaktperson för det europeiska rättsliga nätverket.

3.   Varje medlemsstat ska bland kontaktpunkterna utse en nationell kontaktperson för det europeiska rättsliga nätverket
  och en nationell informationskontaktpunkt
  .

Ändring 4

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 2 – punkt 4

4.   Varje medlemsstat ska se till att deras kontaktpunkter bedriver en verksamhet som är kopplad till rättsligt samarbete i brottmål och har adekvata kunskaper i ett av Europeiska unionens språk utöver modersmålet med tanke på att det är nödvändigt att kunna kommunicera med kontaktpunkterna i övriga medlemsstater.
  Innan medlemsstaten utser en ny kontaktpunkt kan den inhämta ett yttrande av den nationella kontaktpersonen
  .

4.   Varje medlemsstat ska se till att deras kontaktpunkter bedriver en verksamhet som är kopplad till rättsligt samarbete i brottmål och har adekvata kunskaper i ett av Europeiska unionens språk utöver modersmålet med tanke på att det är nödvändigt att kunna kommunicera med kontaktpunkterna i övriga medlemsstater.
  Vid urvalet av kontaktpunkter ska medlemsstaterna följa de kriterier som anges i riktlinjerna för urval av kontaktpunkter inom det europeiska rättsliga nätverket
  .

Ändring 5

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 2 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Medlemsstaterna ska också se till att deras kontaktpunkter har tillräckliga resurser för att på ett tillfredsställande sätt kunna fullgöra uppdraget som kontaktpunkt.

Ändring 6

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 2 – punkt 5

5.   Om de sambandspersoner som avses i gemensam åtgärd 96/277/RIF har utsetts i en av Europeiska unionens medlemsstater och har uppgifter som motsvarar dem som enligt artikel 4 åligger kontaktpunkterna, ska de knytas till det europeiska rättsliga nätverket och till
  det
  säkra
  telekommunikationsnätet
  enligt artikel 10 av den medlemsstat som i varje enskilt fall utnämner en sambandsperson, och i enlighet med förfaranden som ska fastställas av medlemsstaten.

5.   Om de sambandspersoner som avses i gemensam åtgärd 96/277/RIF har utsetts i en av Europeiska unionens medlemsstater och har uppgifter som motsvarar dem som enligt artikel 4 åligger kontaktpunkterna, ska de knytas till det europeiska rättsliga nätverket och till
  de
  säkra
  telekommunikationsförbindelserna
  enligt artikel 10 av den medlemsstat som i varje enskilt fall utnämner en sambandsperson, och i enlighet med förfaranden som ska fastställas av medlemsstaten.

Ändring 7

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 2 – punkt 7

7.   Det europeiska rättsliga nätverket ska ha ett sekretariat med ansvar för nätverkets administration
  i samarbete och i samråd med rådets ordförandeskap. Sekretariatet får företräda nätverket i samråd med ordförandeskapet
  .

7.   Det europeiska rättsliga nätverket ska ha ett sekretariat med ansvar för nätverkets administration.

Ändring 8

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 3 – led b

| b) | Nätverket ska organisera regelbundna möten mellan medlemsstaternas företrädare i enlighet med de förfaranden som anges i
  artiklarna 5, 6 och 7
  . |
| --- | --- |

b)

Nätverket ska organisera regelbundna möten mellan medlemsstaternas företrädare i enlighet med de förfaranden som anges i
  artiklarna 5, 6 och 7
  .

Nätverket ska organisera regelbundna möten mellan medlemsstaternas företrädare i enlighet med de förfaranden som anges i
  artiklarna 5 och 6
  .

Ändring 9

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 3 – led c

| c) | Nätverket ska kontinuerligt lämna en viss mängd uppdaterad bakgrundsinformation, särskilt med hjälp av ett
  därför avpassat telekommunikationsnät,
  i enlighet med de förfaranden som anges i
  artiklarna 8, 9 och 10
  . |
| --- | --- |

c)

Nätverket ska kontinuerligt lämna en viss mängd uppdaterad bakgrundsinformation, särskilt med hjälp av ett
  därför avpassat telekommunikationsnät,
  i enlighet med de förfaranden som anges i
  artiklarna 8, 9 och 10
  .

| c) | Nätverket ska kontinuerligt lämna en viss mängd uppdaterad bakgrundsinformation, särskilt med hjälp av ett
  IT-verktyg
  i enlighet med de förfaranden som anges i
  artiklarna 8 och 9 samt sörja för säkra telekommunikationsförbindelser i enlighet med artikel 10
  . |
| --- | --- |

c)

Nätverket ska kontinuerligt lämna en viss mängd uppdaterad bakgrundsinformation, särskilt med hjälp av ett
  IT-verktyg
  i enlighet med de förfaranden som anges i
  artiklarna 8 och 9 samt sörja för säkra telekommunikationsförbindelser i enlighet med artikel 10
  .

Ändring 10

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 4 – rubriken

Uppgifter för kontaktpunkterna
  inklusive den
  nationella
  kontaktpersonen

Uppgifter för kontaktpunkterna
  , de
  nationella
  kontaktpersonerna och informationskontaktpunkterna

Ändring 11

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 4 – punkt 1

1.   Kontaktpunkterna,
  inklusive den nationella kontaktpersonen,
  ska vara aktiva mellanhänder med uppgift att underlätta medlemsstaternas rättsliga samarbete, särskilt i åtgärder för att bekämpa olika slag av grov brottslighet. De ska vara tillgängliga för att de mest lämpliga direkta kontakterna ska kunna tas mellan lokala myndigheter och andra behöriga myndigheter i deras egna länder, kontaktpunkter i de andra länderna och lokala rättsliga och andra behöriga myndigheter i de andra länderna.

Vid behov får de
  , på grundval av en överenskommelse mellan de berörda förvaltningarna,
  uppsöka andra medlemsstaters kontaktpunkter.

1.   Kontaktpunkterna ska vara aktiva mellanhänder med uppgift att underlätta medlemsstaternas rättsliga samarbete, särskilt i åtgärder för att bekämpa olika slag av grov brottslighet. De ska vara tillgängliga för att de mest lämpliga direkta kontakterna ska kunna tas mellan lokala myndigheter och andra behöriga myndigheter i deras egna länder, kontaktpunkter i de andra länderna och lokala rättsliga och andra behöriga myndigheter i de andra länderna.

Vid behov får de uppsöka andra medlemsstaters kontaktpunkter
  för att utbyta användbara erfarenheter och dryfta problem, särskilt när det gäller hur nätverket fungerar i de respektive medlemsstaterna
  .

Ändring 12

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 4 – punkt 2

2.   Kontaktpunkterna
  , inklusive den nationella kontaktpersonen,
  ska tillhandahålla nödvändig rättslig och praktisk information för de lokala rättsliga myndigheterna i det egna landet, kontaktpunkterna i de andra länderna och de lokala rättsliga myndigheterna i de andra länderna så att de kan utarbeta en ändamålsenlig framställning om rättsligt samarbete, eller för att förbättra det rättsliga samarbetet i allmänhet.

2.   Kontaktpunkterna ska tillhandahålla nödvändig rättslig och praktisk information för de lokala rättsliga myndigheterna i det egna landet, kontaktpunkterna i de andra länderna och de lokala rättsliga myndigheterna i de andra länderna så att de kan utarbeta en ändamålsenlig framställning om rättsligt samarbete, eller för att förbättra det rättsliga samarbetet i allmänhet.

Ändring 13

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 4 – punkt 3

3.   Kontaktpunkterna
  , inklusive den nationella kontaktpersonen,
  ska på sina respektive nivåer och i samarbete med det europiska nätverket för rättslig utbildning
  , organisera
  utbildning i rättsligt samarbete för behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

3.   Kontaktpunkterna ska på sina respektive nivåer och
  där så är lämpligt
  i samarbete med det europeiska nätverket för rättslig utbildning
  delta i och främja anordnandet av
  utbildning i rättsligt samarbete för behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

Ändring 14

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Kontaktpunkterna ska främja samordning av det rättsliga samarbetet i fall där ett antal framställningar från de lokala rättsliga myndigheterna i en medlemsstat nödvändiggör samordnade åtgärder i en annan medlemsstat.

Ändring 15

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 4 – punkt 3b (ny)

3b.
     
  De nationella kontaktpersonerna har, utöver sina roller som kontaktpunkter enligt punkterna 1–3a, till uppgift att

| a) | i sina respektive medlemsstater ansvara för frågor som rör nätverkets inre funktion, bland annat samordningen av informationsförfrågningar och svar från de behöriga nationella myndigheterna, |
| --- | --- |

a)

i sina respektive medlemsstater ansvara för frågor som rör nätverkets inre funktion, bland annat samordningen av informationsförfrågningar och svar från de behöriga nationella myndigheterna,

| b) | vara ansvariga för kontakterna med det europeiska rättsliga nätverkets sekretariat, inklusive deltagande i de möten som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

b)

vara ansvariga för kontakterna med det europeiska rättsliga nätverkets sekretariat, inklusive deltagande i de möten som avses i artikel 6,

| c) | avge ett yttrande om inrättandet av nya kontaktpunkter, förutsatt att de nationella kontaktpersonernas respektive medlemsstater begär ett sådant yttrande. |
| --- | --- |

c)

avge ett yttrande om inrättandet av nya kontaktpunkter, förutsatt att de nationella kontaktpersonernas respektive medlemsstater begär ett sådant yttrande.

Ändring 16

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 4 – punkt 3c (ny)

3c.
     
  De nationella informationskontaktpunkterna har, utöver sina roller som kontaktpunkter enligt punkterna 1–3a, till uppgift att se till att den information som rör de berörda medlemsstaterna och som avses i artikel 8 tillhandahålls och uppdateras i enlighet med artikel 9.

Ändring 17

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 5 – rubriken

Syften med regelbundna möten

med
  kontaktpunkterna

Plenarmöten

för
  kontaktpunkterna

Ändring 18

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 5 – punkt 1 – inledningen

1.   Syftena med
  de regelbundna mötena
  inom det europeiska rättsliga nätverket, till vilka minst
  två kontaktpunkter
  per medlemsstat ska inbjudas, ska vara följande:

1.   Syftena med
  plenarmötena
  inom det europeiska rättsliga nätverket, till vilka minst
  tre kontaktpunkter
  per medlemsstat ska inbjudas, ska vara följande:

Ändring 19

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Plenarmöten ska hållas regelbundet minst tre gånger om året. En gång om året kan mötet äga rum i rådets lokaler i Bryssel i enlighet med bestämmelserna i rådets arbetsordning. Två kontaktpunkter ska inbjudas till de möten som hålls i rådets lokaler.

Ändring 20

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 5 – punkt 2b (ny)

2b.
     
  Alternativt får möten emellertid hållas i medlemsstaterna, så att alla medlemsstaters kontaktpunkter kan möta andra myndigheter i värdlandet än kontaktpunkterna där och besöka sådana särskilda organ i den staten som ansvarar för internationellt rättsligt samarbete eller kampen mot vissa former av grov brottslighet.

Ändring 21

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 6 – rubriken

Tidsintervall för plenarmöten

Möten mellan de nationella kontaktpersonerna

Ändring 22

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 6

Det europeiska rättsliga nätverkets plenarmöten, med
  de nationella kontaktpersonerna
  ,
  ska sammanträda regelbundet på ad hoc-basis, minst en gång per år och när
  medlemmarna
  anser att det behövs på inbjudan av rådets ordförandeskap, som även ska beakta medlemsstaternas önskemål om att möten ska äga rum inom nätverket.

De nationella kontaktpersonerna ska sammanträda regelbundet på ad hoc-basis, minst en gång per år och när
  de
  anser att det behövs på inbjudan av rådets ordförandeskap, som även ska beakta medlemsstaternas önskemål om att möten ska äga rum inom nätverket.
  Vid dessa möten ska frågor som rör de nationella kontaktpersonernas uppgifter enligt artikel 4.3b diskuteras, bland annat frågan om hur alla behöriga rättsliga myndigheter kan tillförsäkras optimal tillgång till säkra telekommunikationsförbindelser.

Ändring 23

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 7

Artikel 7

Plats för möten

1.
     
  Mötena får äga rum i rådets lokaler i Bryssel i enlighet med bestämmelserna i rådets arbetsordning.

2.
     
  Alternativt får möten emellertid hållas i medlemsstaterna, så att medlemsstaters samtliga kontaktpunkter kan möta andra myndigheter i värdlandet än kontaktpunkterna där och besöka sådana särskilda organ i den staten som ansvarar för internationellt rättsligt samarbete eller kampen mot vissa former av grov brottslighet.

utgår

Ändring 24

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 8 – rubriken

Innehållet i den
  information som
  sprids inom

det europeiska rättsliga nätverket

Information som
  tillhandahålls av

det europeiska rättsliga nätverket

Ändring 25

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 8 – inledningen

Det europeiska rättsliga
  nätverket
  ska göra följande information tillgänglig för kontaktpunkterna och för behöriga rättsliga myndigheter:

Det europeiska rättsliga
  nätverkets sekretariat
  ska göra följande information tillgänglig för kontaktpunkterna och för behöriga rättsliga myndigheter:

Ändring 26

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 8 – punkt 2

| 2. | Ett IT-verktyg
  som gör det möjligt för den utfärdande myndighet i en medlemsstat att identifiera den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat, som ska ta emot och verkställa en framställning om rättsligt samarbete, inklusive europeiska arresteringsorder, europeiska bevisinhämtningsorder, beslut om frysning av egendom och framställningar om ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

2.

Ett IT-verktyg
  som gör det möjligt för den utfärdande myndighet i en medlemsstat att identifiera den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat, som ska ta emot och verkställa en framställning om rättsligt samarbete, inklusive europeiska arresteringsorder, europeiska bevisinhämtningsorder, beslut om frysning av egendom och framställningar om ömsesidig rättslig hjälp.

| 2. | Information
  som
  via ett it-verktyg
  gör det möjligt för den utfärdande myndighet i en medlemsstat att identifiera den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat, som ska ta emot och verkställa en framställning om rättsligt samarbete, inklusive europeiska arresteringsorder, europeiska bevisinhämtningsorder, beslut om frysning av egendom och framställningar om ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

2.

Information
  som
  via ett it-verktyg
  gör det möjligt för den utfärdande myndighet i en medlemsstat att identifiera den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat, som ska ta emot och verkställa en framställning om rättsligt samarbete, inklusive europeiska arresteringsorder, europeiska bevisinhämtningsorder, beslut om frysning av egendom och framställningar om ömsesidig rättslig hjälp.

Ändring 27

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 10 – punkt 1 – led b

| b) | att
  ett säkert telekommunikationsnät
  installeras för det operativa arbetet för
  kontaktpunkterna i
  det europeiska rättsliga nätverket, |
| --- | --- |

b)

att
  ett säkert telekommunikationsnät
  installeras för det operativa arbetet för
  kontaktpunkterna i
  det europeiska rättsliga nätverket,

| b) | att
  säkra telekommunikationsförbindelser
  installeras för det operativa arbetet för det europeiska rättsliga nätverket, |
| --- | --- |

b)

att
  säkra telekommunikationsförbindelser
  installeras för det operativa arbetet för det europeiska rättsliga nätverket,

Ändring 28

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 10 – punkt 1 – led c

| c) | att
  det
  säkra
  telekommunikationsnätet
  möjliggör utbyte av information och överföring av samtliga framställningar om rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna samt mellan dem och deras nationella medlemmar, nationella kontaktpersoner för Eurojust och åklagare eller domare utsedda av Eurojust med uppgift att fungera som sambandsmän. |
| --- | --- |

c)

att
  det
  säkra
  telekommunikationsnätet
  möjliggör utbyte av information och överföring av samtliga framställningar om rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna samt mellan dem och deras nationella medlemmar, nationella kontaktpersoner för Eurojust och åklagare eller domare utsedda av Eurojust med uppgift att fungera som sambandsmän.

| c) | att
  de
  säkra
  telekommunikationsförbindelserna
  möjliggör utbyte av information och överföring av samtliga framställningar om rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna samt mellan dem och deras nationella medlemmar, nationella kontaktpersoner för Eurojust och åklagare eller domare utsedda av Eurojust med uppgift att fungera som sambandsmän. |
| --- | --- |

c)

att
  de
  säkra
  telekommunikationsförbindelserna
  möjliggör utbyte av information och överföring av samtliga framställningar om rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna samt mellan dem och deras nationella medlemmar, nationella kontaktpersoner för Eurojust och åklagare eller domare utsedda av Eurojust med uppgift att fungera som sambandsmän.

Ändring 29

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 10 – punkt 2

2.   
  Det
  säkra
  telekommunikationsnät
  som avses i punkt 1 kan också utnyttjas för den operativa verksamhet som bedrivs av nationella kontaktpersoner, nationella kontaktpersoner för frågor som rör terrorism, nationella medlemmar av Eurojust och åklagare eller domare utsedda av Eurojust med uppgift att fungera som sambandsmän. Telekommunikationsnätet kan anslutas till det ärendehanteringssystem i Eurojust som avses i artikel 16 i beslut 2002/187/RIF.

2.   
  De
  säkra
  telekommunikationsförbindelser
  som avses i punkt 1 kan också utnyttjas för den operativa verksamhet som bedrivs av nationella kontaktpersoner, nationella kontaktpersoner för frågor som rör terrorism, nationella medlemmar av Eurojust och åklagare eller domare utsedda av Eurojust med uppgift att fungera som sambandsmän. De kan anslutas till det ärendehanteringssystem i Eurojust som avses i artikel 16 i beslut 2002/187/RIF.

Ändring 30

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Användningen av säkra telekommunikationsförbindelser utesluter inte direkta kontakter mellan kontaktpunkterna eller mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter.

Ändring 31

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 11 – punkt 1 – led a

| a) | Eurojust ska ha tillträde till centraliserad information i det europeiska rättsliga nätverket i enlighet med artikel 8 i detta beslut och till
  det
  säkra
  telekommunikationsnät
  som
  installeras
  enligt artikel 10 i detta beslut. |
| --- | --- |

a)

Eurojust ska ha tillträde till centraliserad information i det europeiska rättsliga nätverket i enlighet med artikel 8 i detta beslut och till
  det
  säkra
  telekommunikationsnät
  som
  installeras
  enligt artikel 10 i detta beslut.

| a) | Eurojust ska ha tillträde till centraliserad information i det europeiska rättsliga nätverket i enlighet med artikel 8 i detta beslut och till
  de
  säkra
  telekommunikationsförbindelser
  som
  upprättas
  enligt artikel 10 i detta beslut. |
| --- | --- |

a)

Eurojust ska ha tillträde till centraliserad information i det europeiska rättsliga nätverket i enlighet med artikel 8 i detta beslut och till
  de
  säkra
  telekommunikationsförbindelser
  som
  upprättas
  enligt artikel 10 i detta beslut.

Ändring 32

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 11 – punkt 1 – led b

| b) | Utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 13 i beslut 2002/187/RIF och
  i överensstämmelse med artikel 4.4 i det här beslutet
  , ska
  kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverket
  lämna uppgifter till Eurojust
  i enskilda
  fall som
  berör två medlemsstater och som täcks av Eurojusts behörighet








  — | när det är troligt att behörighetskonflikter kommer att uppstå,




  eller |
| --- | --- | --- |

b)

Utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 13 i beslut 2002/187/RIF och
  i överensstämmelse med artikel 4.4 i det här beslutet
  , ska
  kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverket
  lämna uppgifter till Eurojust
  i enskilda
  fall som
  berör två medlemsstater och som täcks av Eurojusts behörighet

—

när det är troligt att behörighetskonflikter kommer att uppstå,

eller

| — | när en framställning om rättsligt samarbete avslagits, inklusive europiska arresteringsorder, europeiska bevisinhämtningsorder, beslut om frysning av egendom och framställningar om ömsesidig rättslig hjälp
  . |
| --- | --- |

—

när en framställning om rättsligt samarbete avslagits, inklusive europiska arresteringsorder, europeiska bevisinhämtningsorder, beslut om frysning av egendom och framställningar om ömsesidig rättslig hjälp
  .

| b) | Kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverket ska översända information till Eurojust i enlighet med
  artikel 13 i beslut 2002/187/RIF
  ,
  och ska
  i varje enskilt fall
  lämna uppgifter till
  sin nationella medlem av
  Eurojust
  om alla andra
  fall som
  Eurojust kan anses vara bäst lämpat att hantera
  . |
| --- | --- |

b)

Kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverket ska översända information till Eurojust i enlighet med
  artikel 13 i beslut 2002/187/RIF
  ,
  och ska
  i varje enskilt fall
  lämna uppgifter till
  sin nationella medlem av
  Eurojust
  om alla andra
  fall som
  Eurojust kan anses vara bäst lämpat att hantera
  .

Ändring 33

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 11 – punkt 1 – led c

| c) | Kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverket ska också informera Eurojust i enskilda fall om alla de fall som täcks av Eurojusts behörighet och berör minst tre medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

utgår

Ändring 34

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 11 – punkt 1 – led f

| f) | Eurojusts nationella medlemmar får delta i möten inom det europeiska rättsliga nätverket på inbjudan av nätverket. Det europeiska rättsliga nätverkets kontaktpersoner får
  inbjudas till Eurojusts
  möten
  i enskilda fall
  . |
| --- | --- |

f)

Eurojusts nationella medlemmar får delta i möten inom det europeiska rättsliga nätverket på inbjudan av nätverket. Det europeiska rättsliga nätverkets kontaktpersoner får
  inbjudas till Eurojusts
  möten
  i enskilda fall
  .

| f) | Eurojusts nationella medlemmar får delta i möten inom det europeiska rättsliga nätverket på inbjudan av nätverket. Det europeiska rättsliga nätverkets kontaktpersoner får
  också, på inbjudan av Eurojust, delta i dess
  möten. |
| --- | --- |

f)

Eurojusts nationella medlemmar får delta i möten inom det europeiska rättsliga nätverket på inbjudan av nätverket. Det europeiska rättsliga nätverkets kontaktpersoner får
  också, på inbjudan av Eurojust, delta i dess
  möten.

Ändring 35

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 11 a (new)

Artikel 11a

Uppgiftsskydd

1.
     
  Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller kontaktpunkter ska vid utbyte av personuppgifter se till att

| — | den mottagande behöriga myndigheten behandlar uppgifterna endast i de syften för vilka uppgifterna har lämnats, |
| --- | --- |

—

den mottagande behöriga myndigheten behandlar uppgifterna endast i de syften för vilka uppgifterna har lämnats,

| — | åtgärder vidtas så att personuppgifter skyddas effektivt mot oavsiktlig eller otillåten utplåning, oavsiktlig förlust, obehörig tillgång, obehörig eller oavsiktlig ändring och obehörigt offentliggörande. |
| --- | --- |

—

åtgärder vidtas så att personuppgifter skyddas effektivt mot oavsiktlig eller otillåten utplåning, oavsiktlig förlust, obehörig tillgång, obehörig eller oavsiktlig ändring och obehörigt offentliggörande.

2.
     
  Särskilda kategorier av uppgifter (personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religion eller övertygelse, partitillhörighet eller medlemskap i fackförening, sexuell läggning eller hälsa samt uppgifter om brott, straffrättsliga domar eller säkerhetsåtgärder) ska bara behandlas när det är helt nödvändigt för genomförandet av det europeiska rättsliga nätverkets verksamhet. I detta fall ska det finnas ytterligare skyddsmekanismer; det kan till exempel fastställas att

| — | tillgång till de berörda uppgifterna endast ska beviljas personal som ansvarar för att utföra den legitima uppgift som gör behandlingen motiverad, |
| --- | --- |

—

tillgång till de berörda uppgifterna endast ska beviljas personal som ansvarar för att utföra den legitima uppgift som gör behandlingen motiverad,

| — | uppgifterna ska vara starkt krypterade, |
| --- | --- |

—

uppgifterna ska vara starkt krypterade,

| — | uppgifterna endast får lagras så länge det är nödvändigt för att de behöriga myndigheterna och kontaktpunkterna ska kunna utföra sina uppgifter
  . |
| --- | --- |

—

uppgifterna endast får lagras så länge det är nödvändigt för att de behöriga myndigheterna och kontaktpunkterna ska kunna utföra sina uppgifter
  .

Ändring 36

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 12

Artikel 12

Information till rådet och kommissionen

Eurojusts administrativa direktör och rådets ordförandeskap ska lämna en skriftlig rapport till rådet och kommissionen vartannat år om det europeiska rättsliga nätverkets verksamhet och ledning inklusive budgetförvaltningen. Ordförandeskapet ska för detta ändamål utarbeta en halvårsrapport om det europeiska rättsliga nätverkets verksamhet och om varje problem som rör unionens kriminalpolitik och som uppmärksammats som ett resultat av nätverkets verksamhet. I denna rapport får det europeiska rättsliga nätverket genom ordförandeskapet även lägga fram förslag till förbättringar av det straffrättsliga samarbetet i brottmål. Det europeiska rättsliga nätverket kan också lämna eventuella rapporter eller annan information om nätverkets verksamhet som av rådet eller ordförandeskapet kan krävas.

utgår

Ändring 37

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 15 – rubriken

Bedömning
  av det europeiska rättsliga nätverkets verksamhet

Rapportering till Europaparlamentet, rådet och kommissionen och bedömning
  av det europeiska rättsliga nätverkets verksamhet

Ändring 38

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Konungariket Spanien, Konungariket Belgien, Republiken Polen, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Slovakien, Republiken Estland, Republiken Österrike och Republiken Portugal

Artikel 15

1.
     
  Det europeiska rättsliga nätverket ska vartannat år lämna en skriftlig rapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om nätverkets verksamhet och ledning inklusive dess budgetförvaltning. Det europeiska rättsliga nätverket kan i sin rapport också ange eventuella kriminalpolitiska problem i unionen som uppmärksammats genom det europeiska rättsliga nätverkets verksamhet och kan också lägga fram förslag till förbättringar av det straffrättsliga samarbetet.

2.
     
  Det europeiska rättsliga nätverket kan också på rådets begäran lämna in rapporter eller tillhandahålla övrig information om det europeiska rättsliga nätverkets verksamhet.

Rådet ska vart fjärde år göra en bedömning av verksamheten i det europeiska rättsliga nätverket på grundval av en rapport som utarbetats av kommissionen i samarbete med det europeiska rättsliga nätverket.

3.
     Rådet ska vart fjärde år göra en bedömning av verksamheten i det europeiska rättsliga nätverket på grundval av en rapport som utarbetats av kommissionen i samarbete med det europeiska rättsliga nätverket.

---

(1)  
  EUT L ...

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/120 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/120

---

Tisdag 2 september 2008Tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande av avgöranden i brottmål *

P6_TA(2008)0381

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland inför antagandet av rådets rambeslut om verkställighet av utevarodomar och om ändring av rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, rambeslut 2005/214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff, rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande och rambeslut 2008/.../RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen (5598/2008 – C6-0075/2008 – 2008/0803(CNS))

2009/C 295 E/37

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland (5598/2008),

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0075/2008),

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0285/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra initiativet från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, prioritera kommande förslag till ändring av beslutet i enlighet med förklaring nr 50 om artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, prioritera kommande förslag till ändring av beslutet i enlighet med förklaring nr 50 om artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| 6. | Parlamentet är fast beslutet att behandla alla sådana kommande förslag genom brådskande förfaranden i enlighet med det förfarande som avses i punkt 5 och i nära samarbete med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Parlamentet är fast beslutet att behandla alla sådana kommande förslag genom brådskande förfaranden i enlighet med det förfarande som avses i punkt 5 och i nära samarbete med de nationella parlamenten.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna i Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna i Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland parlamentets ståndpunkt.

| TEXT SOM FÖRESLÅS AV 7 MEDLEMSSTATER | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt


  Rubriken |
| Rådets rambeslut om
  verkställighet
  av
  utevarodomar
  och om ändring av rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, rambeslut 2005/214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff; rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande och rambeslut 2008/.../RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen | Rådets rambeslut om
  förstärkning
  av
  medborgarnas rättigheter, främjande av tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande av ett rättsligt avgörande efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  och om ändring av rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, rambeslut 2005/214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff; rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande och rambeslut 2008/.../RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen
  och rambeslut 2008/.../RIF om erkännande och övervakning av uppskjutna påföljder och alternativa och villkorliga påföljder
  . |
| Ändring 2 |
| Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt


  Skäl 1a (nytt) |
| | (1a) | Det är nödvändigt att stärka det ömsesidiga förtroendet i det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa i brottmål, dels genom åtgärder på unionsnivå avsedda att garantera större harmonisering och ömsesidigt erkännande av brottmålsdomar, dels genom att på samma nivå anta vissa bestämmelser och europeisk praxis i brottmål. |

TEXT SOM FÖRESLÅS AV 7 MEDLEMSSTATER

ÄNDRING

Ändring 1

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Rubriken

Rådets rambeslut om
  verkställighet
  av
  utevarodomar
  och om ändring av rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, rambeslut 2005/214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff; rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande och rambeslut 2008/.../RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen

Rådets rambeslut om
  förstärkning
  av
  medborgarnas rättigheter, främjande av tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande av ett rättsligt avgörande efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  och om ändring av rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, rambeslut 2005/214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff; rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande och rambeslut 2008/.../RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen
  och rambeslut 2008/.../RIF om erkännande och övervakning av uppskjutna påföljder och alternativa och villkorliga påföljder
  .

Ändring 2

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Skäl 1a (nytt)

(1a)

Ändring 3

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Skäl 1b (nytt)

| (1b) | Tillfredsställande processrättsliga garanti är en nödvändig förutsättning för ett ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden i brottmål. Därför är det viktigt att anta rambeslutet om processuella rättigheter i brottmålsförfaranden så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(1b)

Ändring 4

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | Det är därför nödvändigt att tillhandahålla tydliga och gemensamma lösningar, som fastställer skälen för vägran och det utrymme för egen bedömning som lämnas den verkställande myndigheten. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att tillhandahålla tydliga och gemensamma lösningar, som fastställer skälen för vägran och det utrymme för egen bedömning som lämnas den verkställande myndigheten.

| (4) | Det är därför nödvändigt att tillhandahålla tydliga och gemensamma lösningar, som fastställer skälen för vägran
  att verkställa ett rättsligt avgörande från en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  och det utrymme för egen bedömning som lämnas den verkställande myndigheten.
  Avsikten med detta rambeslut är att fastställa sådana gemensamma skäl så att den verkställande myndigheten kan verkställa avgörandet trots att personen i fråga inte inställde sig vid rättegången. Det är inte avsett att reglera tillämpliga former och metoder eller formella krav som används för att uppnå de resultat som specificerats i detta rambeslut, eftersom de faller under medlemsstaternas nationella lagstiftning. Genom att fylla i det relevanta avsnittet i den europeiska arresteringsordern eller det relevanta intyget enligt de andra rambesluten, försäkrar den utfärdande myndigheten att kraven har uppfyllts eller kommer att uppfyllas, vilket bör vara tillräckligt för att verkställa avgörandet på grundval av principen om ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att tillhandahålla tydliga och gemensamma lösningar, som fastställer skälen för vägran
  att verkställa ett rättsligt avgörande från en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  och det utrymme för egen bedömning som lämnas den verkställande myndigheten.
  Avsikten med detta rambeslut är att fastställa sådana gemensamma skäl så att den verkställande myndigheten kan verkställa avgörandet trots att personen i fråga inte inställde sig vid rättegången. Det är inte avsett att reglera tillämpliga former och metoder eller formella krav som används för att uppnå de resultat som specificerats i detta rambeslut, eftersom de faller under medlemsstaternas nationella lagstiftning. Genom att fylla i det relevanta avsnittet i den europeiska arresteringsordern eller det relevanta intyget enligt de andra rambesluten, försäkrar den utfärdande myndigheten att kraven har uppfyllts eller kommer att uppfyllas, vilket bör vara tillräckligt för att verkställa avgörandet på grundval av principen om ömsesidigt erkännande.

Ändring 5

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | De gemensamma lösningarna avseende skäl för
  vägran
  i de berörda befintliga rambesluten bör beakta de olikartade förhållandena
  vid underrättelse till den tilltalade personen om hans
  rätt till en förnyad prövning. |
| --- | --- |

(6)

De gemensamma lösningarna avseende skäl för
  vägran
  i de berörda befintliga rambesluten bör beakta de olikartade förhållandena
  vid underrättelse till den tilltalade personen om hans
  rätt till en förnyad prövning.

| (6) | Gemensamma lösningar avseende skäl för
  att vägra erkännande
  i de berörda befintliga rambesluten bör beakta de olikartade förhållandena
  när det gäller den berörda personens
  rätt till förnyad prövning
  eller överklagande. En sådan förnyad prövning, som syftar till att garantera rätten till försvar, karaktäriseras av följande faktorer: den berörda personen har rätt att medverka i den förnyade prövningen, själva sakfrågan, inklusive nytt bevismaterial, prövas (på nytt) och förhandlingen kan leda till att den ursprungliga domen ogillas. |
| --- | --- |

(6)

Gemensamma lösningar avseende skäl för
  att vägra erkännande
  i de berörda befintliga rambesluten bör beakta de olikartade förhållandena
  när det gäller den berörda personens
  rätt till förnyad prövning
  eller överklagande. En sådan förnyad prövning, som syftar till att garantera rätten till försvar, karaktäriseras av följande faktorer: den berörda personen har rätt att medverka i den förnyade prövningen, själva sakfrågan, inklusive nytt bevismaterial, prövas (på nytt) och förhandlingen kan leda till att den ursprungliga domen ogillas.

Ändring 6

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Erkännande och verkställighet av ett rättsligt avgörande från en rättegång där den tilltalade inte var personligen närvarande bör inte vägras om det, på grundval av den information som den utfärdande staten lämnat, tillfredsställande kan fastställas att den tilltalade kallats personligen eller på annat sätt faktiskt officiellt underrättades om tid och plats för rättegången. I detta sammanhang förutsätts det att personen underrättats ”i god tid”, dvs. i tillräckligt god tid för att han eller hon personligen skulle kunna medverka i rättegången och effektivt utnyttja sina rättigheter till försvar. All information bör lämnas på ett språk som den tilltalade förstår. |
| --- | --- |

(6a)

Ändring 7

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Skäl 6b (nytt)

| (6b) | Erkännande och verkställighet av ett rättsligt avgörande från en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande bör inte vägras personen i fråga, efter att ha fått vetskap om den planerade rättegången, vid detta tillfälle företräddes av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag, vilket garanterar att det rättsliga biståndet var ändamålsenligt och effektivt. I detta sammanhang bör det inte ha någon betydelse om ombudet valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, förutsatt att den berörda personen har valt att företrädas av ett ombud i stället för att personligen närvara vid rättegången. |
| --- | --- |

(6b)

Ändring 8

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | Vid en förnyad prövning efter en fällande dom i en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande ska personen i fråga tilltalade befinna sig i samma ställning som någon som står inför rätta för första gången. Därför bör den berörda personen ha rätt att närvara vid en förnyad prövning, sakfrågan bör prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, den förnyade prövningen kan leda till att den ursprungliga domen ogillas och den tilltalade kan överklaga det nya beslutet. |
| --- | --- |

(7a)

Ändring 9

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 1 – Punkt 2

2.   Detta rambeslut ska inte påverka skyldigheten att iaktta grundläggande rättigheter och grundläggande rättsprinciper enligt artikel 6 i
  fördraget
  , och alla skyldigheter som åligger rättsliga myndigheter i detta avseende ska kvarstå oförändrade.

2.   Detta rambeslut ska inte påverka skyldigheten att iaktta grundläggande rättigheter och grundläggande rättsprinciper enligt artikel 6 i
  EU-fördraget
  , och alla skyldigheter som åligger rättsliga myndigheter i detta avseende ska kvarstå oförändrade.

Ändring 10

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 1 – punkt 3

3.   Syftet med detta rambeslut är att fastställa gemensamma regler för erkännande och/eller verkställande av rättsliga avgöranden i en medlemsstat (verkställande medlemsstat) utfärdade av en annan medlemsstat (utfärdande medlemsstat) efter
  förfaranden
  där personen inte var närvarande, i enlighet med bestämmelserna i artikel 5.1 i rambeslut 2002/584/RIF, artikel 7.2 g i rambeslut 2005/214/RIF, artikel 8.2 e i rambeslut 2006/783/RIF
  och
  artikel 9.1 f i rambeslut 2008/.../RIF.

3.   Syftet med detta rambeslut är att fastställa gemensamma regler för erkännande och/eller verkställande av rättsliga avgöranden i en medlemsstat (verkställande medlemsstat) utfärdade av en annan medlemsstat (utfärdande medlemsstat) efter
  rättegångar
  där personen inte var närvarande, i enlighet med bestämmelserna i artikel 5.1 i rambeslut 2002/584/RIF, artikel 7.2 g i rambeslut 2005/214/RIF, artikel 8.2 e i rambeslut 2006/783/RIF
  ,
  artikel [9.1 f] i rambeslut 2008/.../RIF
  och i artikel [9.1 h] i rambeslut 2008/.../RIF
  .

Ändring 11

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 1

Rambeslut 2002/584/RIF

Artikel 1 – punkt 4

| I | artikel 1 ska följande punkt införas:



  ”4.
     
  I detta rambeslut avses med utevarodom ett avgörande om fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till det avgörandet.” |
| --- | --- |

I

”4.
     
  I detta rambeslut avses med utevarodom ett avgörande om fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till det avgörandet.”

utgår

Ändring 12

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 2

Rambeslut 2002/584/RIF

Artikel 4a – punkt 1 – rubriken och inledningen

Artikel 4a

Utevarodom

Den verkställande rättsliga myndigheten får även vägra att verkställa en europeisk arresteringsorder som utfärdats i syfte att verkställa ett fängelsestraff eller en frihetsberövande åtgärd, om domen meddelades
  i personens utevaro
  , såvida inte den europeiska arresteringsordern anger att personen

Artikel 4a

Rättsliga avgöranden från en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande

1.
     Den verkställande rättsliga myndigheten får även vägra att verkställa en europeisk arresteringsorder som utfärdats i syfte att verkställa ett fängelsestraff eller en frihetsberövande åtgärd, om domen meddelades
  efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  , såvida inte den europeiska arresteringsordern anger att personen
  , i enlighet med den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning

Ändring 13

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 2

Rambeslut 2002/584/RIF

Artikel 4a – punkt 1 – led a

| a) | kallades personligen eller underrättades
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen
  och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas
  om personen
  inte inställer sig vid rättegången, |
| --- | --- |

a)

kallades personligen eller underrättades
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen
  och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas
  om personen
  inte inställer sig vid rättegången,

| a) | i rätt tid och på ett språk som han/hon förstår |
| --- | --- |

a)

| i) | antingen
  kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången


  och |
| --- | --- |

i)

antingen
  kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången

och

| ii) | personligen
  underrättades om att
  avgörandet kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

  eller |
| --- | --- |

ii)

personligen
  underrättades om att
  avgörandet kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

Ändring 14

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 2

Rambeslut 2002/584/RIF

Artikel 4a – punkt 1 – led aa (nytt)

| aa) | efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som han eller hon uttryckligen gett detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången. |
| --- | --- |

aa)

Ändring 15

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 2

Rambeslut 2002/584/RIF

Artikel 4a – punkt 1 – led b

| b) | efter att ha delgivits
  utevarodomen
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och att närvara vid den rättegången |
| --- | --- |

b)

efter att ha delgivits
  utevarodomen
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och att närvara vid den rättegången

| b) | efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande

   (1)

  , dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas: |
| --- | --- |

b)

efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande

   (1)

  , dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas:

| i) | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  , |
| --- | --- |

i)

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  ,

| i) | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  , |
| --- | --- |

i)

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  ,

eller

eller

| ii) | inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar, |
| --- | --- |

ii)

inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar,

| ii) | inte begärde en förnyad prövning
  eller överklagande

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar, |
| --- | --- |

ii)

inte begärde en förnyad prövning
  eller överklagande

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar,

Ändring 16

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 2

Rambeslut 2002/584/RIF

Artikel 4a – punkt 1 – led c

| c) | inte personligen har delgivits
  utevarodomen
  men |
| --- | --- |

c)

inte personligen har delgivits
  utevarodomen
  men

| c) | inte personligen har delgivits
  avgörandet
  men |
| --- | --- |

c)

inte personligen har delgivits
  avgörandet
  men

| i) | kommer att delges denna
  senast den femte dagen
  efter överlämnandet och uttryckligen informeras om rätten till en förnyad prövning
  och att närvara vid den rättegången
  , |
| --- | --- |

i)

kommer att delges denna
  senast den femte dagen
  efter överlämnandet och uttryckligen informeras om rätten till en förnyad prövning
  och att närvara vid den rättegången
  ,

| i) | kommer att
  personligen
  delges denna
  omedelbart eller i alla händelser inom tre dagar
  efter överlämnandet och uttryckligen informeras
  , på ett språk som han/hon förstår,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon kommer att ha rätt att närvara, sakfrågan kommer att prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kan leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , |
| --- | --- |

i)

kommer att
  personligen
  delges denna
  omedelbart eller i alla händelser inom tre dagar
  efter överlämnandet och uttryckligen informeras
  , på ett språk som han/hon förstår,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon kommer att ha rätt att närvara, sakfrågan kommer att prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kan leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  ,

och

och

| ii) | kommer att
  ha
  minst
  [...]
  dagar
  att
  begära en förnyad prövning. |
| --- | --- |

ii)

kommer att
  ha
  minst
  [...]
  dagar
  att
  begära en förnyad prövning.

| ii) | kommer att
  underrättas om tidsramen på
  minst
  10 och högst 15
  dagar
  inom vilken vederbörande måste
  begära en
  sådan
  förnyad prövning
  eller överklaga
  . |
| --- | --- |

ii)

kommer att
  underrättas om tidsramen på
  minst
  10 och högst 15
  dagar
  inom vilken vederbörande måste
  begära en
  sådan
  förnyad prövning
  eller överklaga
  .

Ändring 17

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 2

Rambeslut 2002/584/RIF

Artikel 4a – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Om en europeisk arresteringsorder utfärdas i syfte att verkställa ett frihetsstraff eller en frihetsberövande åtgärd enligt villkoren i punkt 1 c och den berörda personen inte dessförinnan mottagit någon officiell information om att det försiggår straffrättsliga förfaranden mot denne, får denna person när han/hon informeras om innehållet i den europeiska arresteringsordern begära en kopia av domen innan personen i fråga överlämnas. Den utfärdande myndigheten ska omedelbart efter att ha blivit informerad om denna begäran, via den verkställande myndigheten tillhandahålla den person som begärt det en kopia av domen. Om domen har avkunnats på ett språk som den berörda personen inte förstår ska den utfärdande myndigheten via den verkställande myndigheten tillhandahålla ett utdrag ur domen på ett språk som den berörda personen förstår. Denne får tillgång till domen eller ett utdrag ur den endast i informationssyfte. Det får varken betraktas som ett formellt delgivande av domen eller aktivera tidsfristerna för begäran om förnyad prövning eller överklagande.

Ändring 18

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 4

Rambeslut 2002/584/RIF

Bilagan – ruta d – inledningen och punkterna 1 och 2

| d) | Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom
  : |
| --- | --- |

d)

Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom
  :

| d) | Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  : |
| --- | --- |

d)

Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  :

| 1. |  
  Nej
  . |
| --- | --- |

1.

 
  Nej
  .

| 1. |  
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  . |
| --- | --- |

1.

 
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  .

| 2. |  
  Ja. Om svaret är ja,
  var vänlig
  bekräfta |
| --- | --- |

2.

 
  Ja. Om svaret är ja,
  var vänlig
  bekräfta

| 2. |  
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet.




  Om svaret är ”nej”,
  var vänlig
  ange |
| --- | --- |

2.

 
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet.

Om svaret är ”nej”,
  var vänlig
  ange

Ändring 19

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 4

Rambeslut 2002/584/RIF

Bilaga – ruta d – led 2 – led 2.1

| 2.1 | att
  personen kallades personligen eller underrättades enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  , och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången, |
| --- | --- |

2.1

att
  personen kallades personligen eller underrättades enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  , och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången,

| 2.1 | om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades
  i rätt tid på ett språk som han/hon förstod,
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  ,
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  avgörandet
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  , och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången, |
| --- | --- |

2.1

om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades
  i rätt tid på ett språk som han/hon förstod,
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  ,
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  avgörandet
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  , och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

Tid när personen kallades eller på annat sätt underrättades, samt den plats där detta skedde:

Tiden när personen kallades eller på annat sätt
  personligen
  underrättades
  officiellt
  , samt den plats där detta skedde:

...

...

Det språk på vilket informationen lämnades:

...

Ange hur personen underrättades:

Ange hur personen underrättades:

...

...

Ändring 20

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 4

Rambeslut 2002/584/RIF

Bilaga – ruta d – led 2 – led 2.1a (nytt)

| 2.1a | om personen, efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången.



  Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:


  ... |
| --- | --- |

2.1a

Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:

...

Ändring 21

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 4

Rambeslut 2002/584/RIF

Bilagan – ruta d – led 2 – led 2.2

| 2.2 | att
  personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen, |
| --- | --- |

2.2

att
  personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen,

| 2.2 | om
  personen, efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet och uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet. |
| --- | --- |

2.2

om
  personen, efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet och uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet.

Ange när och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  :

Ange när
  personen delgavs avgörandet, hur han/hon underrättades om sin rätt till förnyad prövning eller överklagande samt när
  och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  :

...

...

Ändring 22

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 4

Rambeslut 2002/584/RIF

Bilaga – ruta d – led 2 – led 2.3.1 – strecksats 1

| — | personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och

| — | personen underrättades uttryckligen
  , på ett språk som han/hon förstod, om
  rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen
  , på ett språk som han/hon förstod, om
  rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och

Ändring 23

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 2 – led 4

Rambeslut 2002/584/RIF

Bilaga – ruta d – led 2.3.2

|  | 2.3.2
  att
  personen inte delgavs
  utevarodomen
  , och att |
| --- | --- |



2.3.2
  att
  personen inte delgavs
  utevarodomen
  , och att

|  | 2.3.2 personen inte delgavs
  avgörandet
  , och att |
| --- | --- |



2.3.2 personen inte delgavs
  avgörandet
  , och att

| — | personen kommer att delges
  utevarodomen
  inom ... dagar efter överlämnandet, och |
| --- | --- |

—

personen kommer att delges
  utevarodomen
  inom ... dagar efter överlämnandet, och

| — | personen kommer att delges
  avgörandet personligen
  inom ... dagar efter överlämnandet, och |
| --- | --- |

—

personen kommer att delges
  avgörandet personligen
  inom ... dagar efter överlämnandet, och

| — | personen, när han/hon delges
  utevarodomen
  , uttryckligen kommer att underrättas om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid denna
  rättegång, och |
| --- | --- |

—

personen, när han/hon delges
  utevarodomen
  , uttryckligen kommer att underrättas om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid denna
  rättegång, och

| — | personen, när han/hon delges
  avgörandet,
  uttryckligen kommer att underrättas
  , på ett språk som han/hon förstår,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon kommer att ha rätt att närvara, sakfrågan kommer att prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kan leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och |
| --- | --- |

—

personen, när han/hon delges
  avgörandet,
  uttryckligen kommer att underrättas
  , på ett språk som han/hon förstår,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon kommer att ha rätt att närvara, sakfrågan kommer att prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kan leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och

| — | personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , kommer att ha ... dagar på sig för att begära förnyad prövning. |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , kommer att ha ... dagar på sig för att begära förnyad prövning.

| — | personen, efter att ha delgivits
  avgörandet,
  kommer att ha ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller överklaga och inte gjorde det under denna period
  . |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha delgivits
  avgörandet,
  kommer att ha ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller överklaga och inte gjorde det under denna period
  .

Om ruta 2.3.2 har kryssats i, var vänlig bekräfta

|  | att om den berörda personen, när denne i den verkställande staten informeras om innehållet i den europeiska arresteringsordern, begär att få en kopia av domen innan han/hon överlämnas får en kopia av domen eller ett utdrag ur domen på ett språk som han/hon förstår ... dagar efter att denna begäran framförs via den verkställande rättsliga myndigheten. |
| --- | --- |



Ändring 24

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 1

Rambeslut 2005/214/RIF

Artikel 1 – led e

| I | artikel 1 ska följande led införas:









  e) | utevarodom: ett beslut enligt definitionen i led a, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till det beslutet. |
| --- | --- | --- |

I

e)

utevarodom: ett beslut enligt definitionen i led a, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till det beslutet.

utgår

Ändring 25

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 2 – led b

Rambeslut 2005/214/RIF

Artikel 7.2 – led i – inledningen

| i) | beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  genom utevarodom
  , såvida inte intyget anger att personen |
| --- | --- |

i)

beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  genom utevarodom
  , såvida inte intyget anger att personen

| i) | beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  , såvida inte intyget anger att personen
  , i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning, |
| --- | --- |

i)

beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  , såvida inte intyget anger att personen
  , i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning,

Ändring 26

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 2 – led b

Rambeslut 2005/214/RIF

Artikel 7.2 – led i – led i

| i) | i rätt tid och på ett språk som han/hon förstod |
| --- | --- |

i)

| i) | kallades personligen eller
  underrättades enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen |
| --- | --- |

i)

kallades personligen eller
  underrättades enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen

| a) | kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången |
| --- | --- |

a)

kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången

och

och

underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången,

| b) | personligen
  underrättades om att
  avgörandet kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången, |
| --- | --- |

b)

personligen
  underrättades om att
  avgörandet kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

eller

eller

Ändring 27

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 2 – led b

Rambeslut 2005/214/RIF

Artikel 7.2 – led i – led ia (nytt)

| ia) | efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången. |
| --- | --- |

ia)

Ändring 28

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 2 – led b

Rambeslut 2005/214/RIF

Artikel 7.2 – led i – led ii

| ii) | uttryckligen angav till en behörig myndighet att han/hon inte motsätter sig saken, eller |
| --- | --- |

ii)

utgår

Ändring 29

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 2 – led b

Rambeslut 2005/214/RIF

Artikel 7.2 – led i – led iii

| iii) | efter att ha delgivits
  utevarodomen
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången |
| --- | --- |

iii)

efter att ha delgivits
  utevarodomen
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången

| iii) | efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas: |
| --- | --- |

iii)

efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas:

| — | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  , |
| --- | --- |

—

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  ,

| — | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  , |
| --- | --- |

—

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  ,

eller

eller

| — | inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar. |
| --- | --- |

—

inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar.

| — | inte begärde en förnyad prövning
  eller överklagade

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar. |
| --- | --- |

—

inte begärde en förnyad prövning
  eller överklagade

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar.

Ändring 30

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 2

Rambeslut 2005/214/RIF

Artikel 7.2 – led i – led ia (nytt)

| (ia) | den berörda personen, enligt det intyg som anges i artikel 4, inte var personligen närvarande, såvida inte intyget fastställer att denne, efter att uttryckligen ha blivit underrättad om förfarandet och möjligheten att personligen närvara vid rättegången, uttryckligen avsade sig rätten till muntlig domstolsförhandling och uttryckligen meddelade att han/hon inte bestred saken. |
| --- | --- |

(ia)

Ändring 31

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 3

Rambeslut 2005/214/RIF

Bilaga – ruta h – led 3 – inledningen och punkterna 1 och 2

| 3. | Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom |
| --- | --- |

3.

Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom

| 3. | Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet: |
| --- | --- |

3.

Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet:

| 1. |  
  Nej
  . |
| --- | --- |

1.

 
  Nej
  .

| 1. |  
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  . |
| --- | --- |

1.

 
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  .

| 2. |  
  Ja. Om svaret är ja, var vänlig bekräfta |
| --- | --- |

2.

 
  Ja. Om svaret är ja, var vänlig bekräfta

| 2. |  
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet. |
| --- | --- |

2.

 
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet.

Om svaret är ”nej”, var vänlig ange

Ändring 32

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 3

Rambeslut 2005/214/RIF

Bilaga – ruta h – led 3 – led 2.1

| 2.1 | att
  personen kallades personligen eller underrättades, enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  , och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången, |
| --- | --- |

2.1

att
  personen kallades personligen eller underrättades, enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  , och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången,

| 2.1 | om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades, enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  i rätt tid på ett språk som han/hon förstod,
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  avgörandet
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången, |
| --- | --- |

2.1

om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades, enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  i rätt tid på ett språk som han/hon förstod,
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  avgörandet
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

Tid när personen kallades eller på annat sätt underrättades, samt plats där detta skedde:

Tiden när personen kallades eller på annat sätt
  personligen
  underrättades
  officiellt
  , samt den plats där detta skedde:

...

...

Det språk på vilket informationen lämnades:

...

Ange hur personen underrättades:

Ange hur personen underrättades:

...

...

ELLER

ELLER

Ändring 33

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 3

Rambeslut 2005/214/RIF

Bilaga – ruta h – led 3 – led 2.1a (nytt)

| 2.1a. | om personen, efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången.



  Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:


  ...


  ELLER |
| --- | --- |

2.1a.

Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:

...

ELLER

Ändring 34

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 3

Rambeslut 2005/214/RIF

Bilaga – ruta h – led 3 – led 2.2

|  | 2.2
  att
  personen, före eller efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  , |
| --- | --- |



2.2
  att
  personen, före eller efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  ,

|  | 2.2
  om
  personen, före eller efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  ,
  uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  , |
| --- | --- |



2.2
  om
  personen, före eller efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  ,
  uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  ,

Ange när och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  :

Ange när
  personen delgavs avgörandet, hur han/hon underrättades om sin rätt till förnyad prövning eller överklagande samt när
  och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  :

...

...

ELLER

ELLER

Ändring 35

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 3

Rambeslut 2005/214/RIF

Bilaga – ruta h – led 3 – led 2.3

|  | 2.3
  att
  personen delgavs
  utevarodomen
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till en förnyad prövning i den utfärdande staten på följande villkor: |
| --- | --- |



2.3
  att
  personen delgavs
  utevarodomen
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till en förnyad prövning i den utfärdande staten på följande villkor:

|  | 2.3
  om
  personen
  personligen
  delgavs
  avgörandet från en rättegång där han/hon inte var personligen närvarande
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning
  eller överklagande
  i den utfärdande staten på följande villkor: |
| --- | --- |



2.3
  om
  personen
  personligen
  delgavs
  avgörandet från en rättegång där han/hon inte var personligen närvarande
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning
  eller överklagande
  i den utfärdande staten på följande villkor:

| — | personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och

| — | personen underrättades uttryckligen
  på ett språk som han/hon förstod
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen
  på ett språk som han/hon förstod
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och

| — | personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning och inte begärde det under denna period. |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning och inte begärde det under denna period.

| — | personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller att överklaga
  och inte begärde det under denna period. |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller att överklaga
  och inte begärde det under denna period.

ELLER

Ändring 36

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 3 – led 3

Rambeslut 2005/214/RIF

Bilaga – ruta h – led 3 – led 2.3a (ny)

| 2.3a | personen, efter att uttryckligen ha blivit underrättad om förfarandet och möjligheten att personligen närvara vid rättegången, uttryckligen avsade sig rätten till muntlig domstolsförhandling och uttryckligen meddelade att han/hon inte bestred saken.



  Ange när och hur personen i fråga avsade sig rätten till muntlig domstolsförhandling och meddelade att han/hon inte bestred saken:


  ... |
| --- | --- |

2.3a

Ange när och hur personen i fråga avsade sig rätten till muntlig domstolsförhandling och meddelade att han/hon inte bestred saken:

...

Ändring 37

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 1

Rambeslut 2006/783/RIF

Artikel 2 – led i

| 1) | I artikel 2 ska följande led läggas till:









  i) | utevarodom: ett beslut om förverkande enligt definitionen i led c, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till det beslutet. |
| --- | --- | --- |

1)

i)

utevarodom: ett beslut om förverkande enligt definitionen i led c, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till det beslutet.

utgår

Ändring 38

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 2

Rambeslut 2006/783/RIF

Artikel 8.2 – led e – inledningen

| e) | beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4.2 meddelades
  genom utevarodom
  , såvida inte intyget anger att personen |
| --- | --- |

e)

beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4.2 meddelades
  genom utevarodom
  , såvida inte intyget anger att personen

| e) | beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4.2 meddelades
  efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  , såvida inte intyget anger att personen
  , i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning, |
| --- | --- |

e)

beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4.2 meddelades
  efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  , såvida inte intyget anger att personen
  , i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning,

Ändring 39

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 2

Rambeslut 2006/783/RIF

Artikel 8.2 – led e – led i

| i) | i rätt tid och på ett språk som han/hon förstod |
| --- | --- |

i)

| i) | kallades personligen eller underrättades
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen |
| --- | --- |

i)

kallades personligen eller underrättades
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen

| a) | kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att han/hon hade kännedom om rättegången |
| --- | --- |

a)

kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att han/hon hade kännedom om rättegången

och

och

underrättades om att ett
  sådant
  beslut om förverkande kan meddelas om personen inte inställer sig vid rättegången,

| b) | personligen
  underrättades om att ett beslut om förverkande
  kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången, |
| --- | --- |

b)

personligen
  underrättades om att ett beslut om förverkande
  kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

eller

eller

Ändring 40

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 2

Rambeslut 2006/783/RIF

Artikel 8.2 – led e – led ia (nytt)

| ia) | efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången,



  eller |
| --- | --- |

ia)

eller

Ändring 41

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 2

Rambeslut 2006/783/RIF

Artikel 8.2 – led e – led ii – strecksats 2

| ii) | efter att ha delgivits beslutet om förverkande
  som meddelades genom utevarodom
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången |
| --- | --- |

ii)

efter att ha delgivits beslutet om förverkande
  som meddelades genom utevarodom
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången

| ii) | efter att
  personligen
  ha delgivits beslutet om förverkande och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas: |
| --- | --- |

ii)

efter att
  personligen
  ha delgivits beslutet om förverkande och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas:

| — | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig beslutet om förverkande, |
| --- | --- |

—

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig beslutet om förverkande,

| — | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig beslutet om förverkande, |
| --- | --- |

—

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig beslutet om förverkande,

eller

eller

| — | inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar. |
| --- | --- |

—

inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar.

| — | inte begärde en förnyad prövning
  eller överklagade

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar. |
| --- | --- |

—

inte begärde en förnyad prövning
  eller överklagade

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar.

Ändring 42

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Rambeslut 2006/783/RIF

Bilaga – ruta j – inledningen och punkterna 1 och 2

| j) | Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom
  : |
| --- | --- |

j)

Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom
  :

| j) | Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till beslutet om förverkande
  : |
| --- | --- |

j)

Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till beslutet om förverkande
  :

| 1. |  
  Nej
  . |
| --- | --- |

1.

 
  Nej
  .

| 1. |  
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till beslutet om förverkande
  . |
| --- | --- |

1.

 
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till beslutet om förverkande
  .

| 2. |  
  Ja. Om svaret är ja, var vänlig bekräfta |
| --- | --- |

2.

 
  Ja. Om svaret är ja, var vänlig bekräfta

| 2. |  
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till beslutet om förverkande. |
| --- | --- |

2.

 
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till beslutet om förverkande.

Om svaret är ”nej”, var vänlig ange

Ändring 43

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Rambeslut 2006/783/RIF

Bilaga – ruta j – led 2 – led 2.1

| 2.1 | att
  personen kallades personligen eller underrättades enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om personen inte inställer sig vid rättegången, |
| --- | --- |

2.1

att
  personen kallades personligen eller underrättades enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om personen inte inställer sig vid rättegången,

| 2.1 | om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades
  i rätt tid
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  på ett språk som han/hon förstod
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  beslutet om förverkande
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,
  var vänlig ange följande: |
| --- | --- |

2.1

om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades
  i rätt tid
  enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning
  på ett språk som han/hon förstod
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  beslutet om förverkande
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,
  var vänlig ange följande:

Tid när personen kallades eller på annat sätt underrättades, samt plats där detta skedde:

Tiden när personen kallades eller på annat sätt
  personligen
  underrättades
  officiellt
  , samt den plats där detta skedde:

...

...

Det språk på vilket informationen lämnades:

...

Ange hur personen underrättades:

Ange hur personen underrättades:

...

...

ELLER

ELLER

Ändring 44

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Rambeslut 2006/783/RIF

Bilaga – ruta j – led 2 – led 2.1a (nytt)

| 2.1a. | och personen, efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången.



  Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:


  ...


  ELLER |
| --- | --- |

2.1a.

Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:

...

ELLER

Ändring 45

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Rambeslut 2006/783/RIF

Bilaga – ruta j – led 2 – led 2.2

|  | 2.2
  att
  personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen, |
| --- | --- |



2.2
  att
  personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen,

|  | 2.2
  om
  personen, efter att
  personligen
  ha delgivits
  beslutet om förverkande
  ,
  uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga beslutet ogillas
  uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  beslutet: |
| --- | --- |



2.2
  om
  personen, efter att
  personligen
  ha delgivits
  beslutet om förverkande
  ,
  uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga beslutet ogillas
  uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  beslutet:

Ange när och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig utevarodomen:

Ange när
  personen delgavs beslutet om förverkande, hur han/hon underrättades om sin rätt till förnyad prövning eller överklagande samt när
  och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  beslutet om förverkande
  :

...

...

ELLER

ELLER

Ändring 46

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 4 – led 3

Rambeslut 2006/783/RIF

Bilaga – ruta j – led 2 – led 2.3

|  | 2.3
  att
  personen delgavs
  utevarodomen
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till en förnyad prövning i den utfärdande staten på följande villkor: |
| --- | --- |



2.3
  att
  personen delgavs
  utevarodomen
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till en förnyad prövning i den utfärdande staten på följande villkor:

|  | 2.3
  om
  personen
  personligen
  delgavs
  beslutet om förverkande
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning
  eller överklagande
  i den utfärdande staten på följande villkor: |
| --- | --- |



2.3
  om
  personen
  personligen
  delgavs
  beslutet om förverkande
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning
  eller överklagande
  i den utfärdande staten på följande villkor:

| — | personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och

| — | personen underrättades uttryckligen
  på ett språk som han/hon förstod
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen
  på ett språk som han/hon förstod
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och

| — | personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning och inte begärde det under denna period. |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning och inte begärde det under denna period.

| — | personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller att överklaga
  och inte begärde det under denna period. |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller att överklaga
  och inte begärde det under denna period.

Ändring 47

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 1

Rambeslut 2008/.../RIF

Artikel 1 – led e

| 1) | I artikel 1 ska följande led införas:



  utgår |
| --- | --- |

1)

utgår

| ”e) | utevarodom: en dom enligt definitionen i led a, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till den domen.” |
| --- | --- |

”e)

utevarodom: en dom enligt definitionen i led a, där personen inte inställde sig personligen vid den förhandling som ledde fram till den domen.”

Ändring 48

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 2

Rambeslut 2008/.../RIF

Artikel 9.1 – led f – inledningen

| f) | beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  genom utevarodom
  , såvida inte intyget anger att personen |
| --- | --- |

f)

beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  genom utevarodom
  , såvida inte intyget anger att personen

| f) | beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  , såvida inte intyget anger att personen
  , i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning, |
| --- | --- |

f)

beslutet enligt det intyg som avses i artikel 4 meddelades
  efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande
  , såvida inte intyget anger att personen
  , i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning,

Ändring 49

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 2

Rambeslut 2008/.../RIF

Artikel 9.1 – led f – led i

| i) | i rätt tid och på ett språk som han/hon förstod |
| --- | --- |

i)

| i) | kallades personligen eller
  underrättades enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen |
| --- | --- |

i)

kallades personligen eller
  underrättades enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för
  den förhandling som ledde till utevarodomen

| a) | kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt underrättades
  om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången |
| --- | --- |

a)

kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt underrättades
  om tid och plats för
  denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången

och

och

underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången,

| b) | personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången, |
| --- | --- |

b)

personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

eller

eller

Ändring 50

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 2

Rambeslut 2008/.../RIF

Artikel 9.1 – led f – led ia (nytt)

| ia) | efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången.



  eller |
| --- | --- |

ia)

eller

Ändring 51

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 2

Rambeslut 2008/.../RIF

Artikel 9.1 – led f – led ii

| ii) | efter att ha delgivits
  utevarodomen
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången |
| --- | --- |

ii)

efter att ha delgivits
  utevarodomen
  och uttryckligen underrättats om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången

| ii) | efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas: |
| --- | --- |

ii)

efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  och uttryckligen underrättats
  , på ett språk som han/hon förstod,
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas:

| — | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  , |
| --- | --- |

—

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  ,

| — | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  , |
| --- | --- |

—

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  ,

eller

eller

| — | inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar. |
| --- | --- |

—

inte har begärt en förnyad prövning under den tillämpliga tidsramen på minst
  [...]
  dagar.

| — | inte begärde förnyad prövning
  eller överklagade

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar. |
| --- | --- |

—

inte begärde förnyad prövning
  eller överklagade

  inom den tillämpliga tidsramen på minst
  10 och högst 15
  dagar.

Ändring 52

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 3

Rambeslut 2008/.../RIF

Artikel 9.1 – ruta k – punkt 1 – inledningen och leden a och b

| 1. | Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom
  : |
| --- | --- |

1.

Ange om
  beslutet meddelats som utevarodom
  :

| 1. | Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  : |
| --- | --- |

1.

Ange om
  personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  :

| a) |  
  Nej
  . |
| --- | --- |

a)

 
  Nej
  .

| a) |  
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  . |
| --- | --- |

a)

 
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet
  .

| b) |  
  Ja. Om svaret är ja, var vänlig bekräfta |
| --- | --- |

b)

 
  Ja. Om svaret är ja, var vänlig bekräfta

| b) |  
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet. |
| --- | --- |

b)

 
  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet.

Om svaret är ”nej”, var vänlig ange

Ändring 53

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 3

Rambeslut 2008/.../RIF

Bilaga – ruta k – led 1 – led b.1

|  | b.1
  att
  personen kallades personligen eller underrättades, enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  , och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången, |
| --- | --- |



b.1
  att
  personen kallades personligen eller underrättades, enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  via en behörig företrädare och i rätt tid
  om tid och plats för den
  förhandling
  som ledde till
  utevarodomen
  , och underrättades om att
  en sådan dom kan
  meddelas om
  personen
  inte inställer sig vid rättegången,

|  | b.1
  om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades
  i rätt tid och på ett språk som han/hon förstod
  , enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  ,
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  avgörandet
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången, |
| --- | --- |



b.1
  om
  personen kallades personligen
  direkt
  eller
  på annat sätt faktiskt officiellt
  underrättades
  i rätt tid och på ett språk som han/hon förstod
  , enligt den utfärdande medlemsstatens nationella lagstiftning
  ,
  om tid och plats för den
  rättegång
  som ledde till
  avgörandet
  ,
  på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången
  och
  personligen
  underrättades om att
  ett avgörande kunde
  meddelas
  även
  om
  han/hon
  inte inställde sig vid rättegången,

Tid när personen kallades eller på annat sätt underrättades, samt plats där detta skedde:

Tiden när personen kallades eller på annat sätt
  personligen
  underrättades
  officiellt
  , samt den plats där detta skedde:

...

...

Det språk på vilket informationen lämnades:

...

Ange hur personen underrättades:

Ange hur personen underrättades:

...

...

ELLER

ELLER

Ändring 54

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 3

Rambeslut 2008/.../RIF

Bilaga – ruta k – led 1 – led b.1a (nytt)

|  | b.1a. och personen, efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången.



  Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:


  ...


  ELLER |
| --- | --- |



Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:

...

ELLER

Ändring 55

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 3

Rambeslut 2008/.../RIF

Bilaga – ruta k – led 1 – led b.2

|  | b.2
  att
  personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  , |
| --- | --- |



b.2
  att
  personen, efter att ha delgivits
  utevarodomen
  , uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  ,

|  | b.2
  om
  personen, före eller efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  ,
  uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  , |
| --- | --- |



b.2
  om
  personen, före eller efter att
  personligen
  ha delgivits
  avgörandet
  ,
  uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  ,

Ange när och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsätter sig
  utevarodomen
  :

Ange när
  personen delgavs avgörandet, hur han/hon underrättades om sin rätt till förnyad prövning eller överklagande samt när
  och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig
  avgörandet
  :

...

...

ELLER

ELLER

Ändring 56

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5 – led 3

Rambeslut 2008/.../RIF

Bilaga – ruta k – led 1 – led b.3

|  | b.3
  att
  personen delgavs
  utevarodomen
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till en förnyad prövning i den utfärdande staten på följande villkor: |
| --- | --- |



b.3
  att
  personen delgavs
  utevarodomen
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till en förnyad prövning i den utfärdande staten på följande villkor:

|  | b.3
  om
  personen
  personligen
  delgavs
  avgörandet från en rättegång där han/hon inte var personligen närvarande
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning
  eller överklagande
  i den utfärdande staten på följande villkor: |
| --- | --- |



b.3
  om
  personen
  personligen
  delgavs
  avgörandet från en rättegång där han/hon inte var personligen närvarande
  den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning
  eller överklagande
  i den utfärdande staten på följande villkor:

| — | personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen om rätten till en förnyad prövning
  och till att närvara vid den rättegången
  , och

| — | personen underrättades uttryckligen
  på ett språk som han/hon förstod
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och |
| --- | --- |

—

personen underrättades uttryckligen
  på ett språk som han/hon förstod
  om rätten till förnyad prövning
  eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas
  , och

| — | personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning och inte begärde det under denna period. |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning och inte begärde det under denna period.

| — | personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller att överklaga
  och inte begärde det under denna period. |
| --- | --- |

—

personen, efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning
  eller att överklaga
  och inte begärde det under denna period.

Ändring 57

Initiativ från Republiken Slovenien, Republiken Frankrike, Republiken Tjeckien, Konungariket Sverige, Republiken Slovakien, Förenade kungariket och Förbundsrepubliken Tyskland – ändringsakt

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a

Ändringar i rambeslut 2008/.../RIF

Rambeslut 2008/.../RIF ska ändras på följande sätt:

| 1) | I artikel ... [9.1] ska led ... [h] ersättas med följande:










  h) | enligt det intyg som avses i artikel ... [6] meddelades avgörandet efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande, såvida inte intyget anger att personen, enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning:










  ia) | i rätt tid och på ett språk som han/hon förstod








  — | antingen kallades personligen direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt underrättades om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att han/hon hade kännedom om rättegången




  och |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I artikel ... [9.1] ska led ... [h] ersättas med följande:

h)

enligt det intyg som avses i artikel ... [6] meddelades avgörandet efter en rättegång där den berörda personen inte var personligen närvarande, såvida inte intyget anger att personen, enligt den utfärdande statens nationella lagstiftning:

ia)

i rätt tid och på ett språk som han/hon förstod

—

antingen kallades personligen direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt underrättades om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att han/hon hade kännedom om rättegången

och

| — | personligen underrättades om att ett avgörande kunde meddelas även om han/hon inte inställde sig vid rättegången,




  eller |
| --- | --- |

—

personligen underrättades om att ett avgörande kunde meddelas även om han/hon inte inställde sig vid rättegången,

eller

| ii) | efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången, eller |
| --- | --- |

ii)

efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången, eller

| iii) | efter att personligen ha delgivits avgörandet och uttryckligen underrättats, på ett språk som han/hon förstod, om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas:








  — | uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig avgörandet,




  eller |
| --- | --- | --- |

iii)

efter att personligen ha delgivits avgörandet och uttryckligen underrättats, på ett språk som han/hon förstod, om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas:

—

uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig avgörandet,

eller

| — | inte begärde en förnyad prövning eller överklagade inom den tillämpliga tidsramen på minst 10 och högst 15 dagar. |
| --- | --- |

—

inte begärde en förnyad prövning eller överklagade inom den tillämpliga tidsramen på minst 10 och högst 15 dagar.

| 2) | I punkt [i] i bilagan (”intyg”) ska led [1] ... ersättas med följande:










  1. | Ange om personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet:










  a. |  
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I punkt [i] i bilagan (”intyg”) ska led [1] ... ersättas med följande:

1.

Ange om personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet:

a.

 
  Ja, personen var personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet.

| b. |  Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet. |
| --- | --- |

b.

 Nej, personen var inte personligen närvarande vid den rättegång som ledde till avgörandet.

| i) | om personen kallades personligen direkt eller i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning på annat sätt faktiskt officiellt underrättades, i rätt tid på ett språk som han/hon förstod, om tid och plats för den rättegång som ledde till avgörandet, på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången och personligen underrättades om att ett avgörande kunde meddelas även om han/hon inte inställde sig vid rättegången,



  Tiden när personen kallades eller på annat sätt personligen underrättades officiellt, samt den plats där detta skedde:

  ...

  Det språk på vilket informationen lämnades:

  ...

  Ange hur personen underrättades:

  ...

  ELLER |
| --- | --- |

i)

om personen kallades personligen direkt eller i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning på annat sätt faktiskt officiellt underrättades, i rätt tid på ett språk som han/hon förstod, om tid och plats för den rättegång som ledde till avgörandet, på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om tid och plats för rättegången och personligen underrättades om att ett avgörande kunde meddelas även om han/hon inte inställde sig vid rättegången,

...

...

...

| ii) | om personen, efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången.



  Lämna uppgifter om hur detta villkor har uppfyllts:

  ...

  ELLER |
| --- | --- |

ii)

om personen, efter att personligen ha kallats direkt eller på annat sätt faktiskt officiellt ha underrättats om tid och plats för denna rättegång på ett sådant sätt att man otvetydigt kan slå fast att den berörda personen hade kännedom om rättegången, lät sig företrädas av ett juridiskt ombud som uttryckligen fått detta uppdrag och som valts, utsetts och betalats av den berörda personen eller som utsetts och betalats av staten i enlighet med nationell lagstiftning om rätten till försvar, och faktiskt företräddes av detta ombud under rättegången.

...

| iii) | om personen, efter att personligen ha delgivits avgörandet och uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig avgörandet.



  Ange när personen delgavs avgörandet, hur han/hon underrättades om sin rätt till förnyad prövning eller överklagande samt när och hur personen uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig avgörandet:

  ...

  ELLER |
| --- | --- |

iii)

om personen, efter att personligen ha delgivits avgörandet och uttryckligen, på ett språk som han/hon förstod, underrättats om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas uttryckligen förklarade att han/hon inte motsatte sig avgörandet.

...

| iv) | om personen personligen delgavs avgörandet från en rättegång där denne inte var personligen närvarande den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning eller överklagande i den utfärdande staten på följande villkor:








  — | personen underrättades uttryckligen på ett språk som han/hon förstod om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas, och |
| --- | --- | --- |

iv)

om personen personligen delgavs avgörandet från en rättegång där denne inte var personligen närvarande den ... (dag/månad/år) och hade rätt till förnyad prövning eller överklagande i den utfärdande staten på följande villkor:

—

personen underrättades uttryckligen på ett språk som han/hon förstod om rätten till förnyad prövning eller överklagande, dvs. en rättegång i vilken han/hon skulle ha rätt att närvara, sakfrågan skulle prövas (på nytt), inklusive nytt bevismaterial, och som kunde leda till att det ursprungliga avgörandet ogillas, och

| — | efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning eller att överklaga och inte begärde det under denna period. |
| --- | --- |

—

efter att ha underrättats om denna rättighet, hade ... dagar på sig för att begära förnyad prövning eller att överklaga och inte begärde det under denna period.

---

(1)  Detta ändringsförslag gäller hela texten. Varje gång det hänvisas till ”förnyad prövning” ska texten ”eller överklagande” läggas till.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/148

---

Tisdag 2 september 2008Användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna ***I

P6_TA(2008)0383

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 när det gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna (KOM(2008)0101 – C6-0086/2008 – 2008/0041(COD))

2009/C 295 E/38

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0101),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0086/2008),

med beaktande av det skriftliga åtagandet av rådets företrädare av den 25 juni 2008 att godkänna förslaget med parlamentets ändringar i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0208/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdag 2 september 2008P6_TC1-COD(2008)0041

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 vad gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 81/2009.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/149

---

Tisdag 2 september 2008Förstärkning av Eurojust och ändring av beslut 2002/187/RIF *

P6_TA(2008)0384

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 september 2008 om initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF (5613/2008 – C6-0076/2008 – 2008/0804(CNS))

2009/C 295 E/39

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige (5613/2008),

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0076/2008),

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0293/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera, efter det att Lissabonfördraget träder i kraft, kommande förslag att ändra beslutet i enlighet med förklaring nr 50 om artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera, efter det att Lissabonfördraget träder i kraft, kommande förslag att ändra beslutet i enlighet med förklaring nr 50 om artikel 10 i protokollet om övergångsbestämmelser som fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| 6. | Europaparlamentet är fast beslutet att granska alla sådana framtida förslag genom det brådskande förfarandet i enlighet med det förfarande som avses i punkt 5 och i nära samarbete med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är fast beslutet att granska alla sådana framtida förslag genom det brådskande förfarandet i enlighet med det förfarande som avses i punkt 5 och i nära samarbete med de nationella parlamenten.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Konungariket Belgiens, Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens, Storhertigdömet Luxemburgs, Konungariket Nederländernas, Republiken Österrikes, Republiken Polens, Republiken Portugals, Republiken Sloveniens, Republiken Slovakiens och Konungariket Sveriges regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Konungariket Belgiens, Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens, Storhertigdömet Luxemburgs, Konungariket Nederländernas, Republiken Österrikes, Republiken Polens, Republiken Portugals, Republiken Sloveniens, Republiken Slovakiens och Konungariket Sveriges regeringar parlamentets ståndpunkt.

| TEXT SOM FÖRESLÅS AV 14 MEDLEMSSTATER | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt


  Skäl 5a (nytt) |
| | (5a) | Mot bakgrund av artikel 86 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är det nödvändigt att utarbeta en grönbok om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet. |

TEXT SOM FÖRESLÅS AV 14 MEDLEMSSTATER

ÄNDRING

Ändring 1

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 5a (nytt)

(5a)

Ändring 2

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 5b (nytt)

| (5b) | Svarandes och offers rättigheter måste beaktas när man bestämmer vilken medlemsstat som är bäst lämpad för att väcka åtal eller vidta andra brottsbekämpande åtgärder. |
| --- | --- |

(5b)

Ändring 3

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 8a (nytt)

| (8a) | Tillfredsställande processrättsliga garantier, även under utredningarna, är ett nödvändigt villkor för ett ömsesidigt erkännande av rättsliga beslut i brottsfrågor. Framför allt måste snarast möjligt ett rambeslut tas om rättsäkerhetsgarantier i syfte att fastställa vissa minimibestämmelser om enskilda personers tillgång till rättshjälp i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8a)

Ändring 4

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 8b (nytt)

| (8b) | Det är också nödvändigt att rådet snarast möjligt antar ett rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och rättsligt samarbete så att en tillfredsställande nivå på uppgiftsskydd uppnås. Medlemsstaterna bör i sin nationella lagstiftning säkerställa en nivå på uppgiftsskyddet som åtminstone motsvarar den nivå som anges i Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och dess tilläggsprotokoll av den 8 november 2001 och bör därvid beakta Europarådets ministerkommittés rekommendation R (87) 15 av den 17 september 1987 avseende reglering av polisens användning av personuppgifter. Medlemsstaterna bör även säkerställa skyddet av uppgifter som inte hanteras automatiskt. |
| --- | --- |

(8b)

Ändring 5

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 8c (nytt)

| (8c) | Det är viktigt att garantera ett tillfredsställande skydd av personuppgifter för alla de slags system för arkivering av personuppgifter som Eurojust använder. Därför bör förslaget till rådet om regler för behandling och skydd av personuppgifter vid Eurojust (1)

  även tillämpas på strukturerade manuella register, det vill säga på enskilda ärenden som ställs samman manuellt av nationella medlemmar eller assistenter och som är logiskt upplagda. |
| --- | --- |

(8c)

Det är viktigt att garantera ett tillfredsställande skydd av personuppgifter för alla de slags system för arkivering av personuppgifter som Eurojust använder. Därför bör förslaget till rådet om regler för behandling och skydd av personuppgifter vid Eurojust (1)

  även tillämpas på strukturerade manuella register, det vill säga på enskilda ärenden som ställs samman manuellt av nationella medlemmar eller assistenter och som är logiskt upplagda.

Ändring 6

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 8d (nytt)

| (8d) | Vid behandling av uppgifter angående e-posttrafik enligt artikel 14.1 bör Eurojust säkerställa att innehållet i och titlarna på e-postmeddelanden inte avslöjas. |
| --- | --- |

(8d)

Ändring 7

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 8e (nytt)

| (8e) | Personer som har varit föremål för en brottsutredning på begäran av Eurojust, men som inte åtalats, bör informeras om utredningen inom ett år efter det att beslutet tagits om att inte väcka åtal. |
| --- | --- |

(8e)

Ändring 8

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Skäl 8f (nytt)

| (8f) | Medlemsstaterna ska ge tillgång till rättslig prövning om utredningen gjorts på begäran av Eurojust på uppenbart otillräckliga grunder. |
| --- | --- |

(8f)

Ändring 9

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 5a – punkt 1

1.   För att kunna utföra sina uppgifter i krissituationer ska Eurojust inrätta en ”krissamordningscell”.

1.   För att kunna utföra sina uppgifter i krissituationer ska Eurojust inrätta en ”krissamordningscell”
  som ska kunna kontaktas via en enda kontaktpunkt
  .

Ändring 10

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 5a – punkt 2

2.   Krissamordningscellen ska bestå av en företrädare per medlemsstat, som kan vara antingen den nationella medlemmen, hans eller hennes suppleant eller en biträdande medlem som har rätt att ersätta den nationella medlemmen.
  Krissamordningscellen
  ska kunna kontaktas och vara i stånd att agera dygnet runt.

2.   Krissamordningscellen ska bestå av en företrädare per medlemsstat, som kan vara antingen den nationella medlemmen, hans eller hennes suppleant eller en biträdande medlem som har rätt att ersätta den nationella medlemmen.
  Företrädaren
  ska kunna kontaktas och vara i stånd att agera dygnet runt
  sju dagar i veckan
  .

Ändring 11

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 5a – punkt 3

3.   Om i brådskande fall en framställning om rättsligt samarbete behöver verkställas samtidigt i flera medlemsstater, får den behöriga myndigheten översända den till krissamordningscellen genom sin medlemsstats företrädare i krissamordningscellen. Den berörda medlemsstatens företrädare i krissamordningscellen ska översända framställningen för verkställighet till de behöriga myndigheterna i de medlemsstater framställningen gäller.
  När ingen behörig nationell myndighet finns angiven eller
  när det inte är möjligt att tillräckligt snabbt fastställa
  vilken myndighet som är behörig
  , ska medlemmen i krissamordningscellen vara behörig att själv verkställa framställningen.

3.   Om i brådskande fall en framställning om rättsligt samarbete behöver verkställas samtidigt i flera medlemsstater, får den behöriga myndigheten översända den till krissamordningscellen genom sin medlemsstats företrädare i krissamordningscellen. Den berörda medlemsstatens företrädare i krissamordningscellen ska översända framställningen för verkställighet till de behöriga myndigheterna i de medlemsstater framställningen gäller. När det inte är möjligt att tillräckligt snabbt fastställa
  en behörig nationell myndighet
  , ska medlemmen i krissamordningscellen vara behörig att själv verkställa framställningen.
  I sådana fall ska den berörda nationella medlemmen genast informera kollegiet skriftligen om de åtgärder som vidtagits och skälen till att man inte lyckats att tillräckligt snabbt fastställa en behörig nationell myndighet.

Ändring 12

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 6 – punkt 1 – led a – led vi

| vi) | vidta särskilda utredningsåtgärder, |
| --- | --- |

vi)

utgår

Ändring 13

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 6 – punkt 1 – led a – led vii

| vii) | vidta andra åtgärder som är motiverade med anledning av utredningen eller åtalet, |
| --- | --- |

vii)

utgår

Ändring 14

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 6

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 8

Om de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten beslutar att inte bevilja en sådan framställning som avses i artikel 6.1 a, 6.1 g, 7.1 a, 7.2 och 7.3 ska de informera Eurojust om sitt beslut och skälen till detta.

1.
     Om de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten beslutar att inte bevilja en sådan framställning som avses i artikel 6.1 a, 6.1 g, 7.1 a, 7.2 och 7.3 ska de informera Eurojust om sitt beslut och skälen till detta.

2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att ett beslut av den nationella behöriga myndigheten kan prövas rättsligt innan det meddelas Eurojust.

Ändring 15

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 7 – led c

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 9 – punkt 4

4.   För att Eurojusts mål ska kunna uppfyllas ska den nationella medlemmen ha fullständig tillgång till

4.   För att Eurojusts mål ska kunna uppfyllas ska den nationella medlemmen ha fullständig tillgång till
  eller åtminstone ha möjlighet att skaffa sig

| a) | den information som finns i |
| --- | --- |

a)

den information som finns i

den information som finns i
  följande typer av nationella register om sådana finns i hennes eller hans medlemsstat
  :

| i) | nationella
  kriminalregister, |
| --- | --- |

i)

nationella
  kriminalregister,

| i) | kriminalregister, |
| --- | --- |

i)

kriminalregister,

| ii) | register över gripna personer, |
| --- | --- |

ii)

register över gripna personer,

| ii) | register över gripna personer, |
| --- | --- |

ii)

register över gripna personer,

| iii) | utredningsregister, |
| --- | --- |

iii)

utredningsregister,

| iii) | utredningsregister, |
| --- | --- |

iii)

utredningsregister,

| iv) | DNA-register, |
| --- | --- |

iv)

DNA-register,

| iv) | DNA-register, |
| --- | --- |

iv)

DNA-register,

| b) | andra register
  än de som nämns i a
  i sin medlemsstat som innehåller information som medlemmen behöver för att kunna sköta sina uppgifter. |
| --- | --- |

b)

andra register
  än de som nämns i a
  i sin medlemsstat som innehåller information som medlemmen behöver för att kunna sköta sina uppgifter.

| v) | andra register i sin medlemsstat som innehåller information som medlemmen behöver för att kunna sköta sina uppgifter. |
| --- | --- |

v)

andra register i sin medlemsstat som innehåller information som medlemmen behöver för att kunna sköta sina uppgifter.

Ändring 16

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 8

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 9a – punkt 3

3.   Nationella medlemmar får, i brådskande fall och när
  ingen behörig nationell myndighet har fastställts eller
  det inte är möjligt att tillräckligt snabbt fastställa
  vilken myndighet som är behörig
  , bemyndiga och samordna kontrollerade leveranser.

3.   Nationella medlemmar får, i brådskande fall och när det inte är möjligt att tillräckligt snabbt fastställa
  en behörig nationell myndighet
  , bemyndiga och samordna kontrollerade leveranser.
  I sådana fall ska den berörda nationella medlemmen genast informera kollegiet skriftligen om de åtgärder som vidtagits och skälen till att man inte lyckats att tillräckligt snabbt fastställa den behöriga nationella myndigheten.

Ändring 17

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 11 – led -a (nytt)

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 13 – punkt 1

| a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:


  1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter får med Eurojust utbyta all information som är nödvändig för att fullgöra Eurojusts uppgifter enligt artiklarna 4 och 5 i enlighet med bestämmelserna om uppgiftsskydd i detta beslut. |
| --- | --- |

a)

1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter får med Eurojust utbyta all information som är nödvändig för att fullgöra Eurojusts uppgifter enligt artiklarna 4 och 5 i enlighet med bestämmelserna om uppgiftsskydd i detta beslut.

Ändring 18

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 11 – led b

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 13 – punkt 5

5.   Medlemsstaterna ska se till att deras nationella medlem vid rätt tidpunkt och i ett tidigt skede, så snart informationen finns tillgänglig, informeras om
  alla brottsutredningar
  som berör tre eller flera
  stater av vilka två eller flera är medlemsstater och som faller under Eurojusts ansvarsområde, i den utsträckning det är nödvändigt för att Eurojusts uppgifter ska kunna utföras, särskilt när samtidiga framställningar behövs i flera stater eller när det behövs samordning av Eurojust eller vid positiva eller negativa behörighetskonflikter. Medlemsstaterna ska se till att skyldigheten att rapportera övervakas på nationell nivå
  .

5.   Medlemsstaterna ska se till att deras nationella medlem vid rätt tidpunkt och i ett tidigt skede, så snart informationen finns tillgänglig, informeras om
  ärenden som direkt
  berör tre eller flera
  medlemsstater och för vilka framställningar eller beslut om juridiskt samarbete (inbegripet om instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande) har överlämnats till åtminstone två medlemsstater
  .

Ändring 19

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 11 – led b

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 13 – punkt 6

6.   Som ett första steg ska medlemsstaterna genomföra punkt 5 när det gäller fall som rör följande överträdelser:

6.   Som ett första steg ska medlemsstaterna genomföra punkt 5 när det gäller fall som rör följande överträdelser:

| a) | Olaglig narkotikahandel. |
| --- | --- |

a)

Olaglig narkotikahandel.

| a) | Olaglig narkotikahandel. |
| --- | --- |

a)

Olaglig narkotikahandel.

| aa) | Sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. |
| --- | --- |

aa)

| b) | Människohandel och olaglig vapenhandel. |
| --- | --- |

b)

Människohandel och olaglig vapenhandel.

| b) | Människohandel och olaglig vapenhandel. |
| --- | --- |

b)

Människohandel och olaglig vapenhandel.

| c) | Olaglig handel med kärnavfall. |
| --- | --- |

c)

Olaglig handel med kärnavfall.

| c) | Olaglig handel med kärnavfall. |
| --- | --- |

c)

Olaglig handel med kärnavfall.

| d) | Olaglig handel med konstföremål. |
| --- | --- |

d)

Olaglig handel med konstföremål.

| d) | Olaglig handel med konstföremål. |
| --- | --- |

d)

Olaglig handel med konstföremål.

| e) | Handel med hotade djurarter. |
| --- | --- |

e)

Handel med hotade djurarter.

| e) | Handel med hotade djurarter. |
| --- | --- |

e)

Handel med hotade djurarter.

| f) | Handel med mänskliga organ. |
| --- | --- |

f)

Handel med mänskliga organ.

| f) | Handel med mänskliga organ. |
| --- | --- |

f)

Handel med mänskliga organ.

| g) | Penningtvätt. |
| --- | --- |

g)

Penningtvätt.

| g) | Penningtvätt. |
| --- | --- |

g)

Penningtvätt.

| h) | Bedrägeri, inbegripet bedrägerier riktade mot gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

h)

Bedrägeri, inbegripet bedrägerier riktade mot gemenskapens ekonomiska intressen.

| h) | Bedrägeri, inbegripet bedrägerier riktade mot gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

h)

Bedrägeri, inbegripet bedrägerier riktade mot gemenskapens ekonomiska intressen.

| i) | Penningförfalskning, inbegripet förfalskning av euron. |
| --- | --- |

i)

Penningförfalskning, inbegripet förfalskning av euron.

| i) | Penningförfalskning, inbegripet förfalskning av euron. |
| --- | --- |

i)

Penningförfalskning, inbegripet förfalskning av euron.

| j) | Terrorism, inbegripet finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

j)

Terrorism, inbegripet finansiering av terrorism.

| j) | Terrorism, inbegripet finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

j)

Terrorism, inbegripet finansiering av terrorism.

| k) | Miljöbrott. |
| --- | --- |

k)

Miljöbrott.

| k) | Miljöbrott. |
| --- | --- |

k)

Miljöbrott.

| l) | Andra former av
  organiserad brottslighet
  . |
| --- | --- |

l)

Andra former av
  organiserad brottslighet
  .

| l) | Andra former av
  brott där det finns faktiska omständigheter som visar att en kriminell organisation är inblandad eller att det rör sig om allvarliga brott
  . |
| --- | --- |

l)

Andra former av
  brott där det finns faktiska omständigheter som visar att en kriminell organisation är inblandad eller att det rör sig om allvarliga brott
  .

Ändring 20

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 11 – led b

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 13 – punkt 8

8.   Medlemsstaterna ska se till att deras nationella medlem också informeras om

8.   Medlemsstaterna ska se till att deras nationella medlem också informeras om

| a) | alla framställningar om rättsligt samarbete med avseende på instrument som antagits enligt avdelning VI i fördraget, inbegripet instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, vilka översänts av deras nationella myndigheter i fall som berör minst tre stater av vilka två eller flera är medlemsstater, |
| --- | --- |

a)

| a) | ärenden där det uppstått eller riskerar uppstå en behörighetskonflikt, |
| --- | --- |

a)

| b) | alla kontrollerade leveranser och hemliga utredningar som berör minst tre stater av vilka minst två är medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

alla kontrollerade leveranser och hemliga utredningar som berör minst tre stater av vilka minst två är medlemsstater,

| b) | alla kontrollerade leveranser och hemliga utredningar som berör minst tre stater av vilka minst två är medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

alla kontrollerade leveranser och hemliga utredningar som berör minst tre stater av vilka minst två är medlemsstater,

| c) | varje vägran att efterkomma
  framställningar om rättsligt samarbete
  med avseende på instrument som antagits enligt avdelning VI i fördraget
  , inbegripet instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande
  , |
| --- | --- |

c)

varje vägran att efterkomma
  framställningar om rättsligt samarbete
  med avseende på instrument som antagits enligt avdelning VI i fördraget
  , inbegripet instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande
  ,

| c) | upprepade svårigheter eller vägranden beträffande verkställandet av
  framställningar
  och beslut
  om rättsligt samarbete, inbegripet instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

c)

upprepade svårigheter eller vägranden beträffande verkställandet av
  framställningar
  och beslut
  om rättsligt samarbete, inbegripet instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande.

| d) | alla framställningar om ömsesidigt rättsligt bistånd som härrör från en icke-medlemsstat, om det framgår att dessa framställningar utgör en del av en utredning som omfattar andra framställningar som den berörda icke-medlemsstaten har skickat till minst två medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

Ändring 21

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 11 – led b

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 13 – punkt 9

9.
     
  Dessutom ska de behöriga myndigheterna förse den nationella medlemmen med eventuell annan information som den senare anser nödvändig för att kunna sköta sina uppgifter.

utgår

Ändring 22

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 11 – led b

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 13 – punkt 10a (ny)

10a.
     
  Kommissionen ska senast den ... (2) på grundval av information som översänts av Eurojust upprätta en rapport om genomförandet av denna artikel, om så är lämpligt åtföljd av förslag, inbegripet förslag om tillägg av andra brott än de som anges i punkt 6.

Ändring 23

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 13

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 14, punkt 4 och artikel 16, punkt 1

| 13) | I artiklarna 14.4 och 16.1 ska orden ”ett index över” ersättas med ”ett ärendehanteringssystem som omfattar”. |
| --- | --- |

13)

utgår

Ändring 24

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 14

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 15, punkt 4 och artikel 16, punkterna 1 och 2

| 14) | I artiklarna 15.4, 16.1 och 16.2, ska ordet ”index” ersättas med ”ärendehanteringssystem” och orden ”ett index” i artikel 16.1 med ”ett ärendehanteringssystem”. |
| --- | --- |

14)

utgår

Ändring 25

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 15 – led a – led i

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 15 – punkt 1 – inledningen

När personuppgifter behandlas i enlighet med artikel 14.1 får Eurojust behandla personuppgifter om enskilda personer som enligt de berörda medlemsstaternas nationella lagstiftning är föremål för en brottsutredning eller är åtalade för en eller flera typer av brott eller överträdelser enligt artikel 4,
  såsom

När personuppgifter behandlas i enlighet med artikel 14.1, får Eurojust
  endast
  behandla
  följande
  personuppgifter om enskilda personer som enligt de berörda medlemsstaternas nationella lagstiftning är föremål för en brottsutredning eller är åtalade för en eller flera typer av brottslighet eller överträdelser enligt artikel 4:

Ändring 26

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 15 – led a – led ii

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 15 – punkt 1 – led l

| l) | telefonnummer, fordonsregistreringsuppgifter, e-postkonton, uppgifter angående telefon och e-posttrafik, DNA-uppgifter och fotografier. |
| --- | --- |

l)

| l) | DNA-uppgifter, det vill säga en nummerkod som representerar en uppsättning identifikationsuppgifter i den icke-kodifierande delen av ett analyserat mänskligt DNA-prov, det vill säga den särskilda kemiska formen för de olika DNA-locusen, |
| --- | --- |

l)

| la) | fotografier, |
| --- | --- |

la)

| lb) | telefonnummer
  , |
| --- | --- |

lb)

telefonnummer
  ,

| lc) | uppgifter angående telefon- och e-posttrafik med uteslutande av överföring av uppgifternas innehåll
  , |
| --- | --- |

lc)

uppgifter angående telefon- och e-posttrafik med uteslutande av överföring av uppgifternas innehåll
  ,

| ld) | e-postkonton
  , |
| --- | --- |

ld)

e-postkonton
  ,

| le) | fordonsregistreringsuppgifter. |
| --- | --- |

le)

Ändring 27

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 15 – led b

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 15 – punkt 2

| b) | I punkt 2 ska ordet ”endast” utgå. |
| --- | --- |

b)

utgår

Ändring 28

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 17a (nytt)

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 23 – punkt 12

| 17a | Artikel 23.12 ska ersättas med följande:


  12.   Den gemensamma tillsynsmyndigheten ska lägga fram en årsrapport för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

17a

12.   Den gemensamma tillsynsmyndigheten ska lägga fram en årsrapport för Europaparlamentet och rådet.

Ändring 29

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 18 – led a

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 26 – punkt 1a

1a.   Medlemsstaterna ska se till att kollegiet verkligen kan öppna ett Europolarbetsregister för analysändamål och att kollegiet får delta i verksamheten.

1a.   Medlemsstaterna ska se till att kollegiet verkligen kan öppna ett Europolarbetsregister för analysändamål
  i enlighet med artikel 10 i konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen) (3) (nämnda artikel grundas på artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen)
  , och att kollegiet får delta i verksamheten.

Ändring 30

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 18 – led b

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 26 – punkt 2 – led b

| b) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i detta beslut och i enlighet med
  artikel 4.4
  i beslut .../.../RIF ska kontaktpunkterna för det europeiska rättsliga nätverket från fall till fall informera Eurojust om fall som
  omfattar två medlemsstater och som faller under Eurojusts behörighetsområde








  — | i fall där det är sannolikt att behörighetskonflikter kommer att uppstå,




  eller |
| --- | --- | --- |

b)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i detta beslut och i enlighet med
  artikel 4.4
  i beslut .../.../RIF ska kontaktpunkterna för det europeiska rättsliga nätverket från fall till fall informera Eurojust om fall som
  omfattar två medlemsstater och som faller under Eurojusts behörighetsområde

—

i fall där det är sannolikt att behörighetskonflikter kommer att uppstå,

eller

| — | i fall av vägran att efterkomma framställningar om rättsligt samarbete med avseende på instrument som antas enligt avdelning VI i fördraget, inbegripet instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, |
| --- | --- |

—

i fall av vägran att efterkomma framställningar om rättsligt samarbete med avseende på instrument som antas enligt avdelning VI i fördraget, inbegripet instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande,

Kontaktpunkterna för det europeiska rättsliga nätverket ska också, från fall till fall, informera Eurojust om alla fall som omfattas av Eurojusts behörighetsområde och som berör minst tre medlemsstater.

| b) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i detta beslut och i enlighet med
  artikel 4
  i beslut .../.../RIF ska kontaktpunkterna för det europeiska rättsliga nätverket från fall till fall informera
  sin nationella medlem i
  Eurojust om
  alla övriga
  fall som
  Eurojust bedöms kunna hantera bättre. |
| --- | --- |

b)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i detta beslut och i enlighet med
  artikel 4
  i beslut .../.../RIF ska kontaktpunkterna för det europeiska rättsliga nätverket från fall till fall informera
  sin nationella medlem i
  Eurojust om
  alla övriga
  fall som
  Eurojust bedöms kunna hantera bättre.

Nationella medlemmar ska, från fall till fall, informera
  kontaktpunkterna
  för det europeiska rättsliga nätverket om alla fall som nätverket kan anses bättre ägnat att ta itu med.

Nationella medlemmar ska, från fall till fall, informera
  sina respektive nationella kontaktpersoner
  för det europeiska rättsliga nätverket om alla fall som nätverket kan anses bättre ägnat att ta itu med.

Ändring 31

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 19a (nytt)

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 27 – punkt 4

| 19a) | Artikel 27.4 ska ersättas med följande:


  4.   Utan att det påverkar punkt 3 får överföring av personuppgifter från Eurojust till de enheter som avses i punkt 1 b och till de myndigheter som avses i punkt 1 c i en tredje stat som inte omfattas av tillämpningen av Europarådets konvention av den 28 januari 1981, ske endast om en tillräcklig jämförbar skyddsnivå kan garanteras; denna nivå ska bedömas enligt artikel 28.3 i reglerna för behandling och skydd av personuppgifter vid Eurojust. |
| --- | --- |

19a)

4.   Utan att det påverkar punkt 3 får överföring av personuppgifter från Eurojust till de enheter som avses i punkt 1 b och till de myndigheter som avses i punkt 1 c i en tredje stat som inte omfattas av tillämpningen av Europarådets konvention av den 28 januari 1981, ske endast om en tillräcklig jämförbar skyddsnivå kan garanteras; denna nivå ska bedömas enligt artikel 28.3 i reglerna för behandling och skydd av personuppgifter vid Eurojust.

Ändring 32

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 19b (nytt)

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 27 – punkt 5a (ny)

| 19b) | I artikel 27 ska följande stycke införas efter punkt 5:



  5a.
     
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten ska vartannat år, tillsammans med den respektive tredje stat eller enhet som anges i punkt 1b–c, bedöma genomförandet av bestämmelserna i det relevanta samarbetsavtalet avseende skyddet vid informationsutbyte. En bedömningsrapport ska sändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19b)

5a.
     
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten ska vartannat år, tillsammans med den respektive tredje stat eller enhet som anges i punkt 1b–c, bedöma genomförandet av bestämmelserna i det relevanta samarbetsavtalet avseende skyddet vid informationsutbyte. En bedömningsrapport ska sändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

Ändring 33

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 22 – strecksats 1a (ny)

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 32 – punkt 1 – stycke 1

| — | Första stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:


  1.   Ordföranden ska, på kollegiets vägnar, varje år lämna Europaparlamentet och rådet en skriftlig redogörelse för Eurojusts verksamhet och förvaltning, inklusive budgetförvaltning. |
| --- | --- |

—

1.   Ordföranden ska, på kollegiets vägnar, varje år lämna Europaparlamentet och rådet en skriftlig redogörelse för Eurojusts verksamhet och förvaltning, inklusive budgetförvaltning.

Ändring 34

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 22 – strecksats 1b (ny)

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 32 – punkt 1 – stycke 2

| — | Andra stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:


  För detta ändamål ska kollegiet utarbeta en årsrapport om Eurojusts verksamhet och om de problem rörande kriminalpolitiken inom unionen som har uppdagats genom Eurojusts verksamhet. I denna rapport ska Eurojust även ta med analyser av situationer då nationella medlemmar har utövat sin behörighet enligt artikel 5a.3 och artikel 9a.3. I denna rapport får Eurojust även formulera förslag till förbättring av det straffrättsliga samarbetet. |
| --- | --- |

—

För detta ändamål ska kollegiet utarbeta en årsrapport om Eurojusts verksamhet och om de problem rörande kriminalpolitiken inom unionen som har uppdagats genom Eurojusts verksamhet. I denna rapport ska Eurojust även ta med analyser av situationer då nationella medlemmar har utövat sin behörighet enligt artikel 5a.3 och artikel 9a.3. I denna rapport får Eurojust även formulera förslag till förbättring av det straffrättsliga samarbetet.

Ändring 35

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 22 – strecksats 1c (ny)

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 32 – punkt 2

| — | Punkt 2 skall ersättas med följande:


  2.   
  Företrädaren för den gemensamma tillsynsmyndigheten ska varje år till Europaparlamentet översända en rapport om dess verksamhet [...]. |
| --- | --- |

—

2.   
  Företrädaren för den gemensamma tillsynsmyndigheten ska varje år till Europaparlamentet översända en rapport om dess verksamhet [...].

Ändring 36

Initiativ från Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige – ändringsakt

Artikel 1 – led 26

Beslut 2002/187/RIF

Artikel 42 – punkt 2

2.   Kommissionen ska regelbundet granska medlemsstaternas genomförande av detta beslut och ska förelägga rådet en rapport om detta, i förekommande fall åtföljd av nödvändiga förslag om förbättring av det rättsliga samarbetet och av Eurojusts sätt att fungera. Detta ska särskilt gälla Eurojusts kapacitet att stödja medlemsstaterna i bekämpningen av terrorism.

2.   Kommissionen ska regelbundet granska medlemsstaternas genomförande av detta beslut och ska förelägga
  Europaparlamentet och
  rådet en rapport om detta, i förekommande fall åtföljd av nödvändiga förslag om förbättring av det rättsliga samarbetet och av Eurojusts sätt att fungera. Detta ska särskilt gälla Eurojusts kapacitet att stödja medlemsstaterna i bekämpningen av terrorism.

---

(1)  

  EUT C 68, 19.3.2005, s. 1.

(2)  
  Tre år efter att beslutet har trätt i kraft.

(3)  

  EGT C 316, 27.11.1995, s. 2.

---

Onsdag 3 september 2008

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/163 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/163

---

Onsdag 3 september 2008Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar ***I

P6_TA(2008)0392

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0355 – C6-0197/2007 – 2007/0121(COD))

2009/C 295 E/40

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0355),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0197/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0140/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 3 september 2008P6_TC1-COD(2007)0121

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1272/2008.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/164 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/164

---

Onsdag 3 september 2008Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (anpassning av direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG, 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG) ***I

P6_TA(2008)0393

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG och direktiven 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG för att anpassa dem till förordning (EG) nr ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0611 – C6-0347/2007 – 2007/0212(COD))

2009/C 295 E/41

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0611),

med beaktande av artikel 251.2, och artiklarna 95 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0347/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0142/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 3 september 2008P6_TC1-COD(2007)0212

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG för att anpassa dem till förordning (EG) nr .../... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2008/112/EG.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/165

---

Onsdag 3 september 2008Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (anpassning av förordning (EG) nr 648/2004) ***I

P6_TA(2008)0394

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 648/2004 för att anpassa den till förordning (EG) nr ... om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 (KOM(2007)0613 – C6-0349/2007 – 2007/0213(COD))

2009/C 295 E/42

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0613),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0349/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0141/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/165

---

Onsdag 3 september 2008Typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon ***I

P6_TA(2008)0395

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (KOM(2007)0593 – C6-0342/2007 – 2007/0214(COD))

2009/C 295 E/43

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0593),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0342/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0201/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 3 september 2008P6_TC1-COD(2007)0214

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 79/2009.)

---

Torsdag 4 september 2008

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/167 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/167

---

Torsdag 4 september 2008Uppförandekod för datoriserade bokningssystem ***I

P6_TA(2008)0402

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 september 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (KOM(2007)0709 – C6-0418/2007 – 2007/0243(COD))

2009/C 295 E/44

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0709),

med beaktande av artiklarna 251.2, 71 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0418/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0248/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 4 september 2008P6_TC1-COD(2007)0243

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 september 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 80/2009.)

---

| 4.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 295/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 295/168

---

Torsdag 4 september 2008Berättigande för centralasiatiska länder till EIB-finansiering inom ramen för rådets beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen *

P6_TA(2008)0403

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 september 2008 om förslaget till rådets beslut om berättigande för centralasiatiska länder till EIB-finansiering inom ramen för rådets beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (KOM(2008)0172 – C6-0182/2008 – 2008/0067(CNS))

2009/C 295 E/45

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0172),

med beaktande av artikel 181a i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0182/2008),

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (1),

med beaktande av EU-strategin för ett nytt partnerskap med Centralasien som antogs av Europeiska rådet den 21–22 juni 2007,

med beaktande av mål C-155/07, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, som för närvarande är anhängigt vid EG-domstolen,

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0317/2008), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Kommissionen uppmanas att dra tillbaka sitt förslag om beslut 2006/1016/EG, som för närvarande är anhängigt vid domstolen, skulle ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen uppmanas att dra tillbaka sitt förslag om beslut 2006/1016/EG, som för närvarande är anhängigt vid domstolen, skulle ogiltigförklaras.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till beslut


  Skäl 3a (nytt) |
| | (3a) | Det har konstaterats att EIB:s utlåningsverksamhet i Centralasien måste fokusera på energiförsörjning och energitransportprojekt som även gynnar EU:s intressen på energiområdet. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 3a (nytt)

(3a)

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 3b (nytt)

| (3b) | När det gäller projekt för energiförsörjning och transporter bör EIB:s finansieringsverksamhet i Centralasien vara förenlig med och stödja EU:s politiska mål att diversifiera energikällor samt Kyotokraven, och förbättra miljöskyddet. |
| --- | --- |

(3b)

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 3c (nytt)

| (3c) | EIB:s finansieringsverksamhet i Centralasien bör vara förenlig med och stödja EU:s externa politik, inklusive särskilda regionala mål, samt bidra till det allmänna målet att utveckla och konsolidera demokratin och rättsstatsprincipen, målet att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och att följa internationella miljöavtal som Europeiska gemenskapen eller dess medlemsstater har undertecknat. |
| --- | --- |

(3c)

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 3d (nytt)

| (3d) | EIB bör se till att enskilda projekt genomgår en bedömning av konsekvenserna för hållbar utveckling som görs oberoende av projektets sponsorer och EIB. |
| --- | --- |

(3d)

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 4

| (4) | De rådande makroekonomiska förhållandena i de centralasiatiska länderna, och särskilt betalningsbalanssituationen och skuldsättningens hållbarhet, har de senaste åren förbättrats som ett resultat av en stark ekonomisk tillväxt och ansvarsfull ekonomisk politik, och länderna bör därför ges tillgång till finansiering från EIB. |
| --- | --- |

(4)

De rådande makroekonomiska förhållandena i de centralasiatiska länderna, och särskilt betalningsbalanssituationen och skuldsättningens hållbarhet, har de senaste åren förbättrats som ett resultat av en stark ekonomisk tillväxt och ansvarsfull ekonomisk politik, och länderna bör därför ges tillgång till finansiering från EIB.

| (4) | De rådande makroekonomiska förhållandena i de centralasiatiska länderna, och särskilt betalningsbalanssituationen och skuldsättningens hållbarhet, har de senaste åren förbättrats som ett resultat av en stark ekonomisk tillväxt och ansvarsfull ekonomisk politik, och länderna bör därför ges tillgång till finansiering från EIB. Det bör emellertid finnas villkor för att de ska vara behöriga för lån från EIB
  – länderna måste uppvisa klara framsteg i införandet av rättsstatsprincipen, yttrandefriheten, mediefrihet, frihet för icke-statliga organisationer och i uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen i enlighet med EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal. De bör inte vara föremål för sanktioner för brott mot de mänskliga rättigheterna och de bör ha gjort verkliga framsteg beträffande människorättssituationen enligt vad som krävs i Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (2). |
| --- | --- |

(4)

De rådande makroekonomiska förhållandena i de centralasiatiska länderna, och särskilt betalningsbalanssituationen och skuldsättningens hållbarhet, har de senaste åren förbättrats som ett resultat av en stark ekonomisk tillväxt och ansvarsfull ekonomisk politik, och länderna bör därför ges tillgång till finansiering från EIB. Det bör emellertid finnas villkor för att de ska vara behöriga för lån från EIB
  – länderna måste uppvisa klara framsteg i införandet av rättsstatsprincipen, yttrandefriheten, mediefrihet, frihet för icke-statliga organisationer och i uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen i enlighet med EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal. De bör inte vara föremål för sanktioner för brott mot de mänskliga rättigheterna och de bör ha gjort verkliga framsteg beträffande människorättssituationen enligt vad som krävs i Europaparlamentets resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (2).

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Låneverksamheten bör stödja EU:s politiska mål att främja stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

(5a)

Ändring 10

Förslag till beslut

Artikel 1

Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan
  och Uzbekistan
  ska vara berättigade till EIB-finansiering inom ramen för gemenskapsgarantin i enlighet med rådets beslut 2006/1016/EG.

Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan
  och
  Turkmenistan ska vara berättigade till EIB-finansiering inom ramen för gemenskapsgarantin i enlighet med rådets beslut 2006/1016/EG.
  Uzbekistan kommer att vara berättigat till finansiering så snart som EU:s sanktioner mot landet hävs.

Ändring 7

Förslag till beslut

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

I garantiavtalet mellan kommissionen och EIB, enligt artikel 8 i rådets beslut 2006/1016/EG, ska de detaljerade bestämmelser och förfaranden som gäller för gemenskapens garantier fastställas och avtalet ska innehålla villkor med tydliga normer avseende respekten för mänskliga rättigheter.

Ändring 8

Förslag till beslut

Artikel 1b (ny)

Artikel 1b

På grundval av information från EIB bör kommissionen årligen göra en utvärdering och en rapport som skickas till Europaparlamentet och rådet om EIB:s finansieringsverksamhet enligt detta beslut. Rapporten bör inbegripa en utvärdering av vilket bidrag EIB:s finansiella transaktioner ger till målen för EU:s utrikespolitik, och särskilt det övergripande målet att befästa demokratin och rättsstatsprincipen, målet att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och iaktta internationella miljöavtal som ingåtts av Europeiska gemenskapen eller dess medlemsstater.

Ändring 9

Förslag till beslut

Artikel 1c (ny)

Artikel 1c

EIB ska se till att ramavtalen mellan banken och de berörda länderna görs tillgängliga för allmänheten och att korrekt och läglig objektiv information görs tillgänglig för att de ska kunna ta aktiv del i beslutsprocessen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0059.

(2)  
  Antagna texter, P6_TA(2008)0059.

---