# Den Europæiske Unions C 285E/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2009.285.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 285E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang26. november 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2009.285.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 285E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang26. november 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 5 juni 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 189 E af 26.7.2008. |
| | |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Torsdag, den 5. juni 2008 |
| 2009/C 285E/01 | Gennemførelse af handelspolitikken ved hjælp af effektive import- og eksportregler og -procedurerEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om effektive import- og eksportregler og -procedurer til fordel for handelspolitikken (2007/2256(INI)) | 1 |
| 2009/C 285E/02 | Forværring af situationen i GeorgienEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om situationen i Georgien | 7 |
| 2009/C 285E/03 | Årsrapport om FUSPEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) forelagt Europa-Parlamentet i medfør af afsnit G, punkt 43, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 — 2006 (2007/2219(INI)) | 11 |
| 2009/C 285E/04 | Årlig betænkning om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi, ESFPEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi og ESFP (2008/2003(INI)) | 23 |
| 2009/C 285E/05 | Topmødet EU/USAEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om det kommende topmøde mellem EU og USA | 32 |
| 2009/C 285E/06 | Barcelonaprocessen: MiddelhavsunionenEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen | 39 |
| 2009/C 285E/07 | Fremtidsperspektiver for unge landmændEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om unge landbrugeres fremtid inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik (2007/2194(INI)) | 43 |
| 2009/C 285E/08 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (2007)Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2007 (2007/2180(INI)) | 51 |
| 2009/C 285E/09 | Konkurrence — Sektorundersøgelse i detailbanksektorenEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om konkurrence: Sektorundersøgelse i detailbanksektoren (2007/2201(INI)) | 55 |
| 2009/C 285E/10 | Grønbog om finansielle tjenesteydelser i detailleddetEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om grønbogen om finansielle tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (2007/2287(INI)) | 61 |
| 2009/C 285E/11 | Reumatiske sygdommeEuropa-Parlamentets erklæring om reumatiske sygdomme | 67 |
| | |
| | Europa-Parlamentet |
| | Torsdag, den 5. juni 2008 |
| 2009/C 285E/12 | Særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1405/2006 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav og om berigtigelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (KOM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS)) | 69 |
| 2009/C 285E/13 | Forslag til ændringsbudget 3/2008Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen og Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD)) | 70 |
| 2009/C 285E/14 | Forslag til ændringsbudget 4/2008Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen — (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD)) | 71 |
| 2009/C 285E/15 | Kontaktpunkter til bekæmpelse af korruption *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om Forbundsrepublikken Tysklands initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om et net af kontaktpunkter til bekæmpelse af korruption (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS)) | 72 |
| 2009/C 285E/16 | EF-ordning mod ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (KOM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS)) | 74 |
| 2009/C 285E/17 | Beskyttelse af sårbare marine økosystemer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af sårbare marine økosystemer i det åbne hav mod bundfiskeredskabers skadelige virkninger (KOM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS)) | 90 |
| 2009/C 285E/18 | Anvendelse af EU's SolidaritetsfondEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI)) | 96 |
| 2009/C 285E/19 | Adgang til markedet for buskørsel (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel (omarbejdning) (KOM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2007)0097Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr...../2008 om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 (omarbejdning) | 99 |
| 2009/C 285E/20 | Fødevarehygiejne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne (KOM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0037BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af ║ forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne | 123 |
| 2009/C 285E/21 | Forbud mod visse stoffer i husdyrbrug ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug (KOM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2007)0102Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug | 125 |
| 2009/C 285E/22 | Generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 964/2007 og (EF) nr. 1100/2006 (KOM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS)) | 126 |

Informationsnummer

Indhold

Side

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 5 juni 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 189 E af 26.7.2008.

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Torsdag, den 5. juni 2008

2009/C 285E/01

Gennemførelse af handelspolitikken ved hjælp af effektive import- og eksportregler og -procedurerEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om effektive import- og eksportregler og -procedurer til fordel for handelspolitikken (2007/2256(INI))

1

2009/C 285E/02

Forværring af situationen i GeorgienEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om situationen i Georgien

7

2009/C 285E/03

Årsrapport om FUSPEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) forelagt Europa-Parlamentet i medfør af afsnit G, punkt 43, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 — 2006 (2007/2219(INI))

11

2009/C 285E/04

Årlig betænkning om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi, ESFPEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi og ESFP (2008/2003(INI))

23

2009/C 285E/05

Topmødet EU/USAEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om det kommende topmøde mellem EU og USA

32

2009/C 285E/06

Barcelonaprocessen: MiddelhavsunionenEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen

39

2009/C 285E/07

Fremtidsperspektiver for unge landmændEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om unge landbrugeres fremtid inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik (2007/2194(INI))

43

2009/C 285E/08

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (2007)Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2007 (2007/2180(INI))

51

2009/C 285E/09

Konkurrence — Sektorundersøgelse i detailbanksektorenEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om konkurrence: Sektorundersøgelse i detailbanksektoren (2007/2201(INI))

55

2009/C 285E/10

Grønbog om finansielle tjenesteydelser i detailleddetEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om grønbogen om finansielle tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (2007/2287(INI))

61

2009/C 285E/11

Reumatiske sygdommeEuropa-Parlamentets erklæring om reumatiske sygdomme

67

Europa-Parlamentet

Torsdag, den 5. juni 2008

2009/C 285E/12

Særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1405/2006 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav og om berigtigelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (KOM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS))

69

2009/C 285E/13

Forslag til ændringsbudget 3/2008Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen og Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD))

70

2009/C 285E/14

Forslag til ændringsbudget 4/2008Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen — (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD))

71

2009/C 285E/15

Kontaktpunkter til bekæmpelse af korruption *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om Forbundsrepublikken Tysklands initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om et net af kontaktpunkter til bekæmpelse af korruption (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS))

72

2009/C 285E/16

EF-ordning mod ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (KOM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS))

74

2009/C 285E/17

Beskyttelse af sårbare marine økosystemer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af sårbare marine økosystemer i det åbne hav mod bundfiskeredskabers skadelige virkninger (KOM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS))

90

2009/C 285E/18

Anvendelse af EU's SolidaritetsfondEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI))

96

2009/C 285E/19

Adgang til markedet for buskørsel (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel (omarbejdning) (KOM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD))

98

P6_TC1-COD(2007)0097Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr...../2008 om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 (omarbejdning)

99

2009/C 285E/20

Fødevarehygiejne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne (KOM(2007)0090 — C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0037BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af ║ forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne

123

2009/C 285E/21

Forbud mod visse stoffer i husdyrbrug ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug (KOM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD))

125

P6_TC1-COD(2007)0102Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug

125

2009/C 285E/22

Generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 964/2007 og (EF) nr. 1100/2006 (KOM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS))

126

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 5 juni 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 189 E af 26.7.2008.

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Torsdag, den 5. juni 2008

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/1

---

Torsdag, den 5. juni 2008Gennemførelse af handelspolitikken ved hjælp af effektive import- og eksportregler og -procedurer

P6_TA(2008)0247

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om effektive import- og eksportregler og -procedurer til fordel for handelspolitikken (2007/2256(INI))

2009/C 285 E/01

Europa-Parlamentet,

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 23-31, 95, 133 og 135,

der henviser til Lissabontraktaten af 13. december 2007, som er under ratificering i medlemsstaterne,

der henviser til konventionen om oprettelse af Toldsamarbejdsrådet, som blev undertegnet i Bruxelles den 15. december 1950 og trådte i kraft den 4. november 1952,

der henviser til den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) fra 1994, særlig artikel V, VIII og X,

der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) ministererklæring, som blev vedtaget i Singapore den 13. december 1996, særlig punkt 21,

der henviser til WTO's ministererklæring, som blev vedtaget i Doha den 14. november 2001, særlig punkt 27,

der henviser til afgørelse truffet af WTO's Almindelige Råd den 1. august 2004, særlig bilag D om bestemmelserne om forhandlinger om handelslettelse,

der henviser til WTO's ministererklæring, som blev vedtaget i Hongkong den 18. december 2005, særlig punkt 33 og bilag E,

der henviser til beretningerne fra WTO's panel og tvistbilæggelsesorgan i sag (WT/DS315) EF — udvalgte toldspørgsmål,

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1),

der henviser til sin holdning ved andenbehandlingen den 19. februar 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks) (2),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 70/2008/EF af 15. januar 2008 om papirløse rammer for told og handel (3),

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Fællesskabet (Told 2013) (KOM(2006)0201),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. marts 2005 om oprindelsesreglerne i præferencehandelsordninger — fremtidige retningslinjer (KOM(2005)0100),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. april 2008 om udviklingsstrategi for toldunionen (KOM(2008)0169),

der henviser til forslag til Kommissionens forordning om oprindelsesreglerne i forbindelse med den generelle toldpræferenceordning (TAXUD 2046/2007), som behandles i Toldkodeksudvalget,

der henviser til den internationale konvention om forenkling og harmonisering af regler om toldbehandling (den reviderede Kyotokonvention) som ændret,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse om De Europæiske Fællesskabers tiltrædelse til Verdenstoldorganisationen og midlertidig udøvelse af de samme rettigheder og forpligtelser som organisationens medlemmer (KOM(2007)0252),

der henviser til den endelige beretning af 15. juni 2007 fra Kommissionens Generaldirektorat for Beskatning og Toldunionen om toldvæsenets fremtidige rolle,

der henviser til dokumenterne fra den høring, der blev afholdt den 19. december 2007 i Parlamentets Udvalg om International Handel om emnet »Effektive import- og eksportregler og -procedurer til fordel for handelspolitikken«,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A6-0184/2008),

| A. | der henviser til, at Toldunionen er et af de historiske instrumenter, der danner grundlag for det europæiske kontinents økonomiske og politiske integration, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Toldunionen er et af de historiske instrumenter, der danner grundlag for det europæiske kontinents økonomiske og politiske integration,

| B. | der henviser til, at begreberne toldunion og fælles handelspolitik er sammenfaldende, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at begreberne toldunion og fælles handelspolitik er sammenfaldende,

| C. | der henviser til, at EU's import- og eksportregler og -procedurer fortsat er afgørende for, at det indre marked kan fungere tilfredsstillende, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's import- og eksportregler og -procedurer fortsat er afgørende for, at det indre marked kan fungere tilfredsstillende,

| D. | der henviser til, at den fælles handelspolitik i årenes løb har gennemgået en betydelig udvikling, der har krævet og fortsat kræver en vedvarende tilpasning af import- og eksportregler og -procedurer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den fælles handelspolitik i årenes løb har gennemgået en betydelig udvikling, der har krævet og fortsat kræver en vedvarende tilpasning af import- og eksportregler og -procedurer,

| E. | der henviser til, at den fælles handelspolitik kun kan virke, hvis den baseres på effektive regler og procedurer for import og eksport af varer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den fælles handelspolitik kun kan virke, hvis den baseres på effektive regler og procedurer for import og eksport af varer;

| F. | der henviser til, at en forenkling og modernisering af import- og eksportreglerne og -procedurerne i EU og på internationalt plan har stor strategisk betydning for konkurrencedygtighed på det handelsmæssige område, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en forenkling og modernisering af import- og eksportreglerne og -procedurerne i EU og på internationalt plan har stor strategisk betydning for konkurrencedygtighed på det handelsmæssige område,

| G. | der henviser til, at det er særligt vanskeligt for små og mellemstore virksomheder (SMV) at håndtere de gældende toldregler og -procedurer, hvilket ofte er årsag til, at disse virksomheder har sværere ved at få adgang til den internationale handel og udnytte de fordele, der er forbundet med globaliseringen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er særligt vanskeligt for små og mellemstore virksomheder (SMV) at håndtere de gældende toldregler og -procedurer, hvilket ofte er årsag til, at disse virksomheder har sværere ved at få adgang til den internationale handel og udnytte de fordele, der er forbundet med globaliseringen,

| H. | der henviser til, at en korrekt fastlæggelse af de importerede varers toldklassificering, oprindelse og værdi er en forudsætning for, at den fælles toldtarif, toldpræferencerne, foranstaltningerne til forebyggelse af dumping og statsstøtte og en hel række andre handelspolitiske foranstaltninger kan fungere korrekt, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en korrekt fastlæggelse af de importerede varers toldklassificering, oprindelse og værdi er en forudsætning for, at den fælles toldtarif, toldpræferencerne, foranstaltningerne til forebyggelse af dumping og statsstøtte og en hel række andre handelspolitiske foranstaltninger kan fungere korrekt,

| I. | der henviser til, at uforholdsmæssigt omstændelige eller langsommelige toldregler og -procedurer er en hindring for den internationale handel med varer, og at de økonomiske aktører, navnlig SMV'er klassificerer dem blandt de væsentligste ikketoldmæssige barrierer for handelen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at uforholdsmæssigt omstændelige eller langsommelige toldregler og -procedurer er en hindring for den internationale handel med varer, og at de økonomiske aktører, navnlig SMV'er klassificerer dem blandt de væsentligste ikketoldmæssige barrierer for handelen;

| J. | der henviser til, at toldvæsenets rolle ikke længere i så vid udtrækning består i at opkræve afgifter, idet denne i øvrigt meget vigtige opgave er blevet reduceret betydeligt de sidste 20 år, men snarere at håndhæve ikketoldmæssige foranstaltninger, især vedrørende sikkerhed og sikring, bekæmpelse af varemærkeforfalskning, hvidvaskning af penge og narkotikahandel såvel som sundhed, miljø og forbrugerbeskyttelse, samt at opkræve moms og punktafgifter ved import eller ophæve sådanne afgifter ved eksport samt naturligvis at sikre respekten for Unionens handelspolitikker; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at toldvæsenets rolle ikke længere i så vid udtrækning består i at opkræve afgifter, idet denne i øvrigt meget vigtige opgave er blevet reduceret betydeligt de sidste 20 år, men snarere at håndhæve ikketoldmæssige foranstaltninger, især vedrørende sikkerhed og sikring, bekæmpelse af varemærkeforfalskning, hvidvaskning af penge og narkotikahandel såvel som sundhed, miljø og forbrugerbeskyttelse, samt at opkræve moms og punktafgifter ved import eller ophæve sådanne afgifter ved eksport samt naturligvis at sikre respekten for Unionens handelspolitikker;

| K. | der henviser til den indsats, der er blevet ydet siden august 2004 inden for rammerne af WTO og Doha-runden med henblik på at forhandle en bindende multilateral aftale om handelslettelse på plads, og til, at mange udviklingslande har vanskeligt ved at finansiere de grænseforanstaltninger, der er blevet forslået under disse forhandlinger, |
| --- | --- |

K.

der henviser til den indsats, der er blevet ydet siden august 2004 inden for rammerne af WTO og Doha-runden med henblik på at forhandle en bindende multilateral aftale om handelslettelse på plads, og til, at mange udviklingslande har vanskeligt ved at finansiere de grænseforanstaltninger, der er blevet forslået under disse forhandlinger,

| L. | der henviser til, at det er særligt vanskeligt for udviklingslandene at indføre effektive toldordninger, navnlig at sikre infrastrukturer og udstyr såvel som personalets uddannelse og integritet, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er særligt vanskeligt for udviklingslandene at indføre effektive toldordninger, navnlig at sikre infrastrukturer og udstyr såvel som personalets uddannelse og integritet,

| M. | der henviser til, at hovedmålet om lettelse af handlen bør forliges med det ikke mindre grundlæggende mål om effektiv kontrol, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at hovedmålet om lettelse af handlen bør forliges med det ikke mindre grundlæggende mål om effektiv kontrol,

| N. | der henviser til, at bekymringerne omkring sikkerheden for personer og varer spiller en større og større rolle i forbindelse med fastlæggelsen og anvendelsen af toldreglerne og -procedurerne, især hos nogle af Unionens vigtige handelspartnere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at bekymringerne omkring sikkerheden for personer og varer spiller en større og større rolle i forbindelse med fastlæggelsen og anvendelsen af toldreglerne og -procedurerne, især hos nogle af Unionens vigtige handelspartnere;

| O. | der henviser til, at de europæiske forbrugerbeskyttelsesstandarder vedrørende bl.a. sundhed og sikkerhed bør finde anvendelse på alle produkter, der bringes i fri omsætning på det indre marked, uanset deres oprindelse, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de europæiske forbrugerbeskyttelsesstandarder vedrørende bl.a. sundhed og sikkerhed bør finde anvendelse på alle produkter, der bringes i fri omsætning på det indre marked, uanset deres oprindelse,

| P. | der henviser til, at effektiviteten og hastigheden er forbedret betydeligt pga. øget anvendelse af it og andre moderne teknologier ved behandling af toldtransaktioner og varekontrol, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at effektiviteten og hastigheden er forbedret betydeligt pga. øget anvendelse af it og andre moderne teknologier ved behandling af toldtransaktioner og varekontrol,

| Q. | der henviser til, hvor vigtigt det er at tage hensyn til kravene om interoperabilitet ved anvendelse af denne form for udstyr, samt de udgifter, anvendelsen heraf afstedkommer for de berørte myndigheder og de økonomiske aktører, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, hvor vigtigt det er at tage hensyn til kravene om interoperabilitet ved anvendelse af denne form for udstyr, samt de udgifter, anvendelsen heraf afstedkommer for de berørte myndigheder og de økonomiske aktører,

| R. | der henviser til, at det i traktaten om Den Europæiske Union blandt de nye grundlæggende mål i artikel 3, stk. 5, (svarende til den nuværende artikel 2, stk. 5, som ændret ved artikel 1, nr. 4, i Lissabontraktaten) fastsættes, at Unionen i forbindelserne med den øvrige verden bidrager til beskyttelsen af sine borgere, og at det desuden i nævnte traktats artikel 3, stk. 2, (svarende til den nuværende artikel 2, stk. 2, ligeledes ændret ved artikel 1, nr. 4, i Lissabontraktaten) hedder, at Unionen giver borgerne et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser, hvor der er fri bevægelighed for personer, kombineret med passende foranstaltninger vedrørende kontrol ved de ydre grænser, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det i traktaten om Den Europæiske Union blandt de nye grundlæggende mål i artikel 3, stk. 5, (svarende til den nuværende artikel 2, stk. 5, som ændret ved artikel 1, nr. 4, i Lissabontraktaten) fastsættes, at Unionen i forbindelserne med den øvrige verden bidrager til beskyttelsen af sine borgere, og at det desuden i nævnte traktats artikel 3, stk. 2, (svarende til den nuværende artikel 2, stk. 2, ligeledes ændret ved artikel 1, nr. 4, i Lissabontraktaten) hedder, at Unionen giver borgerne et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser, hvor der er fri bevægelighed for personer, kombineret med passende foranstaltninger vedrørende kontrol ved de ydre grænser,

| S. | der henviser til, at Unionens toldregler og -procedurer ganske vist fastsættes og vedtages på fællesskabsniveau, men at deres egentlige gennemførelse afhænger af de nationale administrationers foranstaltninger i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Unionens toldregler og -procedurer ganske vist fastsættes og vedtages på fællesskabsniveau, men at deres egentlige gennemførelse afhænger af de nationale administrationers foranstaltninger i medlemsstaterne;

| T. | der henviser til, at Verdenstoldorganisationen spiller en vigtig rolle for fremme af handlen gennem det internationale toldsamarbejde, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Verdenstoldorganisationen spiller en vigtig rolle for fremme af handlen gennem det internationale toldsamarbejde,

Betydningen af reglerne og procedurerne for import og eksport

| 1. | understreger, at det er vigtigt at råde over effektive import- og eksportregler og -procedurer i forbindelse med gennemførelsen af de handelspolitiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.

understreger, at det er vigtigt at råde over effektive import- og eksportregler og -procedurer i forbindelse med gennemførelsen af de handelspolitiske foranstaltninger;

| 2. | minder om, at effektiviteten af alle handelspolitiske foranstaltninger i vid udstrækning afhænger af Unionens evne til at sikre en korrekt gennemførelse heraf; påpeger, at det samme bl.a. gælder handelsbeskyttelsesforanstaltninger og toldpræferencer af enhver art, som Unionen tildeler sine forskellige partnere; mener, at en toldmæssigt uigennemførlig eller vanskeligt gennemførlig foranstaltning er en handelsmæssigt virkningsløs foranstaltning, som kan medføre alvorlige konkurrenceforvridninger og et utal af dermed forbundne økonomiske, sociale og/eller miljømæssige problemer; |
| --- | --- |

2.

minder om, at effektiviteten af alle handelspolitiske foranstaltninger i vid udstrækning afhænger af Unionens evne til at sikre en korrekt gennemførelse heraf; påpeger, at det samme bl.a. gælder handelsbeskyttelsesforanstaltninger og toldpræferencer af enhver art, som Unionen tildeler sine forskellige partnere; mener, at en toldmæssigt uigennemførlig eller vanskeligt gennemførlig foranstaltning er en handelsmæssigt virkningsløs foranstaltning, som kan medføre alvorlige konkurrenceforvridninger og et utal af dermed forbundne økonomiske, sociale og/eller miljømæssige problemer;

| 3. | beklager, at visse handelspolitiske initiativers »toldmæssige gennemførlighed« ikke altid vurderes og medregnes korrekt; minder eksempelvis om problemerne i 2005 i forbindelse med gennemførelsen af aftalememorandummet med Kina af 10. juni 2005 om import af tekstilvarer og konfektion; |
| --- | --- |

3.

beklager, at visse handelspolitiske initiativers »toldmæssige gennemførlighed« ikke altid vurderes og medregnes korrekt; minder eksempelvis om problemerne i 2005 i forbindelse med gennemførelsen af aftalememorandummet med Kina af 10. juni 2005 om import af tekstilvarer og konfektion;

| 4. | understreger vigtigheden af et bedre samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene, der har ansvaret for handels- og toldpolitik, bl.a. gennem en mere systematisk integration af disse i handelsaftaleforhandlingsgrupperne; |
| --- | --- |

4.

understreger vigtigheden af et bedre samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene, der har ansvaret for handels- og toldpolitik, bl.a. gennem en mere systematisk integration af disse i handelsaftaleforhandlingsgrupperne;

| 5. | opfordrer Kommissionen til især at være opmærksom på SMV'ernes problemer ved bl.a. at lette tilpasningen af deres it-systemer til dem, toldvæsenet anvender, gøre den så billig som mulig og forenkle betingelserne for anerkendelse som økonomisk operatør; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til især at være opmærksom på SMV'ernes problemer ved bl.a. at lette tilpasningen af deres it-systemer til dem, toldvæsenet anvender, gøre den så billig som mulig og forenkle betingelserne for anerkendelse som økonomisk operatør;

| 6. | glæder sig over, at Det Europæiske Fællesskab blev optaget som fuldgyldigt medlem af Verdenstoldorganisationen den 1. juli 2007, eftersom denne optagelsen bekræfter organisationens internationale kompetence på det toldpolitiske område og kun kan styrke dens interne samhørighed; anmoder Kommissionen om at støtte denne organisation; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at Det Europæiske Fællesskab blev optaget som fuldgyldigt medlem af Verdenstoldorganisationen den 1. juli 2007, eftersom denne optagelsen bekræfter organisationens internationale kompetence på det toldpolitiske område og kun kan styrke dens interne samhørighed; anmoder Kommissionen om at støtte denne organisation;

Tarifering, værdi, oprindelse og økonomiske ordninger

| 7. | minder om, at reglerne om varernes tarifering, værdi og præference- eller ikkepræferenceoprindelse er særdeles vigtige; |
| --- | --- |

7.

minder om, at reglerne om varernes tarifering, værdi og præference- eller ikkepræferenceoprindelse er særdeles vigtige;

| 8. | anmoder Kommissionen om til stadighed at arbejde for at forbedre disse regler, både på fællesskabsniveau og inden for de multilaterale rammer af WTO og Verdenstoldorganisationen for at sikre større gennemsigtighed, forudsigelighed, forenkling og effektivitet; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om til stadighed at arbejde for at forbedre disse regler, både på fællesskabsniveau og inden for de multilaterale rammer af WTO og Verdenstoldorganisationen for at sikre større gennemsigtighed, forudsigelighed, forenkling og effektivitet;

| 9. | beklager den vedvarende blokering af den harmonisering af reglerne om ikkepræferenceoprindelse på multinationalt plan, der blev indledt i 1995 med udgangspunkt i den aftale om oprindelsesregler (ARO), der blev indgået i forbindelse med Uruguay-runden; mener, at en sådan harmonisering bl.a. ville sikre en mere effektiv og mere retfærdig anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltningerne rundt omkring i verden og skabe en bedre ramme om oprindelsesmærkningen; opfordrer Kommissionen til at gøre alt, hvad der er muligt, for at disse forhandlinger genoptages og fører til en aftale med udgangspunkt i principperne i ARO; |
| --- | --- |

9.

beklager den vedvarende blokering af den harmonisering af reglerne om ikkepræferenceoprindelse på multinationalt plan, der blev indledt i 1995 med udgangspunkt i den aftale om oprindelsesregler (ARO), der blev indgået i forbindelse med Uruguay-runden; mener, at en sådan harmonisering bl.a. ville sikre en mere effektiv og mere retfærdig anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltningerne rundt omkring i verden og skabe en bedre ramme om oprindelsesmærkningen; opfordrer Kommissionen til at gøre alt, hvad der er muligt, for at disse forhandlinger genoptages og fører til en aftale med udgangspunkt i principperne i ARO;

| 10. | bemærker Kommissionens indsats for at modernisere og forenkle præferenceoprindelsesreglerne; |
| --- | --- |

10.

bemærker Kommissionens indsats for at modernisere og forenkle præferenceoprindelsesreglerne;

| 11. | beklager, at Parlamentet ikke har været inddraget på en måde, der gav det mulighed for at udøve sin beføjelse til forudgående kontrol inden for rammerne af udvalgsproceduren i forbindelse med behandlingen af forslaget til forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer, der for øjeblikket behandles af medlemsstaterne i Toldkodeksudvalget, på trods af reformens vigtighed og meget politisk følsomme karakter; bemærker dog, at der er planer om, at Kommissionen skal forelægge en redegørelse om emnet for Parlamentets kompetente udvalg; |
| --- | --- |

11.

beklager, at Parlamentet ikke har været inddraget på en måde, der gav det mulighed for at udøve sin beføjelse til forudgående kontrol inden for rammerne af udvalgsproceduren i forbindelse med behandlingen af forslaget til forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer, der for øjeblikket behandles af medlemsstaterne i Toldkodeksudvalget, på trods af reformens vigtighed og meget politisk følsomme karakter; bemærker dog, at der er planer om, at Kommissionen skal forelægge en redegørelse om emnet for Parlamentets kompetente udvalg;

| 12. | konstaterer, at flere af Fællesskabets erhvervssektorer, herunder tekstil- og beklædningsindustrien og landbrugs- og fødevareindustrien, har fremsat skarpe protester mod en samordnet anvendelse af merværdikriteriet; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om i videst muligt omfang at tage hensyn til denne berettigede kritik; |
| --- | --- |

12.

konstaterer, at flere af Fællesskabets erhvervssektorer, herunder tekstil- og beklædningsindustrien og landbrugs- og fødevareindustrien, har fremsat skarpe protester mod en samordnet anvendelse af merværdikriteriet; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om i videst muligt omfang at tage hensyn til denne berettigede kritik;

| 13. | erindrer dog om, at det overordnet set er vigtigt at sikre sig, at de præferencer, modtagerlandene tilkendes i medfør af disse ordninger inden for visse følsomme sektorer, ikke alt for let kan udnyttes af meget konkurrencedygtige tredjelande; |
| --- | --- |

13.

erindrer dog om, at det overordnet set er vigtigt at sikre sig, at de præferencer, modtagerlandene tilkendes i medfør af disse ordninger inden for visse følsomme sektorer, ikke alt for let kan udnyttes af meget konkurrencedygtige tredjelande;

| 14. | beklager, at fællesskabsordningerne for toldoplag og aktiv og passiv forædling stadig anvendes meget lidt af de europæiske virksomheder, fordi de er for komplicerede; opfordrer Kommissionen til at overveje at forenkle de økonomiske ordninger, indføre mere fleksible procedurer og afskaffe papirdokumenter; |
| --- | --- |

14.

beklager, at fællesskabsordningerne for toldoplag og aktiv og passiv forædling stadig anvendes meget lidt af de europæiske virksomheder, fordi de er for komplicerede; opfordrer Kommissionen til at overveje at forenkle de økonomiske ordninger, indføre mere fleksible procedurer og afskaffe papirdokumenter;

Handelslettelse

| 15. | tillægger de forhandlinger om handelslettelse, der har været i gang i WTO siden august 2004, afgørende betydning; minder om de store fordele, der forventes at være forbundet med en ambitiøs aftale på området med hensyn til at lette transaktionsomkostningerne, forbedre udviklingslandenes konkurrenceevne og internationale tiltrækningskraft samt fremme handelen; |
| --- | --- |

15.

tillægger de forhandlinger om handelslettelse, der har været i gang i WTO siden august 2004, afgørende betydning; minder om de store fordele, der forventes at være forbundet med en ambitiøs aftale på området med hensyn til at lette transaktionsomkostningerne, forbedre udviklingslandenes konkurrenceevne og internationale tiltrækningskraft samt fremme handelen;

| 16. | erkender risikoen for, at resultatet af forhandlingerne om handelslettelse kan komme til at pålægge udviklingslandene krav om at iværksætte omkostningskrævende programmer, som de har vanskeligt ved at finansiere; mener derfor, at det er nødvendigt, at industrilandene som en del af det endelige forhandlingsresultat klart forpligter sig til at yde af finansiel og teknisk bistand til udviklingslandene, så de bliver i stand til at finansiere udgifterne i forbindelse med overholdelse, tilpasning og gennemførelse af enhver form for fremtidig multilateral ramme; |
| --- | --- |

16.

erkender risikoen for, at resultatet af forhandlingerne om handelslettelse kan komme til at pålægge udviklingslandene krav om at iværksætte omkostningskrævende programmer, som de har vanskeligt ved at finansiere; mener derfor, at det er nødvendigt, at industrilandene som en del af det endelige forhandlingsresultat klart forpligter sig til at yde af finansiel og teknisk bistand til udviklingslandene, så de bliver i stand til at finansiere udgifterne i forbindelse med overholdelse, tilpasning og gennemførelse af enhver form for fremtidig multilateral ramme;

| 17. | understreger den høje grad af samarbejdsvilje, der præger disse forhandlinger, som ikke er egnet til eventuelle tværgående byttehandler med andre af Doharundens emner; mener, at handelslettelsen kan aftales og gennemføres separat uden at risikere at bringe runden ud af balance, og anmoder derfor om, at den undtages fra helhedsprincippet for forhandlingerne; |
| --- | --- |

17.

understreger den høje grad af samarbejdsvilje, der præger disse forhandlinger, som ikke er egnet til eventuelle tværgående byttehandler med andre af Doharundens emner; mener, at handelslettelsen kan aftales og gennemføres separat uden at risikere at bringe runden ud af balance, og anmoder derfor om, at den undtages fra helhedsprincippet for forhandlingerne;

| 18. | støtter ligeledes Kommissionens ambitiøse planer om at indføje et kapitel om fremme af handel og toldsamarbejde i alle nye frihandelsaftaler, som den indgår, jf. Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2006 om det globale Europa i konkurrencen på verdensmarkedet — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2006)0567); |
| --- | --- |

18.

støtter ligeledes Kommissionens ambitiøse planer om at indføje et kapitel om fremme af handel og toldsamarbejde i alle nye frihandelsaftaler, som den indgår, jf. Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2006 om det globale Europa i konkurrencen på verdensmarkedet — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2006)0567);

Toldvæsenets nye opgaver

| 19. | erindrer om behovet for på EU-plan at iværksætte en plan for bekæmpelse af forfalskning og piratkopiering; understreger behovet for at styrke samarbejdet på dette område inden for Kommissionen mellem tjenestegrenene med ansvar for reglerne om intellektuel ejendomsret, handelspolitik og toldpolitik samt med medlemsstaternes toldmyndigheder og mellem disse myndigheder; |
| --- | --- |

19.

erindrer om behovet for på EU-plan at iværksætte en plan for bekæmpelse af forfalskning og piratkopiering; understreger behovet for at styrke samarbejdet på dette område inden for Kommissionen mellem tjenestegrenene med ansvar for reglerne om intellektuel ejendomsret, handelspolitik og toldpolitik samt med medlemsstaternes toldmyndigheder og mellem disse myndigheder;

| 20. | glæder sig over medlemsstaternes og Kommissionens kompromis om et forhandlingsmandat med henblik på indgåelse af handelsaftalen vedrørende bekæmpelse af forfalskning (Anti-Counterfeiting Trade Agreement — ACTA), eftersom denne aftale er af væsentlig betydning for Unionens handelsstrategi på verdensplan og vil gøre det muligt at skabe en international ramme på højt plan, der kan fremme gennemførelsen af reglerne om intellektuel ejendomsret og beskytte producenterne mod industrielt plagiat og forbrugerne mod de sundheds- og sikkerhedsmæssige risici, der er forbundet med de mange forfalskninger; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over medlemsstaternes og Kommissionens kompromis om et forhandlingsmandat med henblik på indgåelse af handelsaftalen vedrørende bekæmpelse af forfalskning (Anti-Counterfeiting Trade Agreement — ACTA), eftersom denne aftale er af væsentlig betydning for Unionens handelsstrategi på verdensplan og vil gøre det muligt at skabe en international ramme på højt plan, der kan fremme gennemførelsen af reglerne om intellektuel ejendomsret og beskytte producenterne mod industrielt plagiat og forbrugerne mod de sundheds- og sikkerhedsmæssige risici, der er forbundet med de mange forfalskninger;

| 21. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at varer, der importeres med henblik på markedsføring i EU, opfylder de europæiske forbrugerbeskyttelsesstandarder vedrørende bl.a. sundhed og sikkerhed, så man forhindrer indførelsen af produkter eller stoffer, der kan være farlige for forbrugerne; |
| --- | --- |

21.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at varer, der importeres med henblik på markedsføring i EU, opfylder de europæiske forbrugerbeskyttelsesstandarder vedrørende bl.a. sundhed og sikkerhed, så man forhindrer indførelsen af produkter eller stoffer, der kan være farlige for forbrugerne;

Bekymrende prioritering af sikkerhedsaspektet

| 22. | erkender, at bekymringerne angående personers og varers sikkerhed er berettigede, men understreger nødvendigheden af at finde den rette balance mellem kontrol og foranstaltninger til lempelse af toldformaliteter, således at den internationale samhandel ikke hindres unødigt og uforholdsmæssigt; mener imidlertid, at toldvæsenet spiller en afgørende rolle i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsforanstaltninger vedrørende sundhed, miljø og forbrugerbeskyttelse, og at denne rolle ikke må undergraves af foranstaltninger til lempelse af toldformaliteter; |
| --- | --- |

22.

erkender, at bekymringerne angående personers og varers sikkerhed er berettigede, men understreger nødvendigheden af at finde den rette balance mellem kontrol og foranstaltninger til lempelse af toldformaliteter, således at den internationale samhandel ikke hindres unødigt og uforholdsmæssigt; mener imidlertid, at toldvæsenet spiller en afgørende rolle i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsforanstaltninger vedrørende sundhed, miljø og forbrugerbeskyttelse, og at denne rolle ikke må undergraves af foranstaltninger til lempelse af toldformaliteter;

| 23. | støtter det såkaldte »Framework of Standards to Secure and Facilitate Global Trade«, der blev vedtaget af Verdenstoldorganisationen i 2005; tilslutter sig fuldt ud Verdenstoldorganisationens holdning om, at det hverken er acceptabelt eller hensigtsmæssigt at inspicere alle forsendelser, og at en effektiv risikostyring ved hjælp af effektive it-systemer skal prioriteres; |
| --- | --- |

23.

støtter det såkaldte »Framework of Standards to Secure and Facilitate Global Trade«, der blev vedtaget af Verdenstoldorganisationen i 2005; tilslutter sig fuldt ud Verdenstoldorganisationens holdning om, at det hverken er acceptabelt eller hensigtsmæssigt at inspicere alle forsendelser, og at en effektiv risikostyring ved hjælp af effektive it-systemer skal prioriteres;

| 24. | beklager dybt, at den amerikanske Kongres vedtog den såkaldte »HR1«-lov i juli 2007 og USA's ensidige indførelse af et krav om at scanne alle containere, der sendes til landet, fra og med 2012; betvivler en sådan foranstaltnings effektivitet og forenelighed med WTO's regler; frygter, at den, når den træder i kraft, vil bremse udviklingen af handelen på tværs af Atlanten; |
| --- | --- |

24.

beklager dybt, at den amerikanske Kongres vedtog den såkaldte »HR1«-lov i juli 2007 og USA's ensidige indførelse af et krav om at scanne alle containere, der sendes til landet, fra og med 2012; betvivler en sådan foranstaltnings effektivitet og forenelighed med WTO's regler; frygter, at den, når den træder i kraft, vil bremse udviklingen af handelen på tværs af Atlanten;

| 25. | bemærker, at sikker handel er særlig vigtig i en stadig mere integreret global økonomi; opfordrer indtrængende Den Transatlantiske Dialog mellem de Lovgivende Forsamlinger (TLD) og Kommissionen til at fortsætte deres bestræbelser på at sikre, at USA's regler om at scanne alle containere, der skal ind i USA, ændres til en risikobaseret fremgangsmåde; opfordrer Kommissionen til at tage emnet op inden for rammerne af Det Transatlantiske Økonomiske Råd (TEC) og andre fora samt at tilskynde USA til at ændre sin beslutning i denne retning; opfordrer til gensidig anerkendelse af autoriserede økonomiske operatører og de sikkerhedsstandarder, der er vedtaget af Verdenstoldorganisationen (C-TPAT og SAFE); |
| --- | --- |

25.

bemærker, at sikker handel er særlig vigtig i en stadig mere integreret global økonomi; opfordrer indtrængende Den Transatlantiske Dialog mellem de Lovgivende Forsamlinger (TLD) og Kommissionen til at fortsætte deres bestræbelser på at sikre, at USA's regler om at scanne alle containere, der skal ind i USA, ændres til en risikobaseret fremgangsmåde; opfordrer Kommissionen til at tage emnet op inden for rammerne af Det Transatlantiske Økonomiske Råd (TEC) og andre fora samt at tilskynde USA til at ændre sin beslutning i denne retning; opfordrer til gensidig anerkendelse af autoriserede økonomiske operatører og de sikkerhedsstandarder, der er vedtaget af Verdenstoldorganisationen (C-TPAT og SAFE);

Vedvarende harmoniseringsunderskud

| 26. | minder om, at Unionens toldsystems forenelighed med WTO's regler i det væsentligste blev bekræftet af WTO's tvistbilæggelsesorgan ved en appelafgørelse i sag WT/DS315, og glæder sig over dette; |
| --- | --- |

26.

minder om, at Unionens toldsystems forenelighed med WTO's regler i det væsentligste blev bekræftet af WTO's tvistbilæggelsesorgan ved en appelafgørelse i sag WT/DS315, og glæder sig over dette;

| 27. | konstaterer imidlertid, at EU's handelspartnere og de europæiske økonomiske operatører selv efterspørger en større grad af harmonisering mellem de nationale myndigheder med hensyn til gennemførelsen af Fællesskabets toldlovgivning; |
| --- | --- |

27.

konstaterer imidlertid, at EU's handelspartnere og de europæiske økonomiske operatører selv efterspørger en større grad af harmonisering mellem de nationale myndigheder med hensyn til gennemførelsen af Fællesskabets toldlovgivning;

| 28. | påpeger, at der til tider kan konstateres skadelige uoverensstemmelser mellem forholdene i medlemsstaterne, hvad angår f.eks. opkrævning af moms ved import, betingelser for anvendelse af visse forenklede procedurer, hyppighed af den konkrete varekontrol og sanktioner; |
| --- | --- |

28.

påpeger, at der til tider kan konstateres skadelige uoverensstemmelser mellem forholdene i medlemsstaterne, hvad angår f.eks. opkrævning af moms ved import, betingelser for anvendelse af visse forenklede procedurer, hyppighed af den konkrete varekontrol og sanktioner;

| 29. | mener, at man bør gøre alt for at sikre en ensartet behandling af de økonomiske aktører overalt inden for det fælles toldområde, eftersom det er en forudsætning for opretholdelse af det indre markeds integritet, beskyttelse af Unionens økonomiske interesser, opretholdelse af dens eksterne kompetencer — navnlig på det handelspolitiske område — og opfyldelse af dens internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

29.

mener, at man bør gøre alt for at sikre en ensartet behandling af de økonomiske aktører overalt inden for det fælles toldområde, eftersom det er en forudsætning for opretholdelse af det indre markeds integritet, beskyttelse af Unionens økonomiske interesser, opretholdelse af dens eksterne kompetencer — navnlig på det handelspolitiske område — og opfyldelse af dens internationale forpligtelser;

| 30. | støtter alle initiativer, som har til formål at øge samhørigheden mellem de nationale myndigheder, fremme synergier, indføre nye kommunikations- og informationsudvekslingssystemer, udvikle bedste praksis og udveksle personale og erfaringer med henblik på at få disse myndigheder til at fungere som én enkelt myndighed i forbindelse med fællesskabslovgivningens gennemførelse; |
| --- | --- |

30.

støtter alle initiativer, som har til formål at øge samhørigheden mellem de nationale myndigheder, fremme synergier, indføre nye kommunikations- og informationsudvekslingssystemer, udvikle bedste praksis og udveksle personale og erfaringer med henblik på at få disse myndigheder til at fungere som én enkelt myndighed i forbindelse med fællesskabslovgivningens gennemførelse;

| 31. | understreger i denne forbindelse den afgørende betydning af instrumenter såsom den integrerede toldtarif (Taric), europæisk bindende tariferingsoplysninger (EBTI), bindende oprindelsesoplysninger (BOI) og den fælles ramme for risikostyring; henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne til stadighed forbedrer disse instrumenter og sikrer, at de fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

31.

understreger i denne forbindelse den afgørende betydning af instrumenter såsom den integrerede toldtarif (Taric), europæisk bindende tariferingsoplysninger (EBTI), bindende oprindelsesoplysninger (BOI) og den fælles ramme for risikostyring; henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne til stadighed forbedrer disse instrumenter og sikrer, at de fungerer tilfredsstillende;

| 32. | understreger behovet for at indføre ensartede regler om retten til at føre bevis eller opstille fælles minimumsbestemmelser og sikre en ensartet anvendelse i de 27 medlemsstater af fællesskabsforordningerne på det toldretlige område (særlig Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003 (4)); |
| --- | --- |

32.

understreger behovet for at indføre ensartede regler om retten til at føre bevis eller opstille fælles minimumsbestemmelser og sikre en ensartet anvendelse i de 27 medlemsstater af fællesskabsforordningerne på det toldretlige område (særlig Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003 (4));

| 33. | anmoder Kommissionen om bl.a. at fremsætte forslag til konkrete bestemmelser om administrative og strafferetlige sanktioner i tilfælde af krænkelser af toldbestemmelserne i EF-traktatens artikel 135 og 280 som ændret ved artikel 2, nr. 45 og 276 i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

33.

anmoder Kommissionen om bl.a. at fremsætte forslag til konkrete bestemmelser om administrative og strafferetlige sanktioner i tilfælde af krænkelser af toldbestemmelserne i EF-traktatens artikel 135 og 280 som ændret ved artikel 2, nr. 45 og 276 i Lissabontraktaten;

| 34. | beklager Kommissionens og medlemsstaternes forbehold med hensyn til på dette stadium at overveje nye strukturer for at sikre en ensartet gennemførelse af Fællesskabets toldlovgivning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til seriøst at overveje at samle EU's toldvæsener i én myndighed med henblik på at bevæge sig i retning af en fællesskabsmyndighed med ansvar for toldunionen, så toldreglerne og -procedurerne i hele EU's toldområde kan anvendes mere effektivt; |
| --- | --- |

34.

beklager Kommissionens og medlemsstaternes forbehold med hensyn til på dette stadium at overveje nye strukturer for at sikre en ensartet gennemførelse af Fællesskabets toldlovgivning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til seriøst at overveje at samle EU's toldvæsener i én myndighed med henblik på at bevæge sig i retning af en fællesskabsmyndighed med ansvar for toldunionen, så toldreglerne og -procedurerne i hele EU's toldområde kan anvendes mere effektivt;

*

* *

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Verdenstoldorganisationen og Verdenshandelsorganisationen samt disse organisationers medlemslande og kandidatlande. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Verdenstoldorganisationen og Verdenshandelsorganisationen samt disse organisationers medlemslande og kandidatlande.

---

(1)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0049.

(3)  EUT L 23 af 26.1.2008, s. 21.

(4)  EUT L 196 af 2.8.2003, s. 7.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/7

---

Torsdag, den 5. juni 2008Forværring af situationen i Georgien

P6_TA(2008)0253

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om situationen i Georgien

2009/C 285 E/02

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om Georgien, navnlig fra den 26. oktober 2006 (1) og den 29. november 2007 (2),

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om den europæiske naboskabspolitik (3), sine beslutninger af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus (4) og om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (5),

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (6), som trådte i kraft den 1. juli 1999,

der henviser til handlingsplanen for den europæiske naboskabspolitik, der blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Georgien den 14. november 2006,

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1808(2008) af 15. april 2008, der støtter Georgiens territoriale integritet og forlænger mandatet for FN's observatørmission i Georgien (UNOMIG) til den 15. oktober 2008,

der henviser til de henstillinger, som Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Georgien vedtog den 28.-30. april 2008,

der henviser til det slovenske formandskabs erklæringer på EU's vegne om eskaleringen af spændingerne mellem Georgien og Rusland af 18. april og 2. maj 2008;

der henviser til erklæringen om foreløbige resultater og konklusioner af 22. maj 2008 fra den internationale valgobservationsmission til Georgiens parlamentsvalg,

der henviser til konklusionerne i den undersøgelse af nedskydningen af et ubemandet georgisk fly, som UNOMIG offentliggjorde den 26. maj 2008,

der henviser til konklusionerne om Georgien fra Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) møde den 26. maj 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der påpeger, at Den Europæiske Union søger at udvikle og uddybe sine forbindelser med Georgien yderligere og støtter de nødvendige politiske og økonomiske reformer, foranstaltninger til etablering af solide og effektive demokratiske institutioner samt effektive og uafhængige domstole og yderligere bestræbelser på at bekæmpe korruptionen, således at der kan skabes et fredeligt og velstående Georgien, som kan bidrage til stabilitet i regionen og resten af Europa, |
| --- | --- |

A.

der påpeger, at Den Europæiske Union søger at udvikle og uddybe sine forbindelser med Georgien yderligere og støtter de nødvendige politiske og økonomiske reformer, foranstaltninger til etablering af solide og effektive demokratiske institutioner samt effektive og uafhængige domstole og yderligere bestræbelser på at bekæmpe korruptionen, således at der kan skabes et fredeligt og velstående Georgien, som kan bidrage til stabilitet i regionen og resten af Europa,

| B. | der henviser til, russiske ministerier og andre offentlige myndigheder via et dekret fra præsidenten fik instrukser om at etablere officielle forbindelser med tilsvarende myndigheder i de georgiske udbryderrepublikker Abkhasien og Sydossetien, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, russiske ministerier og andre offentlige myndigheder via et dekret fra præsidenten fik instrukser om at etablere officielle forbindelser med tilsvarende myndigheder i de georgiske udbryderrepublikker Abkhasien og Sydossetien,

| C. | der henviser til, at Den Russiske Føderation trak sig ud af Fællesskabet af Uafhængige Stater (SNG) stats- og regeringschefers afgørelse af 19. januar 1996, der forbyder signatarstaterne at indlede nogen form for militært samarbejde med de separatistiske myndigheder i Abkhasien, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Russiske Føderation trak sig ud af Fællesskabet af Uafhængige Stater (SNG) stats- og regeringschefers afgørelse af 19. januar 1996, der forbyder signatarstaterne at indlede nogen form for militært samarbejde med de separatistiske myndigheder i Abkhasien,

| D. | der henviser til, at Rusland i maj 2008 ensidigt har udstationeret flere tropper og flyttet tungt artilleri til Abkhasien som led i en fredsbevarende mission under SNG's auspicier og har bekendtgjort sin hensigt om at oprette 15 ekstra checkpoints langs den administrative grænse; der henviser til, at russiske repræsentanter har bekendtgjort, at antallet af tropper i den russisiske bataljon, der er stationeret i Sydossetien, kan blive forøget, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Rusland i maj 2008 ensidigt har udstationeret flere tropper og flyttet tungt artilleri til Abkhasien som led i en fredsbevarende mission under SNG's auspicier og har bekendtgjort sin hensigt om at oprette 15 ekstra checkpoints langs den administrative grænse; der henviser til, at russiske repræsentanter har bekendtgjort, at antallet af tropper i den russisiske bataljon, der er stationeret i Sydossetien, kan blive forøget,

| E. | der henviser til, at en georgisk rekognosceringsdrone den 20. april 2008 blev skudt ned over Abkhasien; der henviser til, at den nylige rapport fra UNOMIG om denne episode tyder på, at rekognosceringsdronen blev skudt ned af et russisk fly; der henviser til, at det også fremgår af rapporten, at Georgien bør ophøre med at sende disse rekognosceringsdroner ind over Abkhasien, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en georgisk rekognosceringsdrone den 20. april 2008 blev skudt ned over Abkhasien; der henviser til, at den nylige rapport fra UNOMIG om denne episode tyder på, at rekognosceringsdronen blev skudt ned af et russisk fly; der henviser til, at det også fremgår af rapporten, at Georgien bør ophøre med at sende disse rekognosceringsdroner ind over Abkhasien,

| F. | der henviser til, at der ikke er blevet afholdt noget officielt møde på højt plan mellem Georgien og abkhasiske repræsentanter i De Forenede Nationer (FN) siden oktober 2007; der henviser til, at Georgiens præsident Mikheil Saakashvili har fremsat nye forslag vedrørende løsningen af konflikten i Abkhasien, der omfatter bred politisk repræsentation på højeste plan i den georgiske regering, vetoret i forbindelse med al væsentlig lovgivning angående Abkhasien og etablering af internationale garantier for at sikre en omfattende føderalisme, et ubegrænset selvstyre og sikkerhed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der ikke er blevet afholdt noget officielt møde på højt plan mellem Georgien og abkhasiske repræsentanter i De Forenede Nationer (FN) siden oktober 2007; der henviser til, at Georgiens præsident Mikheil Saakashvili har fremsat nye forslag vedrørende løsningen af konflikten i Abkhasien, der omfatter bred politisk repræsentation på højeste plan i den georgiske regering, vetoret i forbindelse med al væsentlig lovgivning angående Abkhasien og etablering af internationale garantier for at sikre en omfattende føderalisme, et ubegrænset selvstyre og sikkerhed,

| G. | der henviser til, at Georgien har taget officielle skridt til at anmode om en revision af rammerne for det nuværende fredsbevarende arrangement eller erstatning af den russiske fredsbevarende styrke, der i øjeblikket er stationeret i Abkhasien, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Georgien har taget officielle skridt til at anmode om en revision af rammerne for det nuværende fredsbevarende arrangement eller erstatning af den russiske fredsbevarende styrke, der i øjeblikket er stationeret i Abkhasien,

| H. | der henviser til, at FN's Generalforsamling den 15. maj 2008 vedtog en resolution A/RES/62/249, der anerkendte den ret, som flygtningene og de internt fordrevne og deres efterkommere har til at vende tilbage til Abkhasien uanset deres etniske tilhørsforhold, og understregede betydningen af at bevare flygtningenes og de internt fordrevnes ejendomsrettigheder, herunder ofrene for de rapporterede tilfælde af etnisk udrensning, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at FN's Generalforsamling den 15. maj 2008 vedtog en resolution A/RES/62/249, der anerkendte den ret, som flygtningene og de internt fordrevne og deres efterkommere har til at vende tilbage til Abkhasien uanset deres etniske tilhørsforhold, og understregede betydningen af at bevare flygtningenes og de internt fordrevnes ejendomsrettigheder, herunder ofrene for de rapporterede tilfælde af etnisk udrensning,

| I. | der henviser til, at myndighederne i Tbilisi har suspenderet de bilaterale samtaler med Moskva om Ruslands tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) i protest mod den russiske beslutning om at udvide samarbejdet med de selvproklamerede republikker Abkhasien og Sydossetien; der henviser til, at det russiske forbud mod import af georgisk vin og landbrugsvarer stadig gælder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at myndighederne i Tbilisi har suspenderet de bilaterale samtaler med Moskva om Ruslands tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) i protest mod den russiske beslutning om at udvide samarbejdet med de selvproklamerede republikker Abkhasien og Sydossetien; der henviser til, at det russiske forbud mod import af georgisk vin og landbrugsvarer stadig gælder,

| J. | der henviser til, at der den 5. januar 2008 blev afholdt en landsomfattende folkeafstemning i Georgien; der henviser til, at der på NATO's topmøde i Bukarest den 2.-4. april 2008 ikke blev fremlagt nogen handlingsplan for Georgiens medlemskab, men at der blev givet politisk tilsagn om et eventuelt medlemskab, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der den 5. januar 2008 blev afholdt en landsomfattende folkeafstemning i Georgien; der henviser til, at der på NATO's topmøde i Bukarest den 2.-4. april 2008 ikke blev fremlagt nogen handlingsplan for Georgiens medlemskab, men at der blev givet politisk tilsagn om et eventuelt medlemskab,

| K. | der henviser til, at Rusland giver abkhasere og sydossetere statsborgerskab og dermed mulighed for at benytte sig af aftalen mellem EU og Rusland om lempelse af visumreglerne, hvilket stiller georgiske statsborgere dårligere, da en lignende aftale mellem Georgien og EU endnu ikke er på plads, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Rusland giver abkhasere og sydossetere statsborgerskab og dermed mulighed for at benytte sig af aftalen mellem EU og Rusland om lempelse af visumreglerne, hvilket stiller georgiske statsborgere dårligere, da en lignende aftale mellem Georgien og EU endnu ikke er på plads,

| L. | der henviser til, at den internationale valgobservationsmission i Georgien, på trods af landets bestræbelser på at afholde parlamentsvalget den 21. maj 2008 i overensstemmelse med internationale normer, påviste visse problemer, som det er nødvendigt at afhjælpe, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den internationale valgobservationsmission i Georgien, på trods af landets bestræbelser på at afholde parlamentsvalget den 21. maj 2008 i overensstemmelse med internationale normer, påviste visse problemer, som det er nødvendigt at afhjælpe,

| 1. | udtrykker dyb bekymring over eskaleringen af situationen i Abkhasien og opfordrer alle parter til at afstå fra foranstaltninger, der kan gøre situationen endnu mere ustabil; opfordrer til en fornyet international indsats for at få parterne tilbage til en dialog og til at begynde på fredsprocessen igen med henblik på at nå frem til en samlet varig løsning; |
| --- | --- |

1.

udtrykker dyb bekymring over eskaleringen af situationen i Abkhasien og opfordrer alle parter til at afstå fra foranstaltninger, der kan gøre situationen endnu mere ustabil; opfordrer til en fornyet international indsats for at få parterne tilbage til en dialog og til at begynde på fredsprocessen igen med henblik på at nå frem til en samlet varig løsning;

| 2. | udtrykker sin dybe misbilligelse af Ruslands meddelelse om, at det vil etablere officielle forbindelser med institutioner under de separatistiske myndigheder i Sydossetien og Abkhasien; beklager i den forbindelse det russiske forsvarsministeriums afgørelse af 31. maj 2008 om at sende militære styrker til Abkhasien for at genetablere jernbane- og vejinfrastrukturen i denne oprørsregion i overensstemmelse med et dekret fra den russiske præsident; |
| --- | --- |

2.

udtrykker sin dybe misbilligelse af Ruslands meddelelse om, at det vil etablere officielle forbindelser med institutioner under de separatistiske myndigheder i Sydossetien og Abkhasien; beklager i den forbindelse det russiske forsvarsministeriums afgørelse af 31. maj 2008 om at sende militære styrker til Abkhasien for at genetablere jernbane- og vejinfrastrukturen i denne oprørsregion i overensstemmelse med et dekret fra den russiske præsident;

| 3. | bekræfter sin fulde støtte til Georgiens suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og opfordre Rusland til at tilbagekalde denne afgørelse, der underminerer de internationale fredsbestræbelser, som Rusland også deltager i; |
| --- | --- |

3.

bekræfter sin fulde støtte til Georgiens suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og opfordre Rusland til at tilbagekalde denne afgørelse, der underminerer de internationale fredsbestræbelser, som Rusland også deltager i;

| 4. | støtter de bestræbelser, der er blevet gjort for at forbedre situationen gennem forhandlinger mellem den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), præsident Saakashvili og den russiske udenrigsminister Sergey Viktorovich Lavrov; opfordrer indtrængende EU's særlige udsending i Sydkaukasus til at finde måder til at fremme en dialog mellem alle de berørte parter og til at forsøge at genoprette en vis grad af gensidig tillid; |
| --- | --- |

4.

støtter de bestræbelser, der er blevet gjort for at forbedre situationen gennem forhandlinger mellem den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), præsident Saakashvili og den russiske udenrigsminister Sergey Viktorovich Lavrov; opfordrer indtrængende EU's særlige udsending i Sydkaukasus til at finde måder til at fremme en dialog mellem alle de berørte parter og til at forsøge at genoprette en vis grad af gensidig tillid;

| 5. | opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til øjeblikkeligt at trække sine ekstra tropper ud af Abkhasien; mener, at rammerne for det nuværende fredsbevarende arrangement skal revideres, fordi de russiske tropper har mistet deres rolle som neutrale og upartiske fredsbevarende styrker, og efterlyser et stærkere europæisk engagement i disse fastlåste konflikter med henblik på at bringe fredsprocessen videre; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til øjeblikkeligt at trække sine ekstra tropper ud af Abkhasien; mener, at rammerne for det nuværende fredsbevarende arrangement skal revideres, fordi de russiske tropper har mistet deres rolle som neutrale og upartiske fredsbevarende styrker, og efterlyser et stærkere europæisk engagement i disse fastlåste konflikter med henblik på at bringe fredsprocessen videre;

| 6. | opfordrer Rådet til at overveje at øge den internationale tilstedeværelse i konfliktzonen ved at udsende en grænsemission under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), idet der kan tages udgangspunkt i de positive erfaringer, som EU's grænsebistandsmissions har haft ved den transdnestriske del af grænsen mellem Moldova og Ukraine, og foreslår, at medlemsstaterne påtager sig en mere aktiv rolle i UNOMIG; opfordrer FN til at styrke UNOMIG's mandat og ressourcer; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Rådet til at overveje at øge den internationale tilstedeværelse i konfliktzonen ved at udsende en grænsemission under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), idet der kan tages udgangspunkt i de positive erfaringer, som EU's grænsebistandsmissions har haft ved den transdnestriske del af grænsen mellem Moldova og Ukraine, og foreslår, at medlemsstaterne påtager sig en mere aktiv rolle i UNOMIG; opfordrer FN til at styrke UNOMIG's mandat og ressourcer;

| 7. | opfordrer FN's Sikkerhedsråd, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og andre internationale organisationer til at støtte den georgiske regerings forslag om nye alternative forhandlinger og fredsbevarende foranstaltninger, herunder gradvis oprettelse af virkeligt uafhængige internationale fredsbevarende styrker; |
| --- | --- |

7.

opfordrer FN's Sikkerhedsråd, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og andre internationale organisationer til at støtte den georgiske regerings forslag om nye alternative forhandlinger og fredsbevarende foranstaltninger, herunder gradvis oprettelse af virkeligt uafhængige internationale fredsbevarende styrker;

| 8. | opfordrer i denne forbindelse Rådet og Kommissionen til straks at tage spørgsmålet om Abkhasien og Sydossetien op med deres russiske modpart på det kommende topmøde mellem EU og Rusland og under forhandlingerne om en ny styrket partnerskabsaftale og opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til ikke at modsætte sig en eventuel mission, der som led i den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik sendes til området, herunder EU's deltagelse i civile og militære fredsbevarende operationer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer i denne forbindelse Rådet og Kommissionen til straks at tage spørgsmålet om Abkhasien og Sydossetien op med deres russiske modpart på det kommende topmøde mellem EU og Rusland og under forhandlingerne om en ny styrket partnerskabsaftale og opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til ikke at modsætte sig en eventuel mission, der som led i den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik sendes til området, herunder EU's deltagelse i civile og militære fredsbevarende operationer;

| 9. | anmoder om, at FN indleder en undersøgelse og en kontrol af, om alle resolutionerne fra FN's Sikkerhedsråd bliver overholdt nøje af alle aktører i konfliktzonen, herunder om der befinder sig tunge våben i området; |
| --- | --- |

9.

anmoder om, at FN indleder en undersøgelse og en kontrol af, om alle resolutionerne fra FN's Sikkerhedsråd bliver overholdt nøje af alle aktører i konfliktzonen, herunder om der befinder sig tunge våben i området;

| 10. | noterer sig udfaldet af parlamentsvalget den 21. maj 2008 og de internationale valgobservatørers vurdering af, at valgdagen i det store og hele forløb roligt og generelt blev vurderet positivt, og at der var blevet gjort betydelige fremskridt siden præsidentvalget i januar 2008; |
| --- | --- |

10.

noterer sig udfaldet af parlamentsvalget den 21. maj 2008 og de internationale valgobservatørers vurdering af, at valgdagen i det store og hele forløb roligt og generelt blev vurderet positivt, og at der var blevet gjort betydelige fremskridt siden præsidentvalget i januar 2008;

| 11. | understreger imidlertid, at der i tæt samarbejde med det internationale samfund bør gøres yderligere bestræbelser på at behandle og finde en løsning på alle de problemer, der blev påvist under valget, og som skyldtes inkonsekvent og ufuldstændig gennemførelse af OSCE's og Europarådets normer, samt på at forbedre og konsolidere Georgiens demokratiske resultater; opfordrer de georgiske myndigheder til at håndtere alle klager over valgprocessen på gennemsigtig vis og til at arbejde hen imod yderligere forbedringer, således at tilliden til valgprocessen kan øges yderligere; |
| --- | --- |

11.

understreger imidlertid, at der i tæt samarbejde med det internationale samfund bør gøres yderligere bestræbelser på at behandle og finde en løsning på alle de problemer, der blev påvist under valget, og som skyldtes inkonsekvent og ufuldstændig gennemførelse af OSCE's og Europarådets normer, samt på at forbedre og konsolidere Georgiens demokratiske resultater; opfordrer de georgiske myndigheder til at håndtere alle klager over valgprocessen på gennemsigtig vis og til at arbejde hen imod yderligere forbedringer, således at tilliden til valgprocessen kan øges yderligere;

| 12. | opfordrer alle de politiske styrker i Georgien til at respektere retsstatsprincippet, forpligte sig til at føre en konstruktiv dialog, indgå kompromiser og afholde sig fra yderligere polarisering af det georgiske samfund; anerkender, at manglen på tillid mellem regeringen og oppositionen hindrer yderligere demokratisk udvikling, og forventer, at alle politiske kræfter stræber efter at opnå en demokratisk politisk kultur, hvor der finder politiske debatter sted i parlamentet, og hvor politiske modstandere respekteres, og der føres en konstruktiv dialog med henblik på at støtte og konsolidere Georgiens skrøbelige demokratiske institutioner; |
| --- | --- |

12.

opfordrer alle de politiske styrker i Georgien til at respektere retsstatsprincippet, forpligte sig til at føre en konstruktiv dialog, indgå kompromiser og afholde sig fra yderligere polarisering af det georgiske samfund; anerkender, at manglen på tillid mellem regeringen og oppositionen hindrer yderligere demokratisk udvikling, og forventer, at alle politiske kræfter stræber efter at opnå en demokratisk politisk kultur, hvor der finder politiske debatter sted i parlamentet, og hvor politiske modstandere respekteres, og der føres en konstruktiv dialog med henblik på at støtte og konsolidere Georgiens skrøbelige demokratiske institutioner;

| 13. | støtter Georgiens ønsker om at fremskynde en proces til integration i Den Europæiske Union inden for rammerne af en udvidet europæisk naboskabspolitik; |
| --- | --- |

13.

støtter Georgiens ønsker om at fremskynde en proces til integration i Den Europæiske Union inden for rammerne af en udvidet europæisk naboskabspolitik;

| 14. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremskynde indledningen af forhandlinger om visumordningen mellem EU og Georgien med henblik på i nær fremtid at færdiggøre aftalen om lempelse af visumreglerne og tilbagetagelsesaftalen, således at det sikres, at statsborgere i Georgien ikke er dårligere stillet i forhold til personer med russisk pas i de separatistiske regioner; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremskynde indledningen af forhandlinger om visumordningen mellem EU og Georgien med henblik på i nær fremtid at færdiggøre aftalen om lempelse af visumreglerne og tilbagetagelsesaftalen, således at det sikres, at statsborgere i Georgien ikke er dårligere stillet i forhold til personer med russisk pas i de separatistiske regioner;

| 15. | glæder sig over Rådets konklusioner vedrørende den europæiske naboskabspolitik af 18. februar 2008 om behovet for at indlede forhandlinger om en bred og omfattende frihandelsaftale med ENP-partnerne, hvor dette er muligt; opfordrer Kommissionen til hurtigt at nå til enighed med Georgien om dets forventninger og at sikre sig et forhandlingsmandat fra medlemsstaterne; håber, at der under det franske formandskab vil ske yderligere fremskridt i denne sag; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over Rådets konklusioner vedrørende den europæiske naboskabspolitik af 18. februar 2008 om behovet for at indlede forhandlinger om en bred og omfattende frihandelsaftale med ENP-partnerne, hvor dette er muligt; opfordrer Kommissionen til hurtigt at nå til enighed med Georgien om dets forventninger og at sikre sig et forhandlingsmandat fra medlemsstaterne; håber, at der under det franske formandskab vil ske yderligere fremskridt i denne sag;

| 16. | glæder sig over oprettelsen af det nye underudvalg om retfærdighed, frihed og sikkerhed i forbindelse med ENP-handlingsplanen EU-Georgien med henblik på at udvide den bilaterale dialog og gennemføre ENP-handlingsplanen; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over oprettelsen af det nye underudvalg om retfærdighed, frihed og sikkerhed i forbindelse med ENP-handlingsplanen EU-Georgien med henblik på at udvide den bilaterale dialog og gennemføre ENP-handlingsplanen;

| 17. | håber, at Georgien vil gøre fuld brug af de supplerende finansieringsmuligheder under naboskabsinvesteringsfaciliteten, navnlig til projekter vedrørende infrastruktur, energi og miljøbeskyttelse, men opfordrer Kommissionen til at forstærke opmærksomheden på uddannelse, opbygning af demokrati og sociale spørgsmål; |
| --- | --- |

17.

håber, at Georgien vil gøre fuld brug af de supplerende finansieringsmuligheder under naboskabsinvesteringsfaciliteten, navnlig til projekter vedrørende infrastruktur, energi og miljøbeskyttelse, men opfordrer Kommissionen til at forstærke opmærksomheden på uddannelse, opbygning af demokrati og sociale spørgsmål;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne samt til Georgiens præsident og parlament, til OSCE, Europarådet og Den Russiske Føderations præsident og parlament. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne samt til Georgiens præsident og parlament, til OSCE, Europarådet og Den Russiske Føderations præsident og parlament.

---

(1)  EUT C 313 E af 20.12.2006, s. 429.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0572.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0538.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0016.

(5)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0017.

(6)  EFT L 205 af 4.8.1999, s. 3.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/11

---

Torsdag, den 5. juni 2008Årsrapport om FUSP

P6_TA(2008)0254

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) forelagt Europa-Parlamentet i medfør af afsnit G, punkt 43, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 — 2006 (2007/2219(INI))

2009/C 285 E/03

Europa-Parlamentet,

der henviser til årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de grundlæggende valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) forelagt Europa-Parlamentet i medfør af afsnit G, punkt 43, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 — 2006,

der henviser til EF-traktatens artikel 21,

der henviser til traktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (Lissabontraktaten), som blev undertegnet den 13. december 2007 i Lissabon, og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som blev proklameret den 12. december 2007,

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS), som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,

der henviser til den ovennævnte interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1),

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 14. december 2007 og dets opfordring til en hurtig afslutning af de nationale ratifikationsprocesser, således at Lissabontraktaten kan træde i kraft den 1. januar 2009,

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 15.-16. december 2005 om de finansielle overslag 2007-2013,

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om Lissabontraktaten (2), herunder udtalelsen herom af 22. januar 2008 fra Parlamentets Udenrigsudvalg,

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for Den Europæiske Unions almindelige budget — 2005 (3),

der henviser til sin beslutning af 16. november 2006 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi i forbindelse med ESFP (4),

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2006 om det nye finansielle udviklingsinstrument i forbindelse med millenniumudviklingsmålene (5),

der henviser til sine beslutninger af 10. maj og 14. november 2007 om topmøderne mellem EU og Rusland (6) og af 19. juni 2007 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Rusland (7),

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om forbedring af forbindelserne mellem EU og USA inden for rammerne af en transatlantisk partnerskabsaftale og om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (8), og til sin beslutning af 25. april 2007 om de transatlantiske forbindelser (9),

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om situationen i Mellemøsten (10),

der henviser til sin beslutning af 13. december 2007 om topmødet EU/Kina og dialogen om menneskerettigheder EU/Kina (11),

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om forbindelserne mellem EU og Afrika (12) og af 10. maj 2007 om Afrikas Horn: Et regionalt politisk EU-partnerskab til fremme af fred, sikkerhed og udvikling (13),

der henviser til sin beslutning af 10. maj 2007 om reformerne i den arabiske verden: Hvilken strategi skal EU følge? (14),

der henviser til sin beslutning af 27. april 2006 om et styrket partnerskab mellem Den Europæiske Union og Latinamerika (15),

der henviser til sin beslutning af 18. januar 2006 (16) og til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) af 10. marts 2008 om Afghanistan,

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2005 om konferencen om revision af traktaten om ikke-spredning af kernevåben i 2005 — kernevåben i Nordkorea og Iran (17), hvori det gøres klart, at EU vil følge princippet om»ingen indflydelse, ingen penge« i sine forbindelser med Den Koreanske Halvø;

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om Iran (18),

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om Kommissionens udkast til afgørelse om særlige foranstaltninger i 2007 vedrørende Irak (19),

der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (20),

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om begrænsning af den globale opvarmning til 2 °C — Bali-konferencen om klimaændringer og fremtidsudsigterne (COP 13 og COP/MOP 3) og af 29. november 2007 om handel og klimaændringer (21) samt til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 13-14. marts 2008 om klimaændring og energi og det dokument, der blev forelagt det af EU's højtstående repræsentant og Kommissionen om klimaændringer og international sikkerhed (22),

der henviser til sin beslutning af 12. december 2007 om bekæmpelse af terrorisme (23),

der henviser til sine beslutninger af 26. april 2007 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2006 og EU's menneskerettighedspolitik (24) og af 6. september 2007 om dialoger om menneskerettigheder og samråd om menneskerettigheder med tredjelande (25),

der henviser til sin beslutning af 13. december 2006 om institutionelle aspekter af EU's kapacitet til at integrere nye medlemsstater (26),

der henviser til sine beslutninger af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer i 2006-2007 (27) og af 15. november 2007 om styrkelse af den europæiske naboskabspolitik (28),

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (29),

der henviser til sin henstilling til Rådet af 25. oktober 2007 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Serbien (30),

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0189/2008),

| A. | der henviser til, at en klar definition af Unionens interesser er afgørende for at nå målene for Unionens optræden udadtil og navnlig dens udenrigspolitik, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en klar definition af Unionens interesser er afgørende for at nå målene for Unionens optræden udadtil og navnlig dens udenrigspolitik,

| B. | der henviser til, at der er behov for en større politisk enhed i Den Europæiske Union for at styrke FUSP og gøre den mere effektiv, da Den Europæiske Unions troværdighed som global aktør i modsat fald risikerer at blive undergravet, således som det er sket i forbindelse med EU's håndtering af Kina, Rusland, Irak, Afghanistan, Cuba og energisikkerheden; der henviser til, at der er håb om, at Lissabontraktaten og den styrkede rolle til den højtstående repræsentant vil gøre det lettere at udarbejde en mere fremsynet og langsigtet udenrigspolitisk strategi og at etablere en omfattende model med støtte fra alle medlemsstater, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er behov for en større politisk enhed i Den Europæiske Union for at styrke FUSP og gøre den mere effektiv, da Den Europæiske Unions troværdighed som global aktør i modsat fald risikerer at blive undergravet, således som det er sket i forbindelse med EU's håndtering af Kina, Rusland, Irak, Afghanistan, Cuba og energisikkerheden; der henviser til, at der er håb om, at Lissabontraktaten og den styrkede rolle til den højtstående repræsentant vil gøre det lettere at udarbejde en mere fremsynet og langsigtet udenrigspolitisk strategi og at etablere en omfattende model med støtte fra alle medlemsstater,

| C. | der henviser til, at Lissabontraktaten helt klart forbedrer de gældende FUSP-ordninger og dermed styrker Unionens internationale profil og forbedrer dens effektivitet; der henviser til, at der ikke desto mindre er behov for yderligere anstrengelser for at strømline beslutningsprocessen vedrørende udenrigspolitikken med henblik på at fjerne vetoretten og indføre afstemning med kvalificeret flertal, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Lissabontraktaten helt klart forbedrer de gældende FUSP-ordninger og dermed styrker Unionens internationale profil og forbedrer dens effektivitet; der henviser til, at der ikke desto mindre er behov for yderligere anstrengelser for at strømline beslutningsprocessen vedrørende udenrigspolitikken med henblik på at fjerne vetoretten og indføre afstemning med kvalificeret flertal,

| D. | der henviser til, at presset fra kriser og konflikter uden for EU's grænser og behovet for at håndtere alarmerende nye udfordringer som følge af den hastige klimaændring giver anledning til at foreslå et bredere perspektiv for FUSP, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at presset fra kriser og konflikter uden for EU's grænser og behovet for at håndtere alarmerende nye udfordringer som følge af den hastige klimaændring giver anledning til at foreslå et bredere perspektiv for FUSP,

| E. | der henviser til, at FUSP og den kommende fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) for at være troværdige skal tildeles ressourcer i overensstemmelse med deres ambitioner og specifikke mål; der henviser til, at en betydelig forøgelse af ressourcerne i den forbindelse betragtes som nødvendig under midtvejsrevisionen af de finansielle overslag i 2009 og fra andre finansielle kilder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FUSP og den kommende fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) for at være troværdige skal tildeles ressourcer i overensstemmelse med deres ambitioner og specifikke mål; der henviser til, at en betydelig forøgelse af ressourcerne i den forbindelse betragtes som nødvendig under midtvejsrevisionen af de finansielle overslag i 2009 og fra andre finansielle kilder,

Principper

| 1. | er af den opfattelse, at FUSP, herunder den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), fra første færd har været med til at styrke den europæiske identitet og EU's rolle som global aktør; |
| --- | --- |

1.

er af den opfattelse, at FUSP, herunder den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), fra første færd har været med til at styrke den europæiske identitet og EU's rolle som global aktør;

| 2. | mener ikke desto mindre, at EU's rolle i verden ikke står i et rimeligt forhold til dets potentiale og til den europæiske offentligheds forventninger på grund af medlemsstaternes manglende vilje til at vedtage de nødvendige og uundværlige reformer med det formål at forbedre udenrigspolitikkens effektivitet, sammenhæng og ansvarlighed; |
| --- | --- |

2.

mener ikke desto mindre, at EU's rolle i verden ikke står i et rimeligt forhold til dets potentiale og til den europæiske offentligheds forventninger på grund af medlemsstaternes manglende vilje til at vedtage de nødvendige og uundværlige reformer med det formål at forbedre udenrigspolitikkens effektivitet, sammenhæng og ansvarlighed;

| 3. | mener, at eftersom Den Europæiske Union er et værdibaseret fællesskab, er den nødt til at opretholde sine høje standarder i sine forbindelser med tredjelande for at fremstå som en troværdig global aktør, og at FUSP derfor skal bygge på de værdier, som Den Europæiske Union og dens medlemsstater værner om, navnlig demokrati, retsstaten og overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som samtidig skal være hovedmålsætninger for FUSP; |
| --- | --- |

3.

mener, at eftersom Den Europæiske Union er et værdibaseret fællesskab, er den nødt til at opretholde sine høje standarder i sine forbindelser med tredjelande for at fremstå som en troværdig global aktør, og at FUSP derfor skal bygge på de værdier, som Den Europæiske Union og dens medlemsstater værner om, navnlig demokrati, retsstaten og overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som samtidig skal være hovedmålsætninger for FUSP;

| 4. | påpeger i denne forbindelse, at EU's stærke energimæssige afhængighed af ikke-demokratiske lande alvorligt undergraver sammenhængen, gennemslagskraften og bæredygtigheden i den fælles udenrigspolitik; |
| --- | --- |

4.

påpeger i denne forbindelse, at EU's stærke energimæssige afhængighed af ikke-demokratiske lande alvorligt undergraver sammenhængen, gennemslagskraften og bæredygtigheden i den fælles udenrigspolitik;

| 5. | er overbevist om, at Den Europæiske Union kun kan gøre en forskel og føre en egentlig, effektiv og troværdig FUSP, hvis den klart definerer sine fælles mål, giver sig selv de fornødne instrumenter og dermed sikrer konsistens mellem mål og midler, taler med en stemme og drager nytte af den stærke demokratiske legitimitet, som Parlamentets kontrolfunktion sikrer; mener samtidig, at FUSP's centrale mål kun kan nås, hvis Parlamentet selv taler med én stemme og i denne forbindelse opmuntrer til en klarere afgrænsning af kompetencer mellem dets specialiserede organer i forbindelse med FUSP, fra et tematisk og geografisk perspektiv; |
| --- | --- |

5.

er overbevist om, at Den Europæiske Union kun kan gøre en forskel og føre en egentlig, effektiv og troværdig FUSP, hvis den klart definerer sine fælles mål, giver sig selv de fornødne instrumenter og dermed sikrer konsistens mellem mål og midler, taler med en stemme og drager nytte af den stærke demokratiske legitimitet, som Parlamentets kontrolfunktion sikrer; mener samtidig, at FUSP's centrale mål kun kan nås, hvis Parlamentet selv taler med én stemme og i denne forbindelse opmuntrer til en klarere afgrænsning af kompetencer mellem dets specialiserede organer i forbindelse med FUSP, fra et tematisk og geografisk perspektiv;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at høre deres EU-partnere og den højtstående repræsentant, inden de vedtager strategiske beslutninger på det udenrigspolitiske område, særligt i multilaterale organisationer, så deres holdninger til strategiske beslutninger i det mindste er sammenhængende, konvergente og kompatible og ikke påvirker sammenhængen og samhørigheden i EU's optræden udadtil eller undergraver EU's troværdighed som global aktør over for tredjelande; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at høre deres EU-partnere og den højtstående repræsentant, inden de vedtager strategiske beslutninger på det udenrigspolitiske område, særligt i multilaterale organisationer, så deres holdninger til strategiske beslutninger i det mindste er sammenhængende, konvergente og kompatible og ikke påvirker sammenhængen og samhørigheden i EU's optræden udadtil eller undergraver EU's troværdighed som global aktør over for tredjelande;

Årsrapporten om FUSP 2006 og forbindelserne mellem EU-institutionerne

| 7. | tager årsrapporten 2006 om FUSP fra Rådet til efterretning; |
| --- | --- |

7.

tager årsrapporten 2006 om FUSP fra Rådet til efterretning;

| 8. | anerkender forbedringer i rapportens struktur, særligt inddragelsen af mere fremadrettet planlægning og beskrivelsen af aktiviteter, der er i gennemført i det forgangne år, men forventer samtidig, at Rådet i sin næste årsrapport inddrager relevante beslutninger og/eller henstillinger, som Parlamentet har vedtaget; |
| --- | --- |

8.

anerkender forbedringer i rapportens struktur, særligt inddragelsen af mere fremadrettet planlægning og beskrivelsen af aktiviteter, der er i gennemført i det forgangne år, men forventer samtidig, at Rådet i sin næste årsrapport inddrager relevante beslutninger og/eller henstillinger, som Parlamentet har vedtaget;

| 9. | er af den opfattelse, at Parlamentet mere systematisk bør vedtage holdninger i hver enkelt fase af beslutningsprocessen i forbindelse med FUSP og ESFP; tilråder, at fælles holdninger og fælles aktioner, hvor det er hensigtsmæssigt, tager højde for og indeholder henvisninger til de holdninger, som Parlamentet har vedtaget, med henblik på at styrke deres demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

9.

er af den opfattelse, at Parlamentet mere systematisk bør vedtage holdninger i hver enkelt fase af beslutningsprocessen i forbindelse med FUSP og ESFP; tilråder, at fælles holdninger og fælles aktioner, hvor det er hensigtsmæssigt, tager højde for og indeholder henvisninger til de holdninger, som Parlamentet har vedtaget, med henblik på at styrke deres demokratiske legitimitet;

| 10. | anerkender, at der er opnået betydelige fremskridt i forbindelserne mellem Rådet og Parlamentet, navnlig gennem etableringen af nye og mere fleksible kommunikationskanaler; mener dog, at Parlamentet må indtage en mere fast holdning til de diskuterede spørgsmål, som systematisk bør behandles i Rådet; påpeger, at der også er opnået fremskridt gennem den øgede kontakt mellem institutionerne, herunder løbende drøftelser med den højtstående repræsentant og hyppigere tilstedeværelse af EU's særlige repræsentanter og andre højtstående embedsmænd i Parlamentet; mener imidlertid, at der er plads til yderligere fremskridt, særligt i forhold til tidspunktet for sådanne tilstedeværelser, som også bør afspejle Parlamentets og dets kompetente organers dagsorden; |
| --- | --- |

10.

anerkender, at der er opnået betydelige fremskridt i forbindelserne mellem Rådet og Parlamentet, navnlig gennem etableringen af nye og mere fleksible kommunikationskanaler; mener dog, at Parlamentet må indtage en mere fast holdning til de diskuterede spørgsmål, som systematisk bør behandles i Rådet; påpeger, at der også er opnået fremskridt gennem den øgede kontakt mellem institutionerne, herunder løbende drøftelser med den højtstående repræsentant og hyppigere tilstedeværelse af EU's særlige repræsentanter og andre højtstående embedsmænd i Parlamentet; mener imidlertid, at der er plads til yderligere fremskridt, særligt i forhold til tidspunktet for sådanne tilstedeværelser, som også bør afspejle Parlamentets og dets kompetente organers dagsorden;

| 11. | glæder sig over den stigende erkendelse af, at legitimiteten og sammenhængen i FUSP/ESFP i høj grad afhænger af en større vilje fra den højtstående repræsentants og dennes tjenestegrenes side til at samarbejde med Parlamentet og af Rådets formandskabs beredvillighed til at inddrage Parlamentet; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over den stigende erkendelse af, at legitimiteten og sammenhængen i FUSP/ESFP i høj grad afhænger af en større vilje fra den højtstående repræsentants og dennes tjenestegrenes side til at samarbejde med Parlamentet og af Rådets formandskabs beredvillighed til at inddrage Parlamentet;

Parlamentets prioriteringer vedrørende visse horisontale aspekter i 2008

| 12. | foreslår, at der i 2008 prioriteres et begrænset antal områder, som lægger sig tættere op ad de europæiske borgeres bekymringer og deres forventninger til den rolle, som EU bør spille på den internationale scene; |
| --- | --- |

12.

foreslår, at der i 2008 prioriteres et begrænset antal områder, som lægger sig tættere op ad de europæiske borgeres bekymringer og deres forventninger til den rolle, som EU bør spille på den internationale scene;

| 13. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til i fællesskab og med større hast at tage fat på de problemer, der presser sig på i Europa, herunder terrorisme, organiseret kriminalitet, fremme af sikkerheden gennem samarbejde og udvikling, herunder energiforsyningssikkerhed, klimaændringer, bæredygtig udvikling, forbedring af stabiliteten i naboregionerne, krisestyring, konfliktforebyggelse og konfliktløsning, ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, migrationsforvaltning og fremme af menneskerettigheder og borgerrettigheder; glæder sig over rapporten fra Kommissionen og den højtstående repræsentant til Det Europæiske Råd om klimaændringer og international sikkerhed; opfordrer Rådet til at gennemgå rapporten og fremsende anbefalinger om hensigtsmæssig opfølgning; understreger vigtigheden af den eksterne dimension, der er grundstenen for etableringen af et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til i fællesskab og med større hast at tage fat på de problemer, der presser sig på i Europa, herunder terrorisme, organiseret kriminalitet, fremme af sikkerheden gennem samarbejde og udvikling, herunder energiforsyningssikkerhed, klimaændringer, bæredygtig udvikling, forbedring af stabiliteten i naboregionerne, krisestyring, konfliktforebyggelse og konfliktløsning, ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, migrationsforvaltning og fremme af menneskerettigheder og borgerrettigheder; glæder sig over rapporten fra Kommissionen og den højtstående repræsentant til Det Europæiske Råd om klimaændringer og international sikkerhed; opfordrer Rådet til at gennemgå rapporten og fremsende anbefalinger om hensigtsmæssig opfølgning; understreger vigtigheden af den eksterne dimension, der er grundstenen for etableringen af et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 14. | opfordrer den højtstående repræsentant til at vurdere de fremskridt, der er opnået, og eventuelle mangler i gennemførelsen af ESS siden 2003, herunder forslag til at forbedre og supplere ESS; mener, at respekten for folkeretten, effektiv multilateralisme, menneskers sikkerhed, borgernes globale ret til beskyttelse, konfliktforebyggelse, nedrustning og de internationale institutioners rolle bør udgøre de vejledende principper for EU's optræden udadtil; er af den opfattelse, at en sådan evaluering bør danne grundlag for en bredere offentlig politisk debat; understreger, at en kommende vurdering af ESS bør udføres i tæt samarbejde med alle EU-institutioner, herunder Europa-Parlamentet, og med de nationale parlamenter; er af den opfattelse, at ESS bør ajourføres, navnlig med henblik på at inkludere en grundig analyse af NATO's nuværende mission og fremtidige retning og NATO's forhold til EU på strategisk og operationelt niveau, samt en analyse af omkostninger, formål og sikkerhedsmæssige følgevirkninger af eventuelle yderligere NATO-udvidelser; opfordrer Det Europæiske Råd til for første gang at formulere en samlet holdning til EU-NATO-politikken, som ikke blot vil genoplive de transatlantiske forbindelser, men også støtte en snarlig udvikling af EU's sikkerheds- og forsvarspolitik som fastsat i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

14.

opfordrer den højtstående repræsentant til at vurdere de fremskridt, der er opnået, og eventuelle mangler i gennemførelsen af ESS siden 2003, herunder forslag til at forbedre og supplere ESS; mener, at respekten for folkeretten, effektiv multilateralisme, menneskers sikkerhed, borgernes globale ret til beskyttelse, konfliktforebyggelse, nedrustning og de internationale institutioners rolle bør udgøre de vejledende principper for EU's optræden udadtil; er af den opfattelse, at en sådan evaluering bør danne grundlag for en bredere offentlig politisk debat; understreger, at en kommende vurdering af ESS bør udføres i tæt samarbejde med alle EU-institutioner, herunder Europa-Parlamentet, og med de nationale parlamenter; er af den opfattelse, at ESS bør ajourføres, navnlig med henblik på at inkludere en grundig analyse af NATO's nuværende mission og fremtidige retning og NATO's forhold til EU på strategisk og operationelt niveau, samt en analyse af omkostninger, formål og sikkerhedsmæssige følgevirkninger af eventuelle yderligere NATO-udvidelser; opfordrer Det Europæiske Råd til for første gang at formulere en samlet holdning til EU-NATO-politikken, som ikke blot vil genoplive de transatlantiske forbindelser, men også støtte en snarlig udvikling af EU's sikkerheds- og forsvarspolitik som fastsat i Lissabontraktaten;

| 15. | opfordrer Rådet til at overveje at oprette hensigtsmæssige strukturer og procedurer og forbedre de eksisterende, således at EU udvikler sin kapacitet til at reagere hurtigt i krisesituationer; opfordrer også til udvikling af en retlig ramme, som definerer retten til at intervenere og forpligtelsen til at beskytte i krisesituationer, herunder beslutningsprocedurerne og ansvarsfordelingen i sådanne situationer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Rådet til at overveje at oprette hensigtsmæssige strukturer og procedurer og forbedre de eksisterende, således at EU udvikler sin kapacitet til at reagere hurtigt i krisesituationer; opfordrer også til udvikling af en retlig ramme, som definerer retten til at intervenere og forpligtelsen til at beskytte i krisesituationer, herunder beslutningsprocedurerne og ansvarsfordelingen i sådanne situationer;

| 16. | er af den opfattelse, at betydningen af energiforsyningssikkerhedens udenrigspolitiske dimension, herunder Unionens afhængighed af energi og andre strategiske forsyninger fra ustabile og udemokratiske lande og regioner, vil blive stadig større; anbefaler stor diversificering af energikilder og energitransportruter og øget energieffektivitet samt solidaritet mellem medlemsstaterne inden for energipolitikken; beklager medlemsstaternes ukoordinerede indgåelse af bilaterale energiaftaler, som undergraver Unionens og andre medlemsstaters interesser og sætter spørgsmålstegn ved deres strategiske projekter; understreger i denne forbindelse Nabuccorørledningens strategiske betydning for Den Europæiske Unions energiforsyningssikkerhed og opfordrer Kommissionen og Rådet til at mobilisere alle kræfter for at sikre en vellykket gennemførelse af dette projekt så hurtigt som muligt; gentager sin opfordring til, at der oprettes en post som højtstående embedsmand med ansvar for den eksterne energipolitik under den kommende højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, som vil få ansvar for at samordne Unionens aktiviteter på dette område; beklager, at Rådet og Kommissionen ikke har svaret på Parlamentets ovennævnte beslutning af 26. september 2007; |
| --- | --- |

16.

er af den opfattelse, at betydningen af energiforsyningssikkerhedens udenrigspolitiske dimension, herunder Unionens afhængighed af energi og andre strategiske forsyninger fra ustabile og udemokratiske lande og regioner, vil blive stadig større; anbefaler stor diversificering af energikilder og energitransportruter og øget energieffektivitet samt solidaritet mellem medlemsstaterne inden for energipolitikken; beklager medlemsstaternes ukoordinerede indgåelse af bilaterale energiaftaler, som undergraver Unionens og andre medlemsstaters interesser og sætter spørgsmålstegn ved deres strategiske projekter; understreger i denne forbindelse Nabuccorørledningens strategiske betydning for Den Europæiske Unions energiforsyningssikkerhed og opfordrer Kommissionen og Rådet til at mobilisere alle kræfter for at sikre en vellykket gennemførelse af dette projekt så hurtigt som muligt; gentager sin opfordring til, at der oprettes en post som højtstående embedsmand med ansvar for den eksterne energipolitik under den kommende højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, som vil få ansvar for at samordne Unionens aktiviteter på dette område; beklager, at Rådet og Kommissionen ikke har svaret på Parlamentets ovennævnte beslutning af 26. september 2007;

| 17. | beklager, at der ikke er sket fremskridt hen mod en fælles europæisk udenrigspolitik i energispørgsmål, og beklager visse medlemsstaters bilaterale handlinger, som svækker Den Europæiske Unions forhandlingsstyrke og bestræbelserne for en fælles udenrigspolitik i energispørgsmål betydeligt; gentager, at en sådan politik skal bygge på solidaritet og understøttes af et effektivt og godt sammenkoblet indre marked, som er forsynet med alle nødvendige redskaber til at imødegå monopoladfærd og politisk motiveret ikke-kommerciel adfærd, som kan true Fællesskabets energiforsyningssikkerhed; glæder sig derfor over og støtter varmt tredjelandsklausulen i den tredje energipakke; |
| --- | --- |

17.

beklager, at der ikke er sket fremskridt hen mod en fælles europæisk udenrigspolitik i energispørgsmål, og beklager visse medlemsstaters bilaterale handlinger, som svækker Den Europæiske Unions forhandlingsstyrke og bestræbelserne for en fælles udenrigspolitik i energispørgsmål betydeligt; gentager, at en sådan politik skal bygge på solidaritet og understøttes af et effektivt og godt sammenkoblet indre marked, som er forsynet med alle nødvendige redskaber til at imødegå monopoladfærd og politisk motiveret ikke-kommerciel adfærd, som kan true Fællesskabets energiforsyningssikkerhed; glæder sig derfor over og støtter varmt tredjelandsklausulen i den tredje energipakke;

| 18. | gentager, at terrorisme, der anvendes af ikke-demokratier og terrororganisationer, udgør en af de største trusler mod EU's sikkerhed, og glæder sig i denne forbindelse over EU's koordinator for bekæmpelse af terrors anstrengelser for at konsolidere gennemførelsen af EU's strategi for bekæmpelse af terror; understreger, at bekæmpelsen af terrorisme skal foregå med behørig respekt for de universelle demokratiske værdier, retsstaten, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og beskyttelsen heraf i tæt samarbejde med internationale partnere og i overensstemmelse med De Forenede Nationers (FN) fastlagte strategi; mener, at et effektivt samarbejde om terrorbekæmpelse skal prioriteres højt i EU's forbindelser med tredjelande; |
| --- | --- |

18.

gentager, at terrorisme, der anvendes af ikke-demokratier og terrororganisationer, udgør en af de største trusler mod EU's sikkerhed, og glæder sig i denne forbindelse over EU's koordinator for bekæmpelse af terrors anstrengelser for at konsolidere gennemførelsen af EU's strategi for bekæmpelse af terror; understreger, at bekæmpelsen af terrorisme skal foregå med behørig respekt for de universelle demokratiske værdier, retsstaten, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og beskyttelsen heraf i tæt samarbejde med internationale partnere og i overensstemmelse med De Forenede Nationers (FN) fastlagte strategi; mener, at et effektivt samarbejde om terrorbekæmpelse skal prioriteres højt i EU's forbindelser med tredjelande;

| 19. | gentager vigtigheden af en ordentlig migrationsforvaltning; mener derfor, at det er afgørende at sikre samarbejde med såvel oprindelses- som transitlande og at tilskynde til dette ved at anvende en positiv konditionalitetspolitik; påpeger behovet for at afværge ulovlig immigration og bekæmpe de grupper, der står bag; |
| --- | --- |

19.

gentager vigtigheden af en ordentlig migrationsforvaltning; mener derfor, at det er afgørende at sikre samarbejde med såvel oprindelses- som transitlande og at tilskynde til dette ved at anvende en positiv konditionalitetspolitik; påpeger behovet for at afværge ulovlig immigration og bekæmpe de grupper, der står bag;

| 20. | gentager, at styrkelse af det globale lederskab, internationale institutioner og værdien af folkeretten fortsat er af afgørende interesse for Unionens optræden udadtil; fremhæver i den forbindelse den vigtige rolle, som FN skal spille til støtte for effektiv multilateralisme, og understreger, at Unionen skal stå sammen, når den opfordrer sine partnere til at fortsætte udviklingen og konsolideringen af demokrati, menneskerettigheder og retsstaten som et fælles grundlag for en fremgangsrig og sikker verden; bekræfter sin støtte til FN's millenniumudviklingsmål, og herunder særligt den globale kamp mod fattigdom; |
| --- | --- |

20.

gentager, at styrkelse af det globale lederskab, internationale institutioner og værdien af folkeretten fortsat er af afgørende interesse for Unionens optræden udadtil; fremhæver i den forbindelse den vigtige rolle, som FN skal spille til støtte for effektiv multilateralisme, og understreger, at Unionen skal stå sammen, når den opfordrer sine partnere til at fortsætte udviklingen og konsolideringen af demokrati, menneskerettigheder og retsstaten som et fælles grundlag for en fremgangsrig og sikker verden; bekræfter sin støtte til FN's millenniumudviklingsmål, og herunder særligt den globale kamp mod fattigdom;

| 21. | mener, at der i arbejdet for globalt lederskab skal tages særligt hensyn til den rolle, som statslige formuefonde og tilsvarende statslige økonomiske aktører spiller, idet disse skal opfordres til at arbejde med maksimal gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

21.

mener, at der i arbejdet for globalt lederskab skal tages særligt hensyn til den rolle, som statslige formuefonde og tilsvarende statslige økonomiske aktører spiller, idet disse skal opfordres til at arbejde med maksimal gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 22. | anser det for vigtigt, at EU gør en større indsats for at forbedre og konsolidere sine politikker til fremme af demokrati på verdensplan; mener derfor, at det er afgørende at gøre en sådan støtte til et centralt element i FUSP og at sikre sammenhæng mellem EU-institutionernes og medlemsstaternes aktioner; |
| --- | --- |

22.

anser det for vigtigt, at EU gør en større indsats for at forbedre og konsolidere sine politikker til fremme af demokrati på verdensplan; mener derfor, at det er afgørende at gøre en sådan støtte til et centralt element i FUSP og at sikre sammenhæng mellem EU-institutionernes og medlemsstaternes aktioner;

| 23. | fastholder behovet for effektiv gennemførelse af menneskerettighedsklausuler og bestemmelser om ikke-spredning og antiterrorisme samt indføjelsen af en klausul om energiforsyningssikkerhed i aftaler med tredjelande med henblik på at sikre sammenhæng og effektivitet i EU's eksterne politikker; |
| --- | --- |

23.

fastholder behovet for effektiv gennemførelse af menneskerettighedsklausuler og bestemmelser om ikke-spredning og antiterrorisme samt indføjelsen af en klausul om energiforsyningssikkerhed i aftaler med tredjelande med henblik på at sikre sammenhæng og effektivitet i EU's eksterne politikker;

| 24. | insisterer på behovet for at fortsætte presset for at få gennemført EU's strategi mod masseødelæggelsesvåben på internationalt plan, for at arbejde aktivt for at bibeholde det eksisterende våbenkontrol- og nedrustningssystem, navnlig for ikrafttrædelsen af traktaten om et fuldstændigt forbud mod atomprøvesprængninger, for en konsekvent gennemførelse og grundig overvågning af konventionen om forbud mod kemiske våben, et internationalt forbud mod klyngebomber samt en generel anvendelse af Ottawakonventionen om forbud mod landminer, at fremhæve initiativer vedrørende kontrol med handel med håndvåben og andre nedrustningsinitiativer og spørgsmål vedrørende ikke-spredning, at styrke multilaterale ikke-spredningsaftaler samt at stille de nødvendige midler til rådighed for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben; opfordrer EU og medlemsstaterne til at spille en positiv og effektiv rolle for at overvinde dødvandet i Genèvekonferencen om nedrustning og tage skridt til at sikre, at forhandlingerne munder ud i en ikke-diskriminerende, multilateral, international og effektivt kontrollerbar traktat, som forbyder produktion af fissile materialer til atomvåben; |
| --- | --- |

24.

insisterer på behovet for at fortsætte presset for at få gennemført EU's strategi mod masseødelæggelsesvåben på internationalt plan, for at arbejde aktivt for at bibeholde det eksisterende våbenkontrol- og nedrustningssystem, navnlig for ikrafttrædelsen af traktaten om et fuldstændigt forbud mod atomprøvesprængninger, for en konsekvent gennemførelse og grundig overvågning af konventionen om forbud mod kemiske våben, et internationalt forbud mod klyngebomber samt en generel anvendelse af Ottawakonventionen om forbud mod landminer, at fremhæve initiativer vedrørende kontrol med handel med håndvåben og andre nedrustningsinitiativer og spørgsmål vedrørende ikke-spredning, at styrke multilaterale ikke-spredningsaftaler samt at stille de nødvendige midler til rådighed for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben; opfordrer EU og medlemsstaterne til at spille en positiv og effektiv rolle for at overvinde dødvandet i Genèvekonferencen om nedrustning og tage skridt til at sikre, at forhandlingerne munder ud i en ikke-diskriminerende, multilateral, international og effektivt kontrollerbar traktat, som forbyder produktion af fissile materialer til atomvåben;

Parlamentets prioriteringer i de geografiske områder i 2008

| 25. | er af den opfattelse, at Unionens udvidelsesproces på grundlag af EU-traktatens artikel 49 fortsat bør prioriteres højt i den fælles udenrigspolitik og bør baseres på Unionens evne til at optage nye medlemsstater (under hensyntagen til udvidelsens indvirkning på dens institutioner, finansielle ressourcer og mulighed for at forfølge sine politiske mål); |
| --- | --- |

25.

er af den opfattelse, at Unionens udvidelsesproces på grundlag af EU-traktatens artikel 49 fortsat bør prioriteres højt i den fælles udenrigspolitik og bør baseres på Unionens evne til at optage nye medlemsstater (under hensyntagen til udvidelsens indvirkning på dens institutioner, finansielle ressourcer og mulighed for at forfølge sine politiske mål);

| 26. | mener i tråd med Rådets holdning i dets årsrapport 2006, at stabilitet på Vestbalkan bør være EU's topprioritet i 2008; lægger derfor meget stor vægt på en mangedobling af indsatsen for at bringe Vestbalkan tættere på EU, bl.a. gennem indførelsen af visumfri indrejse, øget regionalt samarbejde på områder som handel, transport og energi samt de vestbalkanske landes deltagelse i fællesskabsprogrammer; mener, at den større vægt på økonomiske og sociale spørgsmål, som dette indebærer, vil lette og understøtte disse landes forberedelse til optagelse i EU i overensstemmelse med Thessaloniki-dagsordenen; understreger vigtigheden af at inddrage civilsamfundet i tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

26.

mener i tråd med Rådets holdning i dets årsrapport 2006, at stabilitet på Vestbalkan bør være EU's topprioritet i 2008; lægger derfor meget stor vægt på en mangedobling af indsatsen for at bringe Vestbalkan tættere på EU, bl.a. gennem indførelsen af visumfri indrejse, øget regionalt samarbejde på områder som handel, transport og energi samt de vestbalkanske landes deltagelse i fællesskabsprogrammer; mener, at den større vægt på økonomiske og sociale spørgsmål, som dette indebærer, vil lette og understøtte disse landes forberedelse til optagelse i EU i overensstemmelse med Thessaloniki-dagsordenen; understreger vigtigheden af at inddrage civilsamfundet i tiltrædelsesprocessen;

| 27. | er af den opfattelse, at dialogen med Serbien bør intensiveres, og at der bør tages konkrete skridt til at bekræfte landets udsigt til EU-medlemskab; anser underskrivelsen af stabilitets- og associeringsaftalen for et meget konkret skridt mod Serbiens tiltrædelse til EU i fremtiden; tilskynder til væsentlige bistandsforanstaltninger, gennemførelse af gensidigt indgåede forpligtelser og samarbejdsforanstaltninger, herunder en køreplan for en liberalisering af reglerne for udstedelse af visa; mener, at der bør lægges særlig vægt på at styrke båndene til alle demokratiske parter og civilsamfundet på områder af fælles interesse; mener, at EU bør udvikle passende politikker og iværksætte passende processer for at undgå, at Serbien isoleres; |
| --- | --- |

27.

er af den opfattelse, at dialogen med Serbien bør intensiveres, og at der bør tages konkrete skridt til at bekræfte landets udsigt til EU-medlemskab; anser underskrivelsen af stabilitets- og associeringsaftalen for et meget konkret skridt mod Serbiens tiltrædelse til EU i fremtiden; tilskynder til væsentlige bistandsforanstaltninger, gennemførelse af gensidigt indgåede forpligtelser og samarbejdsforanstaltninger, herunder en køreplan for en liberalisering af reglerne for udstedelse af visa; mener, at der bør lægges særlig vægt på at styrke båndene til alle demokratiske parter og civilsamfundet på områder af fælles interesse; mener, at EU bør udvikle passende politikker og iværksætte passende processer for at undgå, at Serbien isoleres;

| 28. | henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 18. februar 2008, hvor Rådet noterede sig, at Kosovos forsamling den 17. februar 2008 vedtog en resolution, der erklærer Kosovo uafhængigt, og hvor Rådet endvidere foreslog, at medlemsstaterne i overensstemmelse med national praksis og folkeretten vil tage stilling til deres forbindelser med Kosovo; |
| --- | --- |

28.

henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 18. februar 2008, hvor Rådet noterede sig, at Kosovos forsamling den 17. februar 2008 vedtog en resolution, der erklærer Kosovo uafhængigt, og hvor Rådet endvidere foreslog, at medlemsstaterne i overensstemmelse med national praksis og folkeretten vil tage stilling til deres forbindelser med Kosovo;

| 29. | mener, at Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX Kosovo) skal beskytte nationale mindretals interesser som fastsat i Ahtisaariplanen for at bevare områdets multietniske karakter, opbygge tillid mellem etniske samfund, beskytte den kulturelle, religiøse og historiske arv, konsolidere retsstaten og fremme økonomisk udvikling; mener, at det er det lokale ejerskab til disse bestræbelser, der vil sikre en vellykket overgang og en bæredygtig social, politisk og økonomisk udvikling i Kosovo; udtrykker sin bekymring over det nuværende dødvande i forhandlingerne om overførsel af ansvar fra FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK) til EULEX; opfordrer medlemsstaterne til at yde en fælles indsats i FN med henblik på at sikre anerkendelse af EULEX-missionen som en del af den internationale civile tilstedeværelse i Kosovo under FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999); |
| --- | --- |

29.

mener, at Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX Kosovo) skal beskytte nationale mindretals interesser som fastsat i Ahtisaariplanen for at bevare områdets multietniske karakter, opbygge tillid mellem etniske samfund, beskytte den kulturelle, religiøse og historiske arv, konsolidere retsstaten og fremme økonomisk udvikling; mener, at det er det lokale ejerskab til disse bestræbelser, der vil sikre en vellykket overgang og en bæredygtig social, politisk og økonomisk udvikling i Kosovo; udtrykker sin bekymring over det nuværende dødvande i forhandlingerne om overførsel af ansvar fra FN's midlertidige administrative mission i Kosovo (UNMIK) til EULEX; opfordrer medlemsstaterne til at yde en fælles indsats i FN med henblik på at sikre anerkendelse af EULEX-missionen som en del af den internationale civile tilstedeværelse i Kosovo under FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999);

| 30. | understreger, at mindretallenes situation i alle landene på Vestbalkan fortsat bør overvåges nøje af EU for at sikre en effektiv beskyttelse af alle mindretalsgrupper og deres rettigheder, og at der bør gøres yderligere betydelige fremskridt på dette område i overensstemmelse med europæiske standarder; mener, at året for interkulturel dialog i 2008 bør benyttes til at fremme gensidig forståelse og uddannelse, som skal indskærpe tolerance; |
| --- | --- |

30.

understreger, at mindretallenes situation i alle landene på Vestbalkan fortsat bør overvåges nøje af EU for at sikre en effektiv beskyttelse af alle mindretalsgrupper og deres rettigheder, og at der bør gøres yderligere betydelige fremskridt på dette område i overensstemmelse med europæiske standarder; mener, at året for interkulturel dialog i 2008 bør benyttes til at fremme gensidig forståelse og uddannelse, som skal indskærpe tolerance;

| 31. | understreger endvidere, at styrkelsen af den europæiske naboskabspolitik (ENP) bør betragtes som en hovedmålsætning i 2008, og at denne styrkelse bør føre til en mere differentieret tilgang til vores naboer, der tager behørigt hensyn til deres forventninger og Unionens strategiske interesser; mener, at denne fornyede politik bør gøre bedre og mere brug af de tilgængelige fællesskabsinstrumenter; |
| --- | --- |

31.

understreger endvidere, at styrkelsen af den europæiske naboskabspolitik (ENP) bør betragtes som en hovedmålsætning i 2008, og at denne styrkelse bør føre til en mere differentieret tilgang til vores naboer, der tager behørigt hensyn til deres forventninger og Unionens strategiske interesser; mener, at denne fornyede politik bør gøre bedre og mere brug af de tilgængelige fællesskabsinstrumenter;

| 32. | gentager, at de uløste konflikter i ENP-lande udgør en betydelig trussel mod sikkerheden ved EU's ydre grænser og mod en effektiv gennemførelse af den europæiske naboskabspolitik; understreger, at EU's ydre grænser med udvidelsen i 2007 ligger endnu tættere på disse konfliktområder; opfordrer derfor til, at EU engagerer sig mere aktivt og omfattende i bestræbelserne på at løse disse konflikter, særligt i Transnistrien i Republikken Moldova, i overensstemmelse med folkeretten og principperne om territorial integritet, og til, at EU i højere grad deltager i konfliktløsning; |
| --- | --- |

32.

gentager, at de uløste konflikter i ENP-lande udgør en betydelig trussel mod sikkerheden ved EU's ydre grænser og mod en effektiv gennemførelse af den europæiske naboskabspolitik; understreger, at EU's ydre grænser med udvidelsen i 2007 ligger endnu tættere på disse konfliktområder; opfordrer derfor til, at EU engagerer sig mere aktivt og omfattende i bestræbelserne på at løse disse konflikter, særligt i Transnistrien i Republikken Moldova, i overensstemmelse med folkeretten og principperne om territorial integritet, og til, at EU i højere grad deltager i konfliktløsning;

| 33. | mener, at Unionen bør rette sit fokus mod udviklingen af økonomisk samarbejde, politisk stabilitet og demokrati i de tre vigtige regionale samarbejdsområder, Middelhavsområdet, Østersøområdet og Sortehavsområdet, ved at benytte eksisterende samarbejdsstrukturer i disse områder, ved at konsolidere synergien mellem de institutionelle og regionale politikker og ved at hjælpe landene i disse regioner i deres integrationsproces; glæder sig over, at Det Europæiske Råd den 13.-14. marts 2007 udtrykte vilje til at sætte gang i Barcelonaprocessen; gentager, at det er vigtigt at opnå håndgribelige resultater i Euro-Middelhavsområdet, hvor der bør lægges vægt på at fremme respekten for menneskerettigheder og den økonomiske og sociale udvikling i landene ved Middelhavets sydlige kyst og på at fokusere mere på energi og miljøspørgsmål; |
| --- | --- |

33.

mener, at Unionen bør rette sit fokus mod udviklingen af økonomisk samarbejde, politisk stabilitet og demokrati i de tre vigtige regionale samarbejdsområder, Middelhavsområdet, Østersøområdet og Sortehavsområdet, ved at benytte eksisterende samarbejdsstrukturer i disse områder, ved at konsolidere synergien mellem de institutionelle og regionale politikker og ved at hjælpe landene i disse regioner i deres integrationsproces; glæder sig over, at Det Europæiske Råd den 13.-14. marts 2007 udtrykte vilje til at sætte gang i Barcelonaprocessen; gentager, at det er vigtigt at opnå håndgribelige resultater i Euro-Middelhavsområdet, hvor der bør lægges vægt på at fremme respekten for menneskerettigheder og den økonomiske og sociale udvikling i landene ved Middelhavets sydlige kyst og på at fokusere mere på energi og miljøspørgsmål;

| 34. | gentager, at Sortehavsområdet og Østersøområdet er af strategisk betydning for EU, og at de derfor har behov for et mere sammenhængende tilgang i lighed med Middelhavsområdet; opfordrer Rådet og Kommissionen til at etablere et regionalt samarbejde med Sortehavsområdet og Østersøområdet; er af den opfattelse, at lige hensyn og balance mellem disse tre vigtige områder bedst kan sikres ved, at der etableres nye organisatoriske strukturer i Sortehavsområdet og Østersøområdet, samt ved at styrke forbindelserne med eksisterende multilaterale forsamlinger, som f.eks. den parlamentariske forsamling under Det Økonomiske Samarbejde i Sortehavsområdet; |
| --- | --- |

34.

gentager, at Sortehavsområdet og Østersøområdet er af strategisk betydning for EU, og at de derfor har behov for et mere sammenhængende tilgang i lighed med Middelhavsområdet; opfordrer Rådet og Kommissionen til at etablere et regionalt samarbejde med Sortehavsområdet og Østersøområdet; er af den opfattelse, at lige hensyn og balance mellem disse tre vigtige områder bedst kan sikres ved, at der etableres nye organisatoriske strukturer i Sortehavsområdet og Østersøområdet, samt ved at styrke forbindelserne med eksisterende multilaterale forsamlinger, som f.eks. den parlamentariske forsamling under Det Økonomiske Samarbejde i Sortehavsområdet;

| 35. | understreger behovet for at styrke de transatlantiske forbindelser og intensivere kontakten med USA, bl.a. gennem en mere avanceret og omfattende transatlantisk partnerskabsaftale, hvis potentiale bør udnyttes til fulde, og som bør omfatte samråd og samarbejde i spørgsmål af fælles interesse, samt civil konfliktforebyggelse, styrkelse af folkeretten, fred og nedrustning og bekæmpelse af fattigdom; bifalder oprettelsen af Det Transatlantiske Økonomiske Råd; understreger, at den parlamentariske dimension er et centralt element inden for rammerne af den transatlantiske dialog mellem lovgivende myndigheder, og at der er et behov for at indgå i en mere dybtgående dialog med den amerikanske kongres om fremtidens forbindelser mellem EU og USA, NATO's fremtid og reformen af FN; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for at styrke de transatlantiske forbindelser og intensivere kontakten med USA, bl.a. gennem en mere avanceret og omfattende transatlantisk partnerskabsaftale, hvis potentiale bør udnyttes til fulde, og som bør omfatte samråd og samarbejde i spørgsmål af fælles interesse, samt civil konfliktforebyggelse, styrkelse af folkeretten, fred og nedrustning og bekæmpelse af fattigdom; bifalder oprettelsen af Det Transatlantiske Økonomiske Råd; understreger, at den parlamentariske dimension er et centralt element inden for rammerne af den transatlantiske dialog mellem lovgivende myndigheder, og at der er et behov for at indgå i en mere dybtgående dialog med den amerikanske kongres om fremtidens forbindelser mellem EU og USA, NATO's fremtid og reformen af FN;

| 36. | mener også, at det er vigtigt, at Unionen i løbet af 2008 reviderer sine forbindelser med Rusland; er af den opfattelse, at sådanne forbindelser bør bygge på et afbalanceret partnerskab, der omfatter internationale udfordringer, som f.eks. ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, regional sikkerhed og energiforsyningssikkerhed, og som kan styrke demokratiet, beskyttelse af menneskerettighederne, fri handel og frem for alt respekt for retsstatens principper; minder om, at et ægte strategisk partnerskab skal bygge på ligebehandling af alle medlemsstater samt gode forbindelser til nabostater, gennemsigtighed og ansvarlighed; anmoder medlemsstaterne om at koordinere deres forbindelser med Den Russiske Føderation på grundlag af Unionens fælles interesser; opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at mandatet for en fremtidig aftale ikke blot understreger disse fælles interesser, men også omfatter en mekanisme til overvågning af dens gennemførelse; |
| --- | --- |

36.

mener også, at det er vigtigt, at Unionen i løbet af 2008 reviderer sine forbindelser med Rusland; er af den opfattelse, at sådanne forbindelser bør bygge på et afbalanceret partnerskab, der omfatter internationale udfordringer, som f.eks. ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, regional sikkerhed og energiforsyningssikkerhed, og som kan styrke demokratiet, beskyttelse af menneskerettighederne, fri handel og frem for alt respekt for retsstatens principper; minder om, at et ægte strategisk partnerskab skal bygge på ligebehandling af alle medlemsstater samt gode forbindelser til nabostater, gennemsigtighed og ansvarlighed; anmoder medlemsstaterne om at koordinere deres forbindelser med Den Russiske Føderation på grundlag af Unionens fælles interesser; opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at mandatet for en fremtidig aftale ikke blot understreger disse fælles interesser, men også omfatter en mekanisme til overvågning af dens gennemførelse;

| 37. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at fortsætte deres indsats både inden for rammerne af Mellemøstkvartetten og på stedet med henblik på at fremme forhandlinger mellem israelere og palæstinensere om en omfattende, varig og retfærdig fredsløsning, der bygger på to sikre og bæredygtige stater i henhold til de forpligtelser, der er fastsat i Annapolis-dagsordenen; mener, at Unionen bør maksimere sin finansielle, handelsmæssige og politiske indflydelse på begge sider med henblik på at opnå denne fredelige løsning, og at Unionen inden for de relevante fora bør spille en rolle, der står i forhold til dens finansielle og politiske bidrag; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at fortsætte deres indsats både inden for rammerne af Mellemøstkvartetten og på stedet med henblik på at fremme forhandlinger mellem israelere og palæstinensere om en omfattende, varig og retfærdig fredsløsning, der bygger på to sikre og bæredygtige stater i henhold til de forpligtelser, der er fastsat i Annapolis-dagsordenen; mener, at Unionen bør maksimere sin finansielle, handelsmæssige og politiske indflydelse på begge sider med henblik på at opnå denne fredelige løsning, og at Unionen inden for de relevante fora bør spille en rolle, der står i forhold til dens finansielle og politiske bidrag;

| 38. | mener, at den atomare ikke-spredningsordning under traktaten om ikke-spredning af kernevåben er i alvorlig fare og opfordrer Rådet og især de to medlemsstater, som har atomvåben, til at fremsætte et europæisk initiativ om gennemførelse af nedrustningsforpligtelserne i artikel VI i ikke-spredningstraktaten, navnlig med henblik på opfølgningskonferencen om traktaten i 2010; er imidlertid stærk modstander af produktion og spredning af masseødelæggelsesvåben, som risikerer at blive en realitet i et voksende antal lande, fordi det er umuligt klart at skelne mellem anvendelse af atomteknologi til energiformål og til våbenproduktion; henviser i denne forbindelse navnlig til usikkerheden omkring formålet med Irans atomprogram; opfordrer Iran til aktivt at sikre åbenhed i sine forbindelser med Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og forsøge at genskabe tilliden i det internationale samfund; opfordrer medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd til at sende spørgsmålet om Iran til fornyet behandling i IAEA og at indlede forhandlinger uden betingelser; opfordrer medlemsstaterne til at forbyde al eksport af atomteknologi til lande, som ikke har ratificeret tillægsprotokollen til ikke-spredningstraktaten; |
| --- | --- |

38.

mener, at den atomare ikke-spredningsordning under traktaten om ikke-spredning af kernevåben er i alvorlig fare og opfordrer Rådet og især de to medlemsstater, som har atomvåben, til at fremsætte et europæisk initiativ om gennemførelse af nedrustningsforpligtelserne i artikel VI i ikke-spredningstraktaten, navnlig med henblik på opfølgningskonferencen om traktaten i 2010; er imidlertid stærk modstander af produktion og spredning af masseødelæggelsesvåben, som risikerer at blive en realitet i et voksende antal lande, fordi det er umuligt klart at skelne mellem anvendelse af atomteknologi til energiformål og til våbenproduktion; henviser i denne forbindelse navnlig til usikkerheden omkring formålet med Irans atomprogram; opfordrer Iran til aktivt at sikre åbenhed i sine forbindelser med Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og forsøge at genskabe tilliden i det internationale samfund; opfordrer medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd til at sende spørgsmålet om Iran til fornyet behandling i IAEA og at indlede forhandlinger uden betingelser; opfordrer medlemsstaterne til at forbyde al eksport af atomteknologi til lande, som ikke har ratificeret tillægsprotokollen til ikke-spredningstraktaten;

| 39. | mener, at EU kan bidrage til at opbygge tillid i forhold til lande, som det ikke har aftalemæssige forbindelser med, eller kun begrænsede aftalemæssige forbindelser, ved at fremme mellemfolkelige kontakter, f.eks. gennem venskabsbyer eller Erasmus Mundus-programmer; |
| --- | --- |

39.

mener, at EU kan bidrage til at opbygge tillid i forhold til lande, som det ikke har aftalemæssige forbindelser med, eller kun begrænsede aftalemæssige forbindelser, ved at fremme mellemfolkelige kontakter, f.eks. gennem venskabsbyer eller Erasmus Mundus-programmer;

| 40. | forventer en hurtig og omfattende gennemførelse af strategien for Centralasien; |
| --- | --- |

40.

forventer en hurtig og omfattende gennemførelse af strategien for Centralasien;

| 41. | gentager, at fremme af international solidaritet, stabilitet, fred samt demokratisk, human og økonomisk udvikling, retsstatens principper og kampen mod narkotika fortsat skal være blandt prioriteterne i EU's politik over for Afghanistan i 2008; understreger behovet for at genetablere sikkerheden i Afghanistan, hvilket ikke kan ske med militære midler alene; understreger i den henseende, at det er lige så afgørende at øge politistyrkerne for at indføre retssamfundet og øge udviklingsindsatsen; bemærker med bekymring, at narkotikaproduktionen gradvist er øget, og at Afghanistan dermed igen er blevet verdens største producent; glæder sig over Den Europæiske Unions politimission i Afghanistans (EUPOL Afghanistan) indsats i Afghanistan og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forsyne den med erfarent og velforberedt personale og eventuelt udvide den; er bekymret for, at utilstrækkelig samordning, både i det internationale samfund (navnlig mellem EU og NATO) og i forholdet til de afghanske myndigheder, er en alvorlig hindring for aktiviteternes effektivitet på stedet; opfordrer alle aktører til at gøre en indsats for at forbedre situationen; glæder sig i den forbindelse over udnævnelsen af Kai Eide som FN's generalsekretærs særlige repræsentant i Afghanistan; |
| --- | --- |

41.

gentager, at fremme af international solidaritet, stabilitet, fred samt demokratisk, human og økonomisk udvikling, retsstatens principper og kampen mod narkotika fortsat skal være blandt prioriteterne i EU's politik over for Afghanistan i 2008; understreger behovet for at genetablere sikkerheden i Afghanistan, hvilket ikke kan ske med militære midler alene; understreger i den henseende, at det er lige så afgørende at øge politistyrkerne for at indføre retssamfundet og øge udviklingsindsatsen; bemærker med bekymring, at narkotikaproduktionen gradvist er øget, og at Afghanistan dermed igen er blevet verdens største producent; glæder sig over Den Europæiske Unions politimission i Afghanistans (EUPOL Afghanistan) indsats i Afghanistan og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forsyne den med erfarent og velforberedt personale og eventuelt udvide den; er bekymret for, at utilstrækkelig samordning, både i det internationale samfund (navnlig mellem EU og NATO) og i forholdet til de afghanske myndigheder, er en alvorlig hindring for aktiviteternes effektivitet på stedet; opfordrer alle aktører til at gøre en indsats for at forbedre situationen; glæder sig i den forbindelse over udnævnelsen af Kai Eide som FN's generalsekretærs særlige repræsentant i Afghanistan;

| 42. | anbefaler, at de politiske og økonomiske forbindelser med Kina styrkes i 2008 på betingelse af, at der sker betydelige fremskridt på demokrati- og menneskerettighedsområdet, og at Kina bemærker EU's alvorlige bekymring over landets fremfærd i Tibet, idet der opretholdes en konstruktiv dialog med myndighederne om disse spørgsmål, særligt frem mod de olympiske lege i Beijing; anmoder Kina om at udarbejde en fremadskuende, omfattende model for genopbygningen af landet med større respekt for dets forskellige folk og kulturelle traditioner; beklager i denne henseende manglen på væsentlige resultater i menneskerettighedsdialogen med Kina; |
| --- | --- |

42.

anbefaler, at de politiske og økonomiske forbindelser med Kina styrkes i 2008 på betingelse af, at der sker betydelige fremskridt på demokrati- og menneskerettighedsområdet, og at Kina bemærker EU's alvorlige bekymring over landets fremfærd i Tibet, idet der opretholdes en konstruktiv dialog med myndighederne om disse spørgsmål, særligt frem mod de olympiske lege i Beijing; anmoder Kina om at udarbejde en fremadskuende, omfattende model for genopbygningen af landet med større respekt for dets forskellige folk og kulturelle traditioner; beklager i denne henseende manglen på væsentlige resultater i menneskerettighedsdialogen med Kina;

| 43. | anbefaler, at de politiske og økonomiske forbindelser med Kina og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) styrkes i 2008 på betingelse af, at der sker betydelige fremskridt på demokrati- og menneskerettighedsområdet; anerkender ASEAN's stadig mere fremtrædende rolle i forbindelse med styrkelse af den regionale stabilitet og velstand; mener, at EU og ASEAN har et stort potentiale for øget samarbejde baseret delvist på ASEAN's fremskridt med hensyn til regional integration og på demokrati- og menneskerettighedsområdet; er fortsat meget bekymret over situationen i Burma; |
| --- | --- |

43.

anbefaler, at de politiske og økonomiske forbindelser med Kina og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) styrkes i 2008 på betingelse af, at der sker betydelige fremskridt på demokrati- og menneskerettighedsområdet; anerkender ASEAN's stadig mere fremtrædende rolle i forbindelse med styrkelse af den regionale stabilitet og velstand; mener, at EU og ASEAN har et stort potentiale for øget samarbejde baseret delvist på ASEAN's fremskridt med hensyn til regional integration og på demokrati- og menneskerettighedsområdet; er fortsat meget bekymret over situationen i Burma;

| 44. | understreger behovet for, at der i løbet af 2008 lægges stor vægt på opfølgningen af de beslutninger, som blev truffet på topmødet mellem EU og Afrika i december 2007 i Lissabon; glæder sig i den forbindelse over udnævnelsen af en særlig repræsentant for EU, som samtidig er leder af Kommissionens delegation i Den Afrikanske Union, der er baseret i Addis Abeba; mener i den forbindelse, at EU i samarbejde med FN bør gøre alt for at styrke Den Afrikanske Unions fredsopbyggende og fredsbevarende kapacitet; glæder sig i denne forbindelse over EU's missioner til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Den Demokratiske Republik Congo og i Republikken Guinea-Bissau, og opfordrer til koordineret anvendelse af FUSP og fællesskabsinstrumenter som f.eks. stabilitetsinstrumentet; |
| --- | --- |

44.

understreger behovet for, at der i løbet af 2008 lægges stor vægt på opfølgningen af de beslutninger, som blev truffet på topmødet mellem EU og Afrika i december 2007 i Lissabon; glæder sig i den forbindelse over udnævnelsen af en særlig repræsentant for EU, som samtidig er leder af Kommissionens delegation i Den Afrikanske Union, der er baseret i Addis Abeba; mener i den forbindelse, at EU i samarbejde med FN bør gøre alt for at styrke Den Afrikanske Unions fredsopbyggende og fredsbevarende kapacitet; glæder sig i denne forbindelse over EU's missioner til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Den Demokratiske Republik Congo og i Republikken Guinea-Bissau, og opfordrer til koordineret anvendelse af FUSP og fællesskabsinstrumenter som f.eks. stabilitetsinstrumentet;

| 45. | forventer, at det kommende femte topmøde mellem EU og Latinamerika og Caribien, der afholdes i Lima i maj 2008, vil føre til en præcisering af indholdet af den erklærede biregionale associeringsaftale, herunder etableringen af den biregionale solidaritetsfond, som Parlamentet har foreslået, samt en rettidig afslutning af forhandlingerne om EU's associeringsaftale med Mercosur, Andesfællesskabet og Mellemamerika inden udgangen af 2008; |
| --- | --- |

45.

forventer, at det kommende femte topmøde mellem EU og Latinamerika og Caribien, der afholdes i Lima i maj 2008, vil føre til en præcisering af indholdet af den erklærede biregionale associeringsaftale, herunder etableringen af den biregionale solidaritetsfond, som Parlamentet har foreslået, samt en rettidig afslutning af forhandlingerne om EU's associeringsaftale med Mercosur, Andesfællesskabet og Mellemamerika inden udgangen af 2008;

| 46. | gør opmærksom på sine mange beslutninger og betænkninger om de forskellige geografiske interesseområder, eftersom de indeholder værdifulde bidrag til debatten om, hvordan EU's politik over for disse geografiske områder bør udvikle sig; |
| --- | --- |

46.

gør opmærksom på sine mange beslutninger og betænkninger om de forskellige geografiske interesseområder, eftersom de indeholder værdifulde bidrag til debatten om, hvordan EU's politik over for disse geografiske områder bør udvikle sig;

| 47. | anbefaler, at Unionen styrker den politiske dialog med tredjelande og regioner, navnlig med store partnere; gentager i denne forbindelse den vigtige rolle, som det parlamentariske diplomati spiller som supplerende redskab i Unionens forbindelser med tredjelande og regioner, primært gennem de tre store multilaterale interparlamentariske forsamlinger (Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet og Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling); forpligter sig til at etablere en parlamentarisk forsamling for EU-østlige naboer inden 2009 for at styrke den parlamentariske dimension af det politiske partnerskab mellem Parlamentet og de lande, der er omfattet af den østlige del af den europæiske naboskabspolitik; |
| --- | --- |

47.

anbefaler, at Unionen styrker den politiske dialog med tredjelande og regioner, navnlig med store partnere; gentager i denne forbindelse den vigtige rolle, som det parlamentariske diplomati spiller som supplerende redskab i Unionens forbindelser med tredjelande og regioner, primært gennem de tre store multilaterale interparlamentariske forsamlinger (Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet og Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling); forpligter sig til at etablere en parlamentarisk forsamling for EU-østlige naboer inden 2009 for at styrke den parlamentariske dimension af det politiske partnerskab mellem Parlamentet og de lande, der er omfattet af den østlige del af den europæiske naboskabspolitik;

| 48. | gentager sin opfordring til de medlemsstater, som også er medlem af FN's Sikkerhedsråd, om at forbedre deres samordning inden for denne ramme med henblik på at øge effektiviteten af Unionens indsats på verdensplan og arbejde for at sikre et fælles sæde for EU i Sikkerhedsrådet på længere sigt i forbindelse med en større reform af FN-systemet; anmoder de permanente medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, som også er medlemsstater, om at samarbejde tættere med medlemsstater, som ikke er permanente medlemmer; |
| --- | --- |

48.

gentager sin opfordring til de medlemsstater, som også er medlem af FN's Sikkerhedsråd, om at forbedre deres samordning inden for denne ramme med henblik på at øge effektiviteten af Unionens indsats på verdensplan og arbejde for at sikre et fælles sæde for EU i Sikkerhedsrådet på længere sigt i forbindelse med en større reform af FN-systemet; anmoder de permanente medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, som også er medlemsstater, om at samarbejde tættere med medlemsstater, som ikke er permanente medlemmer;

FUSP's effektivitet, sammenhæng og synlighed

| 49. | bifalder de forbedringer, som Lissabontraktaten har medført for Unionens optræden udadtil, FUSP og ESFP, som bliver til FSFP; er af den opfattelse, at den nye traktat forbedrer Unionens optræden udadtil og dens rolle i internationale forbindelser betydeligt, og at dette øger Unionens synlighed og profil og styrker dens evne til at agere effektivt på den internationale scene; |
| --- | --- |

49.

bifalder de forbedringer, som Lissabontraktaten har medført for Unionens optræden udadtil, FUSP og ESFP, som bliver til FSFP; er af den opfattelse, at den nye traktat forbedrer Unionens optræden udadtil og dens rolle i internationale forbindelser betydeligt, og at dette øger Unionens synlighed og profil og styrker dens evne til at agere effektivt på den internationale scene;

| 50. | håber, at Lissabontraktaten straks vil blive ratificeret i alle medlemsstater, så den kan træde i kraft rettidigt; lykønsker de medlemsstater, som allerede har ratificeret Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

50.

håber, at Lissabontraktaten straks vil blive ratificeret i alle medlemsstater, så den kan træde i kraft rettidigt; lykønsker de medlemsstater, som allerede har ratificeret Lissabontraktaten;

| 51. | bifalder forbedringen af Unionens institutionelle ramme inden for FUSP, navnlig gennem:






  a) | oprettelsen af posten som Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, der samtidig vil være næstformand i Kommissionen med ansvar over for Parlamentet og formand for Rådet for Udenrigsanliggender, og som vil varetage ledelsen af FUSP og FSFP, bidrage til udviklingen af politikken og sikre sammenhæng i Unionens optræden udadtil; |
| --- | --- | --- |

51.

bifalder forbedringen af Unionens institutionelle ramme inden for FUSP, navnlig gennem:

a)

oprettelsen af posten som Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, der samtidig vil være næstformand i Kommissionen med ansvar over for Parlamentet og formand for Rådet for Udenrigsanliggender, og som vil varetage ledelsen af FUSP og FSFP, bidrage til udviklingen af politikken og sikre sammenhæng i Unionens optræden udadtil;

| b) | oprettelsen — med Kommissionens samtykke og efter høring af Parlamentet — af en Tjeneste for EU's Optræden Udadtil, der skal bistå den højtstående repræsentant, og hvis stab vil blive hentet fra Kommissionen, Rådets sekretariat og medlemsstaternes diplomatiske tjenester; |
| --- | --- |

b)

oprettelsen — med Kommissionens samtykke og efter høring af Parlamentet — af en Tjeneste for EU's Optræden Udadtil, der skal bistå den højtstående repræsentant, og hvis stab vil blive hentet fra Kommissionen, Rådets sekretariat og medlemsstaternes diplomatiske tjenester;

| 52. | bifalder udvidelsen af Unionens eksterne indsatsområde, herunder bestemmelsen om et nyt retsgrundlag og instrumenter, der berører FUSP-relaterede områder, f.eks. et udtrykkeligt retsgrundlag for den europæiske naboskabspolitik, tildeling af status som juridisk person til Unionen, finansiel hastestøtte til tredjelande, humanitær bistand, sanktioner over for ikke-statslige enheder, rumpolitik, energiforsyningssikkerhed, bekæmpelse af klimaændringer, forebyggelse af international terrorisme og beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

52.

bifalder udvidelsen af Unionens eksterne indsatsområde, herunder bestemmelsen om et nyt retsgrundlag og instrumenter, der berører FUSP-relaterede områder, f.eks. et udtrykkeligt retsgrundlag for den europæiske naboskabspolitik, tildeling af status som juridisk person til Unionen, finansiel hastestøtte til tredjelande, humanitær bistand, sanktioner over for ikke-statslige enheder, rumpolitik, energiforsyningssikkerhed, bekæmpelse af klimaændringer, forebyggelse af international terrorisme og beskyttelse af personoplysninger;

| 53. | fremhæver vigtigheden af at sikre sammenhæng mellem politikkerne inden for Unionens eksterne aktionsfelt, navnlig mellem FUSP, FSPP og udviklings- og handelspolitikken; understreger i denne forbindelse den vigtige rolle, som den højtstående repræsentant og Tjeneste for EU's Optræden Udadtil bør spille med hensyn til at sikre sammenhæng mellem politikkerne; |
| --- | --- |

53.

fremhæver vigtigheden af at sikre sammenhæng mellem politikkerne inden for Unionens eksterne aktionsfelt, navnlig mellem FUSP, FSPP og udviklings- og handelspolitikken; understreger i denne forbindelse den vigtige rolle, som den højtstående repræsentant og Tjeneste for EU's Optræden Udadtil bør spille med hensyn til at sikre sammenhæng mellem politikkerne;

| 54. | minder om, at tildelingen af status som juridisk person til Unionen rejser spørgsmålet om dens status i internationale organisationer som FN; mener, at Unionens fremtidige status i FN bør stå i forhold til dens finansielle og politiske bidrag; |
| --- | --- |

54.

minder om, at tildelingen af status som juridisk person til Unionen rejser spørgsmålet om dens status i internationale organisationer som FN; mener, at Unionens fremtidige status i FN bør stå i forhold til dens finansielle og politiske bidrag;

Lissabontraktaten og dens indflydelse på forbindelserne mellem Rådet, Parlamentet og Kommissionen i forbindelse med FUSP/FSFP-spørgsmål og på den parlamentariske kontrol af FUSP/FSFP

| 55. | mener, at etableringen af det tættest mulige samarbejde mellem formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen, den højtstående repræsentant og det skiftende formandskab er afgørende for at sikre, at deres forskellige funktioner bidrager til FUSP's sammenhæng og effektivitet; |
| --- | --- |

55.

mener, at etableringen af det tættest mulige samarbejde mellem formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen, den højtstående repræsentant og det skiftende formandskab er afgørende for at sikre, at deres forskellige funktioner bidrager til FUSP's sammenhæng og effektivitet;

| 56. | opfordrer Rådet til at reagere konkret på de ønsker og bekymringer, som udtrykkes i formelle meddelelser fra Parlamentet, navnlig med hensyn til beslutninger om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Rådet til at reagere konkret på de ønsker og bekymringer, som udtrykkes i formelle meddelelser fra Parlamentet, navnlig med hensyn til beslutninger om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet;

| 57. | opfordrer Rådet til at undersøge effektiviteten af dets sanktionspolitik mod visse afskyelige regimer, f.eks. Mugaberegimet i Zimbabwe og militærjuntaen i Burma, og til at tage skridt til at forbedre denne politik, herunder de nødvendige mekanismer til en helhjertet overvågning og håndhævelse heraf; |
| --- | --- |

57.

opfordrer Rådet til at undersøge effektiviteten af dets sanktionspolitik mod visse afskyelige regimer, f.eks. Mugaberegimet i Zimbabwe og militærjuntaen i Burma, og til at tage skridt til at forbedre denne politik, herunder de nødvendige mekanismer til en helhjertet overvågning og håndhævelse heraf;

| 58. | opfordrer den kommende højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen til jævnligt ligesom andre højtstående repræsentanter og kommissæren for eksterne forbindelser at deltage i Parlamentets plenarforsamlinger og møder i Udenrigsudvalget og videreføre praksis med uformelle møder for at skabe regelmæssige, systematiske og egentlige konsultationer med Parlamentet og dets kompetente organer og til at inddrage Parlamentet i beslutningsprocessen med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden i de vigtigste beslutninger under FUSP; påpeger, at det kommende embede som højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen vil aflede sin legitimitet direkte fra Parlamentet; |
| --- | --- |

58.

opfordrer den kommende højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen til jævnligt ligesom andre højtstående repræsentanter og kommissæren for eksterne forbindelser at deltage i Parlamentets plenarforsamlinger og møder i Udenrigsudvalget og videreføre praksis med uformelle møder for at skabe regelmæssige, systematiske og egentlige konsultationer med Parlamentet og dets kompetente organer og til at inddrage Parlamentet i beslutningsprocessen med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden i de vigtigste beslutninger under FUSP; påpeger, at det kommende embede som højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen vil aflede sin legitimitet direkte fra Parlamentet;

| 59. | understreger endvidere, at forbindelserne mellem Rådet og Parlamentet også skal genovervejes for at tage højde for de omfattende reformer af den kommende FSFP og Parlamentets styrkede kontrolbeføjelser efter overførslen af Den Vesteuropæiske Unions resterende beføjelser til EU; glæder sig i denne forbindelse over bestemmelser om et tættere samarbejde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

59.

understreger endvidere, at forbindelserne mellem Rådet og Parlamentet også skal genovervejes for at tage højde for de omfattende reformer af den kommende FSFP og Parlamentets styrkede kontrolbeføjelser efter overførslen af Den Vesteuropæiske Unions resterende beføjelser til EU; glæder sig i denne forbindelse over bestemmelser om et tættere samarbejde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter;

| 60. | anmoder om, at der, inden Lissabontraktaten træder i kraft, indgås en interinstitutionel aftale mellem Parlamentet og Rådet, hvor deres samarbejde på områder med forbindelse med Unionens optræden udadtil defineres, herunder adgangen til fortrolige oplysninger; anmoder om, at rammeaftalen mellem Kommissionen og Parlamentet ajourføres for at tage højde for bestemmelserne i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

60.

anmoder om, at der, inden Lissabontraktaten træder i kraft, indgås en interinstitutionel aftale mellem Parlamentet og Rådet, hvor deres samarbejde på områder med forbindelse med Unionens optræden udadtil defineres, herunder adgangen til fortrolige oplysninger; anmoder om, at rammeaftalen mellem Kommissionen og Parlamentet ajourføres for at tage højde for bestemmelserne i Lissabontraktaten;

| 61. | anmoder om, at den kommende højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen tiltræder sit embede sammen med den nye Kommission den 1. november 2009, at der findes en midlertidig løsning for perioden mellem reformtraktatens ikrafttræden og den 1. november 2009, og at Parlamentet høres fuldt ud om Det Europæiske Råds udnævnelse — med samtykke fra Kommissionens formand — af den første højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen, samt om enhver anden midlertidig udnævnelse; mener i den forbindelse, at det er nødvendigt at indføre en ad hoc-høringsprocedure for udnævnelse af den højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen, hvor Udenrigsudvalget optræder som det korresponderende udvalg; |
| --- | --- |

61.

anmoder om, at den kommende højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen tiltræder sit embede sammen med den nye Kommission den 1. november 2009, at der findes en midlertidig løsning for perioden mellem reformtraktatens ikrafttræden og den 1. november 2009, og at Parlamentet høres fuldt ud om Det Europæiske Råds udnævnelse — med samtykke fra Kommissionens formand — af den første højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen, samt om enhver anden midlertidig udnævnelse; mener i den forbindelse, at det er nødvendigt at indføre en ad hoc-høringsprocedure for udnævnelse af den højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen, hvor Udenrigsudvalget optræder som det korresponderende udvalg;

| 62. | understreger den store virkning, som oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil vil få for EU's eksterne relationer; understreger behovet for gennemsigtighed og demokratisk input i denne proces; minder om Parlamentets ret til at blive hørt om oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 27, stk. 3, som ændret ved Lissabontraktaten; anmoder om fuld medvirken i det forberedende arbejde i den forbindelse; håber, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil vil give større klarhed med hensyn til kriterierne for og udpegelsen og evalueringen af EU's særlige repræsentanter, herunder definitionen af og formålet med deres opgaver, deres mandats varighed samt koordination og komplementaritet med Europa-Kommissionens delegationer; |
| --- | --- |

62.

understreger den store virkning, som oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil vil få for EU's eksterne relationer; understreger behovet for gennemsigtighed og demokratisk input i denne proces; minder om Parlamentets ret til at blive hørt om oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 27, stk. 3, som ændret ved Lissabontraktaten; anmoder om fuld medvirken i det forberedende arbejde i den forbindelse; håber, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil vil give større klarhed med hensyn til kriterierne for og udpegelsen og evalueringen af EU's særlige repræsentanter, herunder definitionen af og formålet med deres opgaver, deres mandats varighed samt koordination og komplementaritet med Europa-Kommissionens delegationer;

| 63. | opfordrer den kommende højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen samt Rådet og Kommissionen til at styrke samarbejdet med de eksisterende multilaterale interparlamentariske forsamlinger (Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling og den parlamentariske forsamling for EU-østlige naboer, når denne er etableret), hvor parlamentsmedlemmer fra Unionen mødes med nogle af deres vigtigste kolleger, da dette tydeligvis giver øget merværdi for sammenhængen og effektiviteten i Unionens optræden udadtil; |
| --- | --- |

63.

opfordrer den kommende højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen samt Rådet og Kommissionen til at styrke samarbejdet med de eksisterende multilaterale interparlamentariske forsamlinger (Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling og den parlamentariske forsamling for EU-østlige naboer, når denne er etableret), hvor parlamentsmedlemmer fra Unionen mødes med nogle af deres vigtigste kolleger, da dette tydeligvis giver øget merværdi for sammenhængen og effektiviteten i Unionens optræden udadtil;

| 64. | mener, at parlamentarisk kontrol er af afgørende betydning for ESFP; opfordrer i den forbindelse Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til sammen med Parlamentet at etablere en ordning for adgang til fortrolige oplysninger om begyndende kriser eller internationale sikkerhedshændelser, som kan sammenlignes med eksisterende mekanismer i flere nationale parlamenter i medlemsstaterne, og som spænder — afhængigt af graden af fortrolighed — fra lukkede udvalgsmøder til møder mellem Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og udvalgte medlemmer af de pågældende udvalg og underudvalg; |
| --- | --- |

64.

mener, at parlamentarisk kontrol er af afgørende betydning for ESFP; opfordrer i den forbindelse Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til sammen med Parlamentet at etablere en ordning for adgang til fortrolige oplysninger om begyndende kriser eller internationale sikkerhedshændelser, som kan sammenlignes med eksisterende mekanismer i flere nationale parlamenter i medlemsstaterne, og som spænder — afhængigt af graden af fortrolighed — fra lukkede udvalgsmøder til møder mellem Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og udvalgte medlemmer af de pågældende udvalg og underudvalg;

| 65. | anser det for nødvendigt at sørge for, at formanden for Udenrigsudvalget deltager i uformelle møder mellem medlemsstaternes udenrigsministre (Gymnichmøder) i overensstemmelse med den praksis, der allerede er etableret for uformelle rådsmøder på andre politikområder; |
| --- | --- |

65.

anser det for nødvendigt at sørge for, at formanden for Udenrigsudvalget deltager i uformelle møder mellem medlemsstaternes udenrigsministre (Gymnichmøder) i overensstemmelse med den praksis, der allerede er etableret for uformelle rådsmøder på andre politikområder;

| 66. | understreger behovet for at sikre demokratisk ansvarlighed og gennemsigtighed i forbindelse med Det Europæiske Forsvarsagenturs aktiviteter; |
| --- | --- |

66.

understreger behovet for at sikre demokratisk ansvarlighed og gennemsigtighed i forbindelse med Det Europæiske Forsvarsagenturs aktiviteter;

Finansiering af FUSP/FSFP i lyset af Lissabontraktaten

| 67. | bemærker med tilfredshed, at Lissabontraktaten styrker Parlamentets budgetbeføjelser i forbindelse med alle EU's udgifter, herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som ligestiller Parlamentet med Rådet, afskaffer forskellen mellem obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter og gør den flerårige finansielle ramme retlig bindende; |
| --- | --- |

67.

bemærker med tilfredshed, at Lissabontraktaten styrker Parlamentets budgetbeføjelser i forbindelse med alle EU's udgifter, herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som ligestiller Parlamentet med Rådet, afskaffer forskellen mellem obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter og gør den flerårige finansielle ramme retlig bindende;

| 68. | beklager den unødige kompleksitet af ordningerne for hastefinansiering af FSFP-aktiviteter uden for EU-budgettet; insisterer på, at alle Unionens eksterne aktioner (inklusive under den kommende FSFP, eksklusive militære udgifter) i fremtiden bør finansieres over EU's almindelige budget; |
| --- | --- |

68.

beklager den unødige kompleksitet af ordningerne for hastefinansiering af FSFP-aktiviteter uden for EU-budgettet; insisterer på, at alle Unionens eksterne aktioner (inklusive under den kommende FSFP, eksklusive militære udgifter) i fremtiden bør finansieres over EU's almindelige budget;

| 69. | understreger i denne forbindelse, at der bør lægges særlig vægt på at overvåge civil krisestyring, når ressourcer og forskellige ansvar samles fra Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne, for at sikre optimal effektivitet og samordning; |
| --- | --- |

69.

understreger i denne forbindelse, at der bør lægges særlig vægt på at overvåge civil krisestyring, når ressourcer og forskellige ansvar samles fra Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne, for at sikre optimal effektivitet og samordning;

| 70. | anerkender anvendeligheden af fælles konsultationsmøder mellem præsidiet for Udenrigsudvalget og Budgetudvalget og formanden for PSC som fastlagt i ovennævnte interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006; støtter samtidig ideen om, at formændene og/eller ordførerne for Parlamentets udvalg med ansvar for Unionens optræden udadtil involveres i aktiviteterne i det nye Forligsudvalg eller den nye budgetprocedure, hvis dette vurderes som nødvendigt i forbindelse med den årlige procedure; |
| --- | --- |

70.

anerkender anvendeligheden af fælles konsultationsmøder mellem præsidiet for Udenrigsudvalget og Budgetudvalget og formanden for PSC som fastlagt i ovennævnte interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006; støtter samtidig ideen om, at formændene og/eller ordførerne for Parlamentets udvalg med ansvar for Unionens optræden udadtil involveres i aktiviteterne i det nye Forligsudvalg eller den nye budgetprocedure, hvis dette vurderes som nødvendigt i forbindelse med den årlige procedure;

| 71. | anmoder om, at Rådet i lyset af ovennævnte interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, som foreskriver en struktureret dialog mellem Rådet og Parlamentet, informerer Parlamentet, inden det vedtager beslutninger, der indebærer FUSP-udgifter; |
| --- | --- |

71.

anmoder om, at Rådet i lyset af ovennævnte interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, som foreskriver en struktureret dialog mellem Rådet og Parlamentet, informerer Parlamentet, inden det vedtager beslutninger, der indebærer FUSP-udgifter;

| 72. | anser det samlede beløb på 1 740 mio. EUR til FUSP for perioden 2007-2013 for at være utilstrækkeligt, hvis EU's ambitioner og specifikke mål om at blive en global aktør skal realiseres, men erkender samtidig, at den finansiering af FUSP på 285 mio. EUR, som man er nået til enighed om for 2008, er et vigtigt fremskridt sammenlignet med de tidligere tildelinger af midler (og en forhøjelse på 125 mio. EUR i forhold til 2007); understreger, at denne forhøjelse bør ledsages af omfattende foranstaltninger med henblik på parlamentarisk kontrol og forbedret samarbejde fra Rådets side; |
| --- | --- |

72.

anser det samlede beløb på 1 740 mio. EUR til FUSP for perioden 2007-2013 for at være utilstrækkeligt, hvis EU's ambitioner og specifikke mål om at blive en global aktør skal realiseres, men erkender samtidig, at den finansiering af FUSP på 285 mio. EUR, som man er nået til enighed om for 2008, er et vigtigt fremskridt sammenlignet med de tidligere tildelinger af midler (og en forhøjelse på 125 mio. EUR i forhold til 2007); understreger, at denne forhøjelse bør ledsages af omfattende foranstaltninger med henblik på parlamentarisk kontrol og forbedret samarbejde fra Rådets side;

| 73. | agter at fremsætte specifikke forslag om finansiering og budgetkontrol for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i forbindelse med dets kommende betænkning om emnet; |
| --- | --- |

73.

agter at fremsætte specifikke forslag om finansiering og budgetkontrol for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i forbindelse med dets kommende betænkning om emnet;

*

* *

| 74. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, NATO's generalsekretær og formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

74.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, NATO's generalsekretær og formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/371/EF (EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8).

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0055.

(3)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 309.

(4)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 334.

(5)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 396.

(6)  EUT C 76 E af 27.3.2008, s. 95 og vedtagne tekster, P6_TA(2007)0528.

(7)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0262.

(8)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 226 og 235.

(9)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 670.

(10)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0350.

(11)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0622.

(12)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0483.

(13)  EUT C 76 E af 27.3.2008, s. 106.

(14)  EUT C 76 E af 27.3.2008, s. 100.

(15)  EUT C 296 E af 6.12.2006, s. 123.

(16)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 176.

(17)  EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 253.

(18)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0488.

(19)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0481.

(20)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0413.

(21)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0537 og »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0576.

(22)  S113/08, 14. marts 2008.

(23)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0612.

(24)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 753.

(25)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0381.

(26)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 485.

(27)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 480.

(28)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0538.

(29)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0017.

(30)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0482.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/23

---

Torsdag, den 5. juni 2008Årlig betænkning om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi, ESFP

P6_TA(2008)0255

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi og ESFP (2008/2003(INI))

2009/C 285 E/04

Europa-Parlamentet,

der henviser til Den Europæiske Sikkerhedsstrategi vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,

der henviser til Lissabontraktaten, undertegnet i Lissabon den 13. december 2007,

der henviser til formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd den 14. december 2007,

der henviser til rådsformandskabets rapporter om EU's sikkerheds- og Forsvarspolitik (EFSP) den 18. juni og 10. december 2007,

der henviser til det fælles møde i Rådet mellem EU's forsvarsministre og udviklingsministre den 19.-20. november 2007,

der henviser til konklusionerne om sikkerhed og udvikling og konklusionerne om EFSP fra mødet i Rådet den 19.-20. november 2007,

der henviser til Madrid-rapporten udsendt af Human Security Study Group den 8. november 2007,

der henviser til sin beslutning af 14. april 2005 om Den Europæiske Sikkerhedsstrategi (1),

der henviser til sin beslutning af 16. november 2006 om gennemførelsen af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi i forbindelse med ESFP (2),

der henviser til den fælles strategi for EU og Afrika, der blev vedtaget i Lissabon den 9. december 2007, og udnævnelsen fra den 1. marts 2008 af general Pierre-Michel Joana som særlig rådgiver for EU's højtstående repræsentant vedrørende afrikansk fredsbevarende kapacitet,

der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ESFP-operationen i Tchad og Den Centralafrikanske Republik (3)

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0186/2008),

| A. | der henviser til, at Rådet i 2007 og tidligt i 2008 har truffet vigtige operationelle afgørelser på ESFP-området og om gennemførelsen af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, blandt andet:






  a. | udsendelse af en EU politimission i Afghanistan (EUPOL Afghanistan); |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet i 2007 og tidligt i 2008 har truffet vigtige operationelle afgørelser på ESFP-området og om gennemførelsen af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, blandt andet:

a.

udsendelse af en EU politimission i Afghanistan (EUPOL Afghanistan);

| b. | afgørelse om at indlede en EU militær operation i Chad og i Den Centralafrikanske Republik (EUFOR Chad/RCA); |
| --- | --- |

b.

afgørelse om at indlede en EU militær operation i Chad og i Den Centralafrikanske Republik (EUFOR Chad/RCA);

| c. | omorganisering og nedbringelse af EUFOR's Althea-tropper i Bosnien; |
| --- | --- |

c.

omorganisering og nedbringelse af EUFOR's Althea-tropper i Bosnien;

| d. | forberedelser til en civil EU mission i Kosovo (EULEX Kosovo); |
| --- | --- |

d.

forberedelser til en civil EU mission i Kosovo (EULEX Kosovo);

| e. | forberedelser til en mission vedrørende reform af sikkerhedssektoren i Guinea-Bissau (EUSEC Guinea-Bissau), |
| --- | --- |

e.

forberedelser til en mission vedrørende reform af sikkerhedssektoren i Guinea-Bissau (EUSEC Guinea-Bissau),

| B. | der henviser til, at der i 2007 og 2008 er opnået yderligere fremskridt, hvad angår ESFP's kapacitet og gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi, blandt andet:






  a. | vedtagelse af et nyt overordnet civilt mål for 2010; |
| --- | --- | --- |

B.

der henviser til, at der i 2007 og 2008 er opnået yderligere fremskridt, hvad angår ESFP's kapacitet og gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi, blandt andet:

a.

vedtagelse af et nyt overordnet civilt mål for 2010;

| b. | oprettelse af en civil planlægnings- og gennemførelseskapacitet i Rådssekretariatet; |
| --- | --- |

b.

oprettelse af en civil planlægnings- og gennemførelseskapacitet i Rådssekretariatet;

| c. | opnåelse af operationel kapacitet for EU's operationscenter; |
| --- | --- |

c.

opnåelse af operationel kapacitet for EU's operationscenter;

| d. | opnåelse af fuld operationel kapacitet til hurtigt og simultant at iværksætte to militære operationer under ESFP under anvendelse af kampgrupperne, |
| --- | --- |

d.

opnåelse af fuld operationel kapacitet til hurtigt og simultant at iværksætte to militære operationer under ESFP under anvendelse af kampgrupperne,

| C. | der henviser til, at der i 2007 og tidligt i 2008 også er forekommet konstante mangler på ESFP-områderne og i forbindelse med gennemførelsen af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, blandt andet:






  a. | manglen på et civilt EU-fredskorps, som Parlamentet har anmodet om siden 2000, og på civile beskyttelsesfaciliteter og humanitære hjælpefaciliteter, som der er blevet slået til lyd for i adskillige råds- og kommissionsdokumenter siden tsunamien i 2004; |
| --- | --- | --- |

C.

der henviser til, at der i 2007 og tidligt i 2008 også er forekommet konstante mangler på ESFP-områderne og i forbindelse med gennemførelsen af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, blandt andet:

a.

manglen på et civilt EU-fredskorps, som Parlamentet har anmodet om siden 2000, og på civile beskyttelsesfaciliteter og humanitære hjælpefaciliteter, som der er blevet slået til lyd for i adskillige råds- og kommissionsdokumenter siden tsunamien i 2004;

| b. | forsinkede leverancer og øgede omkostninger i forbindelse med den yderst påkrævede lufttransportkapacitet i form af det militære transportfly Airbus A400M; |
| --- | --- |

b.

forsinkede leverancer og øgede omkostninger i forbindelse med den yderst påkrævede lufttransportkapacitet i form af det militære transportfly Airbus A400M;

| c. | en ubalance i medlemsstaternes bidrag, hvad angår bemandingen af ESFP-missioner, hvilket begrænser EU's krisestyringskapacitet; |
| --- | --- |

c.

en ubalance i medlemsstaternes bidrag, hvad angår bemandingen af ESFP-missioner, hvilket begrænser EU's krisestyringskapacitet;

| d. | problemer med at rekruttere tilstrækkelig mange politifolk til missionen i Afghanistan på grund af frygt for sikkerheden og manglen på personlige karriereudsigter efter hjemkomsten; |
| --- | --- |

d.

problemer med at rekruttere tilstrækkelig mange politifolk til missionen i Afghanistan på grund af frygt for sikkerheden og manglen på personlige karriereudsigter efter hjemkomsten;

| e. | forsinket udsendelse af EUFOR Chad/Den Centralafrikanske Republik på grund af den mislykkede styrkegenereringskonference, især hvad angår manglen på helikoptere; |
| --- | --- |

e.

forsinket udsendelse af EUFOR Chad/Den Centralafrikanske Republik på grund af den mislykkede styrkegenereringskonference, især hvad angår manglen på helikoptere;

| f. | den omstændighed, at de tekniske aftaler, der er udarbejdet mellem EU og NATO med henblik på at sikre koordination i Kosovo mellem The International Security Force (KFOR) og den eventuelt kommende ESFP-mission samt i Afghanistan mellem EUPOL og den internationale sikringsstyrke (ISAF), endnu ikke er undertegnet på grund af modstand fra Tyrkiets side, |
| --- | --- |

f.

den omstændighed, at de tekniske aftaler, der er udarbejdet mellem EU og NATO med henblik på at sikre koordination i Kosovo mellem The International Security Force (KFOR) og den eventuelt kommende ESFP-mission samt i Afghanistan mellem EUPOL og den internationale sikringsstyrke (ISAF), endnu ikke er undertegnet på grund af modstand fra Tyrkiets side,

| D. | der henviser til, at der med Lissabontraktaten indføres væsentlige fornyelser på ESFP-området, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der med Lissabontraktaten indføres væsentlige fornyelser på ESFP-området,

| E. | der henviser til, at der bør gøres en vedvarende indsats for at undgå overlapning og øge interoperabiliteten i EU, og til, at den mest omkostningseffektive måde at gøre det på, er at dele og poole forsvarsaktiver for at maksimere Europas forsvarskapacitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der bør gøres en vedvarende indsats for at undgå overlapning og øge interoperabiliteten i EU, og til, at den mest omkostningseffektive måde at gøre det på, er at dele og poole forsvarsaktiver for at maksimere Europas forsvarskapacitet,

| 1. | henviser til konklusionerne i Parlamentets tidligere beslutninger vedrørende Den Europæiske Sikkerhedsstrategi og ESFP; |
| --- | --- |

1.

henviser til konklusionerne i Parlamentets tidligere beslutninger vedrørende Den Europæiske Sikkerhedsstrategi og ESFP;

Lissabontraktaten

| 2. | bifalder undertegnelsen af Lissabontraktaten, som vil indføre væsentlige fornyelser på ESFP-området, især ved at styrke Den Høje Repræsentants rolle, oprette en Tjeneste for EU's Optræden Udadtil og indføre en artikel om gensidig forsvarsbistand, en solidaritetsklausul, et permanent struktureret samarbejde på forsvarsområdet og en udvidelse af Petersbergopgaverne; håber, at ratificeringsprocessen gennemføres med succes og rettidigt i samtlige medlemsstater; lykønsker de medlemsstater, der allerede har ratificeret Lissabontraktaten; understreger, at Parlamentet vil varetage sine opgaver under den nuværende traktat og nøje overvåge gennemførelsen af samtlige fornyelser; |
| --- | --- |

2.

bifalder undertegnelsen af Lissabontraktaten, som vil indføre væsentlige fornyelser på ESFP-området, især ved at styrke Den Høje Repræsentants rolle, oprette en Tjeneste for EU's Optræden Udadtil og indføre en artikel om gensidig forsvarsbistand, en solidaritetsklausul, et permanent struktureret samarbejde på forsvarsområdet og en udvidelse af Petersbergopgaverne; håber, at ratificeringsprocessen gennemføres med succes og rettidigt i samtlige medlemsstater; lykønsker de medlemsstater, der allerede har ratificeret Lissabontraktaten; understreger, at Parlamentet vil varetage sine opgaver under den nuværende traktat og nøje overvåge gennemførelsen af samtlige fornyelser;

| 3. | anmoder medlemsstaterne om at undersøge mulighederne for og de mulige virkninger af at bringe de eksisterende multinationale styrker såsom Eurocorps, Eurofor, Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, den spansk/italienske amfibiestyrke, European Air Group, Den Europæiske Lufttransportkoordinationsenhed i Eindhoven, Det Multinationale Søtransportkoordinationscenter i Athen og alle relevante styrker og strukturer for ESFP-operationer ind under et permanent struktureret samarbejde som foreskrevet i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

3.

anmoder medlemsstaterne om at undersøge mulighederne for og de mulige virkninger af at bringe de eksisterende multinationale styrker såsom Eurocorps, Eurofor, Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, den spansk/italienske amfibiestyrke, European Air Group, Den Europæiske Lufttransportkoordinationsenhed i Eindhoven, Det Multinationale Søtransportkoordinationscenter i Athen og alle relevante styrker og strukturer for ESFP-operationer ind under et permanent struktureret samarbejde som foreskrevet i Lissabontraktaten;

Vurdering og supplering af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi

| 4. | opfordrer Den Høje Repræsentant til i en hvidbog at vurdere de fremskridt, der er gjort, og eventuelle mangler i gennemførelsen af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi siden 2003, herunder de erfaringer, der er gjort gennem ESFP-operationerne; sammenhængen mellem eksterne og interne sikkerhedsaspekter (kampen imod terrorisme); beskyttelsen af grænser og kritisk infrastruktur, herunder beskyttelse imod angreb på datanet; energiforsyningssikkerheden som en udfordring, der kræver en civil, økonomisk, teknisk og diplomatisk indsats; uløste regionale konflikter i EU's nabolande, f.eks. i Transnistrien, Abkhasien, Sydossetien og Nagorno-Karabakh; udfordringer af humanitær og sikkerhedsmæssig art på det afrikanske kontinent samt følgerne af klimaændring og naturkatastrofer for civilbeskyttelse og menneskelig sikkerhed samt spredning af masseødelæggelsesvåben; opfordrer endvidere den høje repræsentant til at undersøge, om disse trusler, risici og udfordringer er direkte relevante for en bred forståelse af europæisk sikkerhed, eller om de blot har en sikkerhedsdimension; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Den Høje Repræsentant til i en hvidbog at vurdere de fremskridt, der er gjort, og eventuelle mangler i gennemførelsen af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi siden 2003, herunder de erfaringer, der er gjort gennem ESFP-operationerne; sammenhængen mellem eksterne og interne sikkerhedsaspekter (kampen imod terrorisme); beskyttelsen af grænser og kritisk infrastruktur, herunder beskyttelse imod angreb på datanet; energiforsyningssikkerheden som en udfordring, der kræver en civil, økonomisk, teknisk og diplomatisk indsats; uløste regionale konflikter i EU's nabolande, f.eks. i Transnistrien, Abkhasien, Sydossetien og Nagorno-Karabakh; udfordringer af humanitær og sikkerhedsmæssig art på det afrikanske kontinent samt følgerne af klimaændring og naturkatastrofer for civilbeskyttelse og menneskelig sikkerhed samt spredning af masseødelæggelsesvåben; opfordrer endvidere den høje repræsentant til at undersøge, om disse trusler, risici og udfordringer er direkte relevante for en bred forståelse af europæisk sikkerhed, eller om de blot har en sikkerhedsdimension;

| 5. | opfordrer Den Høje Repræsentant til i nævnte hvidbog at fremsætte forslag til forbedring og supplering af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, såsom definitionen af de fælles europæiske sikkerhedsinteresser og kriterierne for at starte ESFP-missioner; opfordrer endvidere den høje repræsentant til at definere nye mål for civil og militær kapacitet (herunder kommando- og kontrolstrukturer samt transport for samtlige europæiske aktører i forbindelse med krisestyring til ESFP-formål og ved katastrofehjælp) samt overveje virkningerne af Lissabontraktaten, hvad angår ESFP, og forslag til et nyt EU-NATO partnerskab; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Den Høje Repræsentant til i nævnte hvidbog at fremsætte forslag til forbedring og supplering af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, såsom definitionen af de fælles europæiske sikkerhedsinteresser og kriterierne for at starte ESFP-missioner; opfordrer endvidere den høje repræsentant til at definere nye mål for civil og militær kapacitet (herunder kommando- og kontrolstrukturer samt transport for samtlige europæiske aktører i forbindelse med krisestyring til ESFP-formål og ved katastrofehjælp) samt overveje virkningerne af Lissabontraktaten, hvad angår ESFP, og forslag til et nyt EU-NATO partnerskab;

| 6. | opfordrer også indtrængende Den Høje Repræsentant til at behandle spørgsmålet om forbehold i hvidbogen; mener, at disse, selv om dette henhører under de enkelte medlemsstaters kompetenceområde, bør harmoniseres for at beskytte de forskellige medlemsstaters udsendte styrkers sikkerhed; |
| --- | --- |

6.

opfordrer også indtrængende Den Høje Repræsentant til at behandle spørgsmålet om forbehold i hvidbogen; mener, at disse, selv om dette henhører under de enkelte medlemsstaters kompetenceområde, bør harmoniseres for at beskytte de forskellige medlemsstaters udsendte styrkers sikkerhed;

| 7. | er af den opfattelse, at en sådan hvidbog bør danne grundlag for en bredere politisk debat, der foregår offentligt, navnlig fordi Den Europæiske Sikkerhedsstrategi definerer Unionens grundlæggende værdier og mål og illustrerer, hvad den står for; understreger, at en kommende vurdering af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi bør gennemføres med større demokratisk ansvarlighed og derfor foretages i nært samråd med alle EU-institutioner, herunder Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at en sådan hvidbog bør danne grundlag for en bredere politisk debat, der foregår offentligt, navnlig fordi Den Europæiske Sikkerhedsstrategi definerer Unionens grundlæggende værdier og mål og illustrerer, hvad den står for; understreger, at en kommende vurdering af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi bør gennemføres med større demokratisk ansvarlighed og derfor foretages i nært samråd med alle EU-institutioner, herunder Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter;

Direkte sikkerhedsdialog med USA's nye regering og Canada

| 8. | understreger, at NATO er det transatlantiske forum, hvor sikkerhedsmæssige anliggender skal tages op af de fleste EU-medlemsstater, USA og Canada; tilskynder ikke desto mindre Rådet og Den Høje Repræsentant til at tage initiativer til en direkte sikkerhedsdialog med USA's kommende regering og den canadiske regering på områder, hvor EU har beføjelser; foreslår, at en sådan dialog koncentrerer sig om konkrete spørgsmål såsom at øge troværdigheden af de vestlige værdier i kampen imod terrorisme samt stabilisering og genopbygning; |
| --- | --- |

8.

understreger, at NATO er det transatlantiske forum, hvor sikkerhedsmæssige anliggender skal tages op af de fleste EU-medlemsstater, USA og Canada; tilskynder ikke desto mindre Rådet og Den Høje Repræsentant til at tage initiativer til en direkte sikkerhedsdialog med USA's kommende regering og den canadiske regering på områder, hvor EU har beføjelser; foreslår, at en sådan dialog koncentrerer sig om konkrete spørgsmål såsom at øge troværdigheden af de vestlige værdier i kampen imod terrorisme samt stabilisering og genopbygning;

Civil krisestyring og civilbeskyttelse

| 9. | bifalder det nye overordnede civile styrkemål for 2010 indført den 1. januar 2008, der tager højde for de erfaringer, der er gjort i forbindelse med tidligere civile ESFP-missioner; |
| --- | --- |

9.

bifalder det nye overordnede civile styrkemål for 2010 indført den 1. januar 2008, der tager højde for de erfaringer, der er gjort i forbindelse med tidligere civile ESFP-missioner;

| 10. | bifalder oprettelsen inden for Rådet af sekretariatet for CPCC (civil planlægnings- og gennemførelseskapacitet), der skal tjene som den civile pendant til EU's Operationelle Hovedkvarter, og som vil yde bistand og støtte under planlægningen og gennemførelsen af ESFP-missioner og således sikre en civil kommandokæde; opfordrer til, at denne balance afspejles i den civile/militære celles rolle og administrative struktur; |
| --- | --- |

10.

bifalder oprettelsen inden for Rådet af sekretariatet for CPCC (civil planlægnings- og gennemførelseskapacitet), der skal tjene som den civile pendant til EU's Operationelle Hovedkvarter, og som vil yde bistand og støtte under planlægningen og gennemførelsen af ESFP-missioner og således sikre en civil kommandokæde; opfordrer til, at denne balance afspejles i den civile/militære celles rolle og administrative struktur;

| 11. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at undersøge mulighederne for en mere hensigtsmæssig organisatorisk ramme, f.eks. en specialiseret enhed inden for rammerne af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, med henblik på at sikre en mere sammenhængende og omfattende tilgang til civil krisestyring, der slår bro over institutionelle kløfter og dermed giver mulighed for bedre koordinering af interne EU-instrumenter og samarbejde mellem EU og eksterne organisationer og ikke-statslige organisationer; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at undersøge mulighederne for en mere hensigtsmæssig organisatorisk ramme, f.eks. en specialiseret enhed inden for rammerne af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, med henblik på at sikre en mere sammenhængende og omfattende tilgang til civil krisestyring, der slår bro over institutionelle kløfter og dermed giver mulighed for bedre koordinering af interne EU-instrumenter og samarbejde mellem EU og eksterne organisationer og ikke-statslige organisationer;

| 12. | anmoder Rådet om på baggrund af utilfredsstillende planlægning og udsendelse af EUPOL-Afghanistan at foretage en omgående revision af aspekterne vedrørende beslutningstagning, finansiering og udsendelse af civile ESFP-missioner og forelægge konkrete forslag med henblik på at undgå enhver gentagelse af denne situation i fremtiden; |
| --- | --- |

12.

anmoder Rådet om på baggrund af utilfredsstillende planlægning og udsendelse af EUPOL-Afghanistan at foretage en omgående revision af aspekterne vedrørende beslutningstagning, finansiering og udsendelse af civile ESFP-missioner og forelægge konkrete forslag med henblik på at undgå enhver gentagelse af denne situation i fremtiden;

| 13. | anerkender medlemsstaternes bestræbelser på at stille personale til rådighed for civile ESFP-missioner på områderne for civilbeskyttelse, overvågning, støtte til EU's særlige repræsentanter og til missioner; konstaterer dog, at der fortsat er mangler på områderne politi, retsstatsprincipper og civiladministration; understreger betydningen af at skaffe kompetent og højt kvalificeret personale til ESFP-missioner; |
| --- | --- |

13.

anerkender medlemsstaternes bestræbelser på at stille personale til rådighed for civile ESFP-missioner på områderne for civilbeskyttelse, overvågning, støtte til EU's særlige repræsentanter og til missioner; konstaterer dog, at der fortsat er mangler på områderne politi, retsstatsprincipper og civiladministration; understreger betydningen af at skaffe kompetent og højt kvalificeret personale til ESFP-missioner;

| 14. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at intensivere deres samarbejde vedrørende civile missioner under ESFP og EU-grænsemissioner, når kompetencefordelingen mellem de to institutioner er uklar; mener, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som er omhandlet i Lissabontraktaten, bør lette denne opgave; mener imidlertid, at der selv under Lissabontraktaten stadig kan opstå kompetencekonflikter, som kræver, at Den Høje Repræsentant træffer afgørelser; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at intensivere deres samarbejde vedrørende civile missioner under ESFP og EU-grænsemissioner, når kompetencefordelingen mellem de to institutioner er uklar; mener, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som er omhandlet i Lissabontraktaten, bør lette denne opgave; mener imidlertid, at der selv under Lissabontraktaten stadig kan opstå kompetencekonflikter, som kræver, at Den Høje Repræsentant træffer afgørelser;

| 15. | anmoder medlemsstaterne om regelmæssigt at kontrollere, i hvor høj grad der er personale til rådighed til civile ESFP-missioner, og pålægge deres ansvarlige nationale myndigheder at udarbejde nationale handlingsplaner med hensyn til eventuelle bidrag som i Finlands tilfælde, herunder skabelse af procedurer, der skal sikre karrieremulighederne for de personer, der deltager i disse missioner, og behørig hensyntagen til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinders rolle i forebyggelse, styring og løsning af konflikter; opfordrer endvidere på det kraftigste til, at der gives særlig oplæring i beskyttelse af børn i overensstemmelse med EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter; |
| --- | --- |

15.

anmoder medlemsstaterne om regelmæssigt at kontrollere, i hvor høj grad der er personale til rådighed til civile ESFP-missioner, og pålægge deres ansvarlige nationale myndigheder at udarbejde nationale handlingsplaner med hensyn til eventuelle bidrag som i Finlands tilfælde, herunder skabelse af procedurer, der skal sikre karrieremulighederne for de personer, der deltager i disse missioner, og behørig hensyntagen til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinders rolle i forebyggelse, styring og løsning af konflikter; opfordrer endvidere på det kraftigste til, at der gives særlig oplæring i beskyttelse af børn i overensstemmelse med EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter;

| 16. | anser det for væsentligt at styrke den civile kapacitet til konfliktløsning; opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til at oprette et civilt EU-fredskorps til krisestyring og konfliktforebyggelse som krævet af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

16.

anser det for væsentligt at styrke den civile kapacitet til konfliktløsning; opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til at oprette et civilt EU-fredskorps til krisestyring og konfliktforebyggelse som krævet af Europa-Parlamentet;

| 17. | beklager den manglende brug af civile reaktionshold (Civilian Response Team — CRT), som er et nyttigt instrument, og beklager, at CRT-eksperterne næsten udelukkende er blevet udsendt på individuelt grundlag og ikke, som det var meningen, som et samlet hold, hvilket er det, de er trænet til; |
| --- | --- |

17.

beklager den manglende brug af civile reaktionshold (Civilian Response Team — CRT), som er et nyttigt instrument, og beklager, at CRT-eksperterne næsten udelukkende er blevet udsendt på individuelt grundlag og ikke, som det var meningen, som et samlet hold, hvilket er det, de er trænet til;

| 18. | bifalder Rådets afgørelse 2007/779/EF, Euratom af 8. november 2007, om oprettelse af en fællesskabsordning til fremme af styrket samarbejde om indsatser på civilbeskyttelsesområdet (4) og 2007/162/EF, Euratom af 5. marts 2007 om oprettelse af det finansielle civilbeskyttelsesinstrument (5), udformet til at forbedre mobiliseringen og koordineringen af civilbeskyttelsesbistand i tilfælde af akut behov i eller uden for EU; |
| --- | --- |

18.

bifalder Rådets afgørelse 2007/779/EF, Euratom af 8. november 2007, om oprettelse af en fællesskabsordning til fremme af styrket samarbejde om indsatser på civilbeskyttelsesområdet (4) og 2007/162/EF, Euratom af 5. marts 2007 om oprettelse af det finansielle civilbeskyttelsesinstrument (5), udformet til at forbedre mobiliseringen og koordineringen af civilbeskyttelsesbistand i tilfælde af akut behov i eller uden for EU;

Menneskelig sikkerhed og udviklingspolitikkens sikkerhedsdimension

| 19. | minder Rådet om det ansvar, det i henhold til international ret har for at sikre, at alt civilt og militært personale er fuldt uddannet i overensstemmelse med internationale humanitære standarder, og at der udvikles og revideres passende retningslinjer med henblik på at sikre respekt for lokale befolkningsgrupper, kulturer og køn; |
| --- | --- |

19.

minder Rådet om det ansvar, det i henhold til international ret har for at sikre, at alt civilt og militært personale er fuldt uddannet i overensstemmelse med internationale humanitære standarder, og at der udvikles og revideres passende retningslinjer med henblik på at sikre respekt for lokale befolkningsgrupper, kulturer og køn;

| 20. | minder om det væsentlige i at integrere menneskerettigheder og kønsaspektet og opfordrer til, at der udnævnes flere kvindelige kandidater til overordnede stillinger under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og EFSP, herunder som særlige EU-repræsentanter og i forbindelse med ESFP-operationer generelt; |
| --- | --- |

20.

minder om det væsentlige i at integrere menneskerettigheder og kønsaspektet og opfordrer til, at der udnævnes flere kvindelige kandidater til overordnede stillinger under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og EFSP, herunder som særlige EU-repræsentanter og i forbindelse med ESFP-operationer generelt;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til fortsat at arbejde for et internationalt forbud mod klyngebomber, at udvikle flere metoder til at spore og destruere ikke-eksploderet ammunition, at yde finansiel og teknisk bistand til de pågældende lande og fortsat arbejde for en afslutning på de igangværende forhandlinger om styrkelse af det globale forbud imod landminer, et globalt forbud imod uranvåben samt verdensomspændende kontrol med overførsel af konventionelle våben; finder det i lyset heraf pinligt, at EU's adfærdskodeks for våbeneksport, selvom den fylder ti år i 2008, endnu ikke er juridisk bindende, og at der tilsyneladende stadig næsten uhindret foregår ukontrolleret våbeneksport fra EU-medlemsstater, selv til regeringer i lande, hvor EU iværksætter eller overvejer en ESFP-operation; konstaterer endvidere, at der er risiko for, at våben eventuelt overføres gennem EU via medlemsstater med mindre streng eksportkontrol til tredjelande og/eller ved en uansvarligt fleksibel brug af det internationale importcertifikat; understreger derfor, at det er vigtigt, at alle medlemsstater anvender de højeste standarder med hensyn til våbeneksportkontrol for at forhindre, at EU-våben giver næring til konflikter; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til fortsat at arbejde for et internationalt forbud mod klyngebomber, at udvikle flere metoder til at spore og destruere ikke-eksploderet ammunition, at yde finansiel og teknisk bistand til de pågældende lande og fortsat arbejde for en afslutning på de igangværende forhandlinger om styrkelse af det globale forbud imod landminer, et globalt forbud imod uranvåben samt verdensomspændende kontrol med overførsel af konventionelle våben; finder det i lyset heraf pinligt, at EU's adfærdskodeks for våbeneksport, selvom den fylder ti år i 2008, endnu ikke er juridisk bindende, og at der tilsyneladende stadig næsten uhindret foregår ukontrolleret våbeneksport fra EU-medlemsstater, selv til regeringer i lande, hvor EU iværksætter eller overvejer en ESFP-operation; konstaterer endvidere, at der er risiko for, at våben eventuelt overføres gennem EU via medlemsstater med mindre streng eksportkontrol til tredjelande og/eller ved en uansvarligt fleksibel brug af det internationale importcertifikat; understreger derfor, at det er vigtigt, at alle medlemsstater anvender de højeste standarder med hensyn til våbeneksportkontrol for at forhindre, at EU-våben giver næring til konflikter;

| 22. | gentager sin bekymring over den stadige spredning af håndvåben og lette våben, som forårsager unødig menneskelig lidelse, forværrer væbnede konflikter og ustabilitet, fremmer terrorisme, undergraver bæredygtig udvikling, god regeringsførelse og retsstatsprincippet samt bidrager til alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret; mener, at hensigtsmæssige strategier om reduktion af og kontrol med håndvåben og lette våben skal være en integreret del af de internationale programmer, som sigter på konfliktforebyggelse og konsolidering af freden efter konflikter; opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at motivere regeringerne til at indgå bindende aftaler om at kontrollere håndvåben og lette våben (herunder våbenmæglervirksomhed og overførsler) gennem international, regional og national lovgivning; |
| --- | --- |

22.

gentager sin bekymring over den stadige spredning af håndvåben og lette våben, som forårsager unødig menneskelig lidelse, forværrer væbnede konflikter og ustabilitet, fremmer terrorisme, undergraver bæredygtig udvikling, god regeringsførelse og retsstatsprincippet samt bidrager til alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret; mener, at hensigtsmæssige strategier om reduktion af og kontrol med håndvåben og lette våben skal være en integreret del af de internationale programmer, som sigter på konfliktforebyggelse og konsolidering af freden efter konflikter; opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at motivere regeringerne til at indgå bindende aftaler om at kontrollere håndvåben og lette våben (herunder våbenmæglervirksomhed og overførsler) gennem international, regional og national lovgivning;

| 23. | understreger, at det er nødvendigt, at Den Europæiske Union tager initiativ til at styrke den internationale våbenkontrolordning og således bidrager til en styrkelse af den effektive multilateralisme i forbindelse med den internationale orden; noterer sig endvidere overensstemmelsen mellem indsatsen for at integrere aspekterne af ikke-spredning i EU's naboskabspolitik og den overordnede strategiske målsætning om at opbygge sikkerhed i Unionens naboområder; |
| --- | --- |

23.

understreger, at det er nødvendigt, at Den Europæiske Union tager initiativ til at styrke den internationale våbenkontrolordning og således bidrager til en styrkelse af den effektive multilateralisme i forbindelse med den internationale orden; noterer sig endvidere overensstemmelsen mellem indsatsen for at integrere aspekterne af ikke-spredning i EU's naboskabspolitik og den overordnede strategiske målsætning om at opbygge sikkerhed i Unionens naboområder;

| 24. | mener, at nedrustning, demobilisering og reintegration bør være en integreret del af ESFP-operationerne, og opfordrer Rådet til, når det er hensigtsmæssigt, at lade mandatet til ESFP-operationer omfatte destruktion eller sikker lagring af indsamlede våben samt bestræbelser på at undgå illegal transport, hvilket er en lære, der kan uddrages af erfaringerne med NATO's multinational stabiliseringsstyrke (SFOR)/EUFOR-Althea i Bosnien; |
| --- | --- |

24.

mener, at nedrustning, demobilisering og reintegration bør være en integreret del af ESFP-operationerne, og opfordrer Rådet til, når det er hensigtsmæssigt, at lade mandatet til ESFP-operationer omfatte destruktion eller sikker lagring af indsamlede våben samt bestræbelser på at undgå illegal transport, hvilket er en lære, der kan uddrages af erfaringerne med NATO's multinational stabiliseringsstyrke (SFOR)/EUFOR-Althea i Bosnien;

| 25. | bifalder EU's første fælles møde nogensinde mellem forsvars- og udviklingsministre den 19. november 2007, der var et vigtigt skridt i processen med at gennemgå de problemer, som udviklingslandene står over for, og således gøre EU's kortsigtede aktioner vedrørende sikkerhed og langsigtede aktioner vedrørende udvikling mere sammenhængende og konsekvente i forhold til de pågældende lande; bifalder ligeledes Rådets konklusioner om sikkerhed og udvikling fra den 19. november 2007, navnlig den vægt, der lægges på konfliktanalyse og konfliktfølsomhed, og opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at gennemføre disse konklusioner; |
| --- | --- |

25.

bifalder EU's første fælles møde nogensinde mellem forsvars- og udviklingsministre den 19. november 2007, der var et vigtigt skridt i processen med at gennemgå de problemer, som udviklingslandene står over for, og således gøre EU's kortsigtede aktioner vedrørende sikkerhed og langsigtede aktioner vedrørende udvikling mere sammenhængende og konsekvente i forhold til de pågældende lande; bifalder ligeledes Rådets konklusioner om sikkerhed og udvikling fra den 19. november 2007, navnlig den vægt, der lægges på konfliktanalyse og konfliktfølsomhed, og opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at gennemføre disse konklusioner;

| 26. | mener, at 40-års-dagen for traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) den 1. juli 2008 giver EU mulighed for at argumentere for behovet for kernevåbennedrustning i sin strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben i de forberedende udvalg til den kommende NPT-gennemgangskonference; gentager sit synspunkt om, at dette omfatter nødvendigheden af, at de»anerkendte« kernevåbenmagter tager nedrustningsinitiativer med henblik på at gøre Europa til en kernevåbenfri zone og med henblik på at undertegne en global konvention om forbud mod kernevåben; |
| --- | --- |

26.

mener, at 40-års-dagen for traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) den 1. juli 2008 giver EU mulighed for at argumentere for behovet for kernevåbennedrustning i sin strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben i de forberedende udvalg til den kommende NPT-gennemgangskonference; gentager sit synspunkt om, at dette omfatter nødvendigheden af, at de»anerkendte« kernevåbenmagter tager nedrustningsinitiativer med henblik på at gøre Europa til en kernevåbenfri zone og med henblik på at undertegne en global konvention om forbud mod kernevåben;

EU's diplomatiske rolle i forbindelse med Irans atomprogram

| 27. | understreger den ledende diplomatiske rolle, som EU spiller, i forbindelse med det iranske atomprogram, som ikke bare omfatter Den Høje Repræsentant, som taler på vegne af EU og EU-3 (Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige), men også USA, Rusland og Kina, som samler forskellige interesser og strategier med henblik på at nå et fælles mål; understreger endnu en gang, at spredningsrisikoen i forbindelse med det iranske atomprogram fortsat giver anledning til alvorlig bekymring i EU og det internationale samfund; fremhæver i denne forbindelse sin beslutning af 31. januar 2008 om Iran (6) og støtter FN's Sikkerhedsråds resolution 1803 (2008) af 3. marts 2008 samt det tilbud, som blev givet til Iran af EU3 og af USA, Rusland og Kina, vedrørende fredelig brug af atomenergi, politisk og økonomisk samarbejde, energipartnerskab, landbrug, miljø og infrastruktur, civil luftfart og udviklingssamarbejde på områderne for økonomisk, social og humanitær bistand; |
| --- | --- |

27.

understreger den ledende diplomatiske rolle, som EU spiller, i forbindelse med det iranske atomprogram, som ikke bare omfatter Den Høje Repræsentant, som taler på vegne af EU og EU-3 (Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige), men også USA, Rusland og Kina, som samler forskellige interesser og strategier med henblik på at nå et fælles mål; understreger endnu en gang, at spredningsrisikoen i forbindelse med det iranske atomprogram fortsat giver anledning til alvorlig bekymring i EU og det internationale samfund; fremhæver i denne forbindelse sin beslutning af 31. januar 2008 om Iran (6) og støtter FN's Sikkerhedsråds resolution 1803 (2008) af 3. marts 2008 samt det tilbud, som blev givet til Iran af EU3 og af USA, Rusland og Kina, vedrørende fredelig brug af atomenergi, politisk og økonomisk samarbejde, energipartnerskab, landbrug, miljø og infrastruktur, civil luftfart og udviklingssamarbejde på områderne for økonomisk, social og humanitær bistand;

Transport, kommunikation og efterretningsvæsen

| 28. | beklager den forsinkede levering af og de øgede omkostninger til A400M-flyene til transport over lange strækninger og mangelen på disponible og operationelle helikoptere til transport over korte strækninger; |
| --- | --- |

28.

beklager den forsinkede levering af og de øgede omkostninger til A400M-flyene til transport over lange strækninger og mangelen på disponible og operationelle helikoptere til transport over korte strækninger;

| 29. | støtter Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) arbejde vedrørende strategisk transport og opfordrer medlemsstaterne til at gøre mere for at kompensere for manglerne; bifalder foreløbige foranstaltninger såsom SALIS (Strategic Air Lift Interim Solutions) og tilskynder til udvikling af et operationelt koncept for pooling af kapacitet; |
| --- | --- |

29.

støtter Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) arbejde vedrørende strategisk transport og opfordrer medlemsstaterne til at gøre mere for at kompensere for manglerne; bifalder foreløbige foranstaltninger såsom SALIS (Strategic Air Lift Interim Solutions) og tilskynder til udvikling af et operationelt koncept for pooling af kapacitet;

| 30. | bifalder UK's forslag om, at oplysninger om helikoptere til rådighed for EU-missioner udveksles med henblik på en bedre koordinering af flåderne; |
| --- | --- |

30.

bifalder UK's forslag om, at oplysninger om helikoptere til rådighed for EU-missioner udveksles med henblik på en bedre koordinering af flåderne;

| 31. | hilser det fransk-tyske projekt tunge transporthelikoptere velkommen, men er også bevidst om de komplekse årsager til manglen på disponible og operationelle helikoptere, der mest hænger sammen med de høje udgifter til flyvetimer og vedligehold; opfordrer Rådet til at undersøge mulighederne for at løse problemerne i nærmeste fremtid, enten ved en fælles aktion eller ved at støtte medlemsstaterne i at modernisere og opgradere russisk-byggede helikoptere samt etablere et helikopter-uddannelsescenter; gentager, at en af de alvorligste hindringer for modernisering og omformning af de europæiske styrker for at gøre dem i stand til effektivt at løfte det 21. århundredes udfordringer på sikkerhedsområdet, ikke er forsvarsudgifternes niveau men snarere manglende samarbejde, fravær af en klar arbejdsdeling og specialisering samt dobbeltarbejde og opsplitning inden for våbenproduktion og -indkøb, hvilket øger risikoen for manglende interoperabilitet mellem de forskellige styrker; opfordrer dog indtrængende medlemsstaterne til at overveje at forhøje forsvarsudgifterne med det konkrete formål effektivt at kunne brug de indkøbte helikoptere; |
| --- | --- |

31.

hilser det fransk-tyske projekt tunge transporthelikoptere velkommen, men er også bevidst om de komplekse årsager til manglen på disponible og operationelle helikoptere, der mest hænger sammen med de høje udgifter til flyvetimer og vedligehold; opfordrer Rådet til at undersøge mulighederne for at løse problemerne i nærmeste fremtid, enten ved en fælles aktion eller ved at støtte medlemsstaterne i at modernisere og opgradere russisk-byggede helikoptere samt etablere et helikopter-uddannelsescenter; gentager, at en af de alvorligste hindringer for modernisering og omformning af de europæiske styrker for at gøre dem i stand til effektivt at løfte det 21. århundredes udfordringer på sikkerhedsområdet, ikke er forsvarsudgifternes niveau men snarere manglende samarbejde, fravær af en klar arbejdsdeling og specialisering samt dobbeltarbejde og opsplitning inden for våbenproduktion og -indkøb, hvilket øger risikoen for manglende interoperabilitet mellem de forskellige styrker; opfordrer dog indtrængende medlemsstaterne til at overveje at forhøje forsvarsudgifterne med det konkrete formål effektivt at kunne brug de indkøbte helikoptere;

| 32. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at holde Parlamentet underrettet om de aktuelle initiativer til at afhjælpe manglende kapacitet på væsentlige områder, såsom helikoptere og lægehjælpsenheder, og forelægge fælles finansieringsforslag for garanteret adgang til sådanne faciliteter med både humanitære formål og ESFP-formål for øje; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at holde Parlamentet underrettet om de aktuelle initiativer til at afhjælpe manglende kapacitet på væsentlige områder, såsom helikoptere og lægehjælpsenheder, og forelægge fælles finansieringsforslag for garanteret adgang til sådanne faciliteter med både humanitære formål og ESFP-formål for øje;

| 33. | bifalder EDA-projektet om software-defineret radio, der har mulighed for at forbedre kommunikationen mellem de civile og militære myndigheder i tilfælde af en nødsituation; |
| --- | --- |

33.

bifalder EDA-projektet om software-defineret radio, der har mulighed for at forbedre kommunikationen mellem de civile og militære myndigheder i tilfælde af en nødsituation;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at øge deres udveksling af efterretningsoplysninger gennem EU's Situationscenter; mener, at der skal overvejes særlige foranstaltninger for så vidt angår nye trusler, der ikke er omfattet af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, såsom energiforsyningssikkerheden og klimaændringernes følger for sikkerheden; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til at øge deres udveksling af efterretningsoplysninger gennem EU's Situationscenter; mener, at der skal overvejes særlige foranstaltninger for så vidt angår nye trusler, der ikke er omfattet af Den Europæiske Sikkerhedsstrategi, såsom energiforsyningssikkerheden og klimaændringernes følger for sikkerheden;

Militær kapacitet

| 35. | mener, at kampgrupperne er et instrument, der hjælper medlemsstaterne med at omforme deres væbnede styrker, styrke interoperabiliteten og etablere en fælles strategisk forsvarskultur; konstaterer, at kampgrupperne hidtil ikke er blevet brugt, blandt andet på grund af for restriktivt definerede betingelser for udsendelse, og beklager det faktum, at det nuværende koncept med kampgrupper derfor ikke har løst styrkegenereringsproblemet i forbindelse med konkrete operationer; mener, at disse forhold omgående bør afklares for at undgå overlapning i opbygningen af militær struktur; |
| --- | --- |

35.

mener, at kampgrupperne er et instrument, der hjælper medlemsstaterne med at omforme deres væbnede styrker, styrke interoperabiliteten og etablere en fælles strategisk forsvarskultur; konstaterer, at kampgrupperne hidtil ikke er blevet brugt, blandt andet på grund af for restriktivt definerede betingelser for udsendelse, og beklager det faktum, at det nuværende koncept med kampgrupper derfor ikke har løst styrkegenereringsproblemet i forbindelse med konkrete operationer; mener, at disse forhold omgående bør afklares for at undgå overlapning i opbygningen af militær struktur;

| 36. | er klar over, at styrkegenerering primært er et spørgsmål om politisk vilje og fælles vurdering; opfordrer Rådet til at undersøge muligheder for at forbedre styrkegenereringen, for eksempel gennem fortsat udvikling af konceptet med kampgrupper, hvilket fører til en større permanent fælles EU-task force, eller gennem en mere omfattende liste over disponible faciliteter inden for rammerne af de overordnede mål, for at være i stand til hurtigt at oprette en styrke, der er passende for omstændighederne ved en mission; |
| --- | --- |

36.

er klar over, at styrkegenerering primært er et spørgsmål om politisk vilje og fælles vurdering; opfordrer Rådet til at undersøge muligheder for at forbedre styrkegenereringen, for eksempel gennem fortsat udvikling af konceptet med kampgrupper, hvilket fører til en større permanent fælles EU-task force, eller gennem en mere omfattende liste over disponible faciliteter inden for rammerne af de overordnede mål, for at være i stand til hurtigt at oprette en styrke, der er passende for omstændighederne ved en mission;

| 37. | opfordrer til, at der inden for EU's operationscenter oprettes en permanent planlægningskapacitet og operationel kapacitet til at udføre militære operationer som led i ESFP; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til, at der inden for EU's operationscenter oprettes en permanent planlægningskapacitet og operationel kapacitet til at udføre militære operationer som led i ESFP;

| 38. | foreslår at sætte Eurocorps ind som en stående styrke under EU-kommando og opfordrer alle medlemsstater til at bidrage hertil; |
| --- | --- |

38.

foreslår at sætte Eurocorps ind som en stående styrke under EU-kommando og opfordrer alle medlemsstater til at bidrage hertil;

| 39. | slår til lyd for fortsat forbedring af interoperabiliteten mellem EU's nationale væbnede styrker; beklager de nuværende forskelle i uddannelse og udrustning mellem de enkelte medlemsstaters væbnede styrker og slår til lyd for et militært»Erasmus-program«, der kunne omfatte fælles uddannelse af militærpersonale, der kan udsendes i forbindelse med operationer; |
| --- | --- |

39.

slår til lyd for fortsat forbedring af interoperabiliteten mellem EU's nationale væbnede styrker; beklager de nuværende forskelle i uddannelse og udrustning mellem de enkelte medlemsstaters væbnede styrker og slår til lyd for et militært»Erasmus-program«, der kunne omfatte fælles uddannelse af militærpersonale, der kan udsendes i forbindelse med operationer;

| 40. | minder om, at ESFP-operationers succes afhænger af, at det militære personale er behørigt udrustet og forsynet; opfordrer Rådet til at udforme fælles standarder for lægebehandling og operationel velfærd; mener, at sådanne fælles standarder og en regelmæssig udveksling af bedste praksis, f.eks. koordineret af EU's militærstab, vil støtte de enkelte medlemsstater i deres kapacitetsudviklingsarbejde og således hjælpe dem med at stille kompetente styrker til rådighed over tid; |
| --- | --- |

40.

minder om, at ESFP-operationers succes afhænger af, at det militære personale er behørigt udrustet og forsynet; opfordrer Rådet til at udforme fælles standarder for lægebehandling og operationel velfærd; mener, at sådanne fælles standarder og en regelmæssig udveksling af bedste praksis, f.eks. koordineret af EU's militærstab, vil støtte de enkelte medlemsstater i deres kapacitetsudviklingsarbejde og således hjælpe dem med at stille kompetente styrker til rådighed over tid;

| 41. | beklager, at oprettelsen af EDA skete for sent til at forhindre, at der blev lanceret tre forskellige nationale programmer for ubemandede luftfartøjer i stedet for et fælles europæisk, hvilket satte nogle virksomheder i stand til at engagere sig i mere end ét projekt og derved mere end én gang at tage sig betalt af skatteydernes penge, idet EDA ikke havde anden mulighed end at arbejde på at få ubemandede luftfartøjer på vingerne i det regulerede luftrum; støtter ét fælles europæisk satellitprojekt såvel på efterretnings- og som på det kommunikationstekniske område; |
| --- | --- |

41.

beklager, at oprettelsen af EDA skete for sent til at forhindre, at der blev lanceret tre forskellige nationale programmer for ubemandede luftfartøjer i stedet for et fælles europæisk, hvilket satte nogle virksomheder i stand til at engagere sig i mere end ét projekt og derved mere end én gang at tage sig betalt af skatteydernes penge, idet EDA ikke havde anden mulighed end at arbejde på at få ubemandede luftfartøjer på vingerne i det regulerede luftrum; støtter ét fælles europæisk satellitprojekt såvel på efterretnings- og som på det kommunikationstekniske område;

| 42. | hilser Kommissionens forsvarspakke velkommen, især dens forslag til direktiv på området for forsvarsindkøb og på området for overførsel af forsvarsudrustning inden for Fællesskabet; mener, at disse skridt er nødvendige for at forsyne nationalt militærpersonale og EU's militære personale med det bedst mulige interoperable udstyr; |
| --- | --- |

42.

hilser Kommissionens forsvarspakke velkommen, især dens forslag til direktiv på området for forsvarsindkøb og på området for overførsel af forsvarsudrustning inden for Fællesskabet; mener, at disse skridt er nødvendige for at forsyne nationalt militærpersonale og EU's militære personale med det bedst mulige interoperable udstyr;

| 43. | bifalder udtalelsen fra EDA's bestyrelse af 14. maj 2007, især opfordringen til at nedbringe afhængigheden af ikke-europæiske leverandører af væsentlige forsvarsteknologier, og understreger vigtigheden af, at EU har autonomi og operationel suverænitet; |
| --- | --- |

43.

bifalder udtalelsen fra EDA's bestyrelse af 14. maj 2007, især opfordringen til at nedbringe afhængigheden af ikke-europæiske leverandører af væsentlige forsvarsteknologier, og understreger vigtigheden af, at EU har autonomi og operationel suverænitet;

Finansiering af ESFP-missioner

| 44. | påpeger, at EU's voksende rolle, især de civile missioner under ESFP, skaber efterspørgsel efter et konstant voksende FUSP-budget og derfor kræver en mere omfattende og mere rettidig informationsstrøm fra Rådet for at gøre Parlamentet i stand til at forberede sine afgørelser om det årlige budget; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at EU's voksende rolle, især de civile missioner under ESFP, skaber efterspørgsel efter et konstant voksende FUSP-budget og derfor kræver en mere omfattende og mere rettidig informationsstrøm fra Rådet for at gøre Parlamentet i stand til at forberede sine afgørelser om det årlige budget;

| 45. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at udarbejde forslag til fleksible indkøbsprocedurer, der er passende for de civile ESFP-missioner, som ofte kræver hurtige afgørelser, der kan behandles og vedtages af Parlamentet, Rådet og Kommissionen; bifalder, at Kommissionen for nylig har åbnet sin uddannelse om indkøbsprocedurer og finansielle procedurer for personale fra ESFP-missioner; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at udarbejde forslag til fleksible indkøbsprocedurer, der er passende for de civile ESFP-missioner, som ofte kræver hurtige afgørelser, der kan behandles og vedtages af Parlamentet, Rådet og Kommissionen; bifalder, at Kommissionen for nylig har åbnet sin uddannelse om indkøbsprocedurer og finansielle procedurer for personale fra ESFP-missioner;

| 46. | beklager den unødige kompleksitet af de ordninger, der er fastlagt i EU-traktatens artikel 28 med hensyn til hurtig finansiering af EFSP-aktiviteter uden for EU-budgettet; insisterer på, at den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (7) og den strukturerede dialog mellem Rådet og Parlamentet, der er forudset heri, gennemføres fuldt ud; opfordrer på længere sigt til, at Athena-mekanismen overføres til EFSP-budgettet samtidig med, at dens fleksibilitet bibeholdes; |
| --- | --- |

46.

beklager den unødige kompleksitet af de ordninger, der er fastlagt i EU-traktatens artikel 28 med hensyn til hurtig finansiering af EFSP-aktiviteter uden for EU-budgettet; insisterer på, at den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (7) og den strukturerede dialog mellem Rådet og Parlamentet, der er forudset heri, gennemføres fuldt ud; opfordrer på længere sigt til, at Athena-mekanismen overføres til EFSP-budgettet samtidig med, at dens fleksibilitet bibeholdes;

| 47. | slår til lyd for en midtvejsrevision under de finansielle overslag for 2007-2013, hvad angår sammenhængen og komplementariteten af brugen af EU's eksterne instrumenter (FUSP-budgettet, Stabilitetsinstrumentet, Instrumentet for Udviklingssamarbejde og Det Europæiske Naboskabs- og Partnerskabsinstrument) over hele spektret af EU's krisestyringsaktioner (både civile og militære); |
| --- | --- |

47.

slår til lyd for en midtvejsrevision under de finansielle overslag for 2007-2013, hvad angår sammenhængen og komplementariteten af brugen af EU's eksterne instrumenter (FUSP-budgettet, Stabilitetsinstrumentet, Instrumentet for Udviklingssamarbejde og Det Europæiske Naboskabs- og Partnerskabsinstrument) over hele spektret af EU's krisestyringsaktioner (både civile og militære);

ESFP og parlamentarisk kontrol

| 48. | understreger, at Europa-Parlamentet gennem dets kontakter med de nationale parlamenter (konferencen af formænd for udvalg om udenrigsanliggender, konferencen af forsvarsudvalgsformænd, NATO's Parlamentariske Forsamling) og gennem den kommende implementering af protokollen til Lissabontraktaten om de nationale parlamenters rolle er det legitime organ på europæisk plan, hvor parlamentarisk undersøgelse, overvågning og kontrol af og med ESFP bør finde sted; |
| --- | --- |

48.

understreger, at Europa-Parlamentet gennem dets kontakter med de nationale parlamenter (konferencen af formænd for udvalg om udenrigsanliggender, konferencen af forsvarsudvalgsformænd, NATO's Parlamentariske Forsamling) og gennem den kommende implementering af protokollen til Lissabontraktaten om de nationale parlamenters rolle er det legitime organ på europæisk plan, hvor parlamentarisk undersøgelse, overvågning og kontrol af og med ESFP bør finde sted;

| 49. | ønsker i lyset af det nye potentiale i EFSP og FUSP, der ændres til Den Fælles Sikkerheds- og Forsvarspolitik, som Lissabontraktaten giver, at fremme et tættere samarbejde mellem de relevante udvalg i Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter samt NATO's Parlamentariske Forsamling; |
| --- | --- |

49.

ønsker i lyset af det nye potentiale i EFSP og FUSP, der ændres til Den Fælles Sikkerheds- og Forsvarspolitik, som Lissabontraktaten giver, at fremme et tættere samarbejde mellem de relevante udvalg i Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter samt NATO's Parlamentariske Forsamling;

| 50. | opfordrer Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til sammen med Parlamentet at etablere en ordning for adgang til fortrolige oplysninger om begyndende kriser eller internationale sikkerhedshændelser, som kan sammenlignes med eksisterende mekanismer i flere nationale parlamenter i medlemsstaterne, og som spænder — afhængigt af graden af fortrolighed — fra lukkede udvalgsmøder til møder mellem Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og udvalgte medlemmer af de pågældende udvalg og underudvalg; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til sammen med Parlamentet at etablere en ordning for adgang til fortrolige oplysninger om begyndende kriser eller internationale sikkerhedshændelser, som kan sammenlignes med eksisterende mekanismer i flere nationale parlamenter i medlemsstaterne, og som spænder — afhængigt af graden af fortrolighed — fra lukkede udvalgsmøder til møder mellem Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og udvalgte medlemmer af de pågældende udvalg og underudvalg;

| 51. | understreger, at Parlamentet fortsat bør vedtage en henstilling eller beslutning, inden der indledes en ESFP-operation (herunder udsendelse af en kampgruppe), i nært samråd med de nationale parlamenter, således at der foreligger en holdning fra Europa-Parlamentet forud for en ESDP-operation; mener, for at sikre fleksibilitet uden for Parlamentets mødeperioder eller hvor hurtig indsats anses for nødvendig, at dets forretningsorden bør tilpasses med henblik på at give dets ansvarlige udvalg bemyndigelse til at vedtage den pågældende henstilling eller beslutning på dets vegne; |
| --- | --- |

51.

understreger, at Parlamentet fortsat bør vedtage en henstilling eller beslutning, inden der indledes en ESFP-operation (herunder udsendelse af en kampgruppe), i nært samråd med de nationale parlamenter, således at der foreligger en holdning fra Europa-Parlamentet forud for en ESDP-operation; mener, for at sikre fleksibilitet uden for Parlamentets mødeperioder eller hvor hurtig indsats anses for nødvendig, at dets forretningsorden bør tilpasses med henblik på at give dets ansvarlige udvalg bemyndigelse til at vedtage den pågældende henstilling eller beslutning på dets vegne;

| 52. | opfordrer Rådet til at indføje en henvisning i den fælles aktion, der bemyndiger en ESFP-operation, til den henstilling eller beslutning, der vedtages af Parlamentet, og således vise, at Rådet for sine eksterne aktioner søger yderligere demokratisk legitimitet gennem parlamentariske beslutninger; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Rådet til at indføje en henvisning i den fælles aktion, der bemyndiger en ESFP-operation, til den henstilling eller beslutning, der vedtages af Parlamentet, og således vise, at Rådet for sine eksterne aktioner søger yderligere demokratisk legitimitet gennem parlamentariske beslutninger;

Forbindelserne mellem EU og NATO

| 53. | beklager Tyrkiets modstand mod at gennemføre det strategiske samarbejde mellem EU og NATO, der er baseret på og rækker ud over Berlin plus-aftalen; er bekymret over de negative konsekvenser for beskyttelsen af det udsendte EU-personale, især EUPOL Afghanistan og EULEX Kosovo, og slår til lyd for, at Tyrkiet opgiver denne modstand snarest muligt; |
| --- | --- |

53.

beklager Tyrkiets modstand mod at gennemføre det strategiske samarbejde mellem EU og NATO, der er baseret på og rækker ud over Berlin plus-aftalen; er bekymret over de negative konsekvenser for beskyttelsen af det udsendte EU-personale, især EUPOL Afghanistan og EULEX Kosovo, og slår til lyd for, at Tyrkiet opgiver denne modstand snarest muligt;

| 54. | mener, at USA's planer om at etablere et missilforsvarssystem i Europa på nuværende tidspunkt kan hindre internationale nedrustningsbestræbelser; udtrykker bekymring over Ruslands suspension af overholdelsen af dets forpligtelser i henhold til traktaten om konventionelle væbnede styrker i Europa, som har skabt bekymringer over den strategiske balance i Europa; understreger, at begge forhold berører alle europæiske landes sikkerhed og derfor ikke bør være genstand for rent bilaterale drøftelser mellem USA og de enkelte europæiske lande; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til sammen med NATO at skabe en ramme, som tager sigte på at inddrage så mange europæiske lande som muligt i debatten; opfordrer Rådet og NATO til at evaluere skønnede fremtidige atomtrusler fra visse lande og faren for et nyt våbenkapløb i Europa og til at foreslå en passende multilateral reaktion på dem; |
| --- | --- |

54.

mener, at USA's planer om at etablere et missilforsvarssystem i Europa på nuværende tidspunkt kan hindre internationale nedrustningsbestræbelser; udtrykker bekymring over Ruslands suspension af overholdelsen af dets forpligtelser i henhold til traktaten om konventionelle væbnede styrker i Europa, som har skabt bekymringer over den strategiske balance i Europa; understreger, at begge forhold berører alle europæiske landes sikkerhed og derfor ikke bør være genstand for rent bilaterale drøftelser mellem USA og de enkelte europæiske lande; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til sammen med NATO at skabe en ramme, som tager sigte på at inddrage så mange europæiske lande som muligt i debatten; opfordrer Rådet og NATO til at evaluere skønnede fremtidige atomtrusler fra visse lande og faren for et nyt våbenkapløb i Europa og til at foreslå en passende multilateral reaktion på dem;

| 55. | mener, at EU og NATO styrker hinanden gensidigt, og opfordrer indtrængende til, at de samarbejder snævert; |
| --- | --- |

55.

mener, at EU og NATO styrker hinanden gensidigt, og opfordrer indtrængende til, at de samarbejder snævert;

*

* *

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og generalsekretærerne for FN, NATO, Den Afrikanske Union, OSCE, OECD og Europarådet. |
| --- | --- |

56.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og generalsekretærerne for FN, NATO, Den Afrikanske Union, OSCE, OECD og Europarådet.

---

(1)  EUT C 33 E af 9.2.2006, s. 580.

(2)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 334.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0419.

(4)  EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

(5)  EUT L 71 af 10.3.2007, s. 9.

(6)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0031.

(7)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/371/EF (EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8).

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/32

---

Torsdag, den 5. juni 2008Topmødet EU/USA

P6_TA(2008)0256

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om det kommende topmøde mellem EU og USA

2009/C 285 E/05

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om transatlantiske forbindelser, særlig de to beslutninger af 1. juni 2006 om forbedring af forbindelserne mellem EU og USA inden for rammerne af en transatlantisk partnerskabsaftale (1) og om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (2) samt beslutning af 25. april 2007 om transatlantiske forbindelser (3),

der henviser til den transatlantiske erklæring om forbindelserne mellem Fællesskabet og USA fra 1990 og den nye transatlantiske dagsorden fra 1995,

der henviser til de fælles EU-USA-erklæringer af 26. juni 2004 og om bekæmpelse af terrorisme og af 20. juni 2005 om et styrket samarbejde om ikke-spredning og bekæmpelse af terrorisme,

der henviser til det kommende topmøde mellem EU og USA den 10. juni 2008 i Brdo og til resultatet af topmødet mellem EU og USA den 30. april 2007 i Washington,

der henviser til fælleserklæring af oktober 2007 fra den 63. transatlantiske dialog mellem lovgivere og den 64. transatlantiske dialog mellem lovgivere af maj 2008,

der henviser til topmødeerklæringerne fra Det Nordatlantiske Råd i Bukarest den 3. april 2008,

der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om Det Transatlantiske Økonomiske Råd (4),

der henviser til dokumentet fra Den Høje Repræsentant og Kommissionen til Det Europæiske Råd om klimaændringer og international sikkerhed (14. marts 2008),

der henviser til FN's Sikkerhedsråds (UNSC) resolution 1803 (2008), 1696 (2006), 1737 (2006) og 1747 (2007) om Irans atomprogram,

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 16.-17. december 2004, især afsnittene »En international orden, der bygger på effektiv multilateralisme« og »Samarbejde sammen med partnere«,

der henviser til sine beslutninger om klimaændring, særlig beslutning af 16. november 2005 (5), 26. oktober 2006 (6) og 14. februar 2007 (7),

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at partnerskabet mellem EU og USA er en hjørnesten i Unionens optræden udadtil og hviler på fælles værdier som frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatslige principper og støtter bæredygtige økonomier og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at partnerskabet mellem EU og USA er en hjørnesten i Unionens optræden udadtil og hviler på fælles værdier som frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatslige principper og støtter bæredygtige økonomier og bæredygtig udvikling,

| B. | der henviser til, at EU og USA spiller en vigtig rolle i forbindelse med globale politikker og global økonomi og har et fælles ansvar for at fremme fred, demokrati og stabilitet i verden og for at tage globale økonomiske udfordringer op, særlig krisen på finansmarkederne, ubalance på handels- og valutaområdet og gældskrisen i nogle af de fattigste lande, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og USA spiller en vigtig rolle i forbindelse med globale politikker og global økonomi og har et fælles ansvar for at fremme fred, demokrati og stabilitet i verden og for at tage globale økonomiske udfordringer op, særlig krisen på finansmarkederne, ubalance på handels- og valutaområdet og gældskrisen i nogle af de fattigste lande,

| C. | der henviser til, at følgerne af klimaændringer, som f.eks. territoriale konflikter om ressourcer, stigende fødevarepriser og migration er spørgsmål af stor interesse for EU's befolkning og dens ledere og som endvidere henviser til, at den samlede energiefterspørgsel ifølge Det Internationale Energiagentur (IEA) vil stige med mellem 50 og 60 % inden 2030, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at følgerne af klimaændringer, som f.eks. territoriale konflikter om ressourcer, stigende fødevarepriser og migration er spørgsmål af stor interesse for EU's befolkning og dens ledere og som endvidere henviser til, at den samlede energiefterspørgsel ifølge Det Internationale Energiagentur (IEA) vil stige med mellem 50 og 60 % inden 2030,

| D. | der henviser til, at både EU og USA kan og bør spille en ledende rolle på internationalt plan i kampen mod klimaændringer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at både EU og USA kan og bør spille en ledende rolle på internationalt plan i kampen mod klimaændringer,

| E. | der henviser til, at efterspørgslen efter fødevarer i verden stiger hurtigere end udbuddet, ikke mindst på grund af stigende efterspørgsel i vækstøkonomier som Indien og Kina, navnlig efter kød og mejeriprodukter og dermed også efter foder, og som endvidere henviser til, at USA's subventioner til omdannelsen af majs til ethanol ifølge Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har bidraget til den globale stigning i fødevarepriser, der rammer verdens fattigste lande hårdest, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at efterspørgslen efter fødevarer i verden stiger hurtigere end udbuddet, ikke mindst på grund af stigende efterspørgsel i vækstøkonomier som Indien og Kina, navnlig efter kød og mejeriprodukter og dermed også efter foder, og som endvidere henviser til, at USA's subventioner til omdannelsen af majs til ethanol ifølge Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har bidraget til den globale stigning i fødevarepriser, der rammer verdens fattigste lande hårdest,

| F. | der henviser til, at de fleste af milleniumudviklingsmål i de fleste udviklingslande ikke vil blive opfyldt inden fristen i 2015, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de fleste af milleniumudviklingsmål i de fleste udviklingslande ikke vil blive opfyldt inden fristen i 2015,

| G. | der henviser til, at der inden for EU er enighed om at genoplive og styrke ikke-spredningsaftalen (NPT) i perioden frem til den kommende NPT-revisionskonference i 2010, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der inden for EU er enighed om at genoplive og styrke ikke-spredningsaftalen (NPT) i perioden frem til den kommende NPT-revisionskonference i 2010,

| H. | der henviser til, at de israelske og palæstinensiske ledere i Annapolis vedtog at indlede fornyede forhandlinger med henblik på at indgå en aftale inden udgangen af 2008, og som henviser til, at bestræbelserne på at skabe stabilitet i Mellemøsten ved at fremme fred, demokrati og respekt for menneskerettigheder kræver et stærkt samarbejde mellem EU og USA også inden for rammerne af Mellemøstkvartetten og med Den Arabiske Liga, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de israelske og palæstinensiske ledere i Annapolis vedtog at indlede fornyede forhandlinger med henblik på at indgå en aftale inden udgangen af 2008, og som henviser til, at bestræbelserne på at skabe stabilitet i Mellemøsten ved at fremme fred, demokrati og respekt for menneskerettigheder kræver et stærkt samarbejde mellem EU og USA også inden for rammerne af Mellemøstkvartetten og med Den Arabiske Liga,

| I. | der henviser til, at et tæt samarbejde mellem EU og De Forenede Stater i Kosovo er altafgørende for stabiliteten og udviklingen i Vestbalkan, og som henviser til, at USA principielt har forpligtet sig til at deltage i denne centrale mission om retsstatsprincippet under ESFP i Kosovo (EULEX) med omkring 80 politibetjente, 2 dommere og 4 til 6 statsanklagere, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at et tæt samarbejde mellem EU og De Forenede Stater i Kosovo er altafgørende for stabiliteten og udviklingen i Vestbalkan, og som henviser til, at USA principielt har forpligtet sig til at deltage i denne centrale mission om retsstatsprincippet under ESFP i Kosovo (EULEX) med omkring 80 politibetjente, 2 dommere og 4 til 6 statsanklagere,

| J. | der henviser til, at det i forbindelse med bekæmpelsen af international terrorisme er nødvendigt at understrege betydningen af fuld overholdelse af folkeretten og de internationale traktater om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i forbindelse med bekæmpelsen af international terrorisme er nødvendigt at understrege betydningen af fuld overholdelse af folkeretten og de internationale traktater om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| K. | der henviser til, at der ved en historisk afstemning under FN's Generalforsamling den 18. december 2007 blev vedtaget en resolution, som støttedes af en tværregional alliance, herunder EU, om et moratorium for dødsstraf; som er dybt foruroliget over, at der fortsat findes dødsstraf i mange af de amerikanske forbundsstater, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der ved en historisk afstemning under FN's Generalforsamling den 18. december 2007 blev vedtaget en resolution, som støttedes af en tværregional alliance, herunder EU, om et moratorium for dødsstraf; som er dybt foruroliget over, at der fortsat findes dødsstraf i mange af de amerikanske forbundsstater,

| L. | der henviser til, at et transatlantisk økonomisk samarbejde er af gensidig interesse for EU og USA, og at der er behov for et konsekvent politisk lederskab for at styrke det transatlantiske marked, og som støtter det igangværende arbejde i Det Transatlantiske Økonomiske Råd og håber, at dette bliver en af grundpillerne i forbindelserne mellem EU og USA, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et transatlantisk økonomisk samarbejde er af gensidig interesse for EU og USA, og at der er behov for et konsekvent politisk lederskab for at styrke det transatlantiske marked, og som støtter det igangværende arbejde i Det Transatlantiske Økonomiske Råd og håber, at dette bliver en af grundpillerne i forbindelserne mellem EU og USA,

| M. | der henviser til, at det er nødvendigt at fremme frihed og demokrati på globalt plan og tage udfordringerne i den forbindelse op, som f.eks. international sikkerhed, udryddelse af fattigdom, fremme af udvikling, behovet for global nedrustning, beskyttelsen af menneskerettighederne, globale sundhedsrisici, miljøspørgsmål og energisikkerhed, bekæmpelse af international terrorisme og organiseret kriminalitet, ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at den europæiske sikkerhedsstrategi gør det klart, at det transatlantiske partnerskab og NATO er meget vigtige for den fælles sikkerhed, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er nødvendigt at fremme frihed og demokrati på globalt plan og tage udfordringerne i den forbindelse op, som f.eks. international sikkerhed, udryddelse af fattigdom, fremme af udvikling, behovet for global nedrustning, beskyttelsen af menneskerettighederne, globale sundhedsrisici, miljøspørgsmål og energisikkerhed, bekæmpelse af international terrorisme og organiseret kriminalitet, ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at den europæiske sikkerhedsstrategi gør det klart, at det transatlantiske partnerskab og NATO er meget vigtige for den fælles sikkerhed,

| N. | der henviser til, at det er i begge parters interesse i fællesskab at konfrontere fælles trusler og udfordringer på grundlag af eksisterende internationale aftaler og det effektive arbejde, der udføres i internationale institutioner, og i særdeleshed på grundlag af FN-systemet i overensstemmelse med FN's charter, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er i begge parters interesse i fællesskab at konfrontere fælles trusler og udfordringer på grundlag af eksisterende internationale aftaler og det effektive arbejde, der udføres i internationale institutioner, og i særdeleshed på grundlag af FN-systemet i overensstemmelse med FN's charter,

| O. | der henviser til, at flere aftaler, der er foranlediget af amerikanske krav, og som er vedtaget uden Parlamentets medvirken, navnlig aftalen om passagerlister, SWIFT-aftalememorandummet og det amerikanske Automated Targeting System, i de seneste år har skabt en situation præget af retlig usikkerhed med hensyn til de nødvendige transatlantiske databeskyttelsesgarantier, med hensyn til fælles anvendelse af data og overførsel af data mellem EU og USA med henblik på bekæmpelse af terrorisme, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at flere aftaler, der er foranlediget af amerikanske krav, og som er vedtaget uden Parlamentets medvirken, navnlig aftalen om passagerlister, SWIFT-aftalememorandummet og det amerikanske Automated Targeting System, i de seneste år har skabt en situation præget af retlig usikkerhed med hensyn til de nødvendige transatlantiske databeskyttelsesgarantier, med hensyn til fælles anvendelse af data og overførsel af data mellem EU og USA med henblik på bekæmpelse af terrorisme,

Generelt

| 1. | ser i lyset af det kommende præsidentvalg i USA frem til at arbejde sammen med den nye amerikanske præsident og håber på et styrket amerikansk engagement i multilateralisme og fred og demokrati i hele verden; mener, at partnerskabet mellem EU og USA om følsomme spørgsmål, som f.eks. de globale udfordringer i form af fattigdom og klimaændringer, må styrkes; er dog klar over, at der stadig er uoverensstemmende transatlantiske holdninger på visse områder som f.eks. Den Internationale Straffedomstol, de metoder, der anvendes i kampen mod terrorisme, og Kyoto-protokollen til FN's rammekonvention om Klimaændringer; håber, at USA's næste præsident vil engagere sin regering i at løse disse problemer; |
| --- | --- |

1.

ser i lyset af det kommende præsidentvalg i USA frem til at arbejde sammen med den nye amerikanske præsident og håber på et styrket amerikansk engagement i multilateralisme og fred og demokrati i hele verden; mener, at partnerskabet mellem EU og USA om følsomme spørgsmål, som f.eks. de globale udfordringer i form af fattigdom og klimaændringer, må styrkes; er dog klar over, at der stadig er uoverensstemmende transatlantiske holdninger på visse områder som f.eks. Den Internationale Straffedomstol, de metoder, der anvendes i kampen mod terrorisme, og Kyoto-protokollen til FN's rammekonvention om Klimaændringer; håber, at USA's næste præsident vil engagere sin regering i at løse disse problemer;

| 2. | henstiller til EU og USA at arbejde tættere sammen om en lang række fælles politiske udfordringer, navnlig i Mellemøsten, Iran, Irak, Kosovo og Vestbalkan, Afghanistan og Afrika, og til at arbejde sammen om at etablere et internationalt miljø med henblik på forbedring af sikkerheds- og menneskerettighedssituationen i f.eks. Burma og Zimbabwe ved fortsat at fokusere på disse spørgsmål i alle relevante fora, herunder i FN's Sikkerhedsråd; kræver en fælles tilgang til forbindelserne med andre store geopolitiske aktører; |
| --- | --- |

2.

henstiller til EU og USA at arbejde tættere sammen om en lang række fælles politiske udfordringer, navnlig i Mellemøsten, Iran, Irak, Kosovo og Vestbalkan, Afghanistan og Afrika, og til at arbejde sammen om at etablere et internationalt miljø med henblik på forbedring af sikkerheds- og menneskerettighedssituationen i f.eks. Burma og Zimbabwe ved fortsat at fokusere på disse spørgsmål i alle relevante fora, herunder i FN's Sikkerhedsråd; kræver en fælles tilgang til forbindelserne med andre store geopolitiske aktører;

Klimaændringer

| 3. | opfordrer kraftigt begge partnere til at nå til enighed om en fælles tilgang til at begrænse klimaændringer til en maksimal temperaturstigning på 2 °C i forhold til det førindustrielle niveau ved at yde rimelige bidrag til indsatsen for at reducere drivhusgasemissionerne i udviklede lande og udviklingslande i overensstemmelse med deres respektive ansvarsområder og forskellige formåen, men anerkender de udviklede landes forpligtelse til at være foregangslande; glæder sig over, at de primære præsidentkandidater har givet tilsagn om at se nærmere på spørgsmålet om drivhusgasemissionerne og søge at opnå international enighed inden udgangen af 2009 med henblik på at modvirke farlige klimaændringer; |
| --- | --- |

3.

opfordrer kraftigt begge partnere til at nå til enighed om en fælles tilgang til at begrænse klimaændringer til en maksimal temperaturstigning på 2 °C i forhold til det førindustrielle niveau ved at yde rimelige bidrag til indsatsen for at reducere drivhusgasemissionerne i udviklede lande og udviklingslande i overensstemmelse med deres respektive ansvarsområder og forskellige formåen, men anerkender de udviklede landes forpligtelse til at være foregangslande; glæder sig over, at de primære præsidentkandidater har givet tilsagn om at se nærmere på spørgsmålet om drivhusgasemissionerne og søge at opnå international enighed inden udgangen af 2009 med henblik på at modvirke farlige klimaændringer;

| 4. | opfordrer indtrængende USA til at gøre alt, hvad der står i deres magt for at afslutte arbejdet med deres nationale klimalovgivning inden FN-konferencen i december 2009 i København; opfordrer også USA til at fortsætte med deres bestræbelser på at etablere et system for handel med CO2, som i fremtiden kunne kombineres med EU's ordning for emissionshandel, da både miljøet og erhvervslivet generelt vil være bedst tjent med, hvis de kommende ordninger for handel med emissioner er kompatible og interoperable overalt i verden; bifalder derfor bestemmelserne i forslagene til EU's emissionshandelsordning, hvorefter ordningen kan knyttes sammen med andre obligatoriske emissionshandelsordninger, herunder regionale ordninger; glæder sig i den forbindelse over, at der er etableret regionale emissionshandelsordninger i De Forenede Stater; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende USA til at gøre alt, hvad der står i deres magt for at afslutte arbejdet med deres nationale klimalovgivning inden FN-konferencen i december 2009 i København; opfordrer også USA til at fortsætte med deres bestræbelser på at etablere et system for handel med CO2, som i fremtiden kunne kombineres med EU's ordning for emissionshandel, da både miljøet og erhvervslivet generelt vil være bedst tjent med, hvis de kommende ordninger for handel med emissioner er kompatible og interoperable overalt i verden; bifalder derfor bestemmelserne i forslagene til EU's emissionshandelsordning, hvorefter ordningen kan knyttes sammen med andre obligatoriske emissionshandelsordninger, herunder regionale ordninger; glæder sig i den forbindelse over, at der er etableret regionale emissionshandelsordninger i De Forenede Stater;

| 5. | glæder sig over Den Høje Repræsentants og Kommissionens ovennævnte beretning om de sikkerhedsmæssige følger af klimaændringerne; opfordrer indtrængende til, at EU og USA på deres topmøde prioriterer behandlingen af dette spørgsmål med udgangspunkt i den vellykkede Bali-konference i december 2007; opfordrer EU og USA til at samarbejde for at opnå en ambitiøs aftale i 2009 for perioden efter 2012, herunder både afbødnings- og tilpasningsaktioner på internationalt plan; bemærker også med interesse forslag, der drøftes i den amerikanske Kongres, om oprettelse af en international fond til fremme af ren teknologi og tilskynder Kommissionen til at indlede drøftelser med den amerikanske regering om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Den Høje Repræsentants og Kommissionens ovennævnte beretning om de sikkerhedsmæssige følger af klimaændringerne; opfordrer indtrængende til, at EU og USA på deres topmøde prioriterer behandlingen af dette spørgsmål med udgangspunkt i den vellykkede Bali-konference i december 2007; opfordrer EU og USA til at samarbejde for at opnå en ambitiøs aftale i 2009 for perioden efter 2012, herunder både afbødnings- og tilpasningsaktioner på internationalt plan; bemærker også med interesse forslag, der drøftes i den amerikanske Kongres, om oprettelse af en international fond til fremme af ren teknologi og tilskynder Kommissionen til at indlede drøftelser med den amerikanske regering om dette spørgsmål;

Terrorisme og menneskerettigheder

| 6. | er foruroliget over, at selve eksistensen af fangelejren i Guantánamo Bay og metoderne med vilkårlige arrestationer og ekstraordinære overførsler fortsat sender et negativt signal om, hvordan kampen mod terrorisme føres; opfordrer indtrængende Rådet til at fremsætte en klar og målrettet erklæring med krav om, at den amerikanske regering indstiller sin praksis med vilkårlige arrestationer og ekstraordinære overførsler, og opfordrer den amerikanske regering til enten at rejse tiltale mod eller frigive og reintegrere og yde erstatning til de tilbageholdte personer i overensstemmelse med folkeretten og internationale retsnormer og give nærmere oplysninger om eksistensen af hemmelige fængsler uden for amerikansk territorium; |
| --- | --- |

6.

er foruroliget over, at selve eksistensen af fangelejren i Guantánamo Bay og metoderne med vilkårlige arrestationer og ekstraordinære overførsler fortsat sender et negativt signal om, hvordan kampen mod terrorisme føres; opfordrer indtrængende Rådet til at fremsætte en klar og målrettet erklæring med krav om, at den amerikanske regering indstiller sin praksis med vilkårlige arrestationer og ekstraordinære overførsler, og opfordrer den amerikanske regering til enten at rejse tiltale mod eller frigive og reintegrere og yde erstatning til de tilbageholdte personer i overensstemmelse med folkeretten og internationale retsnormer og give nærmere oplysninger om eksistensen af hemmelige fængsler uden for amerikansk territorium;

| 7. | beklager den amerikanske regerings beslutning om at bygge et nyt fængselskompleks i Afghanistan i erkendelse af, at USA sandsynligvis agter at tilbageholde fanger på oversøisk område i mange år frem; |
| --- | --- |

7.

beklager den amerikanske regerings beslutning om at bygge et nyt fængselskompleks i Afghanistan i erkendelse af, at USA sandsynligvis agter at tilbageholde fanger på oversøisk område i mange år frem;

| 8. | gentager opfordringen til Rådet og Kommissionen om langt om længe at gennemføre henstillingerne fra Det Midlertidige Udvalg om CIA's formodede anvendelse af europæiske lande i forbindelse med transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger, |
| --- | --- |

8.

gentager opfordringen til Rådet og Kommissionen om langt om længe at gennemføre henstillingerne fra Det Midlertidige Udvalg om CIA's formodede anvendelse af europæiske lande i forbindelse med transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger,

| 9. | opfordrer USA til øjeblikkeligt at ophæve visumordningen og behandle alle EU-medlemsstaternes borgere ens på grundlag af fuld gensidighed; glæder sig i den forbindelse over, at der indledes forhandlinger mellem EU og USA om et nyt sæt amerikanske sikkerhedskrav med henblik på indførelse af en visumfri ordning; finder, at disse forhandlinger bør være gennemsigtige og bygge på gensidighedsprincippet samt overholde EU-databeskyttelsesbestemmelser; |
| --- | --- |

9.

opfordrer USA til øjeblikkeligt at ophæve visumordningen og behandle alle EU-medlemsstaternes borgere ens på grundlag af fuld gensidighed; glæder sig i den forbindelse over, at der indledes forhandlinger mellem EU og USA om et nyt sæt amerikanske sikkerhedskrav med henblik på indførelse af en visumfri ordning; finder, at disse forhandlinger bør være gennemsigtige og bygge på gensidighedsprincippet samt overholde EU-databeskyttelsesbestemmelser;

| 10. | glæder sig over, at USA anerkender Den Europæiske Unions beføjelser til at forhandle om en sådan aftale, og bemærker, at der ved spørgsmål, der henhører under EU's kompetence, som f.eks. sikkerhedsmæssige spørgsmål (herunder udveksling af passagerlistedata, udlevering og gensidig juridisk bistand) bør indledes forhandlinger med Rådet og med medlemsstaterne, for så vidt som de drejer sig om deres egne statsborgere; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at USA anerkender Den Europæiske Unions beføjelser til at forhandle om en sådan aftale, og bemærker, at der ved spørgsmål, der henhører under EU's kompetence, som f.eks. sikkerhedsmæssige spørgsmål (herunder udveksling af passagerlistedata, udlevering og gensidig juridisk bistand) bør indledes forhandlinger med Rådet og med medlemsstaterne, for så vidt som de drejer sig om deres egne statsborgere;

| 11. | erkender, at udveksling af data og information kan være et værdifuldt instrument i den internationale bekæmpelse af terrorisme og den dertil knyttede kriminalitet, men understreger, at den fælles adgang til personoplysninger skal baseres på et passende retsgrundlag, der er knyttet til klare regler og betingelser, der sikrer beskyttelse af privatlivets fred og den enkelte borgers frihedsrettigheder og mulighed for klageadgang om nødvendigt, og at en sådan deling af data under alle omstændigheder bør være baseret på en bindende international aftale med fuld inddragelse af Parlamentet og den amerikanske Kongres; understreger, at den nødvendige dataudveksling bør ske i overensstemmelse med den eksisterende aftale mellem EU og USA om gensidig retsbistand og udlevering og i overensstemmelse med EF- og EU-databeskyttelsesreglerne og bør ledsages af en samordning mellem efterretningstjenester og retshåndhævelsesorganer selv på operationelt plan og af et retssamarbejde via den eksisterende aftale mellem EU og USA om gensidig retsbistand og udlevering; |
| --- | --- |

11.

erkender, at udveksling af data og information kan være et værdifuldt instrument i den internationale bekæmpelse af terrorisme og den dertil knyttede kriminalitet, men understreger, at den fælles adgang til personoplysninger skal baseres på et passende retsgrundlag, der er knyttet til klare regler og betingelser, der sikrer beskyttelse af privatlivets fred og den enkelte borgers frihedsrettigheder og mulighed for klageadgang om nødvendigt, og at en sådan deling af data under alle omstændigheder bør være baseret på en bindende international aftale med fuld inddragelse af Parlamentet og den amerikanske Kongres; understreger, at den nødvendige dataudveksling bør ske i overensstemmelse med den eksisterende aftale mellem EU og USA om gensidig retsbistand og udlevering og i overensstemmelse med EF- og EU-databeskyttelsesreglerne og bør ledsages af en samordning mellem efterretningstjenester og retshåndhævelsesorganer selv på operationelt plan og af et retssamarbejde via den eksisterende aftale mellem EU og USA om gensidig retsbistand og udlevering;

| 12. | understreger betydningen af, at de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet overholdes i bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at informere Parlamentet om de fremskridt, der er sket i forhandlingen om en euro-atlantisk samarbejdsramme, især med hensyn til beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred; kræver, at der inden for rammerne af Det Transatlantiske Økonomiske Råd snarest muligt udarbejdes globale databeskyttelsesnormer med henblik på at sikre et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger og garantere retssikkerheden for virksomhederne; |
| --- | --- |

12.

understreger betydningen af, at de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet overholdes i bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at informere Parlamentet om de fremskridt, der er sket i forhandlingen om en euro-atlantisk samarbejdsramme, især med hensyn til beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred; kræver, at der inden for rammerne af Det Transatlantiske Økonomiske Råd snarest muligt udarbejdes globale databeskyttelsesnormer med henblik på at sikre et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger og garantere retssikkerheden for virksomhederne;

| 13. | opfordrer EU og USA's regering til at iværksætte et initiativ i FN med henblik på at reformere den gældende praksis med sanktionslister, bl.a. ved at fastlægge passende procedurer for en retfærdig afhøring, sagsfremstilling og effektiv retslig beskyttelse og effektive retsmidler; understreger samtidig nødvendigheden af at forbedre procedurerne i fobindelse med EU's »sortliste«; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU og USA's regering til at iværksætte et initiativ i FN med henblik på at reformere den gældende praksis med sanktionslister, bl.a. ved at fastlægge passende procedurer for en retfærdig afhøring, sagsfremstilling og effektiv retslig beskyttelse og effektive retsmidler; understreger samtidig nødvendigheden af at forbedre procedurerne i fobindelse med EU's »sortliste«;

Atomspredning, missilforsvar, våbenkontrol og NATO

| 14. | gentager sin fulde støtte til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om Iran, der blev vedtaget i henhold til artikel 41, kapitel VII, i FN's charter, og opfordrer EU og USA til at nå til enighed om en fælles strategi, som kunne overbevise regeringen i Teheran om, at FN's Sikkerhedsråds resolutioner skal overholdes; |
| --- | --- |

14.

gentager sin fulde støtte til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om Iran, der blev vedtaget i henhold til artikel 41, kapitel VII, i FN's charter, og opfordrer EU og USA til at nå til enighed om en fælles strategi, som kunne overbevise regeringen i Teheran om, at FN's Sikkerhedsråds resolutioner skal overholdes;

| 15. | glæder sig over det tætte samarbejde mellem EU og USA om det iranske atomspørgsmål, som førte til, at FN's Sikkerhedsråd den 3. marts 2008 vedtog ovennævnte resolution 1803 (2008) med nye sanktioner over for Iran; opfordrer USA til i fortsættelse af deres diplomatiske succes i forhandlingerne med Nordkorea at deltage direkte i forhandlingerne med Iran sammen med EU, eftersom USA er i stand til at stille yderligere sikkerhedsgarantier, der tager hensyn til Irans sikkerhedsinteresser; understreger betydningen af et samarbejde med USA, Rusland, Kina og alliancefrie lande for at overveje supplerende koncepter med henblik på at opnå en omfattende aftale med Iran om dets atomkraftanlæg og deres anvendelse; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over det tætte samarbejde mellem EU og USA om det iranske atomspørgsmål, som førte til, at FN's Sikkerhedsråd den 3. marts 2008 vedtog ovennævnte resolution 1803 (2008) med nye sanktioner over for Iran; opfordrer USA til i fortsættelse af deres diplomatiske succes i forhandlingerne med Nordkorea at deltage direkte i forhandlingerne med Iran sammen med EU, eftersom USA er i stand til at stille yderligere sikkerhedsgarantier, der tager hensyn til Irans sikkerhedsinteresser; understreger betydningen af et samarbejde med USA, Rusland, Kina og alliancefrie lande for at overveje supplerende koncepter med henblik på at opnå en omfattende aftale med Iran om dets atomkraftanlæg og deres anvendelse;

| 16. | glæder sig over det nylige initiativ fra medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd samt Tyskland (P5+1) med henblik på at præsentere Iran for en ny pakke med incitamenter i bestræbelsen på at overbevise landet om at indstille sit program for uranberigelse; opfordrer i håbet om at finde en løsning USA til fuldt at støtte forhandlingerne med Iran inden for rammerne af bestemmelserne og forpligtelserne i ikkespredningstraktaten; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over det nylige initiativ fra medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd samt Tyskland (P5+1) med henblik på at præsentere Iran for en ny pakke med incitamenter i bestræbelsen på at overbevise landet om at indstille sit program for uranberigelse; opfordrer i håbet om at finde en løsning USA til fuldt at støtte forhandlingerne med Iran inden for rammerne af bestemmelserne og forpligtelserne i ikkespredningstraktaten;

| 17. | opfordrer til en styrkelse af det internationale system af traktater og ordninger mod spredning af masseødelæggelsesvåben; understreger behovet for tættere samarbejde mellem EU og USA i forbindelse med bekæmpelse af terror og spredning af masseødelæggelsesvåben i overensstemmelse med folkeretten og behovet for, at begge partnere støtter den rolle, som FN skal spille på disse områder; opfordrer indtrængende Rådet til sammen med sine amerikanske modparter at drøfte mulighederne for en positiv tilgang til fremtidige forberedende komiteer vedrørende ikke-spredningstraktaten (NPT PrepComs) som en første anledning til at styrke den globale ikke-spredningsordning i opløbet til NPT-revisionskonferencen i 2010; understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at der på topmødet drøftes en række nukleare nedrustningsinitiativer baseret på de 13 praktiske foranstaltninger, der blev vedtaget enstemmigt på NPT-revisionskonferencen i 2000; håber, at den amerikanske regering på dette topmøde er villige til sammen med EU at vedtage en fælles strategi for nedrustning både i forhold til masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben; opfordrer EU og USA til at undgå et eventuelt vakuum med hensyn til perioden 2009-2010, når de vigtige nedrustningsaftaler skal forlænges; håber, at de meget vigtige aftaler med Rusland, der blev indgået i 1999, 2000 og 2001, vil blive opretholdt; opfordrer De Forenede Stater til at ratificere traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT) som et fornuftigt skridt i retning af at mindske atomvåbens operationelle relevans; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til en styrkelse af det internationale system af traktater og ordninger mod spredning af masseødelæggelsesvåben; understreger behovet for tættere samarbejde mellem EU og USA i forbindelse med bekæmpelse af terror og spredning af masseødelæggelsesvåben i overensstemmelse med folkeretten og behovet for, at begge partnere støtter den rolle, som FN skal spille på disse områder; opfordrer indtrængende Rådet til sammen med sine amerikanske modparter at drøfte mulighederne for en positiv tilgang til fremtidige forberedende komiteer vedrørende ikke-spredningstraktaten (NPT PrepComs) som en første anledning til at styrke den globale ikke-spredningsordning i opløbet til NPT-revisionskonferencen i 2010; understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at der på topmødet drøftes en række nukleare nedrustningsinitiativer baseret på de 13 praktiske foranstaltninger, der blev vedtaget enstemmigt på NPT-revisionskonferencen i 2000; håber, at den amerikanske regering på dette topmøde er villige til sammen med EU at vedtage en fælles strategi for nedrustning både i forhold til masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben; opfordrer EU og USA til at undgå et eventuelt vakuum med hensyn til perioden 2009-2010, når de vigtige nedrustningsaftaler skal forlænges; håber, at de meget vigtige aftaler med Rusland, der blev indgået i 1999, 2000 og 2001, vil blive opretholdt; opfordrer De Forenede Stater til at ratificere traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT) som et fornuftigt skridt i retning af at mindske atomvåbens operationelle relevans;

| 18. | opfordrer EU's medlemsstater og USA til at samarbejde om nye idéer til iværksættelse af et nydefineret og stærkere partnerskab mellem EU og NATO, der går videre end Berlin-Plus, eftersom der er behov for øget samarbejde i Afghanistan; er af den opfattelse, at bestræbelserne på at tilpasse og forbedre den europæiske sikkerhedsstrategi bør kædes sammen med den tidlige fase i drøftelserne om et nyt strategisk koncept fra NATO's side; understreger betydningen af NATO, der stadig er et afgørende forum for sikkerhedskonsultationer mellem Europa og USA, såvel som betydningen af EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, når det gælder om at styrke vores evne til at konfrontere aktuelle og nye sikkerhedstrusler i det 21. århundrede; glæder sig over den amerikanske anerkendelse på topmødet i Bukarest af, at opbygningen af en stærk NATO-alliance kræver en stærk europæisk forsvarskapacitet; anbefaler i den forbindelse en udvikling af de aktuelle forbindelser på sikkerhedsområdet mellem NATO og EU, idet begge organisationers uafhængighed respekteres; |
| --- | --- |

18.

opfordrer EU's medlemsstater og USA til at samarbejde om nye idéer til iværksættelse af et nydefineret og stærkere partnerskab mellem EU og NATO, der går videre end Berlin-Plus, eftersom der er behov for øget samarbejde i Afghanistan; er af den opfattelse, at bestræbelserne på at tilpasse og forbedre den europæiske sikkerhedsstrategi bør kædes sammen med den tidlige fase i drøftelserne om et nyt strategisk koncept fra NATO's side; understreger betydningen af NATO, der stadig er et afgørende forum for sikkerhedskonsultationer mellem Europa og USA, såvel som betydningen af EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, når det gælder om at styrke vores evne til at konfrontere aktuelle og nye sikkerhedstrusler i det 21. århundrede; glæder sig over den amerikanske anerkendelse på topmødet i Bukarest af, at opbygningen af en stærk NATO-alliance kræver en stærk europæisk forsvarskapacitet; anbefaler i den forbindelse en udvikling af de aktuelle forbindelser på sikkerhedsområdet mellem NATO og EU, idet begge organisationers uafhængighed respekteres;

| 19. | er af den opfattelse, at USA's plan om at etablere et antimissilsystem i Europa på dette tidspunkt kan hindre de internationale nedrustningsbestræbelser; er bekymret over Ruslands afgørelse om at suspendere overholdelsen af dets forpligtelser i henhold til traktaten om konventionelle væbnede styrker i Europa; understreger, at begge spørgsmål berører sikkerheden for Europas befolkning og derfor ikke bør gøres til genstand for rent bilaterale drøftelser mellem USA og de enkelte europæiske lande; noterer sig i denne forbindelse Bukarest-topmødeerklæringen, som blev udfærdiget under det seneste møde i Det Nordatlantiske Råd den 3. april 2008, hvori der opfordredes til en omfattende missilforsvarsarkitektur, som ville udvide dækningen til at omfatte hele de allieredes territorium; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at fastlægge en ramme, inden for hvilken alle EU-medlemsstater og NATO skal inddrages i drøftelsen om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

19.

er af den opfattelse, at USA's plan om at etablere et antimissilsystem i Europa på dette tidspunkt kan hindre de internationale nedrustningsbestræbelser; er bekymret over Ruslands afgørelse om at suspendere overholdelsen af dets forpligtelser i henhold til traktaten om konventionelle væbnede styrker i Europa; understreger, at begge spørgsmål berører sikkerheden for Europas befolkning og derfor ikke bør gøres til genstand for rent bilaterale drøftelser mellem USA og de enkelte europæiske lande; noterer sig i denne forbindelse Bukarest-topmødeerklæringen, som blev udfærdiget under det seneste møde i Det Nordatlantiske Råd den 3. april 2008, hvori der opfordredes til en omfattende missilforsvarsarkitektur, som ville udvide dækningen til at omfatte hele de allieredes territorium; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at fastlægge en ramme, inden for hvilken alle EU-medlemsstater og NATO skal inddrages i drøftelsen om dette spørgsmål;

| 20. | ser frem til en revurdering af sikkerhedsdimensionen i forbindelserne mellem EU og USA i lyset af resultaterne af NATO's strategiske opdatering og opdateringen af den europæiske sikkerhedsstrategi og indsættelsen af en ny amerikansk regering; |
| --- | --- |

20.

ser frem til en revurdering af sikkerhedsdimensionen i forbindelserne mellem EU og USA i lyset af resultaterne af NATO's strategiske opdatering og opdateringen af den europæiske sikkerhedsstrategi og indsættelsen af en ny amerikansk regering;

Udviklingssamarbejde og fødevarepriser

| 21. | opfordrer til øget katastrofehjælp til imødegåelse af den umiddelbare trussel mod verdens fattigste befolkninger som følge af de højere fødevarepriser; erkender imidlertid, at det ikke er tilstrækkeligt med penge, og opfordrer derfor Rådet, Kommissionen og den amerikanske Kongres og regering til at tage fat på strukturbetingede problemer, såsom underinvesteringer i landbruget; opfordrer til et samordnet globalt tiltag fra EU's, USA's og de multilaterale organisationers side, som bør omfatte mere retfærdige handelsregler og øgede investeringer i landbruget i udviklingslandene med hovedvægten på småproducenter og kvinder; opfordrer donorerne til at yde støtte til og hjælpe med at finansiere sikkerhedsnet for de mest sårbare mennesker; opfordrer EU's og USA's politiske ledere til aktivt at støtte og deltage i FN's task force om den globale fødevarekrise, der er nedsat under FN's generalsekretær, Ban Ki-moon's ledelse; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til øget katastrofehjælp til imødegåelse af den umiddelbare trussel mod verdens fattigste befolkninger som følge af de højere fødevarepriser; erkender imidlertid, at det ikke er tilstrækkeligt med penge, og opfordrer derfor Rådet, Kommissionen og den amerikanske Kongres og regering til at tage fat på strukturbetingede problemer, såsom underinvesteringer i landbruget; opfordrer til et samordnet globalt tiltag fra EU's, USA's og de multilaterale organisationers side, som bør omfatte mere retfærdige handelsregler og øgede investeringer i landbruget i udviklingslandene med hovedvægten på småproducenter og kvinder; opfordrer donorerne til at yde støtte til og hjælpe med at finansiere sikkerhedsnet for de mest sårbare mennesker; opfordrer EU's og USA's politiske ledere til aktivt at støtte og deltage i FN's task force om den globale fødevarekrise, der er nedsat under FN's generalsekretær, Ban Ki-moon's ledelse;

| 22. | hilser med tilfredshed USA's initiativ til at afbinde fødevarehjælpen og betragter dette initiativ som et første vigtigt skridt til at reformere hele fødevarehjælpsprogrammet for fuldt ud at tage højde for nødvendigheden af proaktivt at fremme den regionale og lokale fødevaresikkerhed, der tidligere ofte blev undergravet af bunden fødevarehjælp fra USA; |
| --- | --- |

22.

hilser med tilfredshed USA's initiativ til at afbinde fødevarehjælpen og betragter dette initiativ som et første vigtigt skridt til at reformere hele fødevarehjælpsprogrammet for fuldt ud at tage højde for nødvendigheden af proaktivt at fremme den regionale og lokale fødevaresikkerhed, der tidligere ofte blev undergravet af bunden fødevarehjælp fra USA;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at rejse spørgsmålet om nødvendigheden at anvende en betydelig del af EU's og USA's budget for udviklingsbistand til landbrugsforskning og uddannelse og udveksling af bedste praksis for landbrugerne for yderligere at udvikle effektive og bæredygtige afgrødesystemer såsom vekseldrift og blandede afgrøder samt lokalt tilpassede plante- og dyreavlsmetoder uden brug af gmo'er (genetisk modificeret organismer) for at skabe en stabil lokal fødevareforsyning og god landbrugspraksis med, på længere sigt, et lavt energiinput; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at rejse spørgsmålet om nødvendigheden at anvende en betydelig del af EU's og USA's budget for udviklingsbistand til landbrugsforskning og uddannelse og udveksling af bedste praksis for landbrugerne for yderligere at udvikle effektive og bæredygtige afgrødesystemer såsom vekseldrift og blandede afgrøder samt lokalt tilpassede plante- og dyreavlsmetoder uden brug af gmo'er (genetisk modificeret organismer) for at skabe en stabil lokal fødevareforsyning og god landbrugspraksis med, på længere sigt, et lavt energiinput;

| 24. | beklager, at den amerikanske regering har vedtaget at mindske sin finansielle støtte til De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA); påpeger UNFPA's afgørende rolle med hensyn til at opnå en frivillig sænkning af frugtbarhedstallene i de mindre udviklede lande; mener, at adgangen til prævention og reproduktive tjenester, styrkelse af pigers og kvinders stilling og fremme af mødres og børns sundhed er altafgørende strategier med henblik på at mindske befolkningstilvæksten og opretholde ressourcernes bæredygtighed; opfordrer derfor indtrængende den amerikanske regering til at øge sin støtte til UNFPA; |
| --- | --- |

24.

beklager, at den amerikanske regering har vedtaget at mindske sin finansielle støtte til De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA); påpeger UNFPA's afgørende rolle med hensyn til at opnå en frivillig sænkning af frugtbarhedstallene i de mindre udviklede lande; mener, at adgangen til prævention og reproduktive tjenester, styrkelse af pigers og kvinders stilling og fremme af mødres og børns sundhed er altafgørende strategier med henblik på at mindske befolkningstilvæksten og opretholde ressourcernes bæredygtighed; opfordrer derfor indtrængende den amerikanske regering til at øge sin støtte til UNFPA;

| 25. | opfordrer EU og USA til at gøre millenniumudviklingsmålene til det centrale mål i den internationale udviklingspolitik; opfordrer indtrængende Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og USA til at øge deres bistand til udviklingslande for at bevare tilliden til deres løfter om at forhøje bistanden; anerkender USA's øgede engagement inden for udviklingsbistand generelt og i Afrika i særdeleshed; opfordrer indtrængende den amerikanske præsident til at udnytte det sidste år i sin embedsperiode til at søge at opnå et ambitiøst resultat af G8-topmødet i Japan i juli 2008 og FN-topmødet om millenniumudviklingsmålene i september 2008 i New York; opfordrer EU til at opretholde millenniumudviklingsmålene og de årlige tidsrammer for at opnå 0,7 % i ODA som et centralt punkt på Det Europæiske Råds dagsorden den 19.-20. juni 2008; |
| --- | --- |

25.

opfordrer EU og USA til at gøre millenniumudviklingsmålene til det centrale mål i den internationale udviklingspolitik; opfordrer indtrængende Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og USA til at øge deres bistand til udviklingslande for at bevare tilliden til deres løfter om at forhøje bistanden; anerkender USA's øgede engagement inden for udviklingsbistand generelt og i Afrika i særdeleshed; opfordrer indtrængende den amerikanske præsident til at udnytte det sidste år i sin embedsperiode til at søge at opnå et ambitiøst resultat af G8-topmødet i Japan i juli 2008 og FN-topmødet om millenniumudviklingsmålene i september 2008 i New York; opfordrer EU til at opretholde millenniumudviklingsmålene og de årlige tidsrammer for at opnå 0,7 % i ODA som et centralt punkt på Det Europæiske Råds dagsorden den 19.-20. juni 2008;

Internationale forbindelser

| 26. | understreger, at løsningen af den israelsk-palæstinensiske konflikt er afgørende for fred og stabilitet i Mellemøsten; erindrer de forskellige parter om de forpligtelser, som de i Annapolis indgik om at afholde tillidsfulde forhandlinger med henblik på inden udgangen af 2008 at indgå en fredsaftale, der omfatter samtlige udestående emner; understreger på ny betydningen af det arabiske fredsinitiativ og henstiller til EU og De Forenede Stater at sikre en konstruktiv inddragelse af arabiske partnere; gentager sin opfordring til Israel om at indstille al bosættelsesaktivitet, herunder naturlig vækst, og afvikle yderposter, der er etableret siden marts 2001; udtrykker på ny dyb bekymring over den humanitære og politiske krise i Gaza og dens mulige alvorlige konsekvenser; kræver et øjeblikkeligt stop for palæstinensiske militsers affyring af raketter fra Gaza ind over israelsk område; støtter uforbeholdent Egyptens bestræbelser på at bringe volden til ophør og finde en løsning, der sikre åbning af alle overgange; |
| --- | --- |

26.

understreger, at løsningen af den israelsk-palæstinensiske konflikt er afgørende for fred og stabilitet i Mellemøsten; erindrer de forskellige parter om de forpligtelser, som de i Annapolis indgik om at afholde tillidsfulde forhandlinger med henblik på inden udgangen af 2008 at indgå en fredsaftale, der omfatter samtlige udestående emner; understreger på ny betydningen af det arabiske fredsinitiativ og henstiller til EU og De Forenede Stater at sikre en konstruktiv inddragelse af arabiske partnere; gentager sin opfordring til Israel om at indstille al bosættelsesaktivitet, herunder naturlig vækst, og afvikle yderposter, der er etableret siden marts 2001; udtrykker på ny dyb bekymring over den humanitære og politiske krise i Gaza og dens mulige alvorlige konsekvenser; kræver et øjeblikkeligt stop for palæstinensiske militsers affyring af raketter fra Gaza ind over israelsk område; støtter uforbeholdent Egyptens bestræbelser på at bringe volden til ophør og finde en løsning, der sikre åbning af alle overgange;

| 27. | bifalder meddelelsen om, at Syrien og Israel har indledt indirekte fredsforhandlinger under Tyrkiets ledelse; |
| --- | --- |

27.

bifalder meddelelsen om, at Syrien og Israel har indledt indirekte fredsforhandlinger under Tyrkiets ledelse;

| 28. | glæder sig over, at Michel Suleiman er blevet valgt til Libanons præsident; understreger betydningen af Libanons stabilitet, suverænitet, uafhængighed og territoriale integritet; henstiller til parterne i fuldt omfang at gennemføre Doha-aftalen og opfordrer EU og USA til at støtte alle bestræbelser i så henseende; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over, at Michel Suleiman er blevet valgt til Libanons præsident; understreger betydningen af Libanons stabilitet, suverænitet, uafhængighed og territoriale integritet; henstiller til parterne i fuldt omfang at gennemføre Doha-aftalen og opfordrer EU og USA til at støtte alle bestræbelser i så henseende;

| 29. | understreger, at den euro-atlantiske og bredere internationale sikkerhed er nøje knyttet til Afghanistans fremtid som en fredelig, demokratisk stat, der respekterer menneskerettighederne, og som er fri for terrortruslen; bifalder derfor NATO's uforbeholdne og langsigtede engagement i Afghanistan som understreget i ISAF's (international sikkerhedsstyrke) »New Strategic Vision«, samt det internationale samfunds omfattende tilgang, der samler civile og militære bestræbelser, herunder EU's politimission (EUPOL), der er en del af EU's samlede engagement i forhold til Afghanistan og af en koordineret EU-tilgang, der omfatter lokal politisk rådgivning fra EU's særlige udsending, samt en genopbygningsindsats, der i alt væsentligt forvaltes af Kommissionen; opfordrer EU og USA til øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger til at øge, forbedre og samordne deres udviklingsbistand til Afghanistan, bl.a. ved at overføre så mange midler som muligt til afghanske institutioner og erfarne ikke-statslige organisationer; |
| --- | --- |

29.

understreger, at den euro-atlantiske og bredere internationale sikkerhed er nøje knyttet til Afghanistans fremtid som en fredelig, demokratisk stat, der respekterer menneskerettighederne, og som er fri for terrortruslen; bifalder derfor NATO's uforbeholdne og langsigtede engagement i Afghanistan som understreget i ISAF's (international sikkerhedsstyrke) »New Strategic Vision«, samt det internationale samfunds omfattende tilgang, der samler civile og militære bestræbelser, herunder EU's politimission (EUPOL), der er en del af EU's samlede engagement i forhold til Afghanistan og af en koordineret EU-tilgang, der omfatter lokal politisk rådgivning fra EU's særlige udsending, samt en genopbygningsindsats, der i alt væsentligt forvaltes af Kommissionen; opfordrer EU og USA til øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger til at øge, forbedre og samordne deres udviklingsbistand til Afghanistan, bl.a. ved at overføre så mange midler som muligt til afghanske institutioner og erfarne ikke-statslige organisationer;

| 30. | opfordrer Rådet til at indlede en dialog med USA om Irak, hvor det forelægger EU's holdning til dets strategiske rolle i landet, og til fortsat at støtte den øgede multilateralisering af den rolle, som det internationale samfund spiller i Irak, ved fuldt ud at udnytte FN's udvidede mandat i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1770 (2007); |
| --- | --- |

30.

opfordrer Rådet til at indlede en dialog med USA om Irak, hvor det forelægger EU's holdning til dets strategiske rolle i landet, og til fortsat at støtte den øgede multilateralisering af den rolle, som det internationale samfund spiller i Irak, ved fuldt ud at udnytte FN's udvidede mandat i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1770 (2007);

| 31. | understreger den aktuelle gensidige forpligtelse til regional sikkerhed og stabilitet i hele Balkanområdet; glæder sig over NATO's internationale sikkerhedsstyrke, Kosovo Force's (KFOR) prompte, objektive og effektive reaktion på det seneste udbrud af vold i Kosovo og understreger, hvor vigtigt det er, at KFOR forbliver i Kosovo på grundlag af resolution 1244 (1999) fra FN's Sikkerhedsråd for at garantere et trygt og sikkert miljø, herunder bevægelsesfrihed for alle befolkningsgrupper og internationale styrker i Kosovo; understreger i den forbindelse, at EU spiller en vigtig rolle i Kosovo, bifalder iværksættelsen af EU's retsstatsmission i Kosovo og fastholder, at EULEX bør være til stede på hele Kosovos område; |
| --- | --- |

31.

understreger den aktuelle gensidige forpligtelse til regional sikkerhed og stabilitet i hele Balkanområdet; glæder sig over NATO's internationale sikkerhedsstyrke, Kosovo Force's (KFOR) prompte, objektive og effektive reaktion på det seneste udbrud af vold i Kosovo og understreger, hvor vigtigt det er, at KFOR forbliver i Kosovo på grundlag af resolution 1244 (1999) fra FN's Sikkerhedsråd for at garantere et trygt og sikkert miljø, herunder bevægelsesfrihed for alle befolkningsgrupper og internationale styrker i Kosovo; understreger i den forbindelse, at EU spiller en vigtig rolle i Kosovo, bifalder iværksættelsen af EU's retsstatsmission i Kosovo og fastholder, at EULEX bør være til stede på hele Kosovos område;

| 32. | mener, at EU og USA øjeblikkeligt må tage de kortsigtede sikkerhedsmæssige udfordringer og de langsigtede udfordringer op i forbindelse med Kosovos udvikling for at nå frem til et fælles mål: en fungerende stat, et multietnisk samfund med stærke, velfungerende institutioner og respekt for retsstatsprincippet; glæder sig over, at missionen vedrørende retsstatsprincippet og politiet under EULEX-missionen i Kosovo vil omfatte amerikanske politibetjente; bemærker, at den amerikanske regering vil stille en række ansatte i udenrigsministeriet og kontraherende parter til rådighed for operationen i Kosovo og vil dække 25 % af driftsudgifterne i det internationale civile kontor (ICO), idet resten finansieres over bidrag fra Kommissionen og fra andre stater; |
| --- | --- |

32.

mener, at EU og USA øjeblikkeligt må tage de kortsigtede sikkerhedsmæssige udfordringer og de langsigtede udfordringer op i forbindelse med Kosovos udvikling for at nå frem til et fælles mål: en fungerende stat, et multietnisk samfund med stærke, velfungerende institutioner og respekt for retsstatsprincippet; glæder sig over, at missionen vedrørende retsstatsprincippet og politiet under EULEX-missionen i Kosovo vil omfatte amerikanske politibetjente; bemærker, at den amerikanske regering vil stille en række ansatte i udenrigsministeriet og kontraherende parter til rådighed for operationen i Kosovo og vil dække 25 % af driftsudgifterne i det internationale civile kontor (ICO), idet resten finansieres over bidrag fra Kommissionen og fra andre stater;

| 33. | kræver en samordnet aktion over for Kina, navnlig med henblik på det presserende behov for at fremme demokratiet i dette land, mindske spændingerne i forbindelserne på tværs af Taiwanstrædet og fremme dialogen mellem myndighederne i Beijing og Dalai Lama med det formål at gøre konkrete fremskridt i Tibet-spørgsmålet; |
| --- | --- |

33.

kræver en samordnet aktion over for Kina, navnlig med henblik på det presserende behov for at fremme demokratiet i dette land, mindske spændingerne i forbindelserne på tværs af Taiwanstrædet og fremme dialogen mellem myndighederne i Beijing og Dalai Lama med det formål at gøre konkrete fremskridt i Tibet-spørgsmålet;

| 34. | opfordrer Rådet til igen sammen med USA at rejse spørgsmålet om Den Internationale Straffedomstol (ICC) som en af grundpillerne i folkeretten; forventer en mere konstruktiv holdning af USA's kommende regering i forberedelsen af ICC's revisionskonference i 2009 med hensyn til at ratificere statutterne for ICC og med hensyn til aktivt at bidrage til opnåelsen af en aftale om den stadig omstridte definition af aggression, jf. Rom-statuttens artikel 5, stk. 2; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Rådet til igen sammen med USA at rejse spørgsmålet om Den Internationale Straffedomstol (ICC) som en af grundpillerne i folkeretten; forventer en mere konstruktiv holdning af USA's kommende regering i forberedelsen af ICC's revisionskonference i 2009 med hensyn til at ratificere statutterne for ICC og med hensyn til aktivt at bidrage til opnåelsen af en aftale om den stadig omstridte definition af aggression, jf. Rom-statuttens artikel 5, stk. 2;

| 35. | gentager sin fordømmelse af dødsstraf; opfordrer den amerikanske regering og alle amerikanske forbundsstater til at ophæve den; beklager den seneste dom fra den amerikanske Højesteret om at tillade dødbringende injektioner, som på den måde åbner op for en genoptagelse af henrettelser; |
| --- | --- |

35.

gentager sin fordømmelse af dødsstraf; opfordrer den amerikanske regering og alle amerikanske forbundsstater til at ophæve den; beklager den seneste dom fra den amerikanske Højesteret om at tillade dødbringende injektioner, som på den måde åbner op for en genoptagelse af henrettelser;

| 36. | anbefaler, at der tages skridt til at styrke de transatlantiske forbindelser med USA via en ny transatlantisk partnerskabsaftale, der skal erstatte den nuværende nye transatlantiske dagsorden; foreslår i denne forbindelse, at der etableres en mekanisme for regelmæssig revision af sådanne transatlantiske partnerskabsaftaler, hvorved sagkyndige fra EU og USA til stadighed bestræber sig på at forbedre det transatlantiske partnerskab med henblik på at udnytte dets muligheder fuldt ud; understreger, at kun en bredere inddragelse af den amerikanske Kongres, Parlamentet og nationale parlamenter på alle niveauer vil gøre det muligt for alvor at styrke hele processen, og at den nuværende interparlamentariske dialog gradvist bør omdannes til en de facto- »transatlantisk forsamling«; |
| --- | --- |

36.

anbefaler, at der tages skridt til at styrke de transatlantiske forbindelser med USA via en ny transatlantisk partnerskabsaftale, der skal erstatte den nuværende nye transatlantiske dagsorden; foreslår i denne forbindelse, at der etableres en mekanisme for regelmæssig revision af sådanne transatlantiske partnerskabsaftaler, hvorved sagkyndige fra EU og USA til stadighed bestræber sig på at forbedre det transatlantiske partnerskab med henblik på at udnytte dets muligheder fuldt ud; understreger, at kun en bredere inddragelse af den amerikanske Kongres, Parlamentet og nationale parlamenter på alle niveauer vil gøre det muligt for alvor at styrke hele processen, og at den nuværende interparlamentariske dialog gradvist bør omdannes til en de facto- »transatlantisk forsamling«;

*

* *

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og USA's præsident og den amerikanske Kongres. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og USA's præsident og den amerikanske Kongres.

---

(1)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 226.

(2)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 235.

(3)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 670.

(4)  »Vedtagne tekster« af denne dato, P6_TA(2008)0192.

(5)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 120.

(6)  EUT C 313 E af 20.12.2006, s. 439.

(7)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 344.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/39

---

Torsdag, den 5. juni 2008Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen

P6_TA(2008)0257

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen

2009/C 285 E/06

Europa-Parlamentet,

der henviser til Barcelonaerklæringen, som blev vedtaget på udenrigsministrenes Euro-Middelhavskonference i Barcelona den 27.-28. november 1995 om oprettelse af et Euro-Middelhavspartnerskab,

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen (KOM(2008)0319),

der henviser til opbakningen fra Det Europæiske Råd på dets møde i Bruxelles den 13.-14. marts 2008 til princippet om at etablere Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen,

der henviser til sluterklæringen fra formandskabet for Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling samt dennes henstillinger, der blev vedtaget på dens fjerde plenarmøde i Athen den 27.-28. marts 2008,

der henviser til konklusionerne fra udenrigsministrenes Euro-Middelhavskonference i Napoli den 2.-3. december 2003 og i Lissabon den 5.-6. november 2007,

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om styrkelse af EU's naboskabspolitik (ENP) (KOM(2006)0726),

der henviser til konklusionerne fra Euro-Middelhavstopmødet, som afholdtes i Barcelona den 27.-28. november 2005 i anledning af tiårsdagen for Euro-Middelhavspartnerskabet,

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen Styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet — Strategiske retningslinjer (KOM(2003)0294),

der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Unions Middelhavspolitik, særlig sin beslutning af 15. marts 2007 (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Middelhavsregionen og Mellemøsten er af strategisk betydning for EU, og at der er behov for en Middelhavspolitik, der bygger på solidaritet, dialog, samarbejde og udveksling, med det formål at overvinde fælles udfordringer og nå det mål at skabe et område med fred, stabilitet og fælles velstand, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Middelhavsregionen og Mellemøsten er af strategisk betydning for EU, og at der er behov for en Middelhavspolitik, der bygger på solidaritet, dialog, samarbejde og udveksling, med det formål at overvinde fælles udfordringer og nå det mål at skabe et område med fred, stabilitet og fælles velstand,

| B. | der henviser til, at der på det konstituerende topmøde for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen som skal holdes den 13. juli 2008 i Paris bør fastlægges klare retningslinjer for en forstærkelse af EU's multilaterale forbindelser med dens Middelhavspartnere, herunder en styrkelse af arbejdsmetoderne og et øget ansvarsfællesskab, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der på det konstituerende topmøde for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen som skal holdes den 13. juli 2008 i Paris bør fastlægges klare retningslinjer for en forstærkelse af EU's multilaterale forbindelser med dens Middelhavspartnere, herunder en styrkelse af arbejdsmetoderne og et øget ansvarsfællesskab,

| C. | der henviser til, at analysen af resultaterne og manglerne ved Barcelonaprocessen bør inddrages behørigt for at gøre det muligt at genoptage Euro-Middelhavsforbindelserne på en effektiv måde og tilføre ny drivkraft til Barcelonaprocessen; der understreger i denne forbindelse betydningen af at tage fat på de vanskeligheder, som er opstået i forbindelse med at udvikle samarbejdet og uddybe af Euro-Middelhavspartnerskabet som f.eks. den fortsatte konflikt i Mellemøsten eller de alvorlige politiske spændinger i regionen som f.eks. i Vestsahara, de manglende fremskridt inden for demokrati og menneskerettigheder og offentlighedens manglende opmærksomhed om processen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at analysen af resultaterne og manglerne ved Barcelonaprocessen bør inddrages behørigt for at gøre det muligt at genoptage Euro-Middelhavsforbindelserne på en effektiv måde og tilføre ny drivkraft til Barcelonaprocessen; der understreger i denne forbindelse betydningen af at tage fat på de vanskeligheder, som er opstået i forbindelse med at udvikle samarbejdet og uddybe af Euro-Middelhavspartnerskabet som f.eks. den fortsatte konflikt i Mellemøsten eller de alvorlige politiske spændinger i regionen som f.eks. i Vestsahara, de manglende fremskridt inden for demokrati og menneskerettigheder og offentlighedens manglende opmærksomhed om processen,

| D. | der henviser til, at den samlede vurdering af Barcelonaprocessen — trods de utilstrækkelige resultater sammenholdt med de oprindelige målsætninger — er, at den har et potentiale, som bør udnyttes, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den samlede vurdering af Barcelonaprocessen — trods de utilstrækkelige resultater sammenholdt med de oprindelige målsætninger — er, at den har et potentiale, som bør udnyttes,

| 1. | glæder sig over Kommissionens ovennævnte meddelelse om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen og støtter dette nye initiativs mål om at sætte fornyet politisk og praktisk skub i EU's multilaterale forbindelser med dens Middelhavspartnere ved at bringe disse forbindelser op på et højere politisk plan, indføre øget medejerskab og øget ansvarsdeling samt udvikle regionale projekter, der svarer til behovene hos regionens borgere; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens ovennævnte meddelelse om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen og støtter dette nye initiativs mål om at sætte fornyet politisk og praktisk skub i EU's multilaterale forbindelser med dens Middelhavspartnere ved at bringe disse forbindelser op på et højere politisk plan, indføre øget medejerskab og øget ansvarsdeling samt udvikle regionale projekter, der svarer til behovene hos regionens borgere;

| 2. | mener, at Barcelonaprocessen bør tilføres en frisk drivkraft, der kan give den en markant stærkere profil og fremhæve dens konkrete resultater til gavn for borgerne, navnlig i den sydlige del af Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

2.

mener, at Barcelonaprocessen bør tilføres en frisk drivkraft, der kan give den en markant stærkere profil og fremhæve dens konkrete resultater til gavn for borgerne, navnlig i den sydlige del af Middelhavsområdet;

| 3. | deler det synspunkt, at der er behov for en genoplivning af Barcelonaprocessen, som fortsat bør være det centrale element i EU's samarbejde med Middelhavsregionen som det eneste forum, hvor alle dens partnere i Middelhavsregionen udveksler holdninger og engagerer sig i en konstruktiv dialog, anser Barcelonaerklæringen, dens målsætninger og samarbejdsområder for at være kernen i disse forbindelser; håber, at dette nye initiativ vil bygge på Euro-Middelhavspartnerskabets resultater og således tilføre processen merværdi; |
| --- | --- |

3.

deler det synspunkt, at der er behov for en genoplivning af Barcelonaprocessen, som fortsat bør være det centrale element i EU's samarbejde med Middelhavsregionen som det eneste forum, hvor alle dens partnere i Middelhavsregionen udveksler holdninger og engagerer sig i en konstruktiv dialog, anser Barcelonaerklæringen, dens målsætninger og samarbejdsområder for at være kernen i disse forbindelser; håber, at dette nye initiativ vil bygge på Euro-Middelhavspartnerskabets resultater og således tilføre processen merværdi;

| 4. | opfordrer derfor disse lande, som ikke er en del af Barcelonaprocessen, til at tilslutte sig Barcelonaregelsættet for at bevæge sig i retning af de samme mål; |
| --- | --- |

4.

opfordrer derfor disse lande, som ikke er en del af Barcelonaprocessen, til at tilslutte sig Barcelonaregelsættet for at bevæge sig i retning af de samme mål;

| 5. | støtter klart udviklingen i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen som en konsolidering af Euro-Middelhavsområdet baseret på de demokratiske principper og respekten for retsstatsprincipperne og menneskerettighederne, som bør føre til et stærkt partnerskab inden for udenrigs- og sikkerhedspolitikken; |
| --- | --- |

5.

støtter klart udviklingen i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen som en konsolidering af Euro-Middelhavsområdet baseret på de demokratiske principper og respekten for retsstatsprincipperne og menneskerettighederne, som bør føre til et stærkt partnerskab inden for udenrigs- og sikkerhedspolitikken;

| 6. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at foretage en vurdering af den nye institution og de juridiske konsekvenser af dette vigtige nye initiativ, særlig i relation til Lissabontraktatens bestemmelser; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at foretage en vurdering af den nye institution og de juridiske konsekvenser af dette vigtige nye initiativ, særlig i relation til Lissabontraktatens bestemmelser;

| 7. | forsikrer, at det er rede til at samarbejde om skabelsen af en institutionel ramme for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen; påpeger, at Parlamentet som en del af EU's budgetmyndighed vil blive inddraget med henblik på at sikre, at denne nye ramme og dens projekter bliver en succes; |
| --- | --- |

7.

forsikrer, at det er rede til at samarbejde om skabelsen af en institutionel ramme for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen; påpeger, at Parlamentet som en del af EU's budgetmyndighed vil blive inddraget med henblik på at sikre, at denne nye ramme og dens projekter bliver en succes;

| 8. | ser positivt på Kommissionens forslag om oprettelse af et medformandskab for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen på stats- og regeringschefs- og udenrigsministerplan, idet det mener, at dette vil øge det fælles medejerskab til Euro-Middelhavssamarbejdet; bifalder Kommissionens forslag om, at EU's medformandskab bør afholdes af de kompetente EU-institutioner; understreger, at Middelhavsdelen af formandskabet bør udnævnes i fællesskab af Middelhavspartnerne, og at det land, der har formandskabet, bør indkalde alle de stater, der deltager i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen, til topmøder og ministermøder; |
| --- | --- |

8.

ser positivt på Kommissionens forslag om oprettelse af et medformandskab for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen på stats- og regeringschefs- og udenrigsministerplan, idet det mener, at dette vil øge det fælles medejerskab til Euro-Middelhavssamarbejdet; bifalder Kommissionens forslag om, at EU's medformandskab bør afholdes af de kompetente EU-institutioner; understreger, at Middelhavsdelen af formandskabet bør udnævnes i fællesskab af Middelhavspartnerne, og at det land, der har formandskabet, bør indkalde alle de stater, der deltager i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen, til topmøder og ministermøder;

| 9. | støtter Kommissionens forslag om at nedsætte et fælles permanent udvalg med base i Bruxelles og bestående af udpegede repræsentanter for alle deltagerne i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen, og som kunne spille en vigtig rolle for forbedringen af den institutionelle ledelse; |
| --- | --- |

9.

støtter Kommissionens forslag om at nedsætte et fælles permanent udvalg med base i Bruxelles og bestående af udpegede repræsentanter for alle deltagerne i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen, og som kunne spille en vigtig rolle for forbedringen af den institutionelle ledelse;

| 10. | mener, at det foreslåede nye sekretariat bør integreres i Kommissionens tjenestegrene og kan omfatte embedsmænd, der udlånes fra samtlige deltagere i processen og bør tilføre de eksisterende strukturer en merværdi for at styrke den administrative kapacitet med henblik på at støtte den samlede proces; |
| --- | --- |

10.

mener, at det foreslåede nye sekretariat bør integreres i Kommissionens tjenestegrene og kan omfatte embedsmænd, der udlånes fra samtlige deltagere i processen og bør tilføre de eksisterende strukturer en merværdi for at styrke den administrative kapacitet med henblik på at støtte den samlede proces;

| 11. | mener, at det nye sekretariat, der er foreslået, bør gøre den nye Barcelonaproces: Middelhavsunionen mere synlig »i marken«, og at den konsekvent bør koncentrere sig om regionale projekter og også bør være i stand til at påtage sig ansvaret for en hel række opgaver med henblik på god regeringsførelse i forbindelse med projekterne; |
| --- | --- |

11.

mener, at det nye sekretariat, der er foreslået, bør gøre den nye Barcelonaproces: Middelhavsunionen mere synlig »i marken«, og at den konsekvent bør koncentrere sig om regionale projekter og også bør være i stand til at påtage sig ansvaret for en hel række opgaver med henblik på god regeringsførelse i forbindelse med projekterne;

| 12. | opfordrer imidlertid Rådet og Kommissionen til at anmode om, at sekretariatets værtsland forpligter sig til at respektere Barcelonaprocessens værdier om demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer imidlertid Rådet og Kommissionen til at anmode om, at sekretariatets værtsland forpligter sig til at respektere Barcelonaprocessens værdier om demokrati og menneskerettigheder;

| 13. | bifalder Kommissionens forslag om at styrke forbindelserne med EU's Middelhavspartnere på politisk plan ved hvert andet år at arrangere topmøder som led i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen med det formål at vedtage politiske erklæringer samt træffe afgørelse om de vigtigste programmer og projekter, der skal udvikles på regionalt plan; |
| --- | --- |

13.

bifalder Kommissionens forslag om at styrke forbindelserne med EU's Middelhavspartnere på politisk plan ved hvert andet år at arrangere topmøder som led i Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen med det formål at vedtage politiske erklæringer samt træffe afgørelse om de vigtigste programmer og projekter, der skal udvikles på regionalt plan;

| 14. | mener, at Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling bør inddrages fuldt ud i forberedelserne og forhandlingerne på disse topmøder; |
| --- | --- |

14.

mener, at Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling bør inddrages fuldt ud i forberedelserne og forhandlingerne på disse topmøder;

| 15. | ser positivt på Kommissionens forslag om, hvilken rolle Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling skal spille som en integrerende del af den institutionelle ramme for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen og som dens parlamentariske dimension; understreger, at det er nødvendigt såvel at øge Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamlings demokratiske legitimitet som at styrke dens rolle, idet det er den eneste parlamentariske forsamling, der forener de 27 EU-medlemsstater og samtlige parter, som er involveret i fredsprocessen i Mellemøsten; mener, at Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling som rådgivende organ bør have ret til at fremsætte forslag og foretage evalueringer; går ind for, at parlamentarikere fra lande, der ikke indgår i Barcelonaprocessen, deltager i arbejdet i Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling; |
| --- | --- |

15.

ser positivt på Kommissionens forslag om, hvilken rolle Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling skal spille som en integrerende del af den institutionelle ramme for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen og som dens parlamentariske dimension; understreger, at det er nødvendigt såvel at øge Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamlings demokratiske legitimitet som at styrke dens rolle, idet det er den eneste parlamentariske forsamling, der forener de 27 EU-medlemsstater og samtlige parter, som er involveret i fredsprocessen i Mellemøsten; mener, at Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling som rådgivende organ bør have ret til at fremsætte forslag og foretage evalueringer; går ind for, at parlamentarikere fra lande, der ikke indgår i Barcelonaprocessen, deltager i arbejdet i Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling;

| 16. | mener stadig, at demokratiets udvikling skal sikres via støtte til politiske reformer, og understreger, at det troværdige i EU's politik for demokratisering og fremme af menneskerettigheder afhænger af en stærk og synlig støtte til civilsamfund og demokratiske politiske organisationer i landene syd for Middelhavet; opfordrer til en markant inddragelse af civilsamfundet og repræsentanter for arbejdsmarkedsparterne i den institutionelle ramme for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen; |
| --- | --- |

16.

mener stadig, at demokratiets udvikling skal sikres via støtte til politiske reformer, og understreger, at det troværdige i EU's politik for demokratisering og fremme af menneskerettigheder afhænger af en stærk og synlig støtte til civilsamfund og demokratiske politiske organisationer i landene syd for Middelhavet; opfordrer til en markant inddragelse af civilsamfundet og repræsentanter for arbejdsmarkedsparterne i den institutionelle ramme for Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen;

| 17. | påpeger, at et af Euro-Middelhavspolitikkens hovedmål er at fremme retsstatsprincippet, demokrati, respekt for menneskerettigheder og politisk pluralisme, og mener i denne forbindelse, at Euro-Middelhavspartnerskabet endnu ikke har skabt de forventede resultater på menneskerettighedsområdet; opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til klart at forankre fremme af menneskerettigheder og demokrati i målsætningerne for dette nye initiativ og yderligere styrke gennemførelsen af de eksisterende mekanismer som f.eks. menneskerettighedsklausuler i associeringsaftaler og oprettelse af en mekanisme til gennemførelse af denne klausul i nye generationer af aftaler, ENP's bilaterale handlingsplaner og nedsættelse af underudvalg om menneskerettigheder; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at et af Euro-Middelhavspolitikkens hovedmål er at fremme retsstatsprincippet, demokrati, respekt for menneskerettigheder og politisk pluralisme, og mener i denne forbindelse, at Euro-Middelhavspartnerskabet endnu ikke har skabt de forventede resultater på menneskerettighedsområdet; opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til klart at forankre fremme af menneskerettigheder og demokrati i målsætningerne for dette nye initiativ og yderligere styrke gennemførelsen af de eksisterende mekanismer som f.eks. menneskerettighedsklausuler i associeringsaftaler og oprettelse af en mekanisme til gennemførelse af denne klausul i nye generationer af aftaler, ENP's bilaterale handlingsplaner og nedsættelse af underudvalg om menneskerettigheder;

| 18. | påpeger, at Euro-Middelhavssamarbejdet også skal udvides til at omfatte de øvrige lande ved Middelhavets kyst, og understreger, at hele begrebet Middelhavsidentitet skal nyde fuld anerkendelse også for andre landes vedkommende; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at Euro-Middelhavssamarbejdet også skal udvides til at omfatte de øvrige lande ved Middelhavets kyst, og understreger, at hele begrebet Middelhavsidentitet skal nyde fuld anerkendelse også for andre landes vedkommende;

| 19. | henviser til eksempler på de initiativer, som Kommissionen foreslår, som f.eks. motorveje til søs, sammenkobling af motorveje gennem Maghreb, rensning af Middelhavet for forurening, civilbeskyttelse og solarprogrammet for Middelhavsområdet; udtrykker sin interesse for de muligheder, der ligger i elektricitetsproduktion med høj effekt ved hjælp af solenergi i den nordafrikanske ørken, og henstiller, at dette spørgsmål prioriteres på de indledende møder i Middelhavsunionen; støtter ligeledes andre projekter som f.eks. afsaltning af havvand for at forbedre adgangen til drikkevand, hvilket er et centralt problem i mange lande i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

19.

henviser til eksempler på de initiativer, som Kommissionen foreslår, som f.eks. motorveje til søs, sammenkobling af motorveje gennem Maghreb, rensning af Middelhavet for forurening, civilbeskyttelse og solarprogrammet for Middelhavsområdet; udtrykker sin interesse for de muligheder, der ligger i elektricitetsproduktion med høj effekt ved hjælp af solenergi i den nordafrikanske ørken, og henstiller, at dette spørgsmål prioriteres på de indledende møder i Middelhavsunionen; støtter ligeledes andre projekter som f.eks. afsaltning af havvand for at forbedre adgangen til drikkevand, hvilket er et centralt problem i mange lande i Middelhavsområdet;

| 20. | understreger nødvendigheden af, at projekterne under Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen er åbne for samtlige EU-medlemsstater og Middelhavspartnere, som er interesserede i at deltage, især hvis de er part i specifikke projekter eller på specifikke områder; |
| --- | --- |

20.

understreger nødvendigheden af, at projekterne under Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen er åbne for samtlige EU-medlemsstater og Middelhavspartnere, som er interesserede i at deltage, især hvis de er part i specifikke projekter eller på specifikke områder;

| 21. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at underrette Europa-Parlamentet og Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling om, hvorledes disse regionale projekter udvikles, og overveje de forslag og evalueringer, der forelægges på parlamentarisk plan med henblik på yderligere at profilere processen samt øge udnyttelseskapaciteten og merværdien for borgerne i regionen; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at underrette Europa-Parlamentet og Den Parlamentariske Euro-Middelhavsforsamling om, hvorledes disse regionale projekter udvikles, og overveje de forslag og evalueringer, der forelægges på parlamentarisk plan med henblik på yderligere at profilere processen samt øge udnyttelseskapaciteten og merværdien for borgerne i regionen;

| 22. | understreger, at EU-Middelhavspartnerskabet ikke udelukkende kan fokusere på økonomiske anliggender og handelsspørgsmål; påpeger, at de tre søjler i Barcelonaprocessen er nært forbundne; minder om, at hverken første søjle, som havde til formål at bidrage til fred, stabilitet og velstand, eller det planlagte charter for fred og stabilitet har gjort væsentlige fremskridt; understreger, at oprettelsen af et frihandelsområde og handelsliberalisering ikke er mål i sig selv, men er nødt til at blive kombineret med en intensivering af det regionale samarbejde samt social og miljømæssig integration; |
| --- | --- |

22.

understreger, at EU-Middelhavspartnerskabet ikke udelukkende kan fokusere på økonomiske anliggender og handelsspørgsmål; påpeger, at de tre søjler i Barcelonaprocessen er nært forbundne; minder om, at hverken første søjle, som havde til formål at bidrage til fred, stabilitet og velstand, eller det planlagte charter for fred og stabilitet har gjort væsentlige fremskridt; understreger, at oprettelsen af et frihandelsområde og handelsliberalisering ikke er mål i sig selv, men er nødt til at blive kombineret med en intensivering af det regionale samarbejde samt social og miljømæssig integration;

| 23. | minder om, at de økonomiske politikker ikke alene skal evalueres, hvad angår deres bidrag til væksten, men også hvad angår antallet af job, der skabes, og hvad angår deres bidrag til nedbringelse af fattigdom; understreger i den forbindelse, at der er behov for øget EU-støtte til programmer i Middelhavspartnerlandene for at gøre det lettere at skabe et gunstigt klima for større investeringer og for at tilskynde unge til at etablere små virksomheder, bl.a. ved at lette adgangen til mikrokreditter; mener i den sammenhæng, at støtten fra Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer og partnerskab (FEMIP) bør øges, herunder til oplysningskampagner; |
| --- | --- |

23.

minder om, at de økonomiske politikker ikke alene skal evalueres, hvad angår deres bidrag til væksten, men også hvad angår antallet af job, der skabes, og hvad angår deres bidrag til nedbringelse af fattigdom; understreger i den forbindelse, at der er behov for øget EU-støtte til programmer i Middelhavspartnerlandene for at gøre det lettere at skabe et gunstigt klima for større investeringer og for at tilskynde unge til at etablere små virksomheder, bl.a. ved at lette adgangen til mikrokreditter; mener i den sammenhæng, at støtten fra Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer og partnerskab (FEMIP) bør øges, herunder til oplysningskampagner;

| 24. | henviser til sit forslag om at oprette en Euro-Middelhavsinvesterings- og udviklingsbank, der kan tiltrække direkte udenlandske investeringer, som der er mangel på i Euro-Middelhavsregionen, og påpeger, at Golfstaternes deltagelse som regionens hovedinvestorer kunne bidrage til at nå dette mål; |
| --- | --- |

24.

henviser til sit forslag om at oprette en Euro-Middelhavsinvesterings- og udviklingsbank, der kan tiltrække direkte udenlandske investeringer, som der er mangel på i Euro-Middelhavsregionen, og påpeger, at Golfstaternes deltagelse som regionens hovedinvestorer kunne bidrage til at nå dette mål;

| 25. | understreger, at det er nødvendigt at opgradere kvinders status i Middelhavsregionen gennem politikker, der giver kvinder en væsentlig rolle i deres samfund, og ved at fremme ligestillingen mellem kønnene; understreger, at traditioner og skik og brug ikke nødvendigvis skal respekteres på bekostning af kvinders grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

25.

understreger, at det er nødvendigt at opgradere kvinders status i Middelhavsregionen gennem politikker, der giver kvinder en væsentlig rolle i deres samfund, og ved at fremme ligestillingen mellem kønnene; understreger, at traditioner og skik og brug ikke nødvendigvis skal respekteres på bekostning af kvinders grundlæggende rettigheder;

| 26. | understreger behovet for at foreslå EU's Middelhavspartnere en interessant vifte af kulturelle samarbejdsprogrammer ved en øget udnyttelse af Erasmus Mundus og Euromed Audiovisual II (2006-2008), som bør opgraderes og udvides, og helt generelt en øget udnyttelse af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (2); |
| --- | --- |

26.

understreger behovet for at foreslå EU's Middelhavspartnere en interessant vifte af kulturelle samarbejdsprogrammer ved en øget udnyttelse af Erasmus Mundus og Euromed Audiovisual II (2006-2008), som bør opgraderes og udvides, og helt generelt en øget udnyttelse af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (2);

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringerne og parlamenterne i Barcelonaprocessens deltagerlande. |
| --- | --- |

27.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringerne og parlamenterne i Barcelonaprocessens deltagerlande.

---

(1)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 206.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1).

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/43

---

Torsdag, den 5. juni 2008Fremtidsperspektiver for unge landmænd

P6_TA(2008)0258

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om unge landbrugeres fremtid inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik (2007/2194(INI))

2009/C 285 E/07

Europa-Parlamentet,

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2001 om situationen og fremtidsperspektiverne for unge landmænd i Den Europæiske Union (1),

der henviser til forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (2),

der henviser til Lissabon-strategien, hvis mål det er at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden inden 2010,

der henviser til resultaterne af den offentlige høring, der blev afholdt den 26. februar 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0182/2008),

| A. | der henviser til de prioriteringer, der er blevet fastlagt i Göteborg-strategien for EU's økonomis konkurrenceevne og bæredygtighed, og til den vigtige rolle, som unge landbrugere kan spille for at nå disse mål, |
| --- | --- |

A.

der henviser til de prioriteringer, der er blevet fastlagt i Göteborg-strategien for EU's økonomis konkurrenceevne og bæredygtighed, og til den vigtige rolle, som unge landbrugere kan spille for at nå disse mål,

| B. | der henviser til den multifunktionelle EU-landbrugsmodel, der kan skabe bæredygtig udvikling i landdistrikterne takket være den udbredte tilstedeværelse af landbrugsbedrifter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til den multifunktionelle EU-landbrugsmodel, der kan skabe bæredygtig udvikling i landdistrikterne takket være den udbredte tilstedeværelse af landbrugsbedrifter,

| C. | der henviser til, at den fremadskridende reform af den fælles landbrugspolitik har åbnet for nye muligheder med hensyn til etablering af unge landbrugere og udvikling af deres bedrifter, men at disse muligheder ikke er ligeligt fordelt inden for EU, hvilket vanskeliggør en strategisk fællesskabstilgang, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den fremadskridende reform af den fælles landbrugspolitik har åbnet for nye muligheder med hensyn til etablering af unge landbrugere og udvikling af deres bedrifter, men at disse muligheder ikke er ligeligt fordelt inden for EU, hvilket vanskeliggør en strategisk fællesskabstilgang,

| D. | der henviser til, at andelen af landbrugere i EU på under 35 år ifølge oplysninger fra Eurostat fra 2003 kun udgør 7 % og er faldende, samtidig med at fødevareproduktionen i fremtiden bør vedblive med at stige, og at manglen på fuldstændige og aktuelle oplysninger om antallet af unge landmænd og deres stilling i landbruget i EU er beklagelig, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at andelen af landbrugere i EU på under 35 år ifølge oplysninger fra Eurostat fra 2003 kun udgør 7 % og er faldende, samtidig med at fødevareproduktionen i fremtiden bør vedblive med at stige, og at manglen på fuldstændige og aktuelle oplysninger om antallet af unge landmænd og deres stilling i landbruget i EU er beklagelig,

| E. | der henviser til, at den kommende revision af den fælles landbrugspolitik (»sundhedstjekket«) er en mulighed for at bedre at kanalisere støtte til unge landbrugere, som man ikke bør undlade at gøre brug af, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den kommende revision af den fælles landbrugspolitik (»sundhedstjekket«) er en mulighed for at bedre at kanalisere støtte til unge landbrugere, som man ikke bør undlade at gøre brug af,

| F. | der er overbevist om nødvendigheden af at få etableret unge landbrugere på en ordentlig og økonomisk levedygtig måde, så det bliver muligt at imødekomme kravene til fødevare- og energisikkerhed i EU, vækst og beskæftigelse i alle EU's landområder samt til en bæredygtig og varig forvaltning af landdistrikterne, |
| --- | --- |

F.

der er overbevist om nødvendigheden af at få etableret unge landbrugere på en ordentlig og økonomisk levedygtig måde, så det bliver muligt at imødekomme kravene til fødevare- og energisikkerhed i EU, vækst og beskæftigelse i alle EU's landområder samt til en bæredygtig og varig forvaltning af landdistrikterne,

| G. | der er overbevist om nødvendigheden af en multifunktionel tilgang og finder det især hensigtsmæssigt at sikre en støtteordning for unge landbrugere, |
| --- | --- |

G.

der er overbevist om nødvendigheden af en multifunktionel tilgang og finder det især hensigtsmæssigt at sikre en støtteordning for unge landbrugere,

| H. | der henviser til, at det er af afgørende betydning for landdistrikterne, at de unge får del i ejendomsretten til landbrugsbedrifterne, fordi landbruget fortsat er grundpillen i den økonomiske virksomhed og samfundsstrukturen i de fleste af disse områder, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er af afgørende betydning for landdistrikterne, at de unge får del i ejendomsretten til landbrugsbedrifterne, fordi landbruget fortsat er grundpillen i den økonomiske virksomhed og samfundsstrukturen i de fleste af disse områder,

| I. | der henviser til, at det synes nødvendigt, at der snarest muligt iværksættes en EU-strategi til fremme af unge landmænds uddannelse og videreuddannelse i virksomhedsledelse, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det synes nødvendigt, at der snarest muligt iværksættes en EU-strategi til fremme af unge landmænds uddannelse og videreuddannelse i virksomhedsledelse,

| J. | der gør opmærksom på de unge landbrugeres dynamiske beslutninger, deres risikovillighed, evne til at søge samdriftsfordele og i forlængelse heraf deres evne til at realisere deres oftest meget nytænkende planer, der ligger ud over normal landbrugspraksis, |
| --- | --- |

J.

der gør opmærksom på de unge landbrugeres dynamiske beslutninger, deres risikovillighed, evne til at søge samdriftsfordele og i forlængelse heraf deres evne til at realisere deres oftest meget nytænkende planer, der ligger ud over normal landbrugspraksis,

| K. | der henviser til, at selv om de forskellige politikker til støtte for unge landbrugere bidrager til at puste nyt liv i det europæiske landbrug, er generationsskiftet i landbruget fortsat et af de uløste problemer i EU, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at selv om de forskellige politikker til støtte for unge landbrugere bidrager til at puste nyt liv i det europæiske landbrug, er generationsskiftet i landbruget fortsat et af de uløste problemer i EU,

| L. | der konstaterer, at unge landmænd må kæmpe med yderligere problemer i landbrugssektoren som f.eks. høje etableringsomkostninger, store gældsbyrder og mangel på tilgængelige bedrifter og specialuddannelse; desuden skabes der i landbrugspolitikken stadig flere forpligtelser for landbrugerne med hensyn til rammebetingelser, f.eks. når det gælder miljø, dyresundhed, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og landskabspleje, |
| --- | --- |

L.

der konstaterer, at unge landmænd må kæmpe med yderligere problemer i landbrugssektoren som f.eks. høje etableringsomkostninger, store gældsbyrder og mangel på tilgængelige bedrifter og specialuddannelse; desuden skabes der i landbrugspolitikken stadig flere forpligtelser for landbrugerne med hensyn til rammebetingelser, f.eks. når det gælder miljø, dyresundhed, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og landskabspleje,

| M. | der henviser til behovet for en ung og dynamisk landbrugssektor som et af de væsentlige elementer til at opfylde målsætningerne i Lissabonstrategien, |
| --- | --- |

M.

der henviser til behovet for en ung og dynamisk landbrugssektor som et af de væsentlige elementer til at opfylde målsætningerne i Lissabonstrategien,

| N. | der konstaterer, at det på baggrund af den nye forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne er muligt at indføre en programmeringsperiode, der løber frem til 31. december 2013, |
| --- | --- |

N.

der konstaterer, at det på baggrund af den nye forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne er muligt at indføre en programmeringsperiode, der løber frem til 31. december 2013,

| O. | der henviser til, at landdistrikter udgør 92 % af EU's samlede areal, mens halvdelen af befolkningen nu bor i byområder og den anden halvdel i landdistrikter, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at landdistrikter udgør 92 % af EU's samlede areal, mens halvdelen af befolkningen nu bor i byområder og den anden halvdel i landdistrikter,

| P. | der henviser til, at generationsfornyelsen er nødvendig for fremover at bevare et højt kvalitetsniveau for fødevarer, fødevaresikkerhed og selvforsyning i EU, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at generationsfornyelsen er nødvendig for fremover at bevare et højt kvalitetsniveau for fødevarer, fødevaresikkerhed og selvforsyning i EU,

| 1. | bekræfter, at et af målene for den reformerede fælles landbrugspolitik bør være at sikre et bedre generationsskifte blandt landbrugerne, og at instrumenterne under første og anden søjle — henholdsvis til fremme af et bæredygtigt landbrug og til udvikling af landdistrikterne — i denne forbindelse nøje supplerer hinanden; |
| --- | --- |

1.

bekræfter, at et af målene for den reformerede fælles landbrugspolitik bør være at sikre et bedre generationsskifte blandt landbrugerne, og at instrumenterne under første og anden søjle — henholdsvis til fremme af et bæredygtigt landbrug og til udvikling af landdistrikterne — i denne forbindelse nøje supplerer hinanden;

| 2. | bekræfter betydningen af at sikre generationsskifter blandt landbrugerne, så det bliver muligt at imødegå de udfordringer i relation til fødevarer, energi, miljø og forvaltning af landområder, som EU's landbrug står overfor nu og i fremtiden; er af den opfattelse, at alle disse udfordringer ikke kan imødegås uden et stærkt EU-landbrug og et stort antal landmænd, hvis samfundets forventninger skal indfries; |
| --- | --- |

2.

bekræfter betydningen af at sikre generationsskifter blandt landbrugerne, så det bliver muligt at imødegå de udfordringer i relation til fødevarer, energi, miljø og forvaltning af landområder, som EU's landbrug står overfor nu og i fremtiden; er af den opfattelse, at alle disse udfordringer ikke kan imødegås uden et stærkt EU-landbrug og et stort antal landmænd, hvis samfundets forventninger skal indfries;

| 3. | gør gældende, at EU's optagelse af de nye medlemsstater har styrket Unionens kulturelle mangfoldighed og derved EU's mangfoldighed af produkter, og at det giver god mulighed for at øge landbrugets konkurrenceevne ved at fremme EU-produkternes konstante fornyelse og deres kvalitet, og i højere grad understrege producenternes indsats, når det gælder den så vigtige fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

3.

gør gældende, at EU's optagelse af de nye medlemsstater har styrket Unionens kulturelle mangfoldighed og derved EU's mangfoldighed af produkter, og at det giver god mulighed for at øge landbrugets konkurrenceevne ved at fremme EU-produkternes konstante fornyelse og deres kvalitet, og i højere grad understrege producenternes indsats, når det gælder den så vigtige fødevaresikkerhed;

| 4. | er af den opfattelse, at der ved udformning og gennemførelse af støtteforanstaltninger for unge landmænd bør tages særligt hensyn til unge landmænds situation i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at der ved udformning og gennemførelse af støtteforanstaltninger for unge landmænd bør tages særligt hensyn til unge landmænds situation i de nye medlemsstater;

| 5. | opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge forslag til indførelsen af et EU-kvalitetsmærke, der gør det muligt for forbrugerne nemt at identificere produkter, som er fremstillet i overensstemmelse med EU's strenge miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsnormer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge forslag til indførelsen af et EU-kvalitetsmærke, der gør det muligt for forbrugerne nemt at identificere produkter, som er fremstillet i overensstemmelse med EU's strenge miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsnormer;

| 6. | bemærker, at spredning i produktion og produkter i en kvalitetsmæssig sammenhæng bør være en målsætning; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at spredning i produktion og produkter i en kvalitetsmæssig sammenhæng bør være en målsætning;

| 7. | konstaterer, at den vigtigste forudsætning for en foryngelse af ejerne i landbruget er adgang til jorden, fordi prisen på jord er så høj; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at den vigtigste forudsætning for en foryngelse af ejerne i landbruget er adgang til jorden, fordi prisen på jord er så høj;

| 8. | mener, at den fælles landbrugspolitik i fremtiden bør sætte sig som mål at fjerne de hindringer, som i øjeblikket hindrer de unge i at få adgang til landbrugserhvervet, og gøre generationsskiftet til en prioritet; |
| --- | --- |

8.

mener, at den fælles landbrugspolitik i fremtiden bør sætte sig som mål at fjerne de hindringer, som i øjeblikket hindrer de unge i at få adgang til landbrugserhvervet, og gøre generationsskiftet til en prioritet;

| 9. | kræver desuden en forøgelsen af bestræbelserne på over for offentligheden at forklare den europæiske landbrugsmodel med dennes høje standard på miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsområdet; |
| --- | --- |

9.

kræver desuden en forøgelsen af bestræbelserne på over for offentligheden at forklare den europæiske landbrugsmodel med dennes høje standard på miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsområdet;

| 10. | er af den opfattelse, at etableringen af unge, der skaber eller overtager landbrugsvirksomheder, er en af det udvidede EU's store aktiver; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at etableringen af unge, der skaber eller overtager landbrugsvirksomheder, er en af det udvidede EU's store aktiver;

| 11. | konstaterer, at der stadig er vanskeligheder forbundet med de høje etableringsomkostninger, herunder prisen for at købe eller leje landbrugsjord, samt med nødvendigheden af hele tiden at investere i materielle goder og menneskeligt potentiale for at sikre en bedre teknisk og logistisk innovation, at der kræves mere end blot køb af udstyr og maskiner for at sikre en bedre teknisk og logistisk innovation, og at forskning og adgang til resultaterne heraf er af afgørende betydning for at nå et sådant højere niveau; |
| --- | --- |

11.

konstaterer, at der stadig er vanskeligheder forbundet med de høje etableringsomkostninger, herunder prisen for at købe eller leje landbrugsjord, samt med nødvendigheden af hele tiden at investere i materielle goder og menneskeligt potentiale for at sikre en bedre teknisk og logistisk innovation, at der kræves mere end blot køb af udstyr og maskiner for at sikre en bedre teknisk og logistisk innovation, og at forskning og adgang til resultaterne heraf er af afgørende betydning for at nå et sådant højere niveau;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne ved at oprette en jordbank på basis af arealer, der frigøres som følge af førtidspensionering; mener, at der bør gives støtte til fælles indkøb af dyrt maskineri og udstyr, som den enkelte landbruger kun bruger i beskedent omfang; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne ved at oprette en jordbank på basis af arealer, der frigøres som følge af førtidspensionering; mener, at der bør gives støtte til fælles indkøb af dyrt maskineri og udstyr, som den enkelte landbruger kun bruger i beskedent omfang;

| 13. | opfordrer til en revision af beløbet for etableringsstøtten, som siden sin indførelse har været uændret og ikke længere synes at modsvare landbrugernes behov; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til en revision af beløbet for etableringsstøtten, som siden sin indførelse har været uændret og ikke længere synes at modsvare landbrugernes behov;

| 14. | understreger, hvor meget prisen på landbrugsjord betyder for unge landbrugeres etableringsvanskeligheder og opfordrer Kommissionen til nærmere at undersøge den betydelige stigning i jordpriserne, som delvis skyldes pres fra byområderne og spekulation; |
| --- | --- |

14.

understreger, hvor meget prisen på landbrugsjord betyder for unge landbrugeres etableringsvanskeligheder og opfordrer Kommissionen til nærmere at undersøge den betydelige stigning i jordpriserne, som delvis skyldes pres fra byområderne og spekulation;

| 15. | anbefaler, at der udvikles instrumenter til ved overdragelse af landbrugsjord at give fortrinsret til unge landbrugere, der er ved at etablere sig, frem for til landbrugere, der udvider deres bedrift, især gennem en førtidspensionsordning, en støtte til forskudt jordkøb, en mekanisme for gradvis etablering og leje af en del af jorden; |
| --- | --- |

15.

anbefaler, at der udvikles instrumenter til ved overdragelse af landbrugsjord at give fortrinsret til unge landbrugere, der er ved at etablere sig, frem for til landbrugere, der udvider deres bedrift, især gennem en førtidspensionsordning, en støtte til forskudt jordkøb, en mekanisme for gradvis etablering og leje af en del af jorden;

| 16. | bemærker behovet for at øge effektiviteten af politikker til støtte for unge landbrugeres etablering og vigtigheden af at fastsætte yderligere kriterier til brug ved udarbejdelsen af en prioriteret liste over støtteberettigede, som tager højde for objektive forhold; |
| --- | --- |

16.

bemærker behovet for at øge effektiviteten af politikker til støtte for unge landbrugeres etablering og vigtigheden af at fastsætte yderligere kriterier til brug ved udarbejdelsen af en prioriteret liste over støtteberettigede, som tager højde for objektive forhold;

| 17. | opfordrer Kommissionen til i sit lovgivningsmæssige forslag om »sundhedstjekket« at stille forslag om, at den støtte til unge landbrugere, der er fastsat i lovgivningen om udvikling af landdistrikter, skal indgå i de obligatoriske foranstaltninger i de planer, der udarbejdes af medlemsstaterne, hvilket desuden bør følges op med en forøgelse af etableringsstøtten; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til i sit lovgivningsmæssige forslag om »sundhedstjekket« at stille forslag om, at den støtte til unge landbrugere, der er fastsat i lovgivningen om udvikling af landdistrikter, skal indgå i de obligatoriske foranstaltninger i de planer, der udarbejdes af medlemsstaterne, hvilket desuden bør følges op med en forøgelse af etableringsstøtten;

| 18. | er af den opfattelse, at støtteforanstaltninger for unge landmænd også bør omfatte nye landmænd, da disse kan være en værdifuld kilde til fornyelse for landbruget i EU; påpeger derfor, at der i første række bør ydes støtte til de nye landmænd og ikke til dem, der ophører med landbrugsvirksomhed; understreger, at støtteforanstaltninger i forbindelse med overtagelse af en bedrift ikke må forvride konkurrencen mellem nye landmænd og landmændenes sønner og døtre; |
| --- | --- |

18.

er af den opfattelse, at støtteforanstaltninger for unge landmænd også bør omfatte nye landmænd, da disse kan være en værdifuld kilde til fornyelse for landbruget i EU; påpeger derfor, at der i første række bør ydes støtte til de nye landmænd og ikke til dem, der ophører med landbrugsvirksomhed; understreger, at støtteforanstaltninger i forbindelse med overtagelse af en bedrift ikke må forvride konkurrencen mellem nye landmænd og landmændenes sønner og døtre;

| 19. | bemærker, at det for at undgå, at ugunstigt stillede landbrugsområder lægges øde, og af hensyn til EU's territoriale samhørighed er særdeles vigtigt at begunstige unge landbrugeres etablering i områder, der er vedvarende ugunstigt stillet, som f.eks. øer og bjergområder, hvor omkostningerne i forbindelse med landudvikling, opførelse af bygninger og tilgængelighed er højere, og hvor det ofte er nødvendigt at sprede aktiviteterne for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at det for at undgå, at ugunstigt stillede landbrugsområder lægges øde, og af hensyn til EU's territoriale samhørighed er særdeles vigtigt at begunstige unge landbrugeres etablering i områder, der er vedvarende ugunstigt stillet, som f.eks. øer og bjergområder, hvor omkostningerne i forbindelse med landudvikling, opførelse af bygninger og tilgængelighed er højere, og hvor det ofte er nødvendigt at sprede aktiviteterne for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at undersøge effektiviteten og merværdien af de forskellige nationale foranstaltninger og EU-foranstaltninger til fordel for unge landmænd og aflægge beretning herom senest den 1. juli 2009; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at undersøge effektiviteten og merværdien af de forskellige nationale foranstaltninger og EU-foranstaltninger til fordel for unge landmænd og aflægge beretning herom senest den 1. juli 2009;

| 21. | konstaterer, at en stor del af de unge landmænd betragter investeringsstøtte og rentetilskud som det mest effektive middel til at stimulere deres iværksætterånd og styrke deres konkurrencestilling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at rette deres opmærksomhed mod støtte- og tilskudsordninger; |
| --- | --- |

21.

konstaterer, at en stor del af de unge landmænd betragter investeringsstøtte og rentetilskud som det mest effektive middel til at stimulere deres iværksætterånd og styrke deres konkurrencestilling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at rette deres opmærksomhed mod støtte- og tilskudsordninger;

| 22. | anmoder Kommissionen om at foretage en undersøgelse af virkningerne af produktionsrettigheder, ret til enkeltbetaling og ret til etableringsstøtte for unge landbrugere, idet sådanne bestemmelser ofte giver anledning til konflikter mellem generationerne og fører til, at unge etableringsvillige landbrugere får sværere ved at få adgang til disse rettigheder; er af den opfattelse, at det vil være i Kommissionens interesse at drage konsekvenserne heraf for forvaltningen af den fælles landbrugspolitik med det formål at forøge de unges muligheder for at etablere sig som landmænd; |
| --- | --- |

22.

anmoder Kommissionen om at foretage en undersøgelse af virkningerne af produktionsrettigheder, ret til enkeltbetaling og ret til etableringsstøtte for unge landbrugere, idet sådanne bestemmelser ofte giver anledning til konflikter mellem generationerne og fører til, at unge etableringsvillige landbrugere får sværere ved at få adgang til disse rettigheder; er af den opfattelse, at det vil være i Kommissionens interesse at drage konsekvenserne heraf for forvaltningen af den fælles landbrugspolitik med det formål at forøge de unges muligheder for at etablere sig som landmænd;

| 23. | bemærker, at det for bedre at kunne tage højde for stigningen i udgifterne til overtagelse af bedrifterne og vanskelighederne forbundet med at etablere sig i sårbare områder vil være hensigtsmæssigt at hæve fællesskabsloftet, der begrænser støtten til 55 000 EUR, og forlænge perioden for regeltilpasning efter etablering fra 3 til 5 år; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at det for bedre at kunne tage højde for stigningen i udgifterne til overtagelse af bedrifterne og vanskelighederne forbundet med at etablere sig i sårbare områder vil være hensigtsmæssigt at hæve fællesskabsloftet, der begrænser støtten til 55 000 EUR, og forlænge perioden for regeltilpasning efter etablering fra 3 til 5 år;

| 24. | gør opmærksom på, at landbrug ofte er den sidste økonomiske aktivitet tilstede i landområderne, og at det derfor er nødvendigt at indføre ordninger med etableringsincitamenter for unge landbrugere; udover rentabiliteten af deres bedrifter bør der dog også lægges vægt på at gøre landområderne levedygtige ved at sikre lige adgang til offentlige tjenesteydelser (postvæsen, skoler, kollektiv transport, sundhedstjenester osv.) og opretholde servicen til befolkningen (forretnings- og håndværksvirksomheder, vuggestuer, børnehaver og ældrehjem, sociale boliger og lejeboliger osv.) og steder for socialt samkvem, der kan hindre beboerne i at føle sig isolerede (caféer, kulturcentre, sportscentre osv.); |
| --- | --- |

24.

gør opmærksom på, at landbrug ofte er den sidste økonomiske aktivitet tilstede i landområderne, og at det derfor er nødvendigt at indføre ordninger med etableringsincitamenter for unge landbrugere; udover rentabiliteten af deres bedrifter bør der dog også lægges vægt på at gøre landområderne levedygtige ved at sikre lige adgang til offentlige tjenesteydelser (postvæsen, skoler, kollektiv transport, sundhedstjenester osv.) og opretholde servicen til befolkningen (forretnings- og håndværksvirksomheder, vuggestuer, børnehaver og ældrehjem, sociale boliger og lejeboliger osv.) og steder for socialt samkvem, der kan hindre beboerne i at føle sig isolerede (caféer, kulturcentre, sportscentre osv.);

| 25. | understreger, at der bør udvikles værktøjer, der gør det muligt for unge landbrugere at tage fri fra deres bedrifter for at kunne videreuddanne sig, holde ferie, ved barsel osv.; |
| --- | --- |

25.

understreger, at der bør udvikles værktøjer, der gør det muligt for unge landbrugere at tage fri fra deres bedrifter for at kunne videreuddanne sig, holde ferie, ved barsel osv.;

| 26. | bifalder bestemmelsen om, at tildeling af etableringsstøtte til unge landbrugere — også selv om der måtte være tale om en delvis etablering — gøres betinget af, at der på frivillig basis opstilles en forretningsplan som et middel til med tiden at muliggøre udviklingen af landbrugsaktiviteter og andre aktiviteter, der er knyttet til landdistrikterne på de nye bedrifter; |
| --- | --- |

26.

bifalder bestemmelsen om, at tildeling af etableringsstøtte til unge landbrugere — også selv om der måtte være tale om en delvis etablering — gøres betinget af, at der på frivillig basis opstilles en forretningsplan som et middel til med tiden at muliggøre udviklingen af landbrugsaktiviteter og andre aktiviteter, der er knyttet til landdistrikterne på de nye bedrifter;

| 27. | anbefaler, at der i forbindelse med etableringsstøtteordningen indføres incitamenter for de jordejere, der udlejer bedrifter til unge landbrugere, og/eller rentetilskud i op til ti år efter etableringen; |
| --- | --- |

27.

anbefaler, at der i forbindelse med etableringsstøtteordningen indføres incitamenter for de jordejere, der udlejer bedrifter til unge landbrugere, og/eller rentetilskud i op til ti år efter etableringen;

| 28. | understreger, hvor vanskelig adgangen til finansiering er for en ung landbruger, der ønsker at etablere sig, og det nyttige i at yde lån med rentegodtgørelse, så unge landbrugere kan realisere deres ønske om at etablere sig og sikre bæredygtigheden ved at undgå en for voldsom gældsætning; |
| --- | --- |

28.

understreger, hvor vanskelig adgangen til finansiering er for en ung landbruger, der ønsker at etablere sig, og det nyttige i at yde lån med rentegodtgørelse, så unge landbrugere kan realisere deres ønske om at etablere sig og sikre bæredygtigheden ved at undgå en for voldsom gældsætning;

| 29. | konstaterer, at unge landbrugeres høje gældsbyrder og store etableringsomkostninger gør det meget vanskeligt for dem at opbygge en god konkurrencestilling; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at finde nye løsninger på disse særlige problemer; |
| --- | --- |

29.

konstaterer, at unge landbrugeres høje gældsbyrder og store etableringsomkostninger gør det meget vanskeligt for dem at opbygge en god konkurrencestilling; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at finde nye løsninger på disse særlige problemer;

| 30. | er af den opfattelse, at foretagsomheden blandt unge landmænd bør støttes gennem transparente, enklere og mindre byrdefulde bestemmelser og de lavere omkostninger, som dette medfører; |
| --- | --- |

30.

er af den opfattelse, at foretagsomheden blandt unge landmænd bør støttes gennem transparente, enklere og mindre byrdefulde bestemmelser og de lavere omkostninger, som dette medfører;

| 31. | mener derfor, at medlemsstaterne og de regionale myndigheder bør undersøge mulighederne for at indføre eller forbedre ordninger, der stiller startkapital til rådighed for nye landbrugere til favorabel rente; |
| --- | --- |

31.

mener derfor, at medlemsstaterne og de regionale myndigheder bør undersøge mulighederne for at indføre eller forbedre ordninger, der stiller startkapital til rådighed for nye landbrugere til favorabel rente;

| 32. | beklager, at spekulative og strukturelle forhold samtidig indebærer, at der ikke kan opnås et passende afkast af produktionsfaktorerne (jord, arbejde og kapital), som f.eks. de garantier, der skal stilles for at opnå kredit, de høje renter, juridiske eller skattemæssige hindringer, sociale bidrag samt administrative udgifter, og anser egnede politiske foranstaltninger for nødvendige for at få fjernet uheldige bivirkninger og konkurrencefordrejende misforhold; |
| --- | --- |

32.

beklager, at spekulative og strukturelle forhold samtidig indebærer, at der ikke kan opnås et passende afkast af produktionsfaktorerne (jord, arbejde og kapital), som f.eks. de garantier, der skal stilles for at opnå kredit, de høje renter, juridiske eller skattemæssige hindringer, sociale bidrag samt administrative udgifter, og anser egnede politiske foranstaltninger for nødvendige for at få fjernet uheldige bivirkninger og konkurrencefordrejende misforhold;

| 33. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle nye (skattemæssige) foranstaltninger til at hjælpe unge landbrugere med at klare de store renteudgifter, de står overfor efter anskaffelsen af deres landbrug; opfordrer Kommissionen til at fremlægge specifikke forslag i denne retning inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle nye (skattemæssige) foranstaltninger til at hjælpe unge landbrugere med at klare de store renteudgifter, de står overfor efter anskaffelsen af deres landbrug; opfordrer Kommissionen til at fremlægge specifikke forslag i denne retning inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik;

| 34. | anmoder om, at indførelsen af sådanne foranstaltninger til fordel for unge landbrugere gøres obligatorisk i forbindelse med de aktiviteter, der er fastsat under akse 1 i forordning (EF) nr. 1698/2005 med henblik på at forbedre landbrugssektorens konkurrenceevne; |
| --- | --- |

34.

anmoder om, at indførelsen af sådanne foranstaltninger til fordel for unge landbrugere gøres obligatorisk i forbindelse med de aktiviteter, der er fastsat under akse 1 i forordning (EF) nr. 1698/2005 med henblik på at forbedre landbrugssektorens konkurrenceevne;

| 35. | bekræfter sin opfattelse af, at foranstaltningerne til udvikling af landdistrikter bør tage direkte sigte på landbrugerne; |
| --- | --- |

35.

bekræfter sin opfattelse af, at foranstaltningerne til udvikling af landdistrikter bør tage direkte sigte på landbrugerne;

| 36. | er af den opfattelse, at Kommissionen bør undersøge mulighederne for at yde særlig økonomisk støtte til unge landmænd under akse 2 og 3 i politikken for udvikling af landdistrikterne, f.eks. med hensyn til den sociale infrastruktur og forbedring af unges erhvervsfrekvens i landdistrikterne; |
| --- | --- |

36.

er af den opfattelse, at Kommissionen bør undersøge mulighederne for at yde særlig økonomisk støtte til unge landmænd under akse 2 og 3 i politikken for udvikling af landdistrikterne, f.eks. med hensyn til den sociale infrastruktur og forbedring af unges erhvervsfrekvens i landdistrikterne;

| 37. | anmoder, for så vidt angår støtte til etablering af landbrugere, der udøver multifunktionel virksomhed (af landbrugsmæssig og ikke landbrugsmæssig art), om en udvidelse af de aktiviteter, der giver adgang til etableringsstøtte til unge landbrugere, som udelukkende udøver landbrugsvirksomhed, eller som supplerer landbrugsvirksomheden med indtægter fra andre aktiviteter i landdistrikterne; |
| --- | --- |

37.

anmoder, for så vidt angår støtte til etablering af landbrugere, der udøver multifunktionel virksomhed (af landbrugsmæssig og ikke landbrugsmæssig art), om en udvidelse af de aktiviteter, der giver adgang til etableringsstøtte til unge landbrugere, som udelukkende udøver landbrugsvirksomhed, eller som supplerer landbrugsvirksomheden med indtægter fra andre aktiviteter i landdistrikterne;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at give adgang til støtte for de unge, både mænd og kvinder, der på grund af en prekær situation med hensyn til ejendomsretten har brug for støtte til at tilpasse deres bedrift, enten ved at udøve landbrugsvirksomhed eller ved at supplere landbrugsvirksomheden med andre indtægter, således at de får en gennemsnitlig levestandard, for så vidt angår disponibel indkomst og arbejde; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at give adgang til støtte for de unge, både mænd og kvinder, der på grund af en prekær situation med hensyn til ejendomsretten har brug for støtte til at tilpasse deres bedrift, enten ved at udøve landbrugsvirksomhed eller ved at supplere landbrugsvirksomheden med andre indtægter, således at de får en gennemsnitlig levestandard, for så vidt angår disponibel indkomst og arbejde;

| 39. | mener, at unge EU-landbrugere bør være i stand til at konkurrere med hinanden på lige fod inden for EU; efterlyser derfor en forsigtig revision og efterfølgende gennemførelse af den nuværende artikel 69 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (3) med henblik på at forebygge eventuel forvridning af konkurrencen på EU's indre marked; |
| --- | --- |

39.

mener, at unge EU-landbrugere bør være i stand til at konkurrere med hinanden på lige fod inden for EU; efterlyser derfor en forsigtig revision og efterfølgende gennemførelse af den nuværende artikel 69 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (3) med henblik på at forebygge eventuel forvridning af konkurrencen på EU's indre marked;

| 40. | opfordrer til, at alle landbrugs- og landdistriktsudviklingspolitikker bringes fuldt på linje med de mål, som EU har sat sig selv som led i Lissabon-strategien, således at unge landbrugere får mulighed for at operere inden for et dynamisk økonomisk miljø; |
| --- | --- |

40.

opfordrer til, at alle landbrugs- og landdistriktsudviklingspolitikker bringes fuldt på linje med de mål, som EU har sat sig selv som led i Lissabon-strategien, således at unge landbrugere får mulighed for at operere inden for et dynamisk økonomisk miljø;

| 41. | mener, at der inden for rammerne af sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik er behov for at fremme stabiliseringen og sikringen af landbrugsindtægterne som en afgørende betingelse for generationsskifte inden for landbruget ved på EU-plan at indføre innovative værktøjer for risiko- og krisestyring med henblik på at modvirke uforudsete markedsudviklinger og de større prisudsving; |
| --- | --- |

41.

mener, at der inden for rammerne af sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik er behov for at fremme stabiliseringen og sikringen af landbrugsindtægterne som en afgørende betingelse for generationsskifte inden for landbruget ved på EU-plan at indføre innovative værktøjer for risiko- og krisestyring med henblik på at modvirke uforudsete markedsudviklinger og de større prisudsving;

| 42. | mener, at det er af største vigtighed at sørge for en reel forenkling og en større gennemsigtighed i forbindelse med gennemførelsen af instrumenter og foranstaltninger til fordel for unge landbrugere, som udøver landbrugsvirksomhed, også hvis den suppleres med anden ikke landbrugsrelateret virksomhed knyttet til landdistrikterne, som er nødvendig for at sikre bedriftens levedygtighed; |
| --- | --- |

42.

mener, at det er af største vigtighed at sørge for en reel forenkling og en større gennemsigtighed i forbindelse med gennemførelsen af instrumenter og foranstaltninger til fordel for unge landbrugere, som udøver landbrugsvirksomhed, også hvis den suppleres med anden ikke landbrugsrelateret virksomhed knyttet til landdistrikterne, som er nødvendig for at sikre bedriftens levedygtighed;

| 43. | bemærker, at det er vigtigt at undgå at forringe situationen for midaldrende landbrugere, der endnu på mellemlang sigt vil være aktive, men som ikke længere anses for at være unge landbrugere, idet disse ligeledes ser sig konfronteret med nye udfordringer; |
| --- | --- |

43.

bemærker, at det er vigtigt at undgå at forringe situationen for midaldrende landbrugere, der endnu på mellemlang sigt vil være aktive, men som ikke længere anses for at være unge landbrugere, idet disse ligeledes ser sig konfronteret med nye udfordringer;

| 44. | påpeger, at som følge af de store krav til »morgendagens ledere af bedrifterne« bør faglig uddannelse og videreuddannelse intensiveres for at sikre en effektiv videnoverførsel fra landbrugsforskningen til landbruget; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at som følge af de store krav til »morgendagens ledere af bedrifterne« bør faglig uddannelse og videreuddannelse intensiveres for at sikre en effektiv videnoverførsel fra landbrugsforskningen til landbruget;

| 45. | er af den opfattelse, at der, for så vidt angår overdragelser ved arv, bør indføres en lovgivning, der i højere grad kan sikre, at bedriften bevares, og som har som mål at sikre, at der kan opnås både stordriftsfordele og samdriftsfordele, samtidig med at overdragelser mellem parter, der ikke er i familie med hinanden, gøres lettere med det formål at bevare bedrifter og sætte unge landbrugsuddannede entreprenører i stand til at blive landbrugere; |
| --- | --- |

45.

er af den opfattelse, at der, for så vidt angår overdragelser ved arv, bør indføres en lovgivning, der i højere grad kan sikre, at bedriften bevares, og som har som mål at sikre, at der kan opnås både stordriftsfordele og samdriftsfordele, samtidig med at overdragelser mellem parter, der ikke er i familie med hinanden, gøres lettere med det formål at bevare bedrifter og sætte unge landbrugsuddannede entreprenører i stand til at blive landbrugere;

| 46. | er af den opfattelse, at nationale ordninger for førtidspension kun bør kunne anvendes, hvis den pensionssøgende landbrugers bedrift overtages af en ung landbruger, hvilket de pågældende i så fald bør belønnes for; |
| --- | --- |

46.

er af den opfattelse, at nationale ordninger for førtidspension kun bør kunne anvendes, hvis den pensionssøgende landbrugers bedrift overtages af en ung landbruger, hvilket de pågældende i så fald bør belønnes for;

| 47. | mener, at planerne for etablering og udvikling af bedrifter desuden bør omfatte specifikke foranstaltninger med hensyn til en lovfæstet anerkendelse af unge landbrugere for at sikre samme sociale rettigheder for mænd og kvinder; mener at det i den forbindelse er af afgørende betydning, at der i landområderne opretholdes så vigtige infrastrukturer som vuggestuer, børnehaver og serviceydelser for mødre; gør i denne forbindelse især opmærksom på, hvor vigtigt det er at sørge for at orientere om landbrugets medarbejdende partneres stilling; |
| --- | --- |

47.

mener, at planerne for etablering og udvikling af bedrifter desuden bør omfatte specifikke foranstaltninger med hensyn til en lovfæstet anerkendelse af unge landbrugere for at sikre samme sociale rettigheder for mænd og kvinder; mener at det i den forbindelse er af afgørende betydning, at der i landområderne opretholdes så vigtige infrastrukturer som vuggestuer, børnehaver og serviceydelser for mødre; gør i denne forbindelse især opmærksom på, hvor vigtigt det er at sørge for at orientere om landbrugets medarbejdende partneres stilling;

| 48. | bemærker, at de sociale og kulturelle karakteristika og forskelligheder er de vigtigste elementer i politikken til valorisering af produktionen samt identifikationen med en bestemt egn og særligt fremragende produktionsmetoder, således som det fremgår af omdømmet og successen for landbrugsprodukter med beskyttede geografiske betegnelser eller mærker; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at de sociale og kulturelle karakteristika og forskelligheder er de vigtigste elementer i politikken til valorisering af produktionen samt identifikationen med en bestemt egn og særligt fremragende produktionsmetoder, således som det fremgår af omdømmet og successen for landbrugsprodukter med beskyttede geografiske betegnelser eller mærker;

| 49. | gør opmærksom på, at den ernæringsuddannelse, som gives til unge landbrugere, først og fremmest fokuserer på korrekt ernæring, hvilket er til gavn for folkesundheden og mere generelt til gavn for samfundet, og bifalder udtrykkeligt aktiviteter som f.eks. Europæisk Råd for Unge Landmænds (CEJA) Tellus-program eller modelprojekter på tværs af grænserne som »Schüler auf dem Bauernhof« (elever på bondegården); |
| --- | --- |

49.

gør opmærksom på, at den ernæringsuddannelse, som gives til unge landbrugere, først og fremmest fokuserer på korrekt ernæring, hvilket er til gavn for folkesundheden og mere generelt til gavn for samfundet, og bifalder udtrykkeligt aktiviteter som f.eks. Europæisk Råd for Unge Landmænds (CEJA) Tellus-program eller modelprojekter på tværs af grænserne som »Schüler auf dem Bauernhof« (elever på bondegården);

| 50. | understreger behovet for sagkyndig information om fødevare- og ernæringslære i alle former af uddannelse; |
| --- | --- |

50.

understreger behovet for sagkyndig information om fødevare- og ernæringslære i alle former af uddannelse;

| 51. | finder det nødvendigt at øge opmærksomheden omkring landbrugserhvervet og de tjenester, det yder samfundet udover selve produktionen, med henblik på at gøre erhvervet tiltrækkende for unge med ikke-landbrugsmæssig familiebaggrund; |
| --- | --- |

51.

finder det nødvendigt at øge opmærksomheden omkring landbrugserhvervet og de tjenester, det yder samfundet udover selve produktionen, med henblik på at gøre erhvervet tiltrækkende for unge med ikke-landbrugsmæssig familiebaggrund;

| 52. | er af den opfattelse, at værdsættelsen af landbrugserhvervet også øges gennem en bedre formidling af den fælles landbrugspolitiks indhold til den brede befolkning og dermed forbrugerne, navnlig hvad angår kravene til sundhed, miljø og dyrevelfærd, konditioneringen af støtten, multifunktionaliteten, EU-produktionens kvalitet, dens bidrag til bekæmpelsen af klimaændringerne, fødevareuafhængigheden og de fremtidige udfordringer i forbindelse med ernæringen af en verdensbefolkning, som i 2050 forventes at nå op på 9 mia.; |
| --- | --- |

52.

er af den opfattelse, at værdsættelsen af landbrugserhvervet også øges gennem en bedre formidling af den fælles landbrugspolitiks indhold til den brede befolkning og dermed forbrugerne, navnlig hvad angår kravene til sundhed, miljø og dyrevelfærd, konditioneringen af støtten, multifunktionaliteten, EU-produktionens kvalitet, dens bidrag til bekæmpelsen af klimaændringerne, fødevareuafhængigheden og de fremtidige udfordringer i forbindelse med ernæringen af en verdensbefolkning, som i 2050 forventes at nå op på 9 mia.;

| 53. | anmoder om, at fællesskabspræferencen styrkes for at sikre de europæiske forbrugere garanti for sundheden og miljøvenligheden af de produkter, de køber, og for at kompensere EU-producenterne, der udsættes for konkurrence fra tredjelande, som ikke overholder samme niveau for sundhedsmæssige, miljømæssige og sociale krav; |
| --- | --- |

53.

anmoder om, at fællesskabspræferencen styrkes for at sikre de europæiske forbrugere garanti for sundheden og miljøvenligheden af de produkter, de køber, og for at kompensere EU-producenterne, der udsættes for konkurrence fra tredjelande, som ikke overholder samme niveau for sundhedsmæssige, miljømæssige og sociale krav;

| 54. | mener, at de unge landbrugere skal sikres de bedste betingelser for at kunne drage fordel af en større fleksibilitet i efterspørgslen på landbrugsvarer og -tjenesteydelser samt åbningen af nye internationale markeder, med henblik på afslutningen af multilaterale forhandlinger; mener derfor, at det er vigtigt, at Kommissionen inden for WTO forhandler sig frem til en aftale, der giver landbrugssektoren tilstrækkelige muligheder for fortsat at kunne konkurrere med tredjelande og dermed sikrer unge landmænd en fremtid; anser det i denne forbindelse for at være af afgørende betydning, at ikke-handelsmæssige medtages heri; |
| --- | --- |

54.

mener, at de unge landbrugere skal sikres de bedste betingelser for at kunne drage fordel af en større fleksibilitet i efterspørgslen på landbrugsvarer og -tjenesteydelser samt åbningen af nye internationale markeder, med henblik på afslutningen af multilaterale forhandlinger; mener derfor, at det er vigtigt, at Kommissionen inden for WTO forhandler sig frem til en aftale, der giver landbrugssektoren tilstrækkelige muligheder for fortsat at kunne konkurrere med tredjelande og dermed sikrer unge landmænd en fremtid; anser det i denne forbindelse for at være af afgørende betydning, at ikke-handelsmæssige medtages heri;

| 55. | mener, at unge EU-landbrugere bør være i stand til at konkurrere med udenlandske konkurrenter på lige fod; opfordrer derfor Kommissionen til at give prioritet til anerkendelsen af ikke-handelsmæssige forhold som importkriterier inden for både multilaterale og bilaterale forhandlinger om handelsaftaler; |
| --- | --- |

55.

mener, at unge EU-landbrugere bør være i stand til at konkurrere med udenlandske konkurrenter på lige fod; opfordrer derfor Kommissionen til at give prioritet til anerkendelsen af ikke-handelsmæssige forhold som importkriterier inden for både multilaterale og bilaterale forhandlinger om handelsaftaler;

| 56. | bemærker, at den nye generation af landbrugere på baggrund af en mellem- og langsigtet planlægning påtager sig et ansvar for at bekæmpe klimaændringer, og at de fungerer som partnere for miljøet og bidrager aktivt til beskyttelsen af miljøet og til begrænsning af CO2-emissionerne ved at stille alternative, miljøvenlige energiformer til rådighed og navnlig ved at dyrke biomasse og drive biogasanlæg; |
| --- | --- |

56.

bemærker, at den nye generation af landbrugere på baggrund af en mellem- og langsigtet planlægning påtager sig et ansvar for at bekæmpe klimaændringer, og at de fungerer som partnere for miljøet og bidrager aktivt til beskyttelsen af miljøet og til begrænsning af CO2-emissionerne ved at stille alternative, miljøvenlige energiformer til rådighed og navnlig ved at dyrke biomasse og drive biogasanlæg;

| 57. | understreger, at de unge landbrugere står over for en dobbelt udfordring: på den ene side skal de gennemføre foranstaltninger til forbedring af landbrugsmetoderne og gøre dem mere bæredygtige og rentable, og på den anden side skal de gøre det muligt for landbruget at spille en vigtig rolle i forvaltningen af miljøet og herunder yde et afgørende bidrag til bekæmpelsen af klimaændringerne; understreger i denne forbindelse behovet for langsigtede perspektiver i politikker og foranstaltninger til fordel for de unge landbrugere og nødvendigheden af finansiel støtte til disses bestræbelser på at beskytte miljøet; |
| --- | --- |

57.

understreger, at de unge landbrugere står over for en dobbelt udfordring: på den ene side skal de gennemføre foranstaltninger til forbedring af landbrugsmetoderne og gøre dem mere bæredygtige og rentable, og på den anden side skal de gøre det muligt for landbruget at spille en vigtig rolle i forvaltningen af miljøet og herunder yde et afgørende bidrag til bekæmpelsen af klimaændringerne; understreger i denne forbindelse behovet for langsigtede perspektiver i politikker og foranstaltninger til fordel for de unge landbrugere og nødvendigheden af finansiel støtte til disses bestræbelser på at beskytte miljøet;

| 58. | bemærker, at landbrugs- og skovbrugssektoren er de eneste økonomiske aktiviteter, som takket være fotosyntese formår at opfange kuldioxid (CO2), hvilket gør det nødvendigt at opretholde landbrugsaktiviteterne; |
| --- | --- |

58.

bemærker, at landbrugs- og skovbrugssektoren er de eneste økonomiske aktiviteter, som takket være fotosyntese formår at opfange kuldioxid (CO2), hvilket gør det nødvendigt at opretholde landbrugsaktiviteterne;

| 59. | understreger vigtigheden af, at den anvendte forskning i landbrugssektoren følger reformen af den fælles landbrugspolitik med henblik på at fremme teknologioverførsel og forbedre landbrugernes adgang til forskningsresultaterne og de seneste innovationer inden for produktionsformer og -midler; anser det for nødvendigt, at EU's landbrugere får bedre adgang til forskningsresultater ved, at der oprettes netværk til udvikling af forskningsdata, og ved, at forskningen på nationalt og EU-niveau koordineres; |
| --- | --- |

59.

understreger vigtigheden af, at den anvendte forskning i landbrugssektoren følger reformen af den fælles landbrugspolitik med henblik på at fremme teknologioverførsel og forbedre landbrugernes adgang til forskningsresultaterne og de seneste innovationer inden for produktionsformer og -midler; anser det for nødvendigt, at EU's landbrugere får bedre adgang til forskningsresultater ved, at der oprettes netværk til udvikling af forskningsdata, og ved, at forskningen på nationalt og EU-niveau koordineres;

| 60. | konstaterer, at udveksling mellem videnskaben og dens brugere er en forudsætning for, at forskningsresultaterne kan slå igennem i praksis, og forskningen kan tilgodese behovene i landbrugssektoren; |
| --- | --- |

60.

konstaterer, at udveksling mellem videnskaben og dens brugere er en forudsætning for, at forskningsresultaterne kan slå igennem i praksis, og forskningen kan tilgodese behovene i landbrugssektoren;

| 61. | understreger, at det er af økonomisk (produktivitetsstigning) og miljømæssig (ajourføring af kendskabet til »grøn« praksis) betydning for EU i stadig højere grad at støtte livslang læring for landbrugere; støtter navnlig programmerne for unge landbrugeres mobilitet inden for EU (herunder Leonardo); insisterer især på nødvendigheden af at udvikle instrumenter, der gør det muligt for dem at være væk fra deres bedrifter i den tid, uddannelsen varer; |
| --- | --- |

61.

understreger, at det er af økonomisk (produktivitetsstigning) og miljømæssig (ajourføring af kendskabet til »grøn« praksis) betydning for EU i stadig højere grad at støtte livslang læring for landbrugere; støtter navnlig programmerne for unge landbrugeres mobilitet inden for EU (herunder Leonardo); insisterer især på nødvendigheden af at udvikle instrumenter, der gør det muligt for dem at være væk fra deres bedrifter i den tid, uddannelsen varer;

| 62. | foreslår, at der etableres et program for unge landbrugere, hvor der kan udveksles bedste praksis i landbruget; |
| --- | --- |

62.

foreslår, at der etableres et program for unge landbrugere, hvor der kan udveksles bedste praksis i landbruget;

| 63. | finder det nødvendigt at indføre et udvekslingsprogram for unge landbrugere, som fremmer udbredelsen af bedste praksis, samt et uddannelsesnetværk, hvor oplysninger om emner som bæredygtighed, bioenergi, klimaændringer og konkurrenceevne får en central placering; mener, at dette vil forberede de unge landmænd på deres opgave at leve op til de nye udfordringer på landbrugs- og fødevareområdet; |
| --- | --- |

63.

finder det nødvendigt at indføre et udvekslingsprogram for unge landbrugere, som fremmer udbredelsen af bedste praksis, samt et uddannelsesnetværk, hvor oplysninger om emner som bæredygtighed, bioenergi, klimaændringer og konkurrenceevne får en central placering; mener, at dette vil forberede de unge landmænd på deres opgave at leve op til de nye udfordringer på landbrugs- og fødevareområdet;

| 64. | opfordrer til udarbejdelse af et pilotprojekt med henblik på at fremme et udvekslingsprogram for unge landmænd i udviklingslandene og unge landmænd i EU, således at de får førstehåndsviden om, hvorledes deres respektive markeder fungerer, om deres respektive teknologianvendelse og deres metoder til at tilpasse sig de fremherskende klimatiske vilkår; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til udarbejdelse af et pilotprojekt med henblik på at fremme et udvekslingsprogram for unge landmænd i udviklingslandene og unge landmænd i EU, således at de får førstehåndsviden om, hvorledes deres respektive markeder fungerer, om deres respektive teknologianvendelse og deres metoder til at tilpasse sig de fremherskende klimatiske vilkår;

| 65. | foreslår at sikre bevarelse, udvikling og udbredelse af produktionspraksisser, som er knyttet til et bestemt territorium eller til de europæiske landbrugeres kulturarv; |
| --- | --- |

65.

foreslår at sikre bevarelse, udvikling og udbredelse af produktionspraksisser, som er knyttet til et bestemt territorium eller til de europæiske landbrugeres kulturarv;

| 66. | mener, at debatten omkring bevarelsen af landbrugsjorden er tæt knyttet til problematikken omkring de unges etablering inden for landbruget, og at der bør iværksættes en politik, hvor der ved jordtildelingen gives fortrinsret til unge, som vil etablere sig; opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport om jordproblematikken ved unges overtagelse af landbrugsbedrifter; |
| --- | --- |

66.

mener, at debatten omkring bevarelsen af landbrugsjorden er tæt knyttet til problematikken omkring de unges etablering inden for landbruget, og at der bør iværksættes en politik, hvor der ved jordtildelingen gives fortrinsret til unge, som vil etablere sig; opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport om jordproblematikken ved unges overtagelse af landbrugsbedrifter;

| 67. | er af den opfattelse, at etableringen i samfundet bør følges bedre op med indførelsen af særlige foranstaltninger for denne form for etablering, som ikke alene reducerer etableringsomkostningerne for den unge, men ligeledes en tilrettelæggelse af arbejdet, der begunstiger bedrifternes rentabilitet; |
| --- | --- |

67.

er af den opfattelse, at etableringen i samfundet bør følges bedre op med indførelsen af særlige foranstaltninger for denne form for etablering, som ikke alene reducerer etableringsomkostningerne for den unge, men ligeledes en tilrettelæggelse af arbejdet, der begunstiger bedrifternes rentabilitet;

| 68. | anbefaler, at procedurerne for etablering og overtagelse gøres mere fleksible ved hjælp af følgende foranstaltninger: gradvis etablering, validering af tidligere indhøstet faglig erfaring hos en ansøger om overtagelse, såfremt denne ikke opfylder kravene til uddannelsesniveau, undtagelse fra aldersbegrænsningen, såfremt ansøgeren fremlægger et projekt for rentabel etablering, især i ugunstigt stillede landbrugsområder osv.; |
| --- | --- |

68.

anbefaler, at procedurerne for etablering og overtagelse gøres mere fleksible ved hjælp af følgende foranstaltninger: gradvis etablering, validering af tidligere indhøstet faglig erfaring hos en ansøger om overtagelse, såfremt denne ikke opfylder kravene til uddannelsesniveau, undtagelse fra aldersbegrænsningen, såfremt ansøgeren fremlægger et projekt for rentabel etablering, især i ugunstigt stillede landbrugsområder osv.;

| 69. | mener, at der bør træffes de nødvendige foranstaltninger til at støtte, følge og rådgive unge landbrugere under etableringsstøtteordningen med henblik på at øge antallet af vellykkede etableringer og samtidig minimere eller undgå situationer, hvor landbrugere må opgive eller endog går fallit; |
| --- | --- |

69.

mener, at der bør træffes de nødvendige foranstaltninger til at støtte, følge og rådgive unge landbrugere under etableringsstøtteordningen med henblik på at øge antallet af vellykkede etableringer og samtidig minimere eller undgå situationer, hvor landbrugere må opgive eller endog går fallit;

| 70. | foreslår, at der indføres et europæisk år for dialog mellem by og land; |
| --- | --- |

70.

foreslår, at der indføres et europæisk år for dialog mellem by og land;

| 71. | opfordrer Kommissionen til generelt at støtte unge landbrugere, der er villige til at påbegynde landbrugsvirksomhed, gennem en pålidelig politik, en administration, der tager hensyn til forholdene i praksis, og størst mulig støtte til bedriftsledelse; |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen til generelt at støtte unge landbrugere, der er villige til at påbegynde landbrugsvirksomhed, gennem en pålidelig politik, en administration, der tager hensyn til forholdene i praksis, og størst mulig støtte til bedriftsledelse;

| 72. | opfordrer Kommissionen til med jævne mellemrum at forelægge en interimsrapport om unge landbrugeres situation og høre de berørte sammenslutninger af unge landbrugere; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen til med jævne mellemrum at forelægge en interimsrapport om unge landbrugeres situation og høre de berørte sammenslutninger af unge landbrugere;

| 73. | understreger nødvendigheden af at støtte op omkring de unge landbrugere i årene umiddelbart efter deres etablering og afsætte midler til en særlig reserve, der skal bruges til at hjælpe dem med at overvinde uforudsete begivenheder under etableringen, som f.eks. alvorlige klimatiske begivenheder, der ødelægger høsten, eller en stærk stigning i omkostningerne; |
| --- | --- |

73.

understreger nødvendigheden af at støtte op omkring de unge landbrugere i årene umiddelbart efter deres etablering og afsætte midler til en særlig reserve, der skal bruges til at hjælpe dem med at overvinde uforudsete begivenheder under etableringen, som f.eks. alvorlige klimatiske begivenheder, der ødelægger høsten, eller en stærk stigning i omkostningerne;

| 74. | opfordrer Kommissionen til at undersøge forskellige metoder for, hvorledes unge landbrugere over hele EU kan udveksle bedste praksis inden for innovative landbrugsteknik og bedriftsforvaltning; |
| --- | --- |

74.

opfordrer Kommissionen til at undersøge forskellige metoder for, hvorledes unge landbrugere over hele EU kan udveksle bedste praksis inden for innovative landbrugsteknik og bedriftsforvaltning;

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

75.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 262 af 18.9.2001, s. 153.

(2)  EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1.

(3)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/51

---

Torsdag, den 5. juni 2008Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (2007)

P6_TA(2008)0259

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2007 (2007/2180(INI))

2009/C 285 E/08

Europa-Parlamentet,

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) (Cotonou-aftalen),

der henviser til forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtaget den 3. april 2003 (2), senest ændret i Wiesbaden (Tyskland) den 28. juni 2007 (3),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (4),

der henviser til Kigali-erklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA’er) (5), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 22. november 2007 (Kigali-erklæringen),

der henviser til de beslutninger, der blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU:

| — | om god forvaltningspraksis, åbenhed og ansvarlighed ved udnyttelse af naturressourcer i AVS-landene (6) |
| --- | --- |

—

om god forvaltningspraksis, åbenhed og ansvarlighed ved udnyttelse af naturressourcer i AVS-landene (6)

| — | om bekæmpelse af fattigdom blandt små landbrugere i AVS-staterne — navnlig i frugt-, grøntsags- og blomstersektoren (7) |
| --- | --- |

—

om bekæmpelse af fattigdom blandt små landbrugere i AVS-staterne — navnlig i frugt-, grøntsags- og blomstersektoren (7)

| — | om migrationen af uddannede arbejdstagere og dens konsekvenser for den nationale udvikling (8) |
| --- | --- |

—

om migrationen af uddannede arbejdstagere og dens konsekvenser for den nationale udvikling (8)

| — | om situationen i Darfur (9) |
| --- | --- |

—

om situationen i Darfur (9)

| — | om valg og valgprocedurer i AVS- og EU-lande (10) |
| --- | --- |

—

om valg og valgprocedurer i AVS- og EU-lande (10)

| — | om betydningen af direkte udenlandske investeringer i AVS-landene (11) |
| --- | --- |

—

om betydningen af direkte udenlandske investeringer i AVS-landene (11)

| — | om adgang til sundhedspleje og lægemidler med særlig fokus på oversete sygdomme (12) |
| --- | --- |

—

om adgang til sundhedspleje og lægemidler med særlig fokus på oversete sygdomme (12)

| — | om naturkatastrofer i AVS-landene: EU-finansiering af beredskab (EUF-midler) og af nødhjælp (ECHO-midler) (13) |
| --- | --- |

—

om naturkatastrofer i AVS-landene: EU-finansiering af beredskab (EUF-midler) og af nødhjælp (ECHO-midler) (13)

| — | om situationen i Den Demokratiske Republik Congo, navnlig i den østlige del af landet, og dens indvirkning på regionen (14), |
| --- | --- |

—

om situationen i Den Demokratiske Republik Congo, navnlig i den østlige del af landet, og dens indvirkning på regionen (14),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0175/2008),

| A. | der henviser til drøftelserne i juni 2007 i Wiesbaden og i november 2007 i Kigali om udviklingen i forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA’er), der har ført til vedtagelsen af Kigali-erklæringen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til drøftelserne i juni 2007 i Wiesbaden og i november 2007 i Kigali om udviklingen i forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA’er), der har ført til vedtagelsen af Kigali-erklæringen,

| B. | der henviser til Parlamentets og Rådets vedtagelse af forordning (EF) nr. 1905/2006, i hvilken der fastsættes temaprogrammer for AVS-landene samt ledsageforanstaltninger for de AVS/EU-lande, der har undertegnet sukkerprotokollen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til Parlamentets og Rådets vedtagelse af forordning (EF) nr. 1905/2006, i hvilken der fastsættes temaprogrammer for AVS-landene samt ledsageforanstaltninger for de AVS/EU-lande, der har undertegnet sukkerprotokollen,

| C. | der henviser til det tilsagn, kommissæren for udvikling og humanitær bistand gav på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Wiesbaden om at underkaste de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (for perioden 2008-2013) en demokratisk undersøgelse i parlamenterne, og glæder sig over, at dette tilsagn er ved at blive indfriet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til det tilsagn, kommissæren for udvikling og humanitær bistand gav på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Wiesbaden om at underkaste de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (for perioden 2008-2013) en demokratisk undersøgelse i parlamenterne, og glæder sig over, at dette tilsagn er ved at blive indfriet,

| D. | der henviser til, at revisionen af Cotonou-aftalen danner grundlag for et forstærket og mere effektivt samarbejde mellem EU og AVS-landene, men at ratifikationsproceduren for denne aftale dog ikke er afsluttet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at revisionen af Cotonou-aftalen danner grundlag for et forstærket og mere effektivt samarbejde mellem EU og AVS-landene, men at ratifikationsproceduren for denne aftale dog ikke er afsluttet,

| E. | der henviser til, at spørgsmål af fælles interesse vedrørende menneskerettigheder, demokrati, sårbare situationer, politisk samhørighed og effektiv bistand tillægges stigende betydning i Den Blandede Parlamentariske Forsamling, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at spørgsmål af fælles interesse vedrørende menneskerettigheder, demokrati, sårbare situationer, politisk samhørighed og effektiv bistand tillægges stigende betydning i Den Blandede Parlamentariske Forsamling,

| F. | der henviser til situationen i Zimbabwe, som er blevet yderligere forværret i 2007, og beklager, at det ikke var muligt som afslutning på en meget konstruktiv debat at vedtage en beslutning herom på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Wiesbaden; der henviser til, at det var meget beklageligt, at delegationen fra Zimbabwe ikke deltog i denne samling, |
| --- | --- |

F.

der henviser til situationen i Zimbabwe, som er blevet yderligere forværret i 2007, og beklager, at det ikke var muligt som afslutning på en meget konstruktiv debat at vedtage en beslutning herom på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Wiesbaden; der henviser til, at det var meget beklageligt, at delegationen fra Zimbabwe ikke deltog i denne samling,

| G. | der henviser til den vedvarende konflikt i Darfur (Sudan) og de gentagne alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Darfur, navnlig den fortsatte risiko for seksuelle overgreb og voldtægt mod kvinder og piger, og påpeger, at der er behov for en effektiv humanitær bistand samt hjælp til ofrene for seksuel vold, |
| --- | --- |

G.

der henviser til den vedvarende konflikt i Darfur (Sudan) og de gentagne alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Darfur, navnlig den fortsatte risiko for seksuelle overgreb og voldtægt mod kvinder og piger, og påpeger, at der er behov for en effektiv humanitær bistand samt hjælp til ofrene for seksuel vold,

| H. | der henviser til arbejdet i Det Panafrikanske Parlament og formaliseringen af forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Det Panafrikanske Parlament og navnlig til den fælles erklæring fra Det Panafrikanske Parlament og Europa-Parlamentet med henblik på topmødet EU-Afrika, som blev afholdt i december 2007 i Lissabon, |
| --- | --- |

H.

der henviser til arbejdet i Det Panafrikanske Parlament og formaliseringen af forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Det Panafrikanske Parlament og navnlig til den fælles erklæring fra Det Panafrikanske Parlament og Europa-Parlamentet med henblik på topmødet EU-Afrika, som blev afholdt i december 2007 i Lissabon,

| I. | der henviser til ikke-statslige aktørers stigende deltagelse i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger samt de økonomiske vanskeligheder, som det civile samfund i AVS-landene har i forbindelse med deltagelsen i møderne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til ikke-statslige aktørers stigende deltagelse i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger samt de økonomiske vanskeligheder, som det civile samfund i AVS-landene har i forbindelse med deltagelsen i møderne,

| J. | der henviser til det fremragende bidrag fra det tyske EU-formandskab og Rwandas regering til Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samlinger i Wiesbaden og Kigali, |
| --- | --- |

J.

der henviser til det fremragende bidrag fra det tyske EU-formandskab og Rwandas regering til Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samlinger i Wiesbaden og Kigali,

| K. | der henviser til de informations- og undersøgelsesrejser, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium har foretaget i 2007:






  — | til Senegal, Côte d’Ivoire og Ghana |
| --- | --- | --- |

K.

der henviser til de informations- og undersøgelsesrejser, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium har foretaget i 2007:

—

til Senegal, Côte d’Ivoire og Ghana

| — | til Madagaskar |
| --- | --- |

—

til Madagaskar

| 1. | glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2007 har dannet ramme om en åben, demokratisk og indgående dialog om forhandlingerne om ØPA’er mellem EU og AVS-landene, hvilket vedtagelsen af Kigali-erklæringen er et udtryk for; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2007 har dannet ramme om en åben, demokratisk og indgående dialog om forhandlingerne om ØPA’er mellem EU og AVS-landene, hvilket vedtagelsen af Kigali-erklæringen er et udtryk for;

| 2. | understreger den bekymring, Den Blandede Parlamentariske Forsamling har givet udtryk for vedrørende flere forhandlingsaspekter, både med hensyn til formen og indholdet; påpeger, at debatten fortsætter efter indgåelsen af ØPA’er med landene i Vestindien og midlertidige aftaler med visse lande og regioner; |
| --- | --- |

2.

understreger den bekymring, Den Blandede Parlamentariske Forsamling har givet udtryk for vedrørende flere forhandlingsaspekter, både med hensyn til formen og indholdet; påpeger, at debatten fortsætter efter indgåelsen af ØPA’er med landene i Vestindien og midlertidige aftaler med visse lande og regioner;

| 3. | er bekymret over, at der er oprettet et nyt organ, det parlamentariske udvalg, inden for rammerne af ØPA’erne, uden at forbindelsen mellem dette organ og Den Blandede Parlamentariske Forsamling er afklaret; opfordrer til at undgå nytteløse kompetencestridigheder eller gnidninger på dette område; glæder sig samtidig over den parlamentariske dimension, som ØPA’erne har fået, og er fuldt overbevist om, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling straks vil påbegynde denne dialog på parlamentarisk plan i forbindelse med de regionale møder; |
| --- | --- |

3.

er bekymret over, at der er oprettet et nyt organ, det parlamentariske udvalg, inden for rammerne af ØPA’erne, uden at forbindelsen mellem dette organ og Den Blandede Parlamentariske Forsamling er afklaret; opfordrer til at undgå nytteløse kompetencestridigheder eller gnidninger på dette område; glæder sig samtidig over den parlamentariske dimension, som ØPA’erne har fået, og er fuldt overbevist om, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling straks vil påbegynde denne dialog på parlamentarisk plan i forbindelse med de regionale møder;

| 4. | glæder sig over det tilsagn, kommissæren for udvikling og humanitær bistand gav på ovennævnte samling i Kigali om at lade de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (for perioden 2008-2013) underkaste en demokratisk undersøgelse i parlamenterne, og ligeledes over det arbejde, visse af AVS-landenes parlamenter allerede har udført i forbindelse med analysen af disse dokumenter; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over det tilsagn, kommissæren for udvikling og humanitær bistand gav på ovennævnte samling i Kigali om at lade de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (for perioden 2008-2013) underkaste en demokratisk undersøgelse i parlamenterne, og ligeledes over det arbejde, visse af AVS-landenes parlamenter allerede har udført i forbindelse med analysen af disse dokumenter;

| 5. | understreger i den forbindelse, at det er nødvendigt at inddrage parlamenterne tæt i den demokratiske proces og nationale udviklingsstrategier; understreger deres væsentlige rolle i realiseringen af, opfølgningen på og kontrollen med udviklingspolitikkerne; |
| --- | --- |

5.

understreger i den forbindelse, at det er nødvendigt at inddrage parlamenterne tæt i den demokratiske proces og nationale udviklingsstrategier; understreger deres væsentlige rolle i realiseringen af, opfølgningen på og kontrollen med udviklingspolitikkerne;

| 6. | opfordrer AVS-landenes parlamenter til at kræve af deres regeringer og Kommissionen, at de skal inddrages i forberedelsen og iværksættelsen af nationale strategidokumenter om samarbejdet mellem EU og deres lande (for perioden 2008-2013); |
| --- | --- |

6.

opfordrer AVS-landenes parlamenter til at kræve af deres regeringer og Kommissionen, at de skal inddrages i forberedelsen og iværksættelsen af nationale strategidokumenter om samarbejdet mellem EU og deres lande (for perioden 2008-2013);

| 7. | opfordrer Kommissionen til at give AVS-landenes parlamenter alle tilgængelige oplysninger og bistå dem i den demokratiske kontrolproces, særlig igennem kapacitetsstøtte; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at give AVS-landenes parlamenter alle tilgængelige oplysninger og bistå dem i den demokratiske kontrolproces, særlig igennem kapacitetsstøtte;

| 8. | opfordrer AVS-parlamenterne til at udøve tæt parlamentarisk kontrol, hvad angår Den Europæiske Udviklingsfond (EUF); understreger Den Blandede Parlamentariske Forsamlings fortrinsstilling i denne debat og opfordrer den til at fortsætte med at opfordre de parlamenter, som endnu ikke har ratificeret den reviderede Cotonou-aftale, til at ratificere den, således at de kan opnå støtte fra den 10. EUF; |
| --- | --- |

8.

opfordrer AVS-parlamenterne til at udøve tæt parlamentarisk kontrol, hvad angår Den Europæiske Udviklingsfond (EUF); understreger Den Blandede Parlamentariske Forsamlings fortrinsstilling i denne debat og opfordrer den til at fortsætte med at opfordre de parlamenter, som endnu ikke har ratificeret den reviderede Cotonou-aftale, til at ratificere den, således at de kan opnå støtte fra den 10. EUF;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der kan udfylde finansieringstomrummet mellem iværksættelsen af den 9. EUF og den 10. EUF; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der kan udfylde finansieringstomrummet mellem iværksættelsen af den 9. EUF og den 10. EUF;

| 10. | bekræfter, at det støtter den anmodning, Den Blandede Parlamentariske Forsamling fremsatte under den 9. samling i april 2005 om, at en passende procentdel af bevillingerne fra EUF afsættes til politisk uddannelse af parlamentarikere og politiske, økonomiske og sociale ledere med henblik på en varig konsolidering af god regeringsførelse, retsstaten, demokratiske strukturer og interaktionen mellem regering og opposition i demokratiske flerpartisystemer baseret på frie valg; |
| --- | --- |

10.

bekræfter, at det støtter den anmodning, Den Blandede Parlamentariske Forsamling fremsatte under den 9. samling i april 2005 om, at en passende procentdel af bevillingerne fra EUF afsættes til politisk uddannelse af parlamentarikere og politiske, økonomiske og sociale ledere med henblik på en varig konsolidering af god regeringsførelse, retsstaten, demokratiske strukturer og interaktionen mellem regering og opposition i demokratiske flerpartisystemer baseret på frie valg;

| 11. | påpeger med tilfredshed, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling er blevet mere og mere parlamentarisk og således politisk, samt at medlemmernes engagement og kvaliteten af dens drøftelser er blevet styrket, hvilket er et afgørende bidrag til partnerskabet mellem AVS-landene og EU; |
| --- | --- |

11.

påpeger med tilfredshed, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling er blevet mere og mere parlamentarisk og således politisk, samt at medlemmernes engagement og kvaliteten af dens drøftelser er blevet styrket, hvilket er et afgørende bidrag til partnerskabet mellem AVS-landene og EU;

| 12. | mener, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte beslutninger om situationen i Darfur og om situationen i Den Demokratiske Republik Congo er væsentlige eksempler på denne styrkede dialog; |
| --- | --- |

12.

mener, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte beslutninger om situationen i Darfur og om situationen i Den Demokratiske Republik Congo er væsentlige eksempler på denne styrkede dialog;

| 13. | er af den opfattelse, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som er et debatforum for medlemmer af Europa-Parlamentet og parlamentsmedlemmer fra AVS-landene, spiller en positiv rolle i den politiske dialog og i bestræbelserne på at opnå en global og omfattende aftale om fred og udvikling for befolkningen i Darfur; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som er et debatforum for medlemmer af Europa-Parlamentet og parlamentsmedlemmer fra AVS-landene, spiller en positiv rolle i den politiske dialog og i bestræbelserne på at opnå en global og omfattende aftale om fred og udvikling for befolkningen i Darfur;

| 14. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at bidrage til det internationale samfunds indsats for at øge bevidstheden om konflikterne i det nordlige Kivu og i flere regioner i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo og til at fremme en politisk forhandlingsløsning på krisen og støtte enhver foranstaltning, som en sådan forhandlingsløsning kan medføre; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at bidrage til det internationale samfunds indsats for at øge bevidstheden om konflikterne i det nordlige Kivu og i flere regioner i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo og til at fremme en politisk forhandlingsløsning på krisen og støtte enhver foranstaltning, som en sådan forhandlingsløsning kan medføre;

| 15. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at uddybe dialogen med Det Panafrikanske Parlament og regionale organisationers parlamenter, da den regionale integration har betydning for freden og udviklingen i AVS-landene; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at uddybe dialogen med Det Panafrikanske Parlament og regionale organisationers parlamenter, da den regionale integration har betydning for freden og udviklingen i AVS-landene;

| 16. | glæder sig over den drøftelse, som fandt sted om situationen i Somalia på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Kigali, og som viser, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling kan fungere som et forum for løsning af disse komplekse problemer; beklager imidlertid, at situationen i landet ikke er forbedret og fortsat er en »glemt krise«; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over den drøftelse, som fandt sted om situationen i Somalia på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Kigali, og som viser, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling kan fungere som et forum for løsning af disse komplekse problemer; beklager imidlertid, at situationen i landet ikke er forbedret og fortsat er en »glemt krise«;

| 17. | beklager, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling ikke blev hørt i tilstrækkelig grad i forbindelse med udarbejdelsen af den fælles strategi for EU og Afrika, og håber, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling vil deltage aktivt i gennemførelsen af strategien; |
| --- | --- |

17.

beklager, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling ikke blev hørt i tilstrækkelig grad i forbindelse med udarbejdelsen af den fælles strategi for EU og Afrika, og håber, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling vil deltage aktivt i gennemførelsen af strategien;

| 18. | glæder sig over, at de regionale møder, der er fastsat i Cotonou-aftalen og i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden, endelig kan finde sted fra 2008; håber, at disse møder kan muliggøre en egentlig meningsudveksling om de regionale udfordringer, herunder forebyggelse og løsning af konflikter, og at EU-politikkerne vil bidrage til en styrkelse af den regionale samhørighed; understreger, at disse møder især kommer i rette tid hvad angår forhandling, indgåelse og iværksættelse af ØPA’er, og at de bør have højeste prioritet; glæder sig over, at det første regionalmøde afholdes i april 2008 i Windhoek i Namibia; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over, at de regionale møder, der er fastsat i Cotonou-aftalen og i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden, endelig kan finde sted fra 2008; håber, at disse møder kan muliggøre en egentlig meningsudveksling om de regionale udfordringer, herunder forebyggelse og løsning af konflikter, og at EU-politikkerne vil bidrage til en styrkelse af den regionale samhørighed; understreger, at disse møder især kommer i rette tid hvad angår forhandling, indgåelse og iværksættelse af ØPA’er, og at de bør have højeste prioritet; glæder sig over, at det første regionalmøde afholdes i april 2008 i Windhoek i Namibia;

| 19. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at styrke den rolle, Udvalget om Politiske Spørgsmål spiller, således at det bliver et egentligt forum for forebyggelse og løsning af konflikter som led i partnerskabet mellem AVS og EU, og i den forbindelse at gøre drøftelser om nødsituationer i konkrete lande til almindelig praksis; glæder sig over det arbejde, der er gennemført inden for god regeringsførelse samt valg og valgprocesser i AVS-landene og i EU, og opfordrer til tæt samarbejde mellem AVS-landene og EU om valgobservatøraktiviteterne inden for rammerne af EU’s valgobservationsmissioner; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at styrke den rolle, Udvalget om Politiske Spørgsmål spiller, således at det bliver et egentligt forum for forebyggelse og løsning af konflikter som led i partnerskabet mellem AVS og EU, og i den forbindelse at gøre drøftelser om nødsituationer i konkrete lande til almindelig praksis; glæder sig over det arbejde, der er gennemført inden for god regeringsførelse samt valg og valgprocesser i AVS-landene og i EU, og opfordrer til tæt samarbejde mellem AVS-landene og EU om valgobservatøraktiviteterne inden for rammerne af EU’s valgobservationsmissioner;

| 20. | noterer sig med tilfredshed, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings Udvalg om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel har udtrykt ønske om at varetage spørgsmål vedrørende fødevaresikkerhed, særlig på et tidspunkt, hvor Verdensfødevareprogrammet slår alarm på grund af stigningen i priserne, følgerne af klimaændringerne og nedgangen i verdens fødevarelagre; |
| --- | --- |

20.

noterer sig med tilfredshed, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings Udvalg om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel har udtrykt ønske om at varetage spørgsmål vedrørende fødevaresikkerhed, særlig på et tidspunkt, hvor Verdensfødevareprogrammet slår alarm på grund af stigningen i priserne, følgerne af klimaændringerne og nedgangen i verdens fødevarelagre;

| 21. | understreger betydningen af den betænkning, der blev vedtaget på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Kigali om effektiv bistand, og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at føre en indgående debat om officiel udviklingsbistand og om budgettering og alternative finansieringsformer i forbindelse med udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af den betænkning, der blev vedtaget på Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Kigali om effektiv bistand, og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at føre en indgående debat om officiel udviklingsbistand og om budgettering og alternative finansieringsformer i forbindelse med udviklingssamarbejde;

| 22. | understreger den rolle, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings Udvalg om Sociale Anliggender og Miljø spiller i forbindelse med den kvalificerede arbejdskrafts migration og med oversete sygdomme, og støtter dets beslutning om at undersøge virkningen af strukturtilpasningsprogrammerne; |
| --- | --- |

22.

understreger den rolle, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings Udvalg om Sociale Anliggender og Miljø spiller i forbindelse med den kvalificerede arbejdskrafts migration og med oversete sygdomme, og støtter dets beslutning om at undersøge virkningen af strukturtilpasningsprogrammerne;

| 23. | noterer sig med tilfredshed, at ikke-statslige aktører i stigende grad deltager i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger, og at begivenheder, der foregår sideløbende med disse samlinger, fremover vil udgøre et positivt bidrag; opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling, EU og AVS-landene til at tilskynde til økonomisk og teknisk at inddrage det civile samfund i AVS-landene i dette arbejde; betragter den anmodning og de forslag med henblik herpå, der vil blive rettet til Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium i september 2008, som en konstruktiv udvikling; |
| --- | --- |

23.

noterer sig med tilfredshed, at ikke-statslige aktører i stigende grad deltager i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger, og at begivenheder, der foregår sideløbende med disse samlinger, fremover vil udgøre et positivt bidrag; opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling, EU og AVS-landene til at tilskynde til økonomisk og teknisk at inddrage det civile samfund i AVS-landene i dette arbejde; betragter den anmodning og de forslag med henblik herpå, der vil blive rettet til Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium i september 2008, som en konstruktiv udvikling;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Rådet, Den Blandede Parlamentariske Forsamling og parlamenterne i AVS-landene, samt til Forbundsrepublikken Tysklands og Republikken Rwandas regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Rådet, Den Blandede Parlamentariske Forsamling og parlamenterne i AVS-landene, samt til Forbundsrepublikken Tysklands og Republikken Rwandas regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3. Senest ændret ved AVS-EF-Ministerrådets afgørelse nr. 1/2006 (EUT L 247 af 9.9.2006, s. 22).

(2)  EUT C 231 af 26.9.2003, s. 68.

(3)  EUT C 254 af 26.10.2007, s. 42.

(4)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41. Berigtiget i EUT L 163 af 23.6.2007, s. 24.

(5)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 44.

(6)  EUT C 254 af 26.10.2007, s. 17.

(7)  EUT C 254 af 26.10.2007, s. 25.

(8)  EUT C 254 af 26.10.2007, s. 31.

(9)  EUT C 254 af 26.10.2007, s. 39.

(10)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 18.

(11)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 26.

(12)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 29.

(13)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 35.

(14)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 40.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/55

---

Torsdag, den 5. juni 20088Konkurrence — Sektorundersøgelse i detailbanksektoren

P6_TA(2008)0260

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om konkurrence: Sektorundersøgelse i detailbanksektoren (2007/2201(INI))

2009/C 285 E/09

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse om sektorundersøgelsen i detailbanksektoren i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 (endelig rapport) (KOM(2007)0033),

der henviser til Kommissionens foreløbige rapport I af 12. april 2006 om betalingskort og dens foreløbige rapport II af 17. juli 2006 om anfordringskonti og dermed forbundne tjenesteydelser,

der henviser til grønbog om finansielle tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (KOM(2007)0226),

der henviser til Kommissionens meddelelse om et indre marked for Europa i det 21. århundrede (KOM(2007)0724),

der henviser til Kommissionens afgørelse COMP/34.579 Europay (Eurocard-MasterCard) af 19. december 2007 om Mastercard's multilaterale interbankgebyrer inden for EØS,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdning) (1) (kapitalkravsdirektivet) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF af 14. juni 2006 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (omarbejdning) (2) (kapitalgrundlagsdirektivet),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/64/EF af 13. november 2007 om betalingstjenester i det indre marked (3) (betalingstjenestedirektivet),

der henviser til sin holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 16. januar 2008 vedrørende Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (4) (forslag til forbrugerkreditdirektiv),

der henviser til sin beslutning af 11. juli 2007 om politikken for finansielle tjenesteydelser (2005-2010) — hvidbog (5),

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2006 om yderligere konsolidering i industrien for finansielle tjenester (6),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0185/2008),

| A. | der henviser til et velfungerende integreret finansielt marked som en forudsætning for opfyldelse af målsætningerne i Lissabondagsordenen, således at Den Europæiske Union kan blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden og skabe en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job, |
| --- | --- |

A.

der henviser til et velfungerende integreret finansielt marked som en forudsætning for opfyldelse af målsætningerne i Lissabondagsordenen, således at Den Europæiske Union kan blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden og skabe en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job,

| B. | der henviser til den vigtige rolle, som detailbankerne spiller i forbindelse med i relevant omfang at videreformidle pengepolitiske betingelser til markedet, navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og forbrugere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til den vigtige rolle, som detailbankerne spiller i forbindelse med i relevant omfang at videreformidle pengepolitiske betingelser til markedet, navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og forbrugere,

| C. | der henviser til, at der er behov for bedre finansielle tjenesteydelser i detailleddet for at gennemføre handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser fuldt ud, og for at forbrugerne og detailsektoren kan drage fuld nytte heraf, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er behov for bedre finansielle tjenesteydelser i detailleddet for at gennemføre handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser fuldt ud, og for at forbrugerne og detailsektoren kan drage fuld nytte heraf,

| D. | der henviser til, at adgang til grundlæggende banktjenester, som f.eks. oprettelse af en bankkonto, er enhver borgers ret, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at adgang til grundlæggende banktjenester, som f.eks. oprettelse af en bankkonto, er enhver borgers ret,

| E. | der henviser til detailbanksektorens betydning for EU's økonomi i forhold til vækst og beskæftigelse og dens betydning for forbrugere og små og mellemstore virksomheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til detailbanksektorens betydning for EU's økonomi i forhold til vækst og beskæftigelse og dens betydning for forbrugere og små og mellemstore virksomheder,

| F. | der henviser til de fortsatte vanskeligheder i forbindelse med harmonisering af forbrugerpolitikken i Den Europæiske Union og de finansielle produkters komplekse karakter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til de fortsatte vanskeligheder i forbindelse med harmonisering af forbrugerpolitikken i Den Europæiske Union og de finansielle produkters komplekse karakter,

| G. | der henviser til, at Fællesskabets konkurrencepolitik har stor betydning for gennemførelsen af det indre marked og etablering af lige vilkår for alle aktører, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Fællesskabets konkurrencepolitik har stor betydning for gennemførelsen af det indre marked og etablering af lige vilkår for alle aktører,

| H. | der henviser til, at forskellen på de juridiske modeller og forretningsmæssige mål for de finansielle enheder i detailbanksektoren (banker, sparekasser, andelsbanker mv.) er et grundlæggende aktiv for EU's økonomi, som beriger sektoren, imødekommer markedets pluralistiske natur og hjælper med at øge konkurrencen på det indre marked, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forskellen på de juridiske modeller og forretningsmæssige mål for de finansielle enheder i detailbanksektoren (banker, sparekasser, andelsbanker mv.) er et grundlæggende aktiv for EU's økonomi, som beriger sektoren, imødekommer markedets pluralistiske natur og hjælper med at øge konkurrencen på det indre marked,

| I. | der henviser til nødvendigheden af at skabe balance mellem en høj grad af forbrugerbeskyttelse og et indre marked, som fungerer tilfredsstillende, |
| --- | --- |

I.

der henviser til nødvendigheden af at skabe balance mellem en høj grad af forbrugerbeskyttelse og et indre marked, som fungerer tilfredsstillende,

Generelt

| 1. | støtter Kommissionens integrerede tilgang, der omfatter støtte af politikker for det indre marked med målrettede sektorundersøgelser; beklager ikke desto mindre timingen af denne sektorundersøgelse, og at der ikke er foretaget nogen undersøgelse af, hvordan de pengepolitiske forhold videreformidles til detailmarkedet; opfordrer Kommissionen til at følge op på sit arbejde, når virkningen af direktivet om kapitalgrundlag, det fælles euro-betalingsområde (SEPA), direktivet om betalingstjenester og direktivet om forbrugerkredit kan bedømmes i praksis; |
| --- | --- |

1.

støtter Kommissionens integrerede tilgang, der omfatter støtte af politikker for det indre marked med målrettede sektorundersøgelser; beklager ikke desto mindre timingen af denne sektorundersøgelse, og at der ikke er foretaget nogen undersøgelse af, hvordan de pengepolitiske forhold videreformidles til detailmarkedet; opfordrer Kommissionen til at følge op på sit arbejde, når virkningen af direktivet om kapitalgrundlag, det fælles euro-betalingsområde (SEPA), direktivet om betalingstjenester og direktivet om forbrugerkredit kan bedømmes i praksis;

| 2. | beklager, at der i sektorundersøgelsen ikke er taget tilstrækkelig højde for de specifikke aspekter af den strengt regulerede banksektor og betydningen af kultur, vaner og sprog for forbrugernes valg og beskyttelse af finansielle produkter; mener, at manglen på forbrugermobilitet i Den Europæiske Union ofte dikteres af det langsigtede tillidsforhold, som ofte opbygges mellem banken og forbrugeren; er bekymret over, at Kommissionens vurdering af markedsintegration bygger på for få økonomiske indikatorer og dermed ikke behørigt afspejler detailbanksektorens egenskaber; |
| --- | --- |

2.

beklager, at der i sektorundersøgelsen ikke er taget tilstrækkelig højde for de specifikke aspekter af den strengt regulerede banksektor og betydningen af kultur, vaner og sprog for forbrugernes valg og beskyttelse af finansielle produkter; mener, at manglen på forbrugermobilitet i Den Europæiske Union ofte dikteres af det langsigtede tillidsforhold, som ofte opbygges mellem banken og forbrugeren; er bekymret over, at Kommissionens vurdering af markedsintegration bygger på for få økonomiske indikatorer og dermed ikke behørigt afspejler detailbanksektorens egenskaber;

| 3. | minder om, at konkurrencepolitik er et vigtigt værktøj til gennemførelse af det indre marked, men at målsætningen om mere konkurrence hverken bør resultere i svækket risikostyring i banksektoren eller bringe stabiliteten i en særlig vigtig og strategisk sektor i verdensøkonomien i fare; understreger, at både markedets og forbrugernes tillid er af afgørende betydning for videreudviklingen af de finansielle tjenesteydelser, og at det er nødvendigt at fremme forbrugeroplysninger om finansielle tjenesteydelser for at styrke forbrugernes rolle som markedsdeltagere; |
| --- | --- |

3.

minder om, at konkurrencepolitik er et vigtigt værktøj til gennemførelse af det indre marked, men at målsætningen om mere konkurrence hverken bør resultere i svækket risikostyring i banksektoren eller bringe stabiliteten i en særlig vigtig og strategisk sektor i verdensøkonomien i fare; understreger, at både markedets og forbrugernes tillid er af afgørende betydning for videreudviklingen af de finansielle tjenesteydelser, og at det er nødvendigt at fremme forbrugeroplysninger om finansielle tjenesteydelser for at styrke forbrugernes rolle som markedsdeltagere;

| 4. | påpeger, at meget fragmenterede juridiske rammer er en hindring for udviklingen af grænseoverskridende banktjenester; støtter derfor Kommissionens initiativ til at tage Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2002/65/EF af 23. september 2002 om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne (7) op til overvejelse, hvilket ligeledes må omfatte en gennemgang af direktiverne om elektronisk handel (8) og elektroniske signaturer (9) med henblik på at sikre, at disse opfylder deres erklærede mål; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at meget fragmenterede juridiske rammer er en hindring for udviklingen af grænseoverskridende banktjenester; støtter derfor Kommissionens initiativ til at tage Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2002/65/EF af 23. september 2002 om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne (7) op til overvejelse, hvilket ligeledes må omfatte en gennemgang af direktiverne om elektronisk handel (8) og elektroniske signaturer (9) med henblik på at sikre, at disse opfylder deres erklærede mål;

| 5. | mener, at selv gennemførelsen af lovgivningen om hvidvaskning af penge kan udgøre en hindring for forbrugernes mobilitet, f.eks. i forbindelse med åbning af grænseoverskridende konti, som følge af de forskellige krav til identifikation og kontrol, som bankerne skal opfylde; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan reglerne i lovgivningen om hvidvaskning af penge påvirker forbrugernes mobilitet; |
| --- | --- |

5.

mener, at selv gennemførelsen af lovgivningen om hvidvaskning af penge kan udgøre en hindring for forbrugernes mobilitet, f.eks. i forbindelse med åbning af grænseoverskridende konti, som følge af de forskellige krav til identifikation og kontrol, som bankerne skal opfylde; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan reglerne i lovgivningen om hvidvaskning af penge påvirker forbrugernes mobilitet;

Forbrugernes mobilitet

| 6. | opfordrer Kommissionen til at yde en indsats for at lette forbrugernes mobilitet og overvåge medlemsstaternes udvikling med hensyn til at give forbrugerne bedre mulighed for at vælge en anden udbyder og dermed styrke en sund konkurrence mellem udbydere; ønsker så vidt muligt ikke nogen afbrydelse i ydelse af service, heller ikke når man lukker en konto eller skifter udbyder, og ser desuden gerne, at man undgår kostbar overlapning af tjenesteydelser; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at yde en indsats for at lette forbrugernes mobilitet og overvåge medlemsstaternes udvikling med hensyn til at give forbrugerne bedre mulighed for at vælge en anden udbyder og dermed styrke en sund konkurrence mellem udbydere; ønsker så vidt muligt ikke nogen afbrydelse i ydelse af service, heller ikke når man lukker en konto eller skifter udbyder, og ser desuden gerne, at man undgår kostbar overlapning af tjenesteydelser;

| 7. | opfordrer til, at forenklingen af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser og fjernelsen af hindringer for forbrugernes mobilitet ikke kommer til at medføre lavere standarder for forbrugerbeskyttelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at forenklingen af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser og fjernelsen af hindringer for forbrugernes mobilitet ikke kommer til at medføre lavere standarder for forbrugerbeskyttelse i medlemsstaterne;

| 8. | anbefaler udelukkende at tillade fuldt berettigede gebyrer i forbindelse med lukning af konti, hvis der overhovedet skal opkræves gebyrer, for dermed at fremme mobilitet og konkurrence; opfordrer banksektoren til at yde bedste praksis i relation til hurtige og effektive procedurer for bankskifte, hvor der både tages højde for procedurens varighed og de omkostninger, som er forbundet dermed; mener, at ønsket om bankskifte ikke bør være til skade for forbrugerne; er imod alle unødvendige kontraktlige forbindelser, der hindrer forbrugernes mobilitet; |
| --- | --- |

8.

anbefaler udelukkende at tillade fuldt berettigede gebyrer i forbindelse med lukning af konti, hvis der overhovedet skal opkræves gebyrer, for dermed at fremme mobilitet og konkurrence; opfordrer banksektoren til at yde bedste praksis i relation til hurtige og effektive procedurer for bankskifte, hvor der både tages højde for procedurens varighed og de omkostninger, som er forbundet dermed; mener, at ønsket om bankskifte ikke bør være til skade for forbrugerne; er imod alle unødvendige kontraktlige forbindelser, der hindrer forbrugernes mobilitet;

| 9. | understreger at der med hensyn til produktbinding skal skelnes tydeligt mellem produktkombinationer, som er til fordel for både forbrugere og bank og fælles for alle erhvervslivets sektorer på den ene side, og praksis, som medfører illoyal konkurrence på den anden side; |
| --- | --- |

9.

understreger at der med hensyn til produktbinding skal skelnes tydeligt mellem produktkombinationer, som er til fordel for både forbrugere og bank og fælles for alle erhvervslivets sektorer på den ene side, og praksis, som medfører illoyal konkurrence på den anden side;

| 10. | mener, at adgang til grundlæggende finansielle tjenesteydelser, såsom åbning af en konto, er en ret, og opfordrer Kommissionen til at pege på de faktorer, som hindrer udøvelsen af denne ret, samt på bedste praksis i den finansielle detailsektor i den henseende; |
| --- | --- |

10.

mener, at adgang til grundlæggende finansielle tjenesteydelser, såsom åbning af en konto, er en ret, og opfordrer Kommissionen til at pege på de faktorer, som hindrer udøvelsen af denne ret, samt på bedste praksis i den finansielle detailsektor i den henseende;

Oplysning og gennemsigtighed

| 11. | mener, at oplysning af forbrugerne er grundlæggende for at sikre konkurrence mellem banker; anmoder om oplysninger, der er af bedre kvalitet, nemmere at læse og dermed tilgængelige for forbrugerne; mener, at det i øjeblikket for ofte er tidsrøvende og byrdefuldt for forbrugerne at indhente sådanne oplysninger; |
| --- | --- |

11.

mener, at oplysning af forbrugerne er grundlæggende for at sikre konkurrence mellem banker; anmoder om oplysninger, der er af bedre kvalitet, nemmere at læse og dermed tilgængelige for forbrugerne; mener, at det i øjeblikket for ofte er tidsrøvende og byrdefuldt for forbrugerne at indhente sådanne oplysninger;

| 12. | anerkender, at der er en hårfin balance mellem behovet for at undgå at give for mange oplysninger og at give forbrugerne tilstrækkelige oplysninger; foretrækker oplysninger af kvalitet frem for kvantitet; anmoder derfor Kommissionen om at opfordre forbrugerorganisationerne til at definere, hvilke oplysninger de anser for at være væsentlige for at sikre, at forbrugerne kan træffe det rette valg; |
| --- | --- |

12.

anerkender, at der er en hårfin balance mellem behovet for at undgå at give for mange oplysninger og at give forbrugerne tilstrækkelige oplysninger; foretrækker oplysninger af kvalitet frem for kvantitet; anmoder derfor Kommissionen om at opfordre forbrugerorganisationerne til at definere, hvilke oplysninger de anser for at være væsentlige for at sikre, at forbrugerne kan træffe det rette valg;

| 13. | anmoder Kommissionen om at arbejde på at sikre, at banksektoren som et supplement til de eksisterende nationale bestemmelser, inden kunderne åbner en konto, tilbyder dem et kortfattet sammendrag med alle oplysninger om samtlige omkostninger, herunder de eventuelle omkostninger, der er forbundet med at lukke en konto, på en måde, som kan sammenlignes i hele Den Europæiske Union; opfordrer Kommissionen til at fremsætte passende lovgivningsforslag i tilfælde af, at bankerne ikke opfylder deres forpligtelse; |
| --- | --- |

13.

anmoder Kommissionen om at arbejde på at sikre, at banksektoren som et supplement til de eksisterende nationale bestemmelser, inden kunderne åbner en konto, tilbyder dem et kortfattet sammendrag med alle oplysninger om samtlige omkostninger, herunder de eventuelle omkostninger, der er forbundet med at lukke en konto, på en måde, som kan sammenlignes i hele Den Europæiske Union; opfordrer Kommissionen til at fremsætte passende lovgivningsforslag i tilfælde af, at bankerne ikke opfylder deres forpligtelse;

| 14. | glæder sig over Kommissionens undersøgelse af det lovgivningsmæssige landskab for investeringsprodukter i detailleddet og mener, at dette vil medføre bedre oplysninger om omkostninger, risici og betingelser og dermed fremme nyttige grænseoverskridende sammenligninger; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over Kommissionens undersøgelse af det lovgivningsmæssige landskab for investeringsprodukter i detailleddet og mener, at dette vil medføre bedre oplysninger om omkostninger, risici og betingelser og dermed fremme nyttige grænseoverskridende sammenligninger;

| 15. | henstiller, at der oprettes en fælles EU-standard for formidling af oplysninger fra udbyderen til forbrugeren om de grundlæggende produkter, dermed forbundne omkostninger og betingelser for at gøre det muligt at foretage en let og gennemsigtig sammenligning, som på nuværende tidspunkt ikke kan lade sig gøre i forbindelse med sammenknyttede produkter; opfordrer til, at der efter anmodning oplyses om værdikædeomkostninger for finansielle produkter i detailleddet for at sikre lige vilkår for konkurrencen; foreslår, at bankerne arbejder på muligheden for at oprette en søgemaskine for EU med henblik på at gøre det lettere at foretage sammenligninger på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

15.

henstiller, at der oprettes en fælles EU-standard for formidling af oplysninger fra udbyderen til forbrugeren om de grundlæggende produkter, dermed forbundne omkostninger og betingelser for at gøre det muligt at foretage en let og gennemsigtig sammenligning, som på nuværende tidspunkt ikke kan lade sig gøre i forbindelse med sammenknyttede produkter; opfordrer til, at der efter anmodning oplyses om værdikædeomkostninger for finansielle produkter i detailleddet for at sikre lige vilkår for konkurrencen; foreslår, at bankerne arbejder på muligheden for at oprette en søgemaskine for EU med henblik på at gøre det lettere at foretage sammenligninger på tværs af grænserne;

Forbrugeroplysning i forbindelse med detailbanksektoren

| 16. | opfordrer til, at der udvikles et finansielt uddannelsesprogram, som har til formål at gøre forbrugerne mere opmærksomme på, hvilke muligheder de har for at forvalte deres penge; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at der udvikles et finansielt uddannelsesprogram, som har til formål at gøre forbrugerne mere opmærksomme på, hvilke muligheder de har for at forvalte deres penge;

| 17. | støtter bestræbelserne i Kommissionen og sektoren for finansielle tjenesteydelser på at øge forbrugernes viden om produkter inden for finansielle tjenesteydelser og iværksætte uddannelsesprogrammer på dette område, eftersom oplysninger fra udbyderne af sådanne produkter også skal kunne forstås og anvendes af forbrugeren; |
| --- | --- |

17.

støtter bestræbelserne i Kommissionen og sektoren for finansielle tjenesteydelser på at øge forbrugernes viden om produkter inden for finansielle tjenesteydelser og iværksætte uddannelsesprogrammer på dette område, eftersom oplysninger fra udbyderne af sådanne produkter også skal kunne forstås og anvendes af forbrugeren;

| 18. | minder om, at det er vigtigt at udvikle finansiel uddannelse som supplement til tilstrækkelig forbrugerbeskyttelse, navnlig inden for detailbanksektoren (f.eks. om lån, prioritetslån, varieret og sikker opsparing og investering); opfordrer medlemsstaterne og banksektoren til at træffe og koordinere foranstaltninger med henblik på at øge borgernes viden om finansielle forhold, herunder børn, unge, lønmodtagere og pensionister, for at bringe dem i stand til at søge bedre, billigere og mere hensigtsmæssige produkter og tjenesteydelser og fremme konkurrence, kvalitet og innovation inden for banksektoren; minder om, at optimistiske investorer kan tilføre yderligere likviditet til kapitalmarkederne; |
| --- | --- |

18.

minder om, at det er vigtigt at udvikle finansiel uddannelse som supplement til tilstrækkelig forbrugerbeskyttelse, navnlig inden for detailbanksektoren (f.eks. om lån, prioritetslån, varieret og sikker opsparing og investering); opfordrer medlemsstaterne og banksektoren til at træffe og koordinere foranstaltninger med henblik på at øge borgernes viden om finansielle forhold, herunder børn, unge, lønmodtagere og pensionister, for at bringe dem i stand til at søge bedre, billigere og mere hensigtsmæssige produkter og tjenesteydelser og fremme konkurrence, kvalitet og innovation inden for banksektoren; minder om, at optimistiske investorer kan tilføre yderligere likviditet til kapitalmarkederne;

| 19. | anmoder medlemsstaterne om at overveje at oprette en uafhængig national ombudsmandsinstitution med ansvar for finansielle tjenester; |
| --- | --- |

19.

anmoder medlemsstaterne om at overveje at oprette en uafhængig national ombudsmandsinstitution med ansvar for finansielle tjenester;

Kredit — registre og formidlere

| 20. | understreger betydningen af, at der er pålidelige data om kredit og bedrageri til rådighed for bankerne og andre kreditformidlere, og at disse data skal være tilgængelige på et rimeligt og gennemsigtigt grundlag; insisterer ikke desto mindre på nødvendigheden af at beskytte forbrugernes personoplysninger; anmoder Kommissionen om at identificere hindringer for udveksling af data og stille forslag om interoperabilitet for dataregistre og samtidig beskytte forbrugernes privatliv og ret til indsigt og rektifikation; mener, at forbrugerne bør informeres i tilfælde af grænseoverskridende forespørgsler om kreditoplysninger, der vedrører dem; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at oprette en ekspertgruppe for kredithistorie, som skal assistere Kommissionen under forberedelsen af sådanne tiltag; |
| --- | --- |

20.

understreger betydningen af, at der er pålidelige data om kredit og bedrageri til rådighed for bankerne og andre kreditformidlere, og at disse data skal være tilgængelige på et rimeligt og gennemsigtigt grundlag; insisterer ikke desto mindre på nødvendigheden af at beskytte forbrugernes personoplysninger; anmoder Kommissionen om at identificere hindringer for udveksling af data og stille forslag om interoperabilitet for dataregistre og samtidig beskytte forbrugernes privatliv og ret til indsigt og rektifikation; mener, at forbrugerne bør informeres i tilfælde af grænseoverskridende forespørgsler om kreditoplysninger, der vedrører dem; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at oprette en ekspertgruppe for kredithistorie, som skal assistere Kommissionen under forberedelsen af sådanne tiltag;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at intensivere indsatsen vedrørende kreditformidlere (kreditagenter/-mæglere) for at sikre forbrugerbeskyttelse og undgå uhensigtsmæssig salgspraksis, som især er skadelig for den mere sårbare del af forbrugerne; glæder sig over, at Kommissionen i den forbindelse vil offentliggøre resultaterne af en analyse af EU's kreditformidlingsmarked med en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer og undersøge, om der er bestemmelser med negative konsekvenser for forbrugerne; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at intensivere indsatsen vedrørende kreditformidlere (kreditagenter/-mæglere) for at sikre forbrugerbeskyttelse og undgå uhensigtsmæssig salgspraksis, som især er skadelig for den mere sårbare del af forbrugerne; glæder sig over, at Kommissionen i den forbindelse vil offentliggøre resultaterne af en analyse af EU's kreditformidlingsmarked med en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer og undersøge, om der er bestemmelser med negative konsekvenser for forbrugerne;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at klarlægge og harmonisere formidlernes ansvar og forpligtelser efter princippet »samme aktivitet, samme risiko, samme regler«, idet der ofte opstår problemer i forbindelse med salg, administration og håndhævelse af aftaler om finansielle tjenesteydelser; understreger, at en udifferentieret »one size fits all«-strategi, vil have negativ indflydelse på produkternes mangfoldighed; henleder Kommissionens opmærksomhed på forskellen mellem oplysninger, som skal være på den ene side klare, præcise, let læselige og gratis og på den anden side skræddersyede rådgivningstjenester for kunden; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at klarlægge og harmonisere formidlernes ansvar og forpligtelser efter princippet »samme aktivitet, samme risiko, samme regler«, idet der ofte opstår problemer i forbindelse med salg, administration og håndhævelse af aftaler om finansielle tjenesteydelser; understreger, at en udifferentieret »one size fits all«-strategi, vil have negativ indflydelse på produkternes mangfoldighed; henleder Kommissionens opmærksomhed på forskellen mellem oplysninger, som skal være på den ene side klare, præcise, let læselige og gratis og på den anden side skræddersyede rådgivningstjenester for kunden;

Samarbejde mellem banker

| 23. | glæder sig over Kommissionens videre undersøgelse af samarbejdet mellem banker med henblik på at vurdere, hvor et sådant samarbejde kan medføre økonomiske fordele og fordele for forbrugerne, og om det kan medføre begrænsning af konkurrencen; understreger imidlertid, at samarbejde mellem banker, f.eks. kreditinstitutter i decentraliserede banknetværk, kan medføre økonomiske fordele og fordele for forbrugerne, og at det derfor er nødvendigt at foretage en grundig analyse og anvende en upartisk strategi; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over Kommissionens videre undersøgelse af samarbejdet mellem banker med henblik på at vurdere, hvor et sådant samarbejde kan medføre økonomiske fordele og fordele for forbrugerne, og om det kan medføre begrænsning af konkurrencen; understreger imidlertid, at samarbejde mellem banker, f.eks. kreditinstitutter i decentraliserede banknetværk, kan medføre økonomiske fordele og fordele for forbrugerne, og at det derfor er nødvendigt at foretage en grundig analyse og anvende en upartisk strategi;

| 24. | mener, at sparekasser og andelsbanker samt andre kreditinstitutter bidrager væsentligt til finansieringen af den lokale økonomi og til udviklingen af regionernes endogene potentiale og letter adgangen til finansielle tjenesteydelser for alle forbrugere; understreger, at pluralistiske bankmarkeder og mange forskellige udbydere er en forudsætning for konkurrencen i EU's bankmarkeder, forudsat at der ikke sker nogen forvridning af konkurrencen, og at alle markedsdeltagere sikres lige vilkår efter princippet »samme aktivitet, samme risiko, samme regler«; |
| --- | --- |

24.

mener, at sparekasser og andelsbanker samt andre kreditinstitutter bidrager væsentligt til finansieringen af den lokale økonomi og til udviklingen af regionernes endogene potentiale og letter adgangen til finansielle tjenesteydelser for alle forbrugere; understreger, at pluralistiske bankmarkeder og mange forskellige udbydere er en forudsætning for konkurrencen i EU's bankmarkeder, forudsat at der ikke sker nogen forvridning af konkurrencen, og at alle markedsdeltagere sikres lige vilkår efter princippet »samme aktivitet, samme risiko, samme regler«;

| 25. | fastholder, at ikkediskriminerende samarbejde mellem uafhængige kreditenheder, som — eftersom de stadig konkurrerer med hinanden, er mere effektive og sikrer større interoperabilitet og udbud af tjenesteydelser til slutforbrugerne — kan hjælpe sektoren med at fungere og bidrage til at nå ovennævnte mål; |
| --- | --- |

25.

fastholder, at ikkediskriminerende samarbejde mellem uafhængige kreditenheder, som — eftersom de stadig konkurrerer med hinanden, er mere effektive og sikrer større interoperabilitet og udbud af tjenesteydelser til slutforbrugerne — kan hjælpe sektoren med at fungere og bidrage til at nå ovennævnte mål;

Betalingssystemer

| 26. | er overbevist om, at SEPA og direktivet om betalingstjenester vil være løsningen på fragmenteringen og den manglende konkurrence, der påvises i sektorundersøgelsen om betalingsinfrastrukturer; minder om, at første fase af SEPA trådte i kraft den 28. januar 2008 med krav om integrerede clearing- og afregningssystemer, der fungerer på grundlag af samme regler og tekniske standarder; understreger, at adgangskriterierne for SEPA bør være retfærdige og gennemsigtige, og at forvaltningen bør tage højde for alle interessenter i systemet og ikke kun finansielle institutioner; minder derudover om, at der i henhold til direktivet om betalingstjenester ikke må diskrimineres i forbindelse med adgang til betalingssystemer ud over det omfang, der måtte være nødvendigt for at beskytte mod risici og sikre finansiel og operationel stabilitet; påpeger under henvisning til princippet om neutralitet i Fællesskabets politikker, at én enkelt betalingsmetode ikke bør foretrækkes frem for andre, og at omkostningerne i forbindelse med anvendelse af de forskellige betalingssystemer bør være gennemsigtige, så forbrugerne kan vælge betalingsmetode på et fuldt oplyst grundlag; |
| --- | --- |

26.

er overbevist om, at SEPA og direktivet om betalingstjenester vil være løsningen på fragmenteringen og den manglende konkurrence, der påvises i sektorundersøgelsen om betalingsinfrastrukturer; minder om, at første fase af SEPA trådte i kraft den 28. januar 2008 med krav om integrerede clearing- og afregningssystemer, der fungerer på grundlag af samme regler og tekniske standarder; understreger, at adgangskriterierne for SEPA bør være retfærdige og gennemsigtige, og at forvaltningen bør tage højde for alle interessenter i systemet og ikke kun finansielle institutioner; minder derudover om, at der i henhold til direktivet om betalingstjenester ikke må diskrimineres i forbindelse med adgang til betalingssystemer ud over det omfang, der måtte være nødvendigt for at beskytte mod risici og sikre finansiel og operationel stabilitet; påpeger under henvisning til princippet om neutralitet i Fællesskabets politikker, at én enkelt betalingsmetode ikke bør foretrækkes frem for andre, og at omkostningerne i forbindelse med anvendelse af de forskellige betalingssystemer bør være gennemsigtige, så forbrugerne kan vælge betalingsmetode på et fuldt oplyst grundlag;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, om gennemførelsen af betalingstjenestedirektivet reducerer antallet af udbydere af betalingstjenester, og til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger, hvis store udbydere udvikler en monopolstilling, som kan mindske konkurrencen; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at undersøge, om gennemførelsen af betalingstjenestedirektivet reducerer antallet af udbydere af betalingstjenester, og til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger, hvis store udbydere udvikler en monopolstilling, som kan mindske konkurrencen;

| 28. | bemærker, at Kommissionen og mange nationale konkurrencemyndigheder ved utallige lejligheder har anført, at multilaterale interbankgebyrer (MIF'er) ikke i sig selv er ulovlige i henhold til EF-traktatens artikel 81; bemærker ikke desto mindre, at Kommissionen for nylig har fokuseret på, hvorvidt et MIF-system er foreneligt med Fællesskabets konkurrencelovgivning; anbefaler, at Kommissionen udarbejder forslag til klare retningslinjer og indikationer, der har til formål at rette fejl på markedet; minder Kommissionen om, at det er vigtigt at sikre såvel eksisterende som nye markedsdeltagere retssikkerhed med hensyn til at udvikle og forny deres tjenester; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at Kommissionen og mange nationale konkurrencemyndigheder ved utallige lejligheder har anført, at multilaterale interbankgebyrer (MIF'er) ikke i sig selv er ulovlige i henhold til EF-traktatens artikel 81; bemærker ikke desto mindre, at Kommissionen for nylig har fokuseret på, hvorvidt et MIF-system er foreneligt med Fællesskabets konkurrencelovgivning; anbefaler, at Kommissionen udarbejder forslag til klare retningslinjer og indikationer, der har til formål at rette fejl på markedet; minder Kommissionen om, at det er vigtigt at sikre såvel eksisterende som nye markedsdeltagere retssikkerhed med hensyn til at udvikle og forny deres tjenester;

| 29. | mener, at der er et stort behov for bedre klarlæggelse af metodologien og reglerne for forvaltning af de multilaterale interbankgebyrer for betalinger med kort og for mekanismen til beregning af interbankgebyrer for kontantautomater og andre betalingsmåder; minder om, at ordninger med direkte debitering og kreditoverførsel, som f.eks. SEPA, støtter tjenester, som tilbydes i fællesskab af to udbydere, og som to forbrugere i fællesskab har anmodet om, idet dette skaber økonomiske fordele takket være den såkaldte netværkseffekt; foreslår, at Kommissionen fastlægger kriterier for markedsoperatørernes definition på den metodologi, der skal anvendes til beregning af alle multilaterale interbankgebyrer, som Kommissionen derefter tager i betragtning for at sikre lige vilkår og håndhævelse af konkurrencereglerne, og at den informerer interessenterne herom; |
| --- | --- |

29.

mener, at der er et stort behov for bedre klarlæggelse af metodologien og reglerne for forvaltning af de multilaterale interbankgebyrer for betalinger med kort og for mekanismen til beregning af interbankgebyrer for kontantautomater og andre betalingsmåder; minder om, at ordninger med direkte debitering og kreditoverførsel, som f.eks. SEPA, støtter tjenester, som tilbydes i fællesskab af to udbydere, og som to forbrugere i fællesskab har anmodet om, idet dette skaber økonomiske fordele takket være den såkaldte netværkseffekt; foreslår, at Kommissionen fastlægger kriterier for markedsoperatørernes definition på den metodologi, der skal anvendes til beregning af alle multilaterale interbankgebyrer, som Kommissionen derefter tager i betragtning for at sikre lige vilkår og håndhævelse af konkurrencereglerne, og at den informerer interessenterne herom;

| 30. | minder Kommissionen om, at det er lige så vigtigt at fokusere på gebyrer og priser som at opnå større gennemsigtighed i sektoren med hensyn til at oplyse forbrugerne om de enkelte betalingsprodukters og tjenesteydelsers egenskaber og om deres rettigheder og forpligtelser som brugere og dermed stimulere konkurrencen på markedet; |
| --- | --- |

30.

minder Kommissionen om, at det er lige så vigtigt at fokusere på gebyrer og priser som at opnå større gennemsigtighed i sektoren med hensyn til at oplyse forbrugerne om de enkelte betalingsprodukters og tjenesteydelsers egenskaber og om deres rettigheder og forpligtelser som brugere og dermed stimulere konkurrencen på markedet;

*

* *

| 31. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Det Europæiske Banktilsynsudvalg. |
| --- | --- |

31.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Det Europæiske Banktilsynsudvalg.

---

(1)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 201.

(3)  EUT L 319 af 5.12.2007, s. 1.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0011.

(5)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0338.

(6)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 110.

(7)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 16.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF af 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske signaturer (EFT L 13 af 19.1.2000, s. 12).

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/61 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/61

---

Torsdag, den 5. juni 2008Grønbog om finansielle tjenesteydelser i detailleddet

P6_TA(2008)0261

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om grønbogen om finansielle tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (2007/2287(INI))

2009/C 285 E/10

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens grønbog om finansielle tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (KOM(2007)0226),

der henviser til Kommissionens meddelelse »Sektorundersøgelse i detailbanksektoren i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 (Endelig rapport)« (KOM(2007)0033),

der henviser til Kommissionens meddelelse »Sektorundersøgelse vedrørende erhvervsforsikring i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 (Endelig rapport)« (KOM(2007)0556),

der henviser til Kommissionens meddelelse »Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (KOM(2007)0724), særlig Kommissionens tjenestegrenes tilhørende arbejdsdokument vedrørende initiativer inden for finansielle tjenesteydelser i detailleddet (SEK(2007)1520),

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 358/2003 af 27. februar 2003 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på visse kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis på forsikringsområdet (1),

der henviser til sin holdning ved andenbehandling af 16. januar 2008 til Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (2),

der henviser til sin beslutning af 12. december 2007 om europæisk aftaleret (3),

der henviser til sin beslutning af 11. juli 2007 om politikken for finansielle tjenesteydelser (2005-2010) — hvidbog (4),

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2006 om en omfattende konsolidering af sektoren for finansielle tjenesteydelser (5),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0187/2008),

| A. | der henviser til, at borgernes tilslutning til den europæiske integration afhænger af deres konkrete fordele ved integrationen, og at det indre markeds fordele derfor i rimelig grad skal komme borgerne til gode, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at borgernes tilslutning til den europæiske integration afhænger af deres konkrete fordele ved integrationen, og at det indre markeds fordele derfor i rimelig grad skal komme borgerne til gode,

| B. | der henviser til, at detailbanksektoren har en afgørende indflydelse på om pengepolitiske betingelser på passende vis overføres til markedet, særlig til forbrugere og små og mellemstore virksomheder (SMV), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at detailbanksektoren har en afgørende indflydelse på om pengepolitiske betingelser på passende vis overføres til markedet, særlig til forbrugere og små og mellemstore virksomheder (SMV),

| C. | der henviser til, at den europæiske økonomiske model i henhold til Lissabontraktaten er en bæredygtig sociale markedsøkonomi, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den europæiske økonomiske model i henhold til Lissabontraktaten er en bæredygtig sociale markedsøkonomi,

| D. | der henviser til, at integrationen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser for større erhvervskunder heldigvis er skredet hurtigt fremad i de seneste år, men at det indre marked for finansielle tjenesteydelser for forbrugere samt SMV’er derimod stadig kan udbygges, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at integrationen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser for større erhvervskunder heldigvis er skredet hurtigt fremad i de seneste år, men at det indre marked for finansielle tjenesteydelser for forbrugere samt SMV’er derimod stadig kan udbygges,

Generelt

| 1. | glæder sig over grønbogen, der omhandler bank-, forsikrings- og pensionsprodukter, og dens mål om konkrete fordele for forbrugerne i form af større udbud og lavere priser, øget forbrugertillid samt styrkelse af forbrugerne; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over grønbogen, der omhandler bank-, forsikrings- og pensionsprodukter, og dens mål om konkrete fordele for forbrugerne i form af større udbud og lavere priser, øget forbrugertillid samt styrkelse af forbrugerne;

| 2. | konstaterer, at ikke blot forbrugere, men også SMV’er er mindre tilbøjelige til at benytte sig af grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser; understreger nødvendigheden af også at lade fordelene ved det indre marked for finansielle tjenesteydelser komme små virksomheder til gode; påpeger imidlertid, at dette skal ske, uden at forbrugerbeskyttelsesbestemmelserne udvides til at omfatte SMV’er; understreger desuden, at en samlet strategi for detailleddet omfatter en lang række foranstaltninger, og at forbrugerbeskyttelsesbestemmelser kun er et af de relevante områder; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at ikke blot forbrugere, men også SMV’er er mindre tilbøjelige til at benytte sig af grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser; understreger nødvendigheden af også at lade fordelene ved det indre marked for finansielle tjenesteydelser komme små virksomheder til gode; påpeger imidlertid, at dette skal ske, uden at forbrugerbeskyttelsesbestemmelserne udvides til at omfatte SMV’er; understreger desuden, at en samlet strategi for detailleddet omfatter en lang række foranstaltninger, og at forbrugerbeskyttelsesbestemmelser kun er et af de relevante områder;

| 3. | mener, at udførelse af finansielle tjenesteydelser for forbrugere og SMV’er, især på efterspørgselssiden, for en stor dels vedkommende sker lokalt på grund af sproglige og kulturelle faktorer samt det forhold, at mange foretrækker personlig kontakt; anerkender samtidig mulighederne ved at åbne detailmarkeder på udbudssiden, og opfordrer derfor forbrugere og SMV’er til at udnytte de fordele med hensyn til konkurrence og udbud, som er forbundet med grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

3.

mener, at udførelse af finansielle tjenesteydelser for forbrugere og SMV’er, især på efterspørgselssiden, for en stor dels vedkommende sker lokalt på grund af sproglige og kulturelle faktorer samt det forhold, at mange foretrækker personlig kontakt; anerkender samtidig mulighederne ved at åbne detailmarkeder på udbudssiden, og opfordrer derfor forbrugere og SMV’er til at udnytte de fordele med hensyn til konkurrence og udbud, som er forbundet med grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser;

| 4. | understreger, at et indre marked for finansielle tjenesteydelser for forbrugere kun kan realiseres gennem foranstaltninger, som skaber sikre forhold på såvel efterspørgsels- som udbudssiden, også med hensyn til erstatningsbetingelserne; anser det for afgørende, at sådanne foranstaltninger baner vej for nye produkter, tjenesteydelser og markedsaktører; |
| --- | --- |

4.

understreger, at et indre marked for finansielle tjenesteydelser for forbrugere kun kan realiseres gennem foranstaltninger, som skaber sikre forhold på såvel efterspørgsels- som udbudssiden, også med hensyn til erstatningsbetingelserne; anser det for afgørende, at sådanne foranstaltninger baner vej for nye produkter, tjenesteydelser og markedsaktører;

| 5. | understreger behovet for at undersøge og definere en ramme og nationale beføjelser for samarbejde mellem nationale tilsynsmyndigheder med henblik på inden for en kort tidsramme at finde konkrete løsninger hvad angår tilsyn med grænseoverskridende finansielle grupper i detailsektoren; er positiv over for tilsynskollegier, der behandler finansielle konglomerater, som opererer inden for flere forskellige retssystemer; |
| --- | --- |

5.

understreger behovet for at undersøge og definere en ramme og nationale beføjelser for samarbejde mellem nationale tilsynsmyndigheder med henblik på inden for en kort tidsramme at finde konkrete løsninger hvad angår tilsyn med grænseoverskridende finansielle grupper i detailsektoren; er positiv over for tilsynskollegier, der behandler finansielle konglomerater, som opererer inden for flere forskellige retssystemer;

Bedre regulering

| 6. | er enig med Kommissionen i, at kun initiativer, som påviseligt medfører konkrete fordele for borgerne, og som er velbegrundede og har været genstand for grundige costbenefitanalyser og passende konsekvensanalyser, bør gennemføres; er enig i, at grænseoverskridende aktiviteter er afgørende for øget konkurrence, som normalt skaber større udbud, lavere omkostninger og en mere dynamisk udvikling; |
| --- | --- |

6.

er enig med Kommissionen i, at kun initiativer, som påviseligt medfører konkrete fordele for borgerne, og som er velbegrundede og har været genstand for grundige costbenefitanalyser og passende konsekvensanalyser, bør gennemføres; er enig i, at grænseoverskridende aktiviteter er afgørende for øget konkurrence, som normalt skaber større udbud, lavere omkostninger og en mere dynamisk udvikling;

| 7. | minder om, at en passende konsekvensanalyse også altid skal indeholde et element, der korrekt registrerer de oprindelige markedsbetingelser; understreger, at vurderingen af et markeds integration og konkurrenceevne samt konsekvenserne af et initiativ ikke kun bør baseres på en enkelt indikator, men bør ske på grundlag af flest mulig måleværdier; opfordrer Kommissionen til ud over markedsudbuddets pris og omfang også at tage kvaliteten af ydelserne samt de sociale og kulturelle rammer i betragtning; |
| --- | --- |

7.

minder om, at en passende konsekvensanalyse også altid skal indeholde et element, der korrekt registrerer de oprindelige markedsbetingelser; understreger, at vurderingen af et markeds integration og konkurrenceevne samt konsekvenserne af et initiativ ikke kun bør baseres på en enkelt indikator, men bør ske på grundlag af flest mulig måleværdier; opfordrer Kommissionen til ud over markedsudbuddets pris og omfang også at tage kvaliteten af ydelserne samt de sociale og kulturelle rammer i betragtning;

| 8. | konstaterer, at det — af de forskellige lovgivningsmæssige tilgange, der er til rådighed — er målrettet fuld harmonisering, som indebærer fuld harmonisering af væsentlige elementer, der anses for at være vigtige, som er den bedste fremgangsmåde til udvikling af grænseoverskridende beskyttelse af virksomheder og forbrugere og dermed integration af detailmarkedet; mener, at der bør ske gensidig anerkendelse af forskellige nationale regler for de elementer, hvor der ikke kan gennemføres en harmonisering; |
| --- | --- |

8.

konstaterer, at det — af de forskellige lovgivningsmæssige tilgange, der er til rådighed — er målrettet fuld harmonisering, som indebærer fuld harmonisering af væsentlige elementer, der anses for at være vigtige, som er den bedste fremgangsmåde til udvikling af grænseoverskridende beskyttelse af virksomheder og forbrugere og dermed integration af detailmarkedet; mener, at der bør ske gensidig anerkendelse af forskellige nationale regler for de elementer, hvor der ikke kan gennemføres en harmonisering;

| 9. | er klar over, at en 28. ordning som f.eks. den fælles referenceramme har været fremført som en mulig ny lovgivningsmæssig tilgang til europæisk regulering med henblik på at muliggøre grænseoverskridende brugeradgang til fælleseuropæiske finansielle produkter med ensartede høje forbrugerbeskyttelsesstandarder; opfordrer Kommissionen til at foreslå en tidsplan for en grundig undersøgelse af gennemførligheden af en 28. ordning og af, om den efterspørges fra de finansielle tjenesteyderes og forbrugernes side, og om den kan give positive resultater; understreger, at den 28. ordning under ingen omstændigheder må være en hindring for nye tjenesteydelser og produkter; |
| --- | --- |

9.

er klar over, at en 28. ordning som f.eks. den fælles referenceramme har været fremført som en mulig ny lovgivningsmæssig tilgang til europæisk regulering med henblik på at muliggøre grænseoverskridende brugeradgang til fælleseuropæiske finansielle produkter med ensartede høje forbrugerbeskyttelsesstandarder; opfordrer Kommissionen til at foreslå en tidsplan for en grundig undersøgelse af gennemførligheden af en 28. ordning og af, om den efterspørges fra de finansielle tjenesteyderes og forbrugernes side, og om den kan give positive resultater; understreger, at den 28. ordning under ingen omstændigheder må være en hindring for nye tjenesteydelser og produkter;

| 10. | stiller sig kritisk til ideen om en standardisering af produkter gennem lovgivning, hvis dette er i modstrid med målet om større produktmangfoldighed; mener, at lovgivningsmæssig harmonisering, f.eks. af information eller forsigtighedskrav, er vejen frem, hvis man vil forbedre sammenligneligheden af konkurrerende finansielle produkter; |
| --- | --- |

10.

stiller sig kritisk til ideen om en standardisering af produkter gennem lovgivning, hvis dette er i modstrid med målet om større produktmangfoldighed; mener, at lovgivningsmæssig harmonisering, f.eks. af information eller forsigtighedskrav, er vejen frem, hvis man vil forbedre sammenligneligheden af konkurrerende finansielle produkter;

| 11. | mener, at selvregulering i nogle tilfælde kan vise sig at være effektiv inden for sektoren for finansielle tjenesteydelser; understreger, at selvregulering bør fremmes især i disse særlige tilfælde og gennemførelsen heraf overvåges omhyggeligt; opfordrer sektoren for finansielle tjenesteydelser til gennem selvregulering at arbejde målrettet hen imod målene i ovennævnte grønbog og dermed mindske nødvendigheden af retsakter; |
| --- | --- |

11.

mener, at selvregulering i nogle tilfælde kan vise sig at være effektiv inden for sektoren for finansielle tjenesteydelser; understreger, at selvregulering bør fremmes især i disse særlige tilfælde og gennemførelsen heraf overvåges omhyggeligt; opfordrer sektoren for finansielle tjenesteydelser til gennem selvregulering at arbejde målrettet hen imod målene i ovennævnte grønbog og dermed mindske nødvendigheden af retsakter;

| 12. | påpeger, at der skal gælde en særlig pligt til omhu for markedsføring af opsparinger og pensionsprodukter, da forbrugernes beslutninger på dette område normalt er af stor betydning for dem; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at der skal gælde en særlig pligt til omhu for markedsføring af opsparinger og pensionsprodukter, da forbrugernes beslutninger på dette område normalt er af stor betydning for dem;

Større udbud og lavere priser for forbrugere og SMV’er

| 13. | understreger, at konkurrence og et grænseoverskridende udbud af finansielle tjenesteydelser i Fællesskabet er en af de grundlæggende forudsætninger for etablering af et indre marked for finansielle tjenesteydelser for forbrugere og SMV’er; minder om, at lavere priser, større udbud og højere kvalitet i det store og hele er et resultat af sund konkurrence mellem udbyderne af finansielle tjenesteydelser; understreger, at direktiver om finansielle tjenesteydelser til gavn for SMV’er kun bærer frugt, hvis der er en effektiv konkurrence mellem udbyderne af finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

13.

understreger, at konkurrence og et grænseoverskridende udbud af finansielle tjenesteydelser i Fællesskabet er en af de grundlæggende forudsætninger for etablering af et indre marked for finansielle tjenesteydelser for forbrugere og SMV’er; minder om, at lavere priser, større udbud og højere kvalitet i det store og hele er et resultat af sund konkurrence mellem udbyderne af finansielle tjenesteydelser; understreger, at direktiver om finansielle tjenesteydelser til gavn for SMV’er kun bærer frugt, hvis der er en effektiv konkurrence mellem udbyderne af finansielle tjenesteydelser;

| 14. | glæder sig over betalingssektorens initiativ til at oprette et fælles eurobetalingsområde, men understreger, at en sådan ordning bør føre til større gennemsigtighed, særlig vedrørende formidlingsgebyrer; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over betalingssektorens initiativ til at oprette et fælles eurobetalingsområde, men understreger, at en sådan ordning bør føre til større gennemsigtighed, særlig vedrørende formidlingsgebyrer;

| 15. | minder Kommissionen om, at effektiv konkurrence mellem udbydere af finansielle tjenesteydelser sikres gennem et højt antal markedsaktører, som konkurrerer på lige vilkår, og en konstant strøm af forbrugerrelevant information; minder om sin ovennævnte beslutning om konsolidering af sektoren for finansielle tjenesteydelser, hvori det konstaterer, at EU- bankmarkedets pluralistiske struktur, hvor finansielle institutioner kan antage forskellige selskabsformer alt efter deres forskellige forretningsmål, er et aktiv for den europæiske sociale markedsøkonomi, forbrugerne og stabiliteten på finansmarkederne; |
| --- | --- |

15.

minder Kommissionen om, at effektiv konkurrence mellem udbydere af finansielle tjenesteydelser sikres gennem et højt antal markedsaktører, som konkurrerer på lige vilkår, og en konstant strøm af forbrugerrelevant information; minder om sin ovennævnte beslutning om konsolidering af sektoren for finansielle tjenesteydelser, hvori det konstaterer, at EU- bankmarkedets pluralistiske struktur, hvor finansielle institutioner kan antage forskellige selskabsformer alt efter deres forskellige forretningsmål, er et aktiv for den europæiske sociale markedsøkonomi, forbrugerne og stabiliteten på finansmarkederne;

| 16. | bemærker, at gensidige forsikringsselskaber spiller en vigtig rolle på EU’s forsikringsmarked, idet den tegner sig for 68 % af forsikringsselskaberne med en markedsandel på 25 % og betjener mere end 230 mio. europæiske borgere; understreger, at de eksisterende redskaber til forretningsudvikling i det indre marked ikke er forenelige med den gensidige selskabsstruktur; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at gensidige forsikringsselskaber spiller en vigtig rolle på EU’s forsikringsmarked, idet den tegner sig for 68 % af forsikringsselskaberne med en markedsandel på 25 % og betjener mere end 230 mio. europæiske borgere; understreger, at de eksisterende redskaber til forretningsudvikling i det indre marked ikke er forenelige med den gensidige selskabsstruktur;

| 17. | påpeger, at en statut for et europæisk gensidigt selskab ville gøre det muligt for gensidige forsikringsselskaber at drive virksomhed på lige vilkår med andre forsikringsselskaber, særlig i en grænseoverskridende situation, og således øge udbuddet af forsikringsprodukter; understreger, at gensidige organisationer gennem deres ledelse, som direkte inddrager kunderne, bidrager til generelt at øge kundernes tillid til EU’s finansielle markeder; er overbevist om, at den participatoriske ledelsesform i gensidige organisationer kan øge kundernes bevidsthed om og deltagelse på finansmarkederne; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at en statut for et europæisk gensidigt selskab ville gøre det muligt for gensidige forsikringsselskaber at drive virksomhed på lige vilkår med andre forsikringsselskaber, særlig i en grænseoverskridende situation, og således øge udbuddet af forsikringsprodukter; understreger, at gensidige organisationer gennem deres ledelse, som direkte inddrager kunderne, bidrager til generelt at øge kundernes tillid til EU’s finansielle markeder; er overbevist om, at den participatoriske ledelsesform i gensidige organisationer kan øge kundernes bevidsthed om og deltagelse på finansmarkederne;

| 18. | bemærker, at lige konkurrencevilkår er forudsætningen for reel og fair konkurrence; slutter heraf, at al lovgivning skal baseres på princippet om, at alle er underlagt den samme risiko og de samme regler; minder imidlertid om, at udformning af produkter i sektoren for finansielle tjenesteydelser navnlig påvirkes af lovgivningssituationen, og at en udifferentieret fælles tilgang for alle ville indvirke negativt på produktmangfoldigheden; understreger derfor betydningen af en differentieret tilgang afhængig af produkttype; er dog overbevist om, at der er behov for sammenlignelige krav til distribution og fremlæggelse for alle konkurrerende investeringsprodukter, især på salgsstedet; beklager, at problemet med sammensatte finansielle produkter hidtil ikke er blevet tilstrækkelig grundigt behandlet; opfordrer derfor Kommissionen til at beskæftige sig med uberettigede uoverensstemmelser og andre mangler ved den relevante lovramme; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at lige konkurrencevilkår er forudsætningen for reel og fair konkurrence; slutter heraf, at al lovgivning skal baseres på princippet om, at alle er underlagt den samme risiko og de samme regler; minder imidlertid om, at udformning af produkter i sektoren for finansielle tjenesteydelser navnlig påvirkes af lovgivningssituationen, og at en udifferentieret fælles tilgang for alle ville indvirke negativt på produktmangfoldigheden; understreger derfor betydningen af en differentieret tilgang afhængig af produkttype; er dog overbevist om, at der er behov for sammenlignelige krav til distribution og fremlæggelse for alle konkurrerende investeringsprodukter, især på salgsstedet; beklager, at problemet med sammensatte finansielle produkter hidtil ikke er blevet tilstrækkelig grundigt behandlet; opfordrer derfor Kommissionen til at beskæftige sig med uberettigede uoverensstemmelser og andre mangler ved den relevante lovramme;

| 19. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge forslag til samordning af de lovgivningsmæssige krav til distribution og organisering af sammenlignelige detailprodukter og oplysninger herom; mener desuden, at sådanne forslag bør baseres på principperne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (6) af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter som f.eks. principperne om »bedste rådgivning« og »kend din kunde«; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge forslag til samordning af de lovgivningsmæssige krav til distribution og organisering af sammenlignelige detailprodukter og oplysninger herom; mener desuden, at sådanne forslag bør baseres på principperne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (6) af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter som f.eks. principperne om »bedste rådgivning« og »kend din kunde«;

| 20. | beklager, at grænseoverskridende udbydere af finansielle tjenesteydelser har høje omkostninger og lider under usikkerheden med hensyn til gældende lovgivning som et resultat af de forskellige bestemmelser og de nationale tilsynsmyndigheders forskellige praksis; opfordrer Lamfalussy-udvalgene til at intensivere deres arbejde med at skabe ensartede EU- standarder; ønsker især en aftale om enkle og praktiske standardformularer til registrerings- og godkendelsesprocedurer; |
| --- | --- |

20.

beklager, at grænseoverskridende udbydere af finansielle tjenesteydelser har høje omkostninger og lider under usikkerheden med hensyn til gældende lovgivning som et resultat af de forskellige bestemmelser og de nationale tilsynsmyndigheders forskellige praksis; opfordrer Lamfalussy-udvalgene til at intensivere deres arbejde med at skabe ensartede EU- standarder; ønsker især en aftale om enkle og praktiske standardformularer til registrerings- og godkendelsesprocedurer;

| 21. | mener, at udviklingen af internettjenester ændrer udsigterne for EU’s finansmarkeder og åbner mulighed for at blive førende i udviklingen af detailtjenester; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at støtte e-handel og elektronisk signatur; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvorvidt hvidvaskningsdirektivet (7) er til hinder for fjerntjenester, og hvordan dette i så fald kan afhjælpes; |
| --- | --- |

21.

mener, at udviklingen af internettjenester ændrer udsigterne for EU’s finansmarkeder og åbner mulighed for at blive førende i udviklingen af detailtjenester; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at støtte e-handel og elektronisk signatur; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvorvidt hvidvaskningsdirektivet (7) er til hinder for fjerntjenester, og hvordan dette i så fald kan afhjælpes;

| 22. | erkender den store betydning, formidlere af finansielle tjenesteydelser (agenter og mæglere), har i forbindelse med udbud af finansielle tjenesteydelser fra andre medlemsstater til forbrugere og SMV’er; opfordrer Kommissionen til at skabe en ramme til styrkelse af denne branche; minder om, at enhver ramme for denne finansielle tjenesteydelsesbranche bør følge princippet om »samme forretning, samme risici, samme regler«, og at man bør undgå en ufleksibel tilgang med samme regler for alle; understreger, at enhver lovbestemmelse om formidlere skal give agenter og mæglere retssikkerhed og beskytte forbrugerne, f.eks. imod tvivlsom salgspraksis; understreger desuden, at der også bør fastsættes regler om uddannelse af formidlere af finansielle tjenesteydelser, reklame og salgsrådgivning; |
| --- | --- |

22.

erkender den store betydning, formidlere af finansielle tjenesteydelser (agenter og mæglere), har i forbindelse med udbud af finansielle tjenesteydelser fra andre medlemsstater til forbrugere og SMV’er; opfordrer Kommissionen til at skabe en ramme til styrkelse af denne branche; minder om, at enhver ramme for denne finansielle tjenesteydelsesbranche bør følge princippet om »samme forretning, samme risici, samme regler«, og at man bør undgå en ufleksibel tilgang med samme regler for alle; understreger, at enhver lovbestemmelse om formidlere skal give agenter og mæglere retssikkerhed og beskytte forbrugerne, f.eks. imod tvivlsom salgspraksis; understreger desuden, at der også bør fastsættes regler om uddannelse af formidlere af finansielle tjenesteydelser, reklame og salgsrådgivning;

| 23. | minder om betydningen af at udvikle finansiel uddannelse som et supplement til passende forbrugerbeskyttelse; opfordrer medlemsstaterne og alle berørte parter til at træffe og koordinere foranstaltninger med henblik på at øge den finansielle forståelse blandt borgerne, herunder børn, unge, lønmodtagere og pensionister, med henblik på at styrke forbrugerne og lære dem at søge bedre, billigere og mere hensigtsmæssige produkter og tjenesteydelser samt fremme konkurrence, kvalitet og innovation inden for sektoren, opbygge forbrugerorganisationer, der råder over finansiel viden og kan danne modvægt til erhvervslivet i den lovforberedende proces; minder om, at borgere, som er fortrolige med at investere, kan tilføre kapitalmarkederne yderligere likviditet; |
| --- | --- |

23.

minder om betydningen af at udvikle finansiel uddannelse som et supplement til passende forbrugerbeskyttelse; opfordrer medlemsstaterne og alle berørte parter til at træffe og koordinere foranstaltninger med henblik på at øge den finansielle forståelse blandt borgerne, herunder børn, unge, lønmodtagere og pensionister, med henblik på at styrke forbrugerne og lære dem at søge bedre, billigere og mere hensigtsmæssige produkter og tjenesteydelser samt fremme konkurrence, kvalitet og innovation inden for sektoren, opbygge forbrugerorganisationer, der råder over finansiel viden og kan danne modvægt til erhvervslivet i den lovforberedende proces; minder om, at borgere, som er fortrolige med at investere, kan tilføre kapitalmarkederne yderligere likviditet;

| 24. | minder om, at forskelle i skatteret udgør en af de største hindringer for det indre marked for finansielle tjenesteydelser; minder medlemsstaterne om deres særligt store ansvar i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

24.

minder om, at forskelle i skatteret udgør en af de største hindringer for det indre marked for finansielle tjenesteydelser; minder medlemsstaterne om deres særligt store ansvar i denne sammenhæng;

| 25. | erkender på baggrund af erfaringerne fra de nylige tilfælde af uro inden for detailbanksektoren, som f.eks. i Northern Rock, IKB, Sachsen LB og Société Générale, at bankernes aflønningssystemer bør omformes på grundlag af langsigtede mål og retningslinjer fra tilsynsmyndigheder for mere effektivt at bekæmpe fænomenet »moralske risici« og styrke risikostyringssystemer; |
| --- | --- |

25.

erkender på baggrund af erfaringerne fra de nylige tilfælde af uro inden for detailbanksektoren, som f.eks. i Northern Rock, IKB, Sachsen LB og Société Générale, at bankernes aflønningssystemer bør omformes på grundlag af langsigtede mål og retningslinjer fra tilsynsmyndigheder for mere effektivt at bekæmpe fænomenet »moralske risici« og styrke risikostyringssystemer;

Banker

| 26. | understreger kraftigt vigtigheden af at give kreditinstitutter og kreditoplysningsformidlere mulighed for en ikke-diskriminerende grænseoverskridende adgang til registre med kreditoplysninger og oplysninger om bedrageri; opfordrer bankerne til at udnytte de disponible kreditoplysninger, navnlig med henblik på at fremme kundemobiliteten, hvilket igen ville fremme en sund konkurrence; understreger dog, at der samtidig bør sikres bedst mulig beskyttelse af forbrugeroplysninger og forbrugernes ret til om nødvendigt, og at kontrollere og eventuelt rette deres personoplysninger; |
| --- | --- |

26.

understreger kraftigt vigtigheden af at give kreditinstitutter og kreditoplysningsformidlere mulighed for en ikke-diskriminerende grænseoverskridende adgang til registre med kreditoplysninger og oplysninger om bedrageri; opfordrer bankerne til at udnytte de disponible kreditoplysninger, navnlig med henblik på at fremme kundemobiliteten, hvilket igen ville fremme en sund konkurrence; understreger dog, at der samtidig bør sikres bedst mulig beskyttelse af forbrugeroplysninger og forbrugernes ret til om nødvendigt, og at kontrollere og eventuelt rette deres personoplysninger;

| 27. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at præcisere den retlige status og tilsynsrammen for udbydere af forbrugerkredit uden for banksektoren, såsom udbydere, der udelukkende er internet- og/eller sms-baserede; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at præcisere den retlige status og tilsynsrammen for udbydere af forbrugerkredit uden for banksektoren, såsom udbydere, der udelukkende er internet- og/eller sms-baserede;

| 28. | understreger betydningen af pålidelige oplysninger ved bevilling af banklån, som bør stilles til rådighed på grundlag af rimelige, gennemsigtige kriterier; |
| --- | --- |

28.

understreger betydningen af pålidelige oplysninger ved bevilling af banklån, som bør stilles til rådighed på grundlag af rimelige, gennemsigtige kriterier;

Forsikringer

| 29. | henstiller kraftigt til Kommissionen at støtte et samarbejde i forsikringsbranchen med henblik på bedre markedsadgang; opfordrer den til at forlænge gyldigheden af forordning (EF) nr. 358/2003 ud over 2010; |
| --- | --- |

29.

henstiller kraftigt til Kommissionen at støtte et samarbejde i forsikringsbranchen med henblik på bedre markedsadgang; opfordrer den til at forlænge gyldigheden af forordning (EF) nr. 358/2003 ud over 2010;

| 30. | mener, at kravet om, at der skal tilknyttes en skatterepræsentant i forbindelse med optagelse af virksomhed i en anden medlemsstat, først bør afskaffes, når den lovramme, der fastsætter ansvaret for tilsyn og for grænseoverskridende transaktioner, er på plads; |
| --- | --- |

30.

mener, at kravet om, at der skal tilknyttes en skatterepræsentant i forbindelse med optagelse af virksomhed i en anden medlemsstat, først bør afskaffes, når den lovramme, der fastsætter ansvaret for tilsyn og for grænseoverskridende transaktioner, er på plads;

| 31. | støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at undersøge alle bindende nationale lovbestemmelser af generel interesse med hensyn til deres forenelighed med fællesskabsretten; |
| --- | --- |

31.

støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at undersøge alle bindende nationale lovbestemmelser af generel interesse med hensyn til deres forenelighed med fællesskabsretten;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at genoptage arbejdet med en statut for et europæisk gensidigt selskab ved at iværksætte en gennemførlighedsundersøgelse for dette lovgivningsprojekt; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at genoptage arbejdet med en statut for et europæisk gensidigt selskab ved at iværksætte en gennemførlighedsundersøgelse for dette lovgivningsprojekt;

Øget forbrugertillid og større styrkelse af forbrugernes stilling

| 33. | påpeger, at fællesskabslovgivning om finansielle tjenesteydelser i detailleddet altid skal tilstræbe meget høje standarder for forbrugerbeskyttelse, men at alle markedsaktører — herunder forbrugere/investorer — samtidig skal være fuldt opmærksomme på det grundlæggende finansmarkedsprincip om, at muligheden for højere afkast afspejles i en højere risiko, og at en højere risiko er et uomgængeligt aspekt ved ethvert fungerede finansmarked; understreger desuden, at der skal findes et fornuftigt kompromis mellem en høj standard for forbrugerbeskyttelse og velfungerende interne markedsmekanismer; mener, at Kommissionen bør fremme nationale initiativer, der skaber forståelse for finansielle spørgsmål, for at sikre fuld forståelse for princippet om, risiko og afkast hænger sammen, og for de finansielle instrumenters særlige egenskaber; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at fællesskabslovgivning om finansielle tjenesteydelser i detailleddet altid skal tilstræbe meget høje standarder for forbrugerbeskyttelse, men at alle markedsaktører — herunder forbrugere/investorer — samtidig skal være fuldt opmærksomme på det grundlæggende finansmarkedsprincip om, at muligheden for højere afkast afspejles i en højere risiko, og at en højere risiko er et uomgængeligt aspekt ved ethvert fungerede finansmarked; understreger desuden, at der skal findes et fornuftigt kompromis mellem en høj standard for forbrugerbeskyttelse og velfungerende interne markedsmekanismer; mener, at Kommissionen bør fremme nationale initiativer, der skaber forståelse for finansielle spørgsmål, for at sikre fuld forståelse for princippet om, risiko og afkast hænger sammen, og for de finansielle instrumenters særlige egenskaber;

| 34. | erkender, at internet- og e-banker blevet centrale instrumenter for forbrugere, der ønsker at udføre grænseoverskridende finansaktiviteter i detailleddet, til trods for at efterspørgslen på de finansielle detailmarkeder i dag primært er indenlandsk; opfordrer derfor alle interessenter til at fremme udviklingen af sådanne tjenester og samtidig sikre den elektroniske korrespondances sikkerhed, navnlig i forhold til forbrugerne; |
| --- | --- |

34.

erkender, at internet- og e-banker blevet centrale instrumenter for forbrugere, der ønsker at udføre grænseoverskridende finansaktiviteter i detailleddet, til trods for at efterspørgslen på de finansielle detailmarkeder i dag primært er indenlandsk; opfordrer derfor alle interessenter til at fremme udviklingen af sådanne tjenester og samtidig sikre den elektroniske korrespondances sikkerhed, navnlig i forhold til forbrugerne;

| 35. | understreger imidlertid, at forbrugere, der ikke har adgang til disse teknologier, eller som har vanskeligt ved at bruge dem, f.eks. på grund af alder, ikke bør glemmes; |
| --- | --- |

35.

understreger imidlertid, at forbrugere, der ikke har adgang til disse teknologier, eller som har vanskeligt ved at bruge dem, f.eks. på grund af alder, ikke bør glemmes;

| 36. | mener, at forenklingen af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser og fjernelsen af hindringer for kundernes mobilitet ikke bør føre til lavere standarder for forbrugerbeskyttelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

36.

mener, at forenklingen af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser og fjernelsen af hindringer for kundernes mobilitet ikke bør føre til lavere standarder for forbrugerbeskyttelse i medlemsstaterne;

| 37. | henviser til sin ovennævnte beslutning af 11. juli 2007, navnlig anbefalingen af »etablering af en budgetpost i EU’s budget til at finansiere finansiel markedsekspertise i organisationer for forbrugere og SMV’er«; |
| --- | --- |

37.

henviser til sin ovennævnte beslutning af 11. juli 2007, navnlig anbefalingen af »etablering af en budgetpost i EU’s budget til at finansiere finansiel markedsekspertise i organisationer for forbrugere og SMV’er«;

| 38. | er enig i, at forbrugere, der ønsker at skifte udbyder af finansielle tjenesteydelser, skal have mulighed for at gøre dette til enhver tid med minimale juridiske hindringer og omkostninger, og at kontraktbestemmelser om et sådant skifte skal formuleres i et gennemskueligt og letforståeligt sprog, og at forbrugerne udtrykkeligt skal gøres opmærksomme herpå; |
| --- | --- |

38.

er enig i, at forbrugere, der ønsker at skifte udbyder af finansielle tjenesteydelser, skal have mulighed for at gøre dette til enhver tid med minimale juridiske hindringer og omkostninger, og at kontraktbestemmelser om et sådant skifte skal formuleres i et gennemskueligt og letforståeligt sprog, og at forbrugerne udtrykkeligt skal gøres opmærksomme herpå;

| 39. | støtter Kommissionens initiativer til at øge niveauet for finansiel viden og erkender, at det vil kræve information at opnå dette, men erkender samtidig den vanskelige balance mellem for meget information og tilstrækkelig information til forbrugerne; foretrækker kvalitet frem for kvantitet; opfordrer derfor Kommissionen til at høre forbrugerorganisationer med henblik på at fastslå, hvilken information, der er nødvendig for at sikre, at forbrugerne kan træffe det rette valg; understreger, at der skal skelnes klart mellem information og rådgivning; |
| --- | --- |

39.

støtter Kommissionens initiativer til at øge niveauet for finansiel viden og erkender, at det vil kræve information at opnå dette, men erkender samtidig den vanskelige balance mellem for meget information og tilstrækkelig information til forbrugerne; foretrækker kvalitet frem for kvantitet; opfordrer derfor Kommissionen til at høre forbrugerorganisationer med henblik på at fastslå, hvilken information, der er nødvendig for at sikre, at forbrugerne kan træffe det rette valg; understreger, at der skal skelnes klart mellem information og rådgivning;

| 40. | påpeger, at forbrugerne har brug for tillid og tilstrækkelig viden for at træffe det rette valg mellem de finansielle produkter; mener, at der derfor er behov for en koordineret indsats på nationalt og europæisk plan for at forbedre graden af finansiel viden i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

40.

påpeger, at forbrugerne har brug for tillid og tilstrækkelig viden for at træffe det rette valg mellem de finansielle produkter; mener, at der derfor er behov for en koordineret indsats på nationalt og europæisk plan for at forbedre graden af finansiel viden i alle medlemsstater;

| 41. | anmoder om, at forbrugerne får adgang til udenretslige alternative konfliktløsningsprocedurer med henblik på at løse tvister vedrørende finansielle tjenesteydelser i detailleddet, både nationalt og på tværs af grænserne; opfordrer Kommissionen til at fremme »bedste praksis« inden for alternative konfliktløsningsmodeller; |
| --- | --- |

41.

anmoder om, at forbrugerne får adgang til udenretslige alternative konfliktløsningsprocedurer med henblik på at løse tvister vedrørende finansielle tjenesteydelser i detailleddet, både nationalt og på tværs af grænserne; opfordrer Kommissionen til at fremme »bedste praksis« inden for alternative konfliktløsningsmodeller;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme forbrugernes bevidsthed og viden om det grænseoverskridende udenretslige klagenetværk inden for finansielle tjenesteydelser i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Fin-Net); understreger, at Fin-Net bør spille en central rolle for koordineringen af offentlige oplysninger i alle medlemsstater om adgang til klagemuligheder og alternative konfliktløsningsmodeller, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme forbrugernes bevidsthed og viden om det grænseoverskridende udenretslige klagenetværk inden for finansielle tjenesteydelser i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Fin-Net); understreger, at Fin-Net bør spille en central rolle for koordineringen af offentlige oplysninger i alle medlemsstater om adgang til klagemuligheder og alternative konfliktløsningsmodeller, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser;

| 43. | minder om, at traditionelle retssager forsat vil være en vigtig konfliktløsningsprocedure; anmoder derfor Kommissionen om at undersøge, hvilken indvirkning Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (8) har på grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser i detailleddet; |
| --- | --- |

43.

minder om, at traditionelle retssager forsat vil være en vigtig konfliktløsningsprocedure; anmoder derfor Kommissionen om at undersøge, hvilken indvirkning Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (8) har på grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser i detailleddet;

| 44. | støtter en sammenhængende europæisk løsning, der giver forbrugerne adgang til afbalancerede nye former for kollektive klagemuligheder til løsning af grænseoverskridende klager i forbindelse med finansielle produkter i detailleddet; foreslår, at man vurderer indvirkningen af systemer, der på det seneste er indført på nationalt plan; |
| --- | --- |

44.

støtter en sammenhængende europæisk løsning, der giver forbrugerne adgang til afbalancerede nye former for kollektive klagemuligheder til løsning af grænseoverskridende klager i forbindelse med finansielle produkter i detailleddet; foreslår, at man vurderer indvirkningen af systemer, der på det seneste er indført på nationalt plan;

| 45. | understreger behovet for at sikre alle interesserede parter adgang til finansielle tjenesteydelser; opfordrer derfor indtrængende udbydere af finansielle tjenesteydelser til som minimum at tilbyde en kreditbaseret girokonto til kunder, der udtrykker interesse for det; |
| --- | --- |

45.

understreger behovet for at sikre alle interesserede parter adgang til finansielle tjenesteydelser; opfordrer derfor indtrængende udbydere af finansielle tjenesteydelser til som minimum at tilbyde en kreditbaseret girokonto til kunder, der udtrykker interesse for det;

*

* *

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Banktilsynsudvalg, Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg. |
| --- | --- |

46.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Banktilsynsudvalg, Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg.

---

(1)  EUT L 53 af 28.2.2003, s. 8.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0011.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0615.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0338.

(5)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 110.

(6)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15).

(8)  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/67

---

Torsdag, den 5. juni 2008Reumatiske sygdomme

P6_TA(2008)0262

Europa-Parlamentets erklæring om reumatiske sygdomme

2009/C 285 E/11

Europa-Parlamentet,

der henviser til forretningsordenens artikel 116,

| A. | der henviser til, at reumatiske sygdomme udgør en kronisk lidelse forbundet med smerter og invaliditet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at reumatiske sygdomme udgør en kronisk lidelse forbundet med smerter og invaliditet,

| B. | der henviser til, at 30-40 % af befolkningen har muskel- og knoglerelaterede symptomer, svarende til mere end 100 mio. europæere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 30-40 % af befolkningen har muskel- og knoglerelaterede symptomer, svarende til mere end 100 mio. europæere,

| C. | der henviser til at reumatiske sygdomme udgør den primære årsag til invaliditet hos arbejdstagere og førtidspension, |
| --- | --- |

C.

der henviser til at reumatiske sygdomme udgør den primære årsag til invaliditet hos arbejdstagere og førtidspension,

| D. | der henviser til, at antallet af personer over 65 år vil nå op på en fjerdedel af den europæiske befolkning i 2030, og at de fleste personer over 70 år har kroniske eller tilbagevendende reumatiske symptomer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at antallet af personer over 65 år vil nå op på en fjerdedel af den europæiske befolkning i 2030, og at de fleste personer over 70 år har kroniske eller tilbagevendende reumatiske symptomer,

| E. | der henviser til, at en vedtagelse af sociale politikker og sundhedspolitikker, der er baseret på en analyse af behovene hos personer med reumatiske sygdomme, vil mindske de økonomiske og sociale udgifter, der er forbundet med sådanne sygdomme (1-1,5 % af BNI for udviklede lande), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en vedtagelse af sociale politikker og sundhedspolitikker, der er baseret på en analyse af behovene hos personer med reumatiske sygdomme, vil mindske de økonomiske og sociale udgifter, der er forbundet med sådanne sygdomme (1-1,5 % af BNI for udviklede lande),

| 1. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at:






  — | lægge større vægt på reumatiske sygdomme i den nye fællesskabsstrategi om sundhed i betragtning af de omfattende sociale og økonomiske omkostninger |
| --- | --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at:

—

lægge større vægt på reumatiske sygdomme i den nye fællesskabsstrategi om sundhed i betragtning af de omfattende sociale og økonomiske omkostninger

| — | tilskynde medlemsstaterne til at etablere og fremme gennemførelsen af nationale planer til bekæmpelse af reumatiske sygdomme |
| --- | --- |

—

tilskynde medlemsstaterne til at etablere og fremme gennemførelsen af nationale planer til bekæmpelse af reumatiske sygdomme

| — | udvikle en fællesskabsstrategi for reumatiske sygdomme og udarbejde en henstilling fra Rådet om tidlig diagnosticering og behandling af reumatiske sygdomme |
| --- | --- |

—

udvikle en fællesskabsstrategi for reumatiske sygdomme og udarbejde en henstilling fra Rådet om tidlig diagnosticering og behandling af reumatiske sygdomme

| — | udvikle en strategi med henblik på øget adgang til informationer og medicinsk behandling; |
| --- | --- |

—

udvikle en strategi med henblik på øget adgang til informationer og medicinsk behandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.
  Underskrivere af erklæringen
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.

Underskrivere af erklæringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Europa-Parlamentet

Torsdag, den 5. juni 2008

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/69

---

Torsdag, den 5. juni 2008Særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav *

P6_TA(2008)0241

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1405/2006 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav og om berigtigelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (KOM(2008)0168 — C6-0175/2008 — 2008/0065(CNS))

2009/C 285 E/12

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0168),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0175/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0170/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/70

---

Torsdag, den 5. juni 2008Forslag til ændringsbudget 3/2008

P6_TA(2008)0242

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen og Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (9903/2008 — C6-0206/2008 — 2008/2095(BUD))

2009/C 285 E/13

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 14. april 2008 (KOM(2008)0201),

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2008, vedtaget af Rådet den 26. maj 2008 (9903/2008 — C6-0206/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0204/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 3 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:






  — | opførelse på budgettet af indtægterne fra Microsoftsagen (bøder og renter i alt 849 200 000 EUR) |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 3 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:

—

opførelse på budgettet af indtægterne fra Microsoftsagen (bøder og renter i alt 849 200 000 EUR)

| — | opførelse på budgettet af besparelserne som følger af, at stigningen i vederlagene og pensionerne i 2007 var lavere end forventet |
| --- | --- |

—

opførelse på budgettet af besparelserne som følger af, at stigningen i vederlagene og pensionerne i 2007 var lavere end forventet

| — | styrkelse af Veterinærberedskabsfonden med 130 000 000 EUR i forpligtelsesbevillinger og 63 950 000 EUR i betalingsbevillinger på grund af bluetonguekrisen |
| --- | --- |

—

styrkelse af Veterinærberedskabsfonden med 130 000 000 EUR i forpligtelsesbevillinger og 63 950 000 EUR i betalingsbevillinger på grund af bluetonguekrisen

| — | oprettelse af den nødvendige budgetstruktur for fire fællesforetagender: Initiativet om innovative lægemidler (IMI), Clean Sky, Artemis (det fælles teknologiinitiativ vedrørende indlejrede computersystemer) og ENIAC (den europæiske teknologiplatform for nanoelektronik) |
| --- | --- |

—

oprettelse af den nødvendige budgetstruktur for fire fællesforetagender: Initiativet om innovative lægemidler (IMI), Clean Sky, Artemis (det fælles teknologiinitiativ vedrørende indlejrede computersystemer) og ENIAC (den europæiske teknologiplatform for nanoelektronik)

| — | anvendelse af et beløb på EUR 98 000 000 i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond i forbindelse med skovbrandene i Grækenland i august 2007 og oversvømmelserne i Slovenien i september 2007 |
| --- | --- |

—

anvendelse af et beløb på EUR 98 000 000 i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond i forbindelse med skovbrandene i Grækenland i august 2007 og oversvømmelserne i Slovenien i september 2007

| — | ændring af stillingsfortegnelsen for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, dette betyder en opnormering af en AD 13 til AD 14 |
| --- | --- |

—

ændring af stillingsfortegnelsen for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, dette betyder en opnormering af en AD 13 til AD 14

| — | ændring af stillingsfortegnelsen for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

ændring af stillingsfortegnelsen for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| B. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 3/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 3/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet,

| C. | der henviser til, at Rådet har ladet besparelserne i vederlag og pensioner og finansieringen af den såkaldte Microsoft-tilsynsmekanisme indgå i forslaget til ændringsbudget nr. 3/2008, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rådet har ladet besparelserne i vederlag og pensioner og finansieringen af den såkaldte Microsoft-tilsynsmekanisme indgå i forslaget til ændringsbudget nr. 3/2008,

| 1. | minder om, at bevillingerne til fællesforetagender betales over det pågældende programs driftsbudget; |
| --- | --- |

1.

minder om, at bevillingerne til fællesforetagender betales over det pågældende programs driftsbudget;

| 2. | understreger, at Microsoft-tilsynsmekanismen udelukkende finansieres ved hjælp af besparelserne i vederlag og pensioner under udgiftsområde 5; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Microsoft-tilsynsmekanismen udelukkende finansieres ved hjælp af besparelserne i vederlag og pensioner under udgiftsområde 5;

| 3. | beklager, at Rådet ganske uventet har nedskåret budgetpost 26 02 01 og derved har indført et nyt element, uden først at drøfte dette med Parlamentet; forventer, at disse besparelser under udgiftsområde 1a anvendes til at finansiere Parlamentets prioriteringer; |
| --- | --- |

3.

beklager, at Rådet ganske uventet har nedskåret budgetpost 26 02 01 og derved har indført et nyt element, uden først at drøfte dette med Parlamentet; forventer, at disse besparelser under udgiftsområde 1a anvendes til at finansiere Parlamentets prioriteringer;

| 4. | anmoder Kommissionen om fremover at undgå at medtage bevillinger i tilknytning til instrumenter som Den Europæiske Unions Solidaritetsfond eller Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i ændringsbudgetter sammen med andre spørgsmål for at undgå forsinkelser i beslutningsprocessen og leveringen; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om fremover at undgå at medtage bevillinger i tilknytning til instrumenter som Den Europæiske Unions Solidaritetsfond eller Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i ændringsbudgetter sammen med andre spørgsmål for at undgå forsinkelser i beslutningsprocessen og leveringen;

| 5. | godkender forslag til ændringsbudget nr. 3/2008 uden ændringer; |
| --- | --- |

5.

godkender forslag til ændringsbudget nr. 3/2008 uden ændringer;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT L 71 af 14.3.2008.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/371/EF (EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8).

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/71

---

Torsdag, den 5. juni 2008Forslag til ændringsbudget 4/2008

P6_TA(2008)0243

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen — (9904/2008 — C6-0207/2008 — 2008/2094(BUD))

2009/C 285 E/14

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 15, stk. 3, 37 og 38,

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 15. april 2008 (KOM(2008)0203),

der henviser til forslaget til ændringsbudget nr. 4/2008, vedtaget af Rådet den 26. maj 2008 (9904/2008 — C6-0207/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0203/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 4 har til formål at opføre overskuddet fra gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2007 svarende til 1 528 833 290 EUR på budgettet for 2008, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 4 har til formål at opføre overskuddet fra gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2007 svarende til 1 528 833 290 EUR på budgettet for 2008,

| B. | der henviser til, at hovedelementerne i dette overskud er en overregistrering af indtægter på 72 957 868,80 EUR og en underudnyttelse af bevillinger på 1 579 386 212,59 EUR og en negativ saldo for omveksling mellem valutaer på - 123 510 791,35 EUR, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hovedelementerne i dette overskud er en overregistrering af indtægter på 72 957 868,80 EUR og en underudnyttelse af bevillinger på 1 579 386 212,59 EUR og en negativ saldo for omveksling mellem valutaer på - 123 510 791,35 EUR,

| C. | der henviser til, at underudnyttelsen af betalingsbevillinger i forhold til tidligere regnskabsår er faldet yderligere, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at underudnyttelsen af betalingsbevillinger i forhold til tidligere regnskabsår er faldet yderligere,

| D. | der henviser til, at underudnyttelsen af betalingsbevillinger i 2007 (4) under udgiftsområde 1 udgjorde 648 mio. EUR, under udgiftsområde 2 361 mio. EUR, under udgiftsområde 3 241 mio. EUR, under udgiftsområde 4 362 mio. EUR og under udgiftsområde 5 903 mio. EUR, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at underudnyttelsen af betalingsbevillinger i 2007 (4) under udgiftsområde 1 udgjorde 648 mio. EUR, under udgiftsområde 2 361 mio. EUR, under udgiftsområde 3 241 mio. EUR, under udgiftsområde 4 362 mio. EUR og under udgiftsområde 5 903 mio. EUR,

| 1. | tager det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2008 for regnskabsåret 2008, der udelukkende vedrører regnskaberne for regnskabsåret 2007, til efterretning, |
| --- | --- |

1.

tager det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2008 for regnskabsåret 2008, der udelukkende vedrører regnskaberne for regnskabsåret 2007, til efterretning,

| 2. | godkender forslag til ændringsbudget nr. 4/2008 uden ændringer; |
| --- | --- |

2.

godkender forslag til ændringsbudget nr. 4/2008 uden ændringer;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT L 71 af 14.3.2008.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/371/EF (EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8).

(4)  Baseret på forskellen mellem betalingsbevillinger og udgifter for regnskabsåret 2007, eksklusive indtægter og afholdte udgifter samt fremførsler fra formålsbestemte indtægter.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/72

---

Torsdag, den 5. juni 2008Kontaktpunkter til bekæmpelse af korruption *

P6_TA(2008)0244

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om Forbundsrepublikken Tysklands initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om et net af kontaktpunkter til bekæmpelse af korruption (11231/2007 — C6-0240/2007 — 2007/0809(CNS))

2009/C 285 E/15

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Forbundsrepublikken Tysklands initiativ (11231/2007),

der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra c),

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0240/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0174/2008),

| 1. | godkender Forbundsrepublikken Tysklands initiativ som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Forbundsrepublikken Tysklands initiativ som ændret;

| 2. | opfordrer Rådet til at ændre teksten i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at ændre teksten i overensstemmelse hermed;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Forbundsrepublikken Tysklands initiativ i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Forbundsrepublikken Tysklands initiativ i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Forbundsrepublikken Tysklands regering. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Forbundsrepublikken Tysklands regering.

| FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLANDS INITIATIV | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Artikel 1 |
| For at forbedre samarbejdet mellem myndigheder og instanser for forebyggelse og bekæmpelse af korruption i Europa skal forbedres oprettes der et net af kontaktpunkter mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (i det følgende benævnt »nettet«). Kommissionen, Europol og Eurojust inddrages fuldt ud i nettets aktiviteter. | For at forbedre samarbejdet mellem myndigheder og instanser for forebyggelse og bekæmpelse af korruption i Europa oprettes der et net af kontaktpunkter mellem medlemsstaterne (i det følgende benævnt »nettet«). Kommissionen
  og særlig OLAF
  , Europol og Eurojust inddrages fuldt ud i nettets aktiviteter. |
| Ændring 2 |
| Artikel 2 |
| Nettet består af myndigheder og instanser i Den Europæiske Unions medlemsstater, der har til opgave at forebygge og bekæmpe korruption. Medlemmerne udpeges af medlemsstaterne. Medlemsstaterne udpeger mindst én, men højst tre organisationer. Kommissionen udpeger sine repræsentanter. Europol og Eurojust
  kan
  inden for deres respektive kompetenceområder
  deltage
  i nettets aktiviteter. | Nettet består af myndigheder og instanser i medlemsstaterne, der har til opgave at forebygge og bekæmpe korruption. Medlemmerne udpeges af medlemsstaterne. Medlemsstaterne udpeger mindst én, men højst tre organisationer. Kommissionen
  med deltagelse af OLAF
  udpeger sine repræsentanter.
  OLAF
  , Europol og Eurojust
  deltager
  inden for deres respektive kompetenceområder i nettets aktiviteter. |
| Ændring 3 |
| Artikel 3, stk. 1, nr. 1 a (nyt) |
| | (1a) | det aflægger årligt en beretning for Kommissionen og Europa-Parlamentet om sine resultater, jf. nr. 1, som om nødvendigt indeholder konkrete forslag til forebyggelse og bekæmpelse af korruption; |

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLANDS INITIATIV

ÆNDRINGER

Ændring 1

Artikel 1

For at forbedre samarbejdet mellem myndigheder og instanser for forebyggelse og bekæmpelse af korruption i Europa skal forbedres oprettes der et net af kontaktpunkter mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (i det følgende benævnt »nettet«). Kommissionen, Europol og Eurojust inddrages fuldt ud i nettets aktiviteter.

For at forbedre samarbejdet mellem myndigheder og instanser for forebyggelse og bekæmpelse af korruption i Europa oprettes der et net af kontaktpunkter mellem medlemsstaterne (i det følgende benævnt »nettet«). Kommissionen
  og særlig OLAF
  , Europol og Eurojust inddrages fuldt ud i nettets aktiviteter.

Ændring 2

Artikel 2

Nettet består af myndigheder og instanser i Den Europæiske Unions medlemsstater, der har til opgave at forebygge og bekæmpe korruption. Medlemmerne udpeges af medlemsstaterne. Medlemsstaterne udpeger mindst én, men højst tre organisationer. Kommissionen udpeger sine repræsentanter. Europol og Eurojust
  kan
  inden for deres respektive kompetenceområder
  deltage
  i nettets aktiviteter.

Nettet består af myndigheder og instanser i medlemsstaterne, der har til opgave at forebygge og bekæmpe korruption. Medlemmerne udpeges af medlemsstaterne. Medlemsstaterne udpeger mindst én, men højst tre organisationer. Kommissionen
  med deltagelse af OLAF
  udpeger sine repræsentanter.
  OLAF
  , Europol og Eurojust
  deltager
  inden for deres respektive kompetenceområder i nettets aktiviteter.

Ændring 3

Artikel 3, stk. 1, nr. 1 a (nyt)

(1a)

Ændring 4

Artikel 3, stk. 2

2.   Nettets medlemmer mødes
  efter behov
  med henblik på udførelsen af deres opgaver,
  dog mindst en gang om året
  .

2.   Nettets medlemmer mødes
  mindst en gang om året
  med henblik på udførelsen af deres opgaver.

Ændring 5

Artikel 5, stk. 1

1.   Nettet organiserer sig selv,
  idet det
  bygger på det eksisterende uformelle samarbejde mellem EPAC.

1.   Nettet organiserer sig selv
  under forsæde af det relevante Rådsformandskab og
  bygger på det eksisterende uformelle samarbejde mellem EPAC.

Ændring 6

Artikel 5, stk. 2

2.   
  Medlemsstaterne og
  Kommissionen afholder udgifterne for
  de
  medlemmer eller repræsentanter,
  de
  har udpeget. Samme regel gælder for Europol og Eurojust.

2.   Kommissionen afholder udgifterne for
  sine
  repræsentanter,
  såvel som udgifterne for de af medlemsstaterne udpegede medlemmer
  . Samme regel gælder for Europol og Eurojust.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/74

---

Torsdag, den 5. juni 2008EF-ordning mod ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri *

P6_TA(2008)0245

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (KOM(2007)0602 — C6-0454/2007 — 2007/0223(CNS))

2009/C 285 E/16

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0602),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0454/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0193/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 2 a (ny) |
| | (2a) | Af hensyn til overensstemmelsen med Verdenshandelsorganisationens regler om ikke-forskelsbehandling og national behandling bør intet i denne forordning medføre forskelsbehandling, hvad angår foranstaltninger, der vedtages for at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU). |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

(2a)

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| (3a) | Regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi, jf. artikel 299 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bør i forbindelse med bekæmpelsen af IUU-fiskeri gives særlig opmærksomhed på grund af deres særdeles skrøbelige økosystemer. |
| --- | --- |

(3a)

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 5

| (5) | I overensstemmelse med den internationale handlingsplan for at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, som De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) vedtog i 2001, betragtes fiskeri som ulovligt, urapporteret og ureguleret,
  når det opfylder følgende kriterier:










  1. | Ved ulovligt fiskeri forstås:








  — | nationale eller udenlandske fartøjers fiskeri i farvande henhørende under en stats jurisdiktion uden tilladelse fra den pågældende stat eller i strid med dens love og administrative bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med den internationale handlingsplan for at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, som De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) vedtog i 2001, betragtes fiskeri som ulovligt, urapporteret og ureguleret,
  når det opfylder følgende kriterier:

1.

Ved ulovligt fiskeri forstås:

—

nationale eller udenlandske fartøjers fiskeri i farvande henhørende under en stats jurisdiktion uden tilladelse fra den pågældende stat eller i strid med dens love og administrative bestemmelser

| — | fiskeri, der udøves af fartøjer, som er registreret i stater, der er parter i en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation, men hvor fartøjerne fisker i strid med de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som den pågældende organisation har vedtaget, og som er bindende for staterne, eller relevante internationale bestemmelser, eller |
| --- | --- |

—

fiskeri, der udøves af fartøjer, som er registreret i stater, der er parter i en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation, men hvor fartøjerne fisker i strid med de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som den pågældende organisation har vedtaget, og som er bindende for staterne, eller relevante internationale bestemmelser, eller

| — | fiskeri i strid med nationale eller internationale forpligtelser, herunder fiskeri, der udøves af stater, som samarbejder med en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation. |
| --- | --- |

—

fiskeri i strid med nationale eller internationale forpligtelser, herunder fiskeri, der udøves af stater, som samarbejder med en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation.

| 2. | Ved urapporteret fiskeri forstås:








  — | fiskeri, der ikke rapporteres eller fejlrapporteres til den relevante nationale myndighed, i strid med nationale love og administrative bestemmelser, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Ved urapporteret fiskeri forstås:

—

fiskeri, der ikke rapporteres eller fejlrapporteres til den relevante nationale myndighed, i strid med nationale love og administrative bestemmelser, eller

| — | fiskeri, der udøves inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, og som enten ikke rapporteres eller fejlrapporteres, i strid med den pågældende organisations rapporteringsprocedurer. |
| --- | --- |

—

fiskeri, der udøves inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, og som enten ikke rapporteres eller fejlrapporteres, i strid med den pågældende organisations rapporteringsprocedurer.

| 3. | Ved ureguleret fiskeri forstås:








  — | fiskeri inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, der udøves af statsløse fartøjer eller fartøjer, der er registreret i en stat, som ikke er part i den pågældende organisation, eller af en fiskerienhed på en måde, der ikke er forenelig med eller strider mod den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Ved ureguleret fiskeri forstås:

—

fiskeri inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, der udøves af statsløse fartøjer eller fartøjer, der er registreret i en stat, som ikke er part i den pågældende organisation, eller af en fiskerienhed på en måde, der ikke er forenelig med eller strider mod den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, eller

| — | fiskeri i områder eller efter fiskebestande, for hvilke der ikke er truffet bevarelses- eller forvaltningsforanstaltninger, og hvor sådant fiskeri udøves på en måde, der er uforenelig med det nationale ansvar for bevarelse af de levende marine ressourcer efter folkeretten. |
| --- | --- |

—

fiskeri i områder eller efter fiskebestande, for hvilke der ikke er truffet bevarelses- eller forvaltningsforanstaltninger, og hvor sådant fiskeri udøves på en måde, der er uforenelig med det nationale ansvar for bevarelse af de levende marine ressourcer efter folkeretten.

| (5) | I overensstemmelse med den internationale handlingsplan for at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, som De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) vedtog i 2001, omfatter IUU-fiskeri fiskeriaktiviteter, der betragtes som ulovligt, urapporteret og ureguleret. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med den internationale handlingsplan for at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, som De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) vedtog i 2001, omfatter IUU-fiskeri fiskeriaktiviteter, der betragtes som ulovligt, urapporteret og ureguleret.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 13

| (13) | Der bør indføres forbud mod import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri. For at gøre et sådant forbud effektivt og sikre, at alle importerede varer er blevet fanget i overensstemmelse med internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger og i givet fald andre relevante bestemmelser for de berørte fiskerfartøjer, bør der indføres en certificeringsordning for al import af fiskevarer til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(13)

Der bør indføres forbud mod import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri. For at gøre et sådant forbud effektivt og sikre, at alle importerede varer er blevet fanget i overensstemmelse med internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger og i givet fald andre relevante bestemmelser for de berørte fiskerfartøjer, bør der indføres en certificeringsordning for al import af fiskevarer til Fællesskabet.

| (13) | Der bør indføres forbud mod import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri. For at gøre et sådant forbud effektivt,
  sikre sporbarhed
  og sikre, at alle importerede varer er blevet fanget i overensstemmelse med internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger og i givet fald andre relevante bestemmelser for de berørte fiskerfartøjer, bør der indføres en certificeringsordning for al import af fiskevarer til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(13)

Der bør indføres forbud mod import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri. For at gøre et sådant forbud effektivt,
  sikre sporbarhed
  og sikre, at alle importerede varer er blevet fanget i overensstemmelse med internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger og i givet fald andre relevante bestemmelser for de berørte fiskerfartøjer, bør der indføres en certificeringsordning for al import af fiskevarer til Fællesskabet.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 14

| (14) | Fællesskabet tager i forbindelse med certificeringsordningens gennemførelse hensyn til
  udviklingslandenes
  kapacitetsproblemer. |
| --- | --- |

(14)

Fællesskabet tager i forbindelse med certificeringsordningens gennemførelse hensyn til
  udviklingslandenes
  kapacitetsproblemer.

| (14) | Fællesskabet tager i forbindelse med certificeringsordningens gennemførelse hensyn til
  alle
  kapacitetsproblemer
  i udviklingslandene og hjælper dem med at undgå potentielle ikke-toldmæssige handelshindringer |
| --- | --- |

(14)

Fællesskabet tager i forbindelse med certificeringsordningens gennemførelse hensyn til
  alle
  kapacitetsproblemer
  i udviklingslandene og hjælper dem med at undgå potentielle ikke-toldmæssige handelshindringer

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (nyt)

| (14a) | Der kunne bl.a. ydes bistand i form af finansiel støtte og teknisk bistand samt uddannelsesprogrammer. |
| --- | --- |

(14a)

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 34

| (34) | Det er vigtigt, at
  medlemsstater, Kommissionen og tredjelande
  samarbejder om
  at sikre, at IUU-fiskeri undersøges behørigt, og at foranstaltningerne fastsat i denne forordning kan anvendes. Der bør indføres en ordning med gensidig bistand for at fremme sådant samarbejde. |
| --- | --- |

(34)

Det er vigtigt, at
  medlemsstater, Kommissionen og tredjelande
  samarbejder om
  at sikre, at IUU-fiskeri undersøges behørigt, og at foranstaltningerne fastsat i denne forordning kan anvendes. Der bør indføres en ordning med gensidig bistand for at fremme sådant samarbejde.

| (34) | Samarbejde, koordinering og udveksling af god praksis mellem
  medlemsstater, Kommissionen og tredjelande
  er vigtigt for
  at sikre, at IUU-fiskeri undersøges behørigt, og at foranstaltningerne fastsat i denne forordning kan anvendes
  i fremtiden
  . Der bør indføres en ordning med gensidig bistand for at fremme sådant samarbejde. |
| --- | --- |

(34)

Samarbejde, koordinering og udveksling af god praksis mellem
  medlemsstater, Kommissionen og tredjelande
  er vigtigt for
  at sikre, at IUU-fiskeri undersøges behørigt, og at foranstaltningerne fastsat i denne forordning kan anvendes
  i fremtiden
  . Der bør indføres en ordning med gensidig bistand for at fremme sådant samarbejde.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 37

| (37) | Ifølge denne forordning er IUU-fiskeri en særlig alvorlig overtrædelse af gældende love og administrative bestemmelser, fordi det væsentligt underminerer mulighederne for at nå de overtrådte bestemmelsers mål og bringer de berørte bestandes bæredygtighed eller havmiljøets bevarelse i fare. På grund af denne forordnings begrænsede anvendelsesområde bør dens gennemførelse baseres på og supplere anvendelsesområdet for Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93, hvorved der fastsættes rammebestemmelser for kontrol og overvågning af fiskeri under den fælles fiskeripolitik. Denne forordning styrker således bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 for så vidt angår inspektion af tredjelandsfartøjer i havn (artikel 28, litra e), f) og g)), som nu udgår og erstattes af den havneinspektionsordning, der fastsættes i kapitel II i nærværende forordning. Ved denne forordning fastsættes der i kapitel X desuden en sanktionsordning, der specifikt gælder for IUU-fiskeri. Sanktionsbestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 (artikel 31) forbliver således gældende for andre overtrædelser af den fælles fiskeripolitiks regler end dem, som nærværende forordning vedrører. |
| --- | --- |

(37)

Ifølge denne forordning er IUU-fiskeri en særlig alvorlig overtrædelse af gældende love og administrative bestemmelser, fordi det væsentligt underminerer mulighederne for at nå de overtrådte bestemmelsers mål og bringer de berørte bestandes bæredygtighed eller havmiljøets bevarelse i fare. På grund af denne forordnings begrænsede anvendelsesområde bør dens gennemførelse baseres på og supplere anvendelsesområdet for Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93, hvorved der fastsættes rammebestemmelser for kontrol og overvågning af fiskeri under den fælles fiskeripolitik. Denne forordning styrker således bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 for så vidt angår inspektion af tredjelandsfartøjer i havn (artikel 28, litra e), f) og g)), som nu udgår og erstattes af den havneinspektionsordning, der fastsættes i kapitel II i nærværende forordning. Ved denne forordning fastsættes der i kapitel X desuden en sanktionsordning, der specifikt gælder for IUU-fiskeri. Sanktionsbestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 (artikel 31) forbliver således gældende for andre overtrædelser af den fælles fiskeripolitiks regler end dem, som nærværende forordning vedrører.

| (37) | Ifølge denne forordning er IUU-fiskeri en særlig alvorlig overtrædelse af gældende love og administrative bestemmelser, fordi det væsentligt underminerer mulighederne for at nå de overtrådte bestemmelsers mål og bringer
  overlevelsesmulighederne for de fiskere, som driver lovligt fiskeri, samt branchens og
  de berørte bestandes bæredygtighed
  og
  havmiljøets bevarelse i fare. På grund af denne forordnings begrænsede anvendelsesområde bør dens gennemførelse baseres på og supplere anvendelsesområdet for Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93, hvorved der fastsættes rammebestemmelser for kontrol og overvågning af fiskeri under den fælles fiskeripolitik. Denne forordning styrker således bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 for så vidt angår inspektion af tredjelandsfartøjer i havn (artikel 28, litra e), f) og g)), som nu udgår og erstattes af den havneinspektionsordning, der fastsættes i kapitel II i nærværende forordning. Ved denne forordning fastsættes der i kapitel X desuden en sanktionsordning, der specifikt gælder for IUU-fiskeri. Sanktionsbestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 (artikel 31) forbliver således gældende for andre overtrædelser af den fælles fiskeripolitiks regler end dem, som nærværende forordning vedrører. |
| --- | --- |

(37)

Ifølge denne forordning er IUU-fiskeri en særlig alvorlig overtrædelse af gældende love og administrative bestemmelser, fordi det væsentligt underminerer mulighederne for at nå de overtrådte bestemmelsers mål og bringer
  overlevelsesmulighederne for de fiskere, som driver lovligt fiskeri, samt branchens og
  de berørte bestandes bæredygtighed
  og
  havmiljøets bevarelse i fare. På grund af denne forordnings begrænsede anvendelsesområde bør dens gennemførelse baseres på og supplere anvendelsesområdet for Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93, hvorved der fastsættes rammebestemmelser for kontrol og overvågning af fiskeri under den fælles fiskeripolitik. Denne forordning styrker således bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 for så vidt angår inspektion af tredjelandsfartøjer i havn (artikel 28, litra e), f) og g)), som nu udgår og erstattes af den havneinspektionsordning, der fastsættes i kapitel II i nærværende forordning. Ved denne forordning fastsættes der i kapitel X desuden en sanktionsordning, der specifikt gælder for IUU-fiskeri. Sanktionsbestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93 (artikel 31) forbliver således gældende for andre overtrædelser af den fælles fiskeripolitiks regler end dem, som nærværende forordning vedrører.

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 1, stk. 2

| I | den forbindelse træffer hver medlemsstat efter EF-retten de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at ordningen bliver effektiv. Medlemsstaterne stiller tilstrækkelige midler til rådighed for deres kompetente myndigheder, så disse myndigheder kan varetage deres opgaver som fastlagt i denne forordning. |
| --- | --- |

I

den forbindelse træffer hver medlemsstat efter EF-retten de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at ordningen bliver effektiv. Medlemsstaterne stiller tilstrækkelige midler til rådighed for deres kompetente myndigheder, så disse myndigheder kan varetage deres opgaver som fastlagt i denne forordning.

| I | den forbindelse træffer hver medlemsstat efter EF-retten
  og multilaterale og bilaterale internationale forpligtelser
  de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at ordningen bliver effektiv. Medlemsstaterne stiller tilstrækkelige midler til rådighed for deres kompetente myndigheder, så disse myndigheder kan varetage deres opgaver som fastlagt i denne forordning. |
| --- | --- |

I

den forbindelse træffer hver medlemsstat efter EF-retten
  og multilaterale og bilaterale internationale forpligtelser
  de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at ordningen bliver effektiv. Medlemsstaterne stiller tilstrækkelige midler til rådighed for deres kompetente myndigheder, så disse myndigheder kan varetage deres opgaver som fastlagt i denne forordning.

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra – a (nyt)

| –a) | Fiskeri betragtes som ulovligt, urapporteret og ureguleret, når det opfylder følgende kriterier:









  1. | Ved ulovligt fiskeri forstås:








  — | nationale eller udenlandske fartøjers fiskeri i farvande henhørende under en stats jurisdiktion uden tilladelse fra den pågældende stat eller i strid med dens love og administrative bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- |

–a)

1.

Ved ulovligt fiskeri forstås:

—

nationale eller udenlandske fartøjers fiskeri i farvande henhørende under en stats jurisdiktion uden tilladelse fra den pågældende stat eller i strid med dens love og administrative bestemmelser

| — | fiskeri, der udøves af fartøjer, som fører en stats flag, der er part i en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation, men hvor fartøjerne fisker i strid med de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som den pågældende organisation har vedtaget, og som er bindende for staterne, eller relevante internationale bestemmelser, eller |
| --- | --- |

—

fiskeri, der udøves af fartøjer, som fører en stats flag, der er part i en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation, men hvor fartøjerne fisker i strid med de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som den pågældende organisation har vedtaget, og som er bindende for staterne, eller relevante internationale bestemmelser, eller

| — | fiskeri i strid med nationale eller internationale forpligtelser, herunder de forpligtelser, som stater, der samarbejder med en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation, har påtaget sig. |
| --- | --- |

—

fiskeri i strid med nationale eller internationale forpligtelser, herunder de forpligtelser, som stater, der samarbejder med en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisation, har påtaget sig.

| 2. | Ved urapporteret fiskeri forstås:








  — | fiskeri, der ikke rapporteres eller fejlrapporteres til den relevante nationale myndighed, i strid med nationale love og administrative bestemmelser, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Ved urapporteret fiskeri forstås:

—

fiskeri, der ikke rapporteres eller fejlrapporteres til den relevante nationale myndighed, i strid med nationale love og administrative bestemmelser, eller

| — | fiskeri, der udøves inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, og som enten ikke rapporteres eller fejlrapporteres, i strid med den pågældende organisations rapporteringsprocedurer. |
| --- | --- |

—

fiskeri, der udøves inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, og som enten ikke rapporteres eller fejlrapporteres, i strid med den pågældende organisations rapporteringsprocedurer.

| 3. | Ved ureguleret fiskeri forstås:








  — | fiskeri inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, der udøves af statsløse fartøjer eller fartøjer, der fører en stats flag, som ikke er part i den pågældende organisation, eller af en fiskerienhed på en måde, der ikke er forenelig med eller strider mod den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Ved ureguleret fiskeri forstås:

—

fiskeri inden for en relevant regional fiskeriforvaltningsorganisations kompetenceområde, der udøves af statsløse fartøjer eller fartøjer, der fører en stats flag, som ikke er part i den pågældende organisation, eller af en fiskerienhed på en måde, der ikke er forenelig med eller strider mod den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, eller

| — | fiskeri i områder eller efter fiskebestande, for hvilke der ikke er truffet bevarelses- eller forvaltningsforanstaltninger, og hvor sådant fiskeri udøves på en måde, der er uforenelig med det nationale ansvar for bevarelse af de levende marine ressourcer i henhold til folkeretten. |
| --- | --- |

—

fiskeri i områder eller efter fiskebestande, for hvilke der ikke er truffet bevarelses- eller forvaltningsforanstaltninger, og hvor sådant fiskeri udøves på en måde, der er uforenelig med det nationale ansvar for bevarelse af de levende marine ressourcer i henhold til folkeretten.

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra a

| a) | »fiskerfartøj«: ethvert fartøj, uanset størrelse, der anvendes til eller er beregnet til erhvervsmæssig udnyttelse af fiskeressourcer, herunder hjælpefartøjer, transportfartøjer, fabriksfartøjer og fartøjer, der deltager i omladning |
| --- | --- |

a)

»fiskerfartøj«: ethvert fartøj, uanset størrelse, der anvendes til eller er beregnet til erhvervsmæssig udnyttelse af fiskeressourcer, herunder hjælpefartøjer, transportfartøjer, fabriksfartøjer og fartøjer, der deltager i omladning

| a) | »fiskerfartøj«: ethvert fartøj, uanset størrelse, der anvendes til eller er beregnet til erhvervsmæssig udnyttelse,
  nedkøling, nedfrysning, forarbejdning om bord eller transport
  af fiskeressourcer, herunder hjælpefartøjer, transportfartøjer, fabriksfartøjer og fartøjer, der deltager i omladning |
| --- | --- |

a)

»fiskerfartøj«: ethvert fartøj, uanset størrelse, der anvendes til eller er beregnet til erhvervsmæssig udnyttelse,
  nedkøling, nedfrysning, forarbejdning om bord eller transport
  af fiskeressourcer, herunder hjælpefartøjer, transportfartøjer, fabriksfartøjer og fartøjer, der deltager i omladning

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra h

| h) | »regional fiskeriforvaltningsorganisation«: en subregional eller regional organisation eller instans med kompetence efter folkeretten til at træffe bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for
  fælles
  fiskebestande
  og stærkt vandrende fiskearter
  , der findes i den del af det åbne hav, som efter konventionen eller aftalen om den pågældende organisations eller instans' oprettelse hører under dens ansvar |
| --- | --- |

h)

»regional fiskeriforvaltningsorganisation«: en subregional eller regional organisation eller instans med kompetence efter folkeretten til at træffe bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for
  fælles
  fiskebestande
  og stærkt vandrende fiskearter
  , der findes i den del af det åbne hav, som efter konventionen eller aftalen om den pågældende organisations eller instans' oprettelse hører under dens ansvar

| h) | »regional fiskeriforvaltningsorganisation«: en subregional eller regional organisation eller instans med kompetence i henhold til folkeretten til at træffe bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for fiskebestande, der findes i den del af det åbne hav, som efter konventionen eller aftalen om den pågældende organisations eller instans' oprettelse hører under dens ansvar |
| --- | --- |

h)

»regional fiskeriforvaltningsorganisation«: en subregional eller regional organisation eller instans med kompetence i henhold til folkeretten til at træffe bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for fiskebestande, der findes i den del af det åbne hav, som efter konventionen eller aftalen om den pågældende organisations eller instans' oprettelse hører under dens ansvar

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra j

| j) | har

  fanget eller
  landet undermålsfisk eller |
| --- | --- |

j)

har

  fanget eller
  landet undermålsfisk eller

| j) | har landet undermålsfisk eller |
| --- | --- |

j)

har landet undermålsfisk eller

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| a) | har fisket i en regional fiskeriforvaltningsorganisations område på en måde, der er uforenelig eller i strid med den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger,
  og
  er registreret i et land, der ikke er part i organisationen, eller |
| --- | --- |

a)

har fisket i en regional fiskeriforvaltningsorganisations område på en måde, der er uforenelig eller i strid med den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger,
  og
  er registreret i et land, der ikke er part i organisationen, eller

| a) | har fisket i en regional fiskeriforvaltningsorganisations område på en måde, der er uforenelig eller i strid med den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger,
  eller fører et lands flag, der ikke er part i organisationen, eller |
| --- | --- |

a)

har fisket i en regional fiskeriforvaltningsorganisations område på en måde, der er uforenelig eller i strid med den pågældende organisations bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger,
  eller fører et lands flag, der ikke er part i organisationen, eller

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | Adgang til medlemsstaternes havne, ydelse af havnetjenester, landing, omladning og forarbejdning om bord i sådanne havne er forbudt for tredjelandsfiskerfartøjer, der er opført på EF-listen over IUU-fartøjer, jf. artikel 26 og 29. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

| 2. | Undtagen i tilfælde af force majeure
  er adgang til medlemsstaternes havne, ydelse af havnetjenester, landing, omladning og forarbejdning om bord i sådanne havne forbudt
  for tredjelandsfiskerfartøjer
  , medmindre de opfylder de betingelser, der er fastsat i dette kapitel, og andre relevante bestemmelser i denne forordning. |
| --- | --- |

2.

Undtagen i tilfælde af force majeure
  er adgang til medlemsstaternes havne, ydelse af havnetjenester, landing, omladning og forarbejdning om bord i sådanne havne forbudt
  for tredjelandsfiskerfartøjer
  , medmindre de opfylder de betingelser, der er fastsat i dette kapitel, og andre relevante bestemmelser i denne forordning.

| 2. | For andre tredjelandsfiskerfartøjer end de i stk. 1a nævnte
  er adgang til medlemsstaternes havne, ydelse af havnetjenester, landing, omladning og forarbejdning om bord i sådanne havne forbudt, medmindre de opfylder de betingelser, der er fastsat i dette kapitel, og andre relevante bestemmelser i denne forordning. |
| --- | --- |

2.

For andre tredjelandsfiskerfartøjer end de i stk. 1a nævnte
  er adgang til medlemsstaternes havne, ydelse af havnetjenester, landing, omladning og forarbejdning om bord i sådanne havne forbudt, medmindre de opfylder de betingelser, der er fastsat i dette kapitel, og andre relevante bestemmelser i denne forordning.

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | De i stk. 1a og 2 nævnte fiskerfartøjer har i tilfælde af force majeure adgang til medlemsstaternes havne, hvor de kan gøre brug af de havnetjenester og ressourcer, som er strengt nødvendige for at afhjælpe nødsituationen. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

| 3. | Omladning mellem tredjelandsfiskerfartøjer eller mellem tredjelandsfiskerfartøjer og fartøjer, der fører en medlemsstats flag, er forbudt
  i EF-farvande og må kun foregå i havn
  , jf. bestemmelserne i dette kapitel. |
| --- | --- |

3.

Omladning mellem tredjelandsfiskerfartøjer eller mellem tredjelandsfiskerfartøjer og fartøjer, der fører en medlemsstats flag, er forbudt
  i EF-farvande og må kun foregå i havn
  , jf. bestemmelserne i dette kapitel.

| 3. | I EF-farvande er
  omladning mellem tredjelandsfiskerfartøjer eller mellem tredjelandsfiskerfartøjer og fartøjer, der fører en medlemsstats flag, forbudt,
  bortset fra i udpegede havne
  , jf. bestemmelserne i dette kapitel. |
| --- | --- |

3.

I EF-farvande er
  omladning mellem tredjelandsfiskerfartøjer eller mellem tredjelandsfiskerfartøjer og fartøjer, der fører en medlemsstats flag, forbudt,
  bortset fra i udpegede havne
  , jf. bestemmelserne i dette kapitel.

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4

| 4. | Det er forbudt for fartøjer
  , der fører en medlemsstats flag,
  at omlade fangster fra tredjelandsfiskerfartøjer på havet uden for EF-farvande
  . |
| --- | --- |

4.

Det er forbudt for fartøjer
  , der fører en medlemsstats flag,
  at omlade fangster fra tredjelandsfiskerfartøjer på havet uden for EF-farvande
  .

| 4. | Uden for EF-farvande er omladning på havet forbudt for fartøjer
  , der fører en medlemsstats flag,
  eller mellem fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og tredjelandsfiskerfartøjer
  . |
| --- | --- |

4.

Uden for EF-farvande er omladning på havet forbudt for fartøjer
  , der fører en medlemsstats flag,
  eller mellem fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og tredjelandsfiskerfartøjer
  .

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne udpeger
  et landingssted
  eller
  et sted
  tæt på kysten (udpegede havne), hvor landing eller omladning af fisk som omhandlet i stk. 2 er tilladt. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne udpeger
  et landingssted
  eller
  et sted
  tæt på kysten (udpegede havne), hvor landing eller omladning af fisk som omhandlet i stk. 2 er tilladt.

| 1. | Medlemsstaterne udpeger
  landingshavne
  eller
  steder
  tæt på kysten (udpegede havne), hvor
  havnetjenester og
  landing eller omladning af fisk som omhandlet i stk. 2 er tilladt. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne udpeger
  landingshavne
  eller
  steder
  tæt på kysten (udpegede havne), hvor
  havnetjenester og
  landing eller omladning af fisk som omhandlet i stk. 2 er tilladt.

Ændring 21

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — indledning

| 1. | Førerne
  af tredjelandsfiskerfartøjer eller deres repræsentanter skal mindst 72 timer før forventet ankomst i havn meddele de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis havne eller landingssteder fartøjerne ønsker at benytte, følgende: |
| --- | --- |

1.

Førerne
  af tredjelandsfiskerfartøjer eller deres repræsentanter skal mindst 72 timer før forventet ankomst i havn meddele de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis havne eller landingssteder fartøjerne ønsker at benytte, følgende:

| 1. | Førerne af tredjelandsfiskerfartøjer eller deres repræsentanter skal
  undtagen i tilfælde af force majeure
  mindst 72 timer før forventet ankomst i havn meddele de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis havne eller landingssteder fartøjerne ønsker at benytte, følgende: |
| --- | --- |

1.

Førerne af tredjelandsfiskerfartøjer eller deres repræsentanter skal
  undtagen i tilfælde af force majeure
  mindst 72 timer før forventet ankomst i havn meddele de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis havne eller landingssteder fartøjerne ønsker at benytte, følgende:

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra g a (nyt)

| ga) | de mængder, der skal landes eller omlades. |
| --- | --- |

ga)

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

| 3. | Kommissionen kan efter proceduren i artikel 52 fritage visse kategorier af tredjelandsfiskerfartøjer for forpligtelsen omhandlet i stk. 1 i en begrænset periode, som kan forlænges, eller fastsætte en anden meddelelsesfrist under hensyntagen bl.a. til afstanden mellem fangstpladser, landingssteder og havne, hvor de pågældende fartøjer er registreret eller hjemmehørende. |
| --- | --- |

3.

udgår

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4

| 4. | Uanset stk. 2 og 3 kan havnemedlemsstaten tillade havneanløb og hel eller delvis landing i tilfælde, hvor oplysningerne omhandlet i stk. 1 ikke er fuldstændige eller endnu ikke er verificeret, men oplagrer i så fald de pågældende fisk under de kompetente myndigheders kontrol. Fiskene frigives først til salg, overtagelse eller transport, når oplysningerne omhandlet i stk. 1 er modtaget, eller verifikationen er afsluttet. Hvis denne proces ikke er afsluttet senest 14 dage efter landing, kan medlemsstaten konfiskere og bortskaffe fiskene efter de nationale regler. |
| --- | --- |

4.

Uanset stk. 2 og 3 kan havnemedlemsstaten tillade havneanløb og hel eller delvis landing i tilfælde, hvor oplysningerne omhandlet i stk. 1 ikke er fuldstændige eller endnu ikke er verificeret, men oplagrer i så fald de pågældende fisk under de kompetente myndigheders kontrol. Fiskene frigives først til salg, overtagelse eller transport, når oplysningerne omhandlet i stk. 1 er modtaget, eller verifikationen er afsluttet. Hvis denne proces ikke er afsluttet senest 14 dage efter landing, kan medlemsstaten konfiskere og bortskaffe fiskene efter de nationale regler.

| 4. | Uanset stk. 2 og 3 kan havnemedlemsstaten tillade havneanløb og hel eller delvis landing i tilfælde, hvor oplysningerne omhandlet i stk. 1 ikke er fuldstændige eller endnu ikke er verificeret, men oplagrer i så fald de pågældende
  dybfrosne
  fisk under de kompetente myndigheders kontrol. Fiskene frigives først til salg, overtagelse eller transport, når oplysningerne omhandlet i stk. 1 er modtaget, eller verifikationen er afsluttet. Hvis denne proces ikke er afsluttet senest 14 dage efter landing, kan medlemsstaten konfiskere og bortskaffe fiskene efter de nationale regler.
  Udgifterne til oplagring betales af operatørerne. |
| --- | --- |

4.

Uanset stk. 2 og 3 kan havnemedlemsstaten tillade havneanløb og hel eller delvis landing i tilfælde, hvor oplysningerne omhandlet i stk. 1 ikke er fuldstændige eller endnu ikke er verificeret, men oplagrer i så fald de pågældende
  dybfrosne
  fisk under de kompetente myndigheders kontrol. Fiskene frigives først til salg, overtagelse eller transport, når oplysningerne omhandlet i stk. 1 er modtaget, eller verifikationen er afsluttet. Hvis denne proces ikke er afsluttet senest 14 dage efter landing, kan medlemsstaten konfiskere og bortskaffe fiskene efter de nationale regler.
  Udgifterne til oplagring betales af operatørerne.

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4 a (nyt)

| 4a. | Er den i stk. 4, omhandlede fisk frisk, sælges den gennem de sædvanlige kanaler. De kompetente myndigheder bevarer kontrollen med indtægterne fra dette salg indtil udløbet af den periode, der er fastsat i stk. 4. |
| --- | --- |

4a.

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

| 1. | Medlemsstater foretager hvert år inspektion i havn af mindst
  15 %
  af tredjelandsfiskerfartøjers landinger, omladninger og forarbejdning om bord. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstater foretager hvert år inspektion i havn af mindst
  15 %
  af tredjelandsfiskerfartøjers landinger, omladninger og forarbejdning om bord.

| 1. | Medlemsstater foretager hvert år inspektion i havn af
  mindst 15 % af
  tredjelandsfiskerfartøjers landinger, omladninger og forarbejdning om bord. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstater foretager hvert år inspektion i havn af
  mindst 15 % af
  tredjelandsfiskerfartøjers landinger, omladninger og forarbejdning om bord.

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra d

| d) | fiskerfartøjer på en liste over formodede IUU-fartøjer
  opstillet
  af en regional fiskeriforvaltningsorganisation og meddelt i overensstemmelse med artikel 29. |
| --- | --- |

d)

fiskerfartøjer på en liste over formodede IUU-fartøjer
  opstillet
  af en regional fiskeriforvaltningsorganisation og meddelt i overensstemmelse med artikel 29.

| d) | fiskerfartøjer på en liste over formodede IUU-fartøjer,
  der er vedtaget
  af en regional fiskeriforvaltningsorganisation og meddelt i overensstemmelse med artikel 29,
  men som endnu ikke er opført på EF-listen over IUU-fartøjer som omhandlet i artikel 26
  . |
| --- | --- |

d)

fiskerfartøjer på en liste over formodede IUU-fartøjer,
  der er vedtaget
  af en regional fiskeriforvaltningsorganisation og meddelt i overensstemmelse med artikel 29,
  men som endnu ikke er opført på EF-listen over IUU-fartøjer som omhandlet i artikel 26
  .

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | Sådanne inspektioner foretages i overensstemmelse med de bestemmelser og mål, Kommissionen tidligere har fastlagt, og gennemføres på ensartet vis i de forskellige medlemsstater. Hver medlemsstat opretter efter kriterier, der fastlægges af Kommissionen, sin egen database, hvor alle inspektioner på dens område registreres. Medlemsstaterne giver på anmodning Kommissionen adgang til deres databaser. |
| --- | --- |

3a.

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 10

Artikel 10 — Kontrollører

| 1. | Medlemsstaterne udsteder et id-kort til hver kontrollør. Kontrollørerne medbringer og fremviser dette kort, når de inspicerer et fiskerfartøj. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstaterne sikrer, at kontrollørerne udfører deres opgaver efter bestemmelserne i denne afdeling. |
| --- | --- |

2.

udgår

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

| 1. | Hvis en kontrollør
  har begrundet
  mistanke om, at et fartøj har udøvet IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3: |
| --- | --- |

1.

Hvis en kontrollør
  har begrundet
  mistanke om, at et fartøj har udøvet IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3:

| 1. | Hvis
  de oplysninger, der indsamles under inspektionen, giver
  en kontrollør
  tilstrækkelig grund til at nære
  mistanke om, at et fartøj har udøvet IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3: |
| --- | --- |

1.

Hvis
  de oplysninger, der indsamles under inspektionen, giver
  en kontrollør
  tilstrækkelig grund til at nære
  mistanke om, at et fartøj har udøvet IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3:

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

| a) | noterer han
  overtrædelsen
  i inspektionsrapporten |
| --- | --- |

a)

noterer han
  overtrædelsen
  i inspektionsrapporten

| a) | noterer han
  den formodede overtrædelse
  i inspektionsrapporten |
| --- | --- |

a)

noterer han
  den formodede overtrædelse
  i inspektionsrapporten

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| aa) | standser han landinger, omladninger eller forarbejdning om bord |
| --- | --- |

aa)

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

| 1. | Import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri, er forbudt. |
| --- | --- |

1.

Import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri, er forbudt.

| 1. | Import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri,
  jf. kriterierne i artikel 3
  , er forbudt. |
| --- | --- |

1.

Import til Fællesskabet af fiskevarer, der stammer fra ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri,
  jf. kriterierne i artikel 3
  , er forbudt.

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4

| 4. | Enhver person kan klage over de kompetente myndigheders afgørelser, jf. stk. 1 eller 2, hvis de berører den pågældende direkte og individuelt. Med hensyn til klageret gælder bestemmelserne i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

Enhver person kan klage over de kompetente myndigheders afgørelser, jf. stk. 1 eller 2, hvis de berører den pågældende direkte og individuelt. Med hensyn til klageret gælder bestemmelserne i den pågældende medlemsstat.

| 4. | Enhver
  fysisk eller juridisk
  person kan klage over de kompetente myndigheders afgørelser, jf. stk. 1 eller 2, hvis de berører den pågældende direkte og individuelt. Med hensyn til klageret gælder bestemmelserne i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

Enhver
  fysisk eller juridisk
  person kan klage over de kompetente myndigheders afgørelser, jf. stk. 1 eller 2, hvis de berører den pågældende direkte og individuelt. Med hensyn til klageret gælder bestemmelserne i den pågældende medlemsstat.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 20

Artikel 20 — Reeksport

| 1. | Tilladelse til reeksport af varer, der er importeret i henhold til en fangstattest i overensstemmelse med dette kapitel, gives efter anmodning fra reeksportøren ved, at de kompetente myndigheder i den medlemsstat, som varerne skal reeksporteres fra, validerer en reeksportlicens. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Reeksportlicenser skal indeholde alle oplysninger, der kræves i formularen i bilag II, og skal ledsages af en kopi af de fangstattester, der er blevet godkendt for import af varerne. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Medlemsstaterne meddeler Kommissionen, hvilke myndigheder der er kompetente til at validere og verificere reeksportlicenser. |
| --- | --- |

3.

udgår

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3 — litra b

| b) | underretter flagstaten
  og i givet fald reeksportstaten
  om annulleringen |
| --- | --- |

b)

underretter flagstaten
  og i givet fald reeksportstaten
  om annulleringen

| b) | underretter flagstaten om annulleringen |
| --- | --- |

b)

underretter flagstaten om annulleringen

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 4 — litra b

| b) | underretter flagstaten
  og i givet fald reeksportstaten |
| --- | --- |

b)

underretter flagstaten
  og i givet fald reeksportstaten

| b) | underretter flagstaten |
| --- | --- |

b)

underretter flagstaten

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 24 — overskrift

Artikel 24 —
  Påstået
  IUU-fiskeri

Artikel 24 —
  Procedure for påvisning af
  IUU-fiskeri

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1 — indledning

| 1. | Kommissionen eller et organ udpeget af denne indsamler og analyserer alle oplysninger om IUU-fiskeri: |
| --- | --- |

1.

Kommissionen eller et organ udpeget af denne indsamler og analyserer alle oplysninger om IUU-fiskeri:

| 1. | Kommissionen eller et organ udpeget af denne indsamler og analyserer alle oplysninger om IUU-fiskeri,
  jf. kriterierne i artikel 3
  : |
| --- | --- |

1.

Kommissionen eller et organ udpeget af denne indsamler og analyserer alle oplysninger om IUU-fiskeri,
  jf. kriterierne i artikel 3
  :

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| ba) | oplysninger om sanktioner og bøder, som IUU-fartøjer er pålagt. |
| --- | --- |

ba)

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 25 — overskrift

Artikel 25 —
  Formodet
  IUU-fiskeri

Artikel 25 —
  Undersøgelse af
  IUU-fiskeri

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2 — litra – a (nyt)

| –a) | indeholde de oplysninger, Kommissionen har indsamlet om det påståede IUU-fiskeri, samt en detaljeret redegørelse for grundene til, at fartøjerne er opført på EF-listen over IUU-fartøjer |
| --- | --- |

–a)

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1

| 1. | Kommissionen opstiller en EF-liste over IUU-fartøjer. På listen opføres de fartøjer, for hvilke det, foruden foranstaltningerne truffet over for dem efter artikel 24 og 25, på baggrund af oplysninger indhentet i henhold til denne forordning fastslås, at de udøver IUU-fiskeri, og hvis flagstater ikke har truffet effektive foranstaltninger over for sådant fiskeri. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen opstiller en EF-liste over IUU-fartøjer. På listen opføres de fartøjer, for hvilke det, foruden foranstaltningerne truffet over for dem efter artikel 24 og 25, på baggrund af oplysninger indhentet i henhold til denne forordning fastslås, at de udøver IUU-fiskeri, og hvis flagstater ikke har truffet effektive foranstaltninger over for sådant fiskeri.

| 1. | Kommissionen opstiller en EF-liste over IUU-fartøjer. På listen opføres de fartøjer, for hvilke det, foruden foranstaltningerne truffet over for dem efter artikel 24 og 25, på baggrund af oplysninger indhentet i henhold til denne forordning fastslås, at de udøver IUU-fiskeri,
  jf. kriterierne i artikel 3
  , og hvis flagstater ikke har truffet effektive foranstaltninger over for sådant fiskeri. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen opstiller en EF-liste over IUU-fartøjer. På listen opføres de fartøjer, for hvilke det, foruden foranstaltningerne truffet over for dem efter artikel 24 og 25, på baggrund af oplysninger indhentet i henhold til denne forordning fastslås, at de udøver IUU-fiskeri,
  jf. kriterierne i artikel 3
  , og hvis flagstater ikke har truffet effektive foranstaltninger over for sådant fiskeri.

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | Når Kommissionen opfører et fartøj på EF-listen over IUU-fartøjer, underretter den flagstaten herom med en detaljeret angivelse af grundene til, at det pågældende fartøj er opført på listen. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 4 a (nyt)

| 4a. | Når et fartøj opføres på EF-listen over IUU-fartøjer, foretages der en grundig inspektion af alle den pågældende ejers fartøjer. |
| --- | --- |

4a.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 — litra h

| h) | dato, hvor fartøjet første gang blev opført på listen over IUU-fartøjer |
| --- | --- |

h)

dato, hvor fartøjet første gang blev opført på listen over IUU-fartøjer

| h) | dato, hvor fartøjet første gang blev opført på
  EF
  -listen over IUU-fartøjer,
  og i givet fald dato, hvor fartøjet første gang blev opført på en eller flere regionale fiskeriforvaltningsorganisationers liste over IUU-fartøjer |
| --- | --- |

h)

dato, hvor fartøjet første gang blev opført på
  EF
  -listen over IUU-fartøjer,
  og i givet fald dato, hvor fartøjet første gang blev opført på en eller flere regionale fiskeriforvaltningsorganisationers liste over IUU-fartøjer

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 — litra i a (nyt)

| ia) | tekniske specifikationer for det pågældende fartøj. |
| --- | --- |

ia)

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2

| 2. | Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger til
  bekendtgørelse af
  EF-listen over IUU-fartøjer, herunder offentliggørelse af listen på webstedet for Generaldirektoratet for Fiskeri. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger til
  bekendtgørelse af
  EF-listen over IUU-fartøjer, herunder offentliggørelse af listen på webstedet for Generaldirektoratet for Fiskeri.

| 2. | Kommissionen
  offentliggør EF-listen over IUU-fartøjer i Den Europæiske Unions Tidende og
  træffer alle nødvendige foranstaltninger til
  at gøre
  EF-listen over IUU-fartøjer
  offentlig kendt
  , herunder offentliggørelse af listen på webstedet for Generaldirektoratet for Fiskeri. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen
  offentliggør EF-listen over IUU-fartøjer i Den Europæiske Unions Tidende og
  træffer alle nødvendige foranstaltninger til
  at gøre
  EF-listen over IUU-fartøjer
  offentlig kendt
  , herunder offentliggørelse af listen på webstedet for Generaldirektoratet for Fiskeri.

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1

| 1. | Kommissionen identificerer efter proceduren i artikel 52 de tredjelande, som den betragter som ikke-samarbejdende stater hvad angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen identificerer efter proceduren i artikel 52 de tredjelande, som den betragter som ikke-samarbejdende stater hvad angår bekæmpelse af IUU-fiskeri.

| 1. | Kommissionen identificerer efter proceduren i artikel 52
  og på grundlag af klare, gennemsigtige og objektive kriterier
  de tredjelande, som den betragter som ikke-samarbejdende stater hvad angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen identificerer efter proceduren i artikel 52
  og på grundlag af klare, gennemsigtige og objektive kriterier
  de tredjelande, som den betragter som ikke-samarbejdende stater hvad angår bekæmpelse af IUU-fiskeri.

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 6 — litra b a (nyt)

| ba) | spørgsmålet om, hvorvidt den pågældende stat nogensinde har været genstand for handelsrestriktioner på fiskerivareområdet, fastlagt af en regional fiskeriforvaltningsorganisation |
| --- | --- |

ba)

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 7

| 7. | Der tages ved anvendelsen af denne artikel i givet fald behørigt hensyn til specifikke begrænsninger i udviklingslande, især hvad angår kontrol og overvågning af fiskeri. |
| --- | --- |

7.

Der tages ved anvendelsen af denne artikel i givet fald behørigt hensyn til specifikke begrænsninger i udviklingslande, især hvad angår kontrol og overvågning af fiskeri.

| 7. | Der tages ved anvendelsen af denne artikel i givet fald behørigt hensyn til specifikke begrænsninger i udviklingslande, især hvad angår kontrol og overvågning af fiskeri.
  Kommissionen offentliggør senest tre måneder efter denne forordnings ikrafttræden en analyse af dens sandsynlige virkning for udviklingslandene sammen med et forslag til finansiering af særprogrammer til støtte for dens implementering og udligning af eventuelle negative virkninger
  . |
| --- | --- |

7.

Der tages ved anvendelsen af denne artikel i givet fald behørigt hensyn til specifikke begrænsninger i udviklingslande, især hvad angår kontrol og overvågning af fiskeri.
  Kommissionen offentliggør senest tre måneder efter denne forordnings ikrafttræden en analyse af dens sandsynlige virkning for udviklingslandene sammen med et forslag til finansiering af særprogrammer til støtte for dens implementering og udligning af eventuelle negative virkninger
  .

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 34

Kommissionen træffer alle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at listen
  over ikke-samarbejdende stater bekendtgøres på en måde, der er forenelig med gældende fortrolighedskrav
  , herunder
  offentliggørelse
  på webstedet for Generaldirektoratet for Fiskeri. Listen ajourføres regelmæssigt, og Kommissionen indfører en mekanisme, der automatisk sørger for at holde medlemsstater, regionale fiskeriforvaltningsorganisationer og civilsamfundet underrettet om ajourføringer, hvis de anmoder om det. Endvidere sender Kommissionen listen over ikke-samarbejdende stater til De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation og til de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer for at fremme samarbejdet mellem Det Europæiske Fællesskab og disse organisationer om at forbygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

Kommissionen
  offentliggør listen over ikke-samarbejdende stater i Den Europæiske Unions Tidende og
  træffer alle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at listen
  gøres offentlig kendt
  , herunder på webstedet for Generaldirektoratet for Fiskeri,
  på en måde, der er forenelig med gældende fortrolighedskrav
  . Listen ajourføres regelmæssigt, og Kommissionen indfører en mekanisme, der automatisk sørger for at holde medlemsstater, regionale fiskeriforvaltningsorganisationer og civilsamfundet underrettet om ajourføringer, hvis de anmoder om det. Endvidere sender Kommissionen listen over ikke-samarbejdende stater til De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation og til de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer for at fremme samarbejdet mellem Det Europæiske Fællesskab og disse organisationer om at forbygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 36 — litra h a (nyt)

| ha) | medlemsstater nægter at give tilladelse til udførsel af fartøjer, der fører deres flag, og som er opført på IUU-listen |
| --- | --- |

ha)

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 36 — litra j a (nyt)

| ja) | medlemsstaterne må under ingen omstændigheder yde tilskud eller støtte til IUU-fartøjer. |
| --- | --- |

ja)

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 37 — litra h

| h) | medlemsstater
  underretter importører, omladere, opkøbere, udstyrsudbydere, banker og andre tjenesteudbydere om risiciene ved at gøre fiskeriforretninger med statsborgere fra sådanne stater |
| --- | --- |

h)

medlemsstater
  underretter importører, omladere, opkøbere, udstyrsudbydere, banker og andre tjenesteudbydere om risiciene ved at gøre fiskeriforretninger med statsborgere fra sådanne stater

| h) | hver medlemsstat
  underretter importører, omladere, opkøbere, udstyrsudbydere, banker og andre tjenesteudbydere
  etableret på dens område
  om risiciene ved at gøre fiskeriforretninger med statsborgere fra sådanne stater |
| --- | --- |

h)

hver medlemsstat
  underretter importører, omladere, opkøbere, udstyrsudbydere, banker og andre tjenesteudbydere
  etableret på dens område
  om risiciene ved at gøre fiskeriforretninger med statsborgere fra sådanne stater

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 37 — litra i

| i) | Kommissionen foreslår, at alle bilaterale fiskeriaftaler eller fiskeripartnerskabsaftaler indgået med sådanne stater opsiges |
| --- | --- |

i)

Kommissionen foreslår, at alle bilaterale fiskeriaftaler eller fiskeripartnerskabsaftaler indgået med sådanne stater opsiges

| i) | Kommissionen foreslår, at alle bilaterale fiskeriaftaler eller fiskeripartnerskabsaftaler indgået med sådanne stater opsiges,
  i det omfang de pågældende aftaler indeholder bestemmelser om bekæmpelse af IUU-fiskeri |
| --- | --- |

i)

Kommissionen foreslår, at alle bilaterale fiskeriaftaler eller fiskeripartnerskabsaftaler indgået med sådanne stater opsiges,
  i det omfang de pågældende aftaler indeholder bestemmelser om bekæmpelse af IUU-fiskeri

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 41 — litra a

| a) | aktiviteter, der betragtes som IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3 |
| --- | --- |

a)

aktiviteter, der betragtes som IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3

| a) | aktiviteter, der betragtes som IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3
  og er opført på listen i bilag (...) om alvorlige overtrædelser |
| --- | --- |

a)

aktiviteter, der betragtes som IUU-fiskeri efter kriterierne i artikel 3
  og er opført på listen i bilag (...) om alvorlige overtrædelser

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne skal sørge for, at fysiske personer, der er begået en alvorlig overtrædelse, eller juridiske personer, der kan holdes ansvarlige for en alvorlig overtrædelse, straffes med effektive, afbalancerede og afskrækkende sanktioner, der kan omfatte bøder på mindst 300 000 EUR for fysiske personer og mindst 500 000 EUR for juridiske personer. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne skal sørge for, at fysiske personer, der er begået en alvorlig overtrædelse, eller juridiske personer, der kan holdes ansvarlige for en alvorlig overtrædelse, straffes med effektive, afbalancerede og afskrækkende sanktioner, der kan omfatte bøder på mindst 300 000 EUR for fysiske personer og mindst 500 000 EUR for juridiske personer.

| 1. | Medlemsstaterne skal sørge for, at fysiske personer, der har begået en alvorlig overtrædelse, eller juridiske personer, der kan holdes ansvarlige for en alvorlig overtrædelse, straffes med
  administrative
  sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning, og som kan omfatte bøder på mindst 300 000 EUR for fysiske personer og mindst 500 000 EUR for juridiske personer. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne skal sørge for, at fysiske personer, der har begået en alvorlig overtrædelse, eller juridiske personer, der kan holdes ansvarlige for en alvorlig overtrædelse, straffes med
  administrative
  sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning, og som kan omfatte bøder på mindst 300 000 EUR for fysiske personer og mindst 500 000 EUR for juridiske personer.

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Medlemsstaterne kan også vælge at anvende strafferetlige sanktioner, forudsat at niveauet mindst modsvarer de administrative sanktioner. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 45 a (nyt)

Artikel 45a

Andre ledsagende sanktioner

Sanktionerne i dette kapitel ledsages af andre sanktioner eller foranstaltninger, herunder navnlig

| a) | midlertidig udelukkelse, i det mindste i resten af programmeringsperioden, eller permanent udelukkelse fra offentlig bistand eller støtte. |
| --- | --- |

a)

midlertidig udelukkelse, i det mindste i resten af programmeringsperioden, eller permanent udelukkelse fra offentlig bistand eller støtte.

| b) | tilbagebetaling af offentlig bistand eller støtte, som IUU-fartøjer har modtaget i den relevante finansieringsperiode. |
| --- | --- |

b)

tilbagebetaling af offentlig bistand eller støtte, som IUU-fartøjer har modtaget i den relevante finansieringsperiode.

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. – 1 (nyt)

| –1. | I løbet af det første år efter denne forordnings ikrafttræden foretages der halvårlige kontroller for at fastslå, i hvilket omfang medlemsstaterne er parate til fuldt ud at overholde dens bestemmelser. I tilfælde af manglende overholdelse pålægges de pågældende medlemsstater at foretage de nødvendige tilpasninger. |
| --- | --- |

–1.

Ændring 65

Forslag til forordning

Bilag II

Dette bilag udgår.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/90 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/90

---

Torsdag, den 5. juni 2008Beskyttelse af sårbare marine økosystemer *

P6_TA(2008)0246

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om beskyttelse af sårbare marine økosystemer i det åbne hav mod bundfiskeredskabers skadelige virkninger (KOM(2007)0605 — C6-0453/2007 — 2007/0224(CNS))

2009/C 285 E/17

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0605),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0453/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0183/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 10 |
| (10) | Arbejdet på at identificere sårbare marine økosystemer i områder, som ikke reguleres af en regional fiskeriforvaltningsorganisation, er under udvikling, og der foreligger relativt begrænsede videnskabelige oplysninger herom.
  Indførelsen af en dybdegrænse for anvendelsen af bundredskaber er en sikkerhedsforanstaltning, der beskytter dybhavskoraller og -svampe i vandsøjlen. En dybde på 1 000 m er et fornuftigt valg, som giver en passende beskyttelse og samtidig er forenelig med et fortsat bundfiskeri efter demersale arter, som generelt findes på mindre dybder, som fx kulmule og tiarmet blæksprutte. Denne dybdebegrænsning er også forenelig med, at der i henhold til denne forordning gradvis udvikles arealbaserede foranstaltninger, som fuldstændigt skal beskytte steder, hvor der vides at forekomme sårbare økosystemer eller er sandsynlighed for det. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 10

(10)

Arbejdet på at identificere sårbare marine økosystemer i områder, som ikke reguleres af en regional fiskeriforvaltningsorganisation, er under udvikling, og der foreligger relativt begrænsede videnskabelige oplysninger herom.
  Indførelsen af en dybdegrænse for anvendelsen af bundredskaber er en sikkerhedsforanstaltning, der beskytter dybhavskoraller og -svampe i vandsøjlen. En dybde på 1 000 m er et fornuftigt valg, som giver en passende beskyttelse og samtidig er forenelig med et fortsat bundfiskeri efter demersale arter, som generelt findes på mindre dybder, som fx kulmule og tiarmet blæksprutte. Denne dybdebegrænsning er også forenelig med, at der i henhold til denne forordning gradvis udvikles arealbaserede foranstaltninger, som fuldstændigt skal beskytte steder, hvor der vides at forekomme sårbare økosystemer eller er sandsynlighed for det.

| (10) | Arbejdet på at identificere sårbare marine økosystemer i områder, som ikke reguleres af en regional fiskeriforvaltningsorganisation, er under udvikling, og der foreligger relativt begrænsede videnskabelige oplysninger herom. |
| --- | --- |

(10)

Arbejdet på at identificere sårbare marine økosystemer i områder, som ikke reguleres af en regional fiskeriforvaltningsorganisation, er under udvikling, og der foreligger relativt begrænsede videnskabelige oplysninger herom.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | Denne forordning tager hensyn til internationale retningslinjer for forvaltningen af fiskeri på åbent hav, som De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) har vedtaget. Opstår der tvivl om fortolkningen af denne forordning, bør den fortolkes i lyset af FAO's retningslinjer. |
| --- | --- |

(12a)

Ændring 3

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| 1. | Denne forordning gælder for EF-fiskerfartøjer, der fisker med bundredskaber på åbent hav. |
| --- | --- |

1.

Denne forordning gælder for EF-fiskerfartøjer, der fisker med bundredskaber på åbent hav.

| 1. | Denne forordning gælder for EF-fiskerfartøjer, der fisker med bundredskaber på åbent hav
  , for så vidt disse redskaber er i kontakt med havbunden under den normale afvikling af fiskeriet
  . |
| --- | --- |

1.

Denne forordning gælder for EF-fiskerfartøjer, der fisker med bundredskaber på åbent hav
  , for så vidt disse redskaber er i kontakt med havbunden under den normale afvikling af fiskeriet
  .

Ændring 4

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 — litra a

| a) | der sorterer under en regional fiskeriforvaltningsorganisation med kompetence til at regulere dette fiskeri eller er omfattet af en fiskeriforvaltningsaftale, der regulerer det |
| --- | --- |

a)

der sorterer under en regional fiskeriforvaltningsorganisation med kompetence til at regulere dette fiskeri eller er omfattet af en fiskeriforvaltningsaftale, der regulerer det

| a) | der henhører under en regional fiskeriforvaltningsorganisation med
  retlig
  kompetence til at regulere dette fiskeri eller er omfattet af en fiskeriforvaltningsaftale, der regulerer det |
| --- | --- |

a)

der henhører under en regional fiskeriforvaltningsorganisation med
  retlig
  kompetence til at regulere dette fiskeri eller er omfattet af en fiskeriforvaltningsaftale, der regulerer det

Ændring 6

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra b

| b) | »sårbart marint økosystem«: et marint økosystem,
  der bl.a. omfatter undersøiske bjerge, hydrotermiske væld, koldtvandskoraller og koldtvandssvampebunde, og hvis særlige struktur og funktion ifølge de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger og forsigtighedsprincippet sandsynligvis vil blive skadet ved fysisk kontakt med bundredskaber i forbindelse med fiskeri |
| --- | --- |

b)

»sårbart marint økosystem«: et marint økosystem,
  der bl.a. omfatter undersøiske bjerge, hydrotermiske væld, koldtvandskoraller og koldtvandssvampebunde, og hvis særlige struktur og funktion ifølge de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger og forsigtighedsprincippet sandsynligvis vil blive skadet ved fysisk kontakt med bundredskaber i forbindelse med fiskeri

| b) | »sårbart marint økosystem«: ethvert marint økosystem,
  hvis særlige struktur og/eller funktioner kan bringes i fare ved påvirkning fra bestemte eksterne faktorer |
| --- | --- |

b)

»sårbart marint økosystem«: ethvert marint økosystem,
  hvis særlige struktur og/eller funktioner kan bringes i fare ved påvirkning fra bestemte eksterne faktorer

Ændring 7

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra c

| c) | »bundredskaber«: bundtrawl, skrabere, bundsatte hildingsgarn, bundliner, tejner og fælder. |
| --- | --- |

c)

»bundredskaber«: bundtrawl, skrabere, bundsatte hildingsgarn, bundliner, tejner og fælder.

| c) | »bundredskaber«:
  fiskeredskaber, der anvendes på og i kontakt med havbunden såsom
  bundtrawl, skrabere, bundsatte hildingsgarn, bundliner, tejner og fælder. |
| --- | --- |

c)

»bundredskaber«:
  fiskeredskaber, der anvendes på og i kontakt med havbunden såsom
  bundtrawl, skrabere, bundsatte hildingsgarn, bundliner, tejner og fælder.

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| b) | målarter |
| --- | --- |

b)

målarter

| b) | målarter
  og arter, der sandsynligvis tages som bifangst |
| --- | --- |

b)

målarter
  og arter, der sandsynligvis tages som bifangst

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

| c) | den dybde,
  redskaberne
  vil blive
  anvendt på
  og |
| --- | --- |

c)

den dybde,
  redskaberne
  vil blive
  anvendt på
  og

| (c) | de fiskeredskaber, der vil blive anvendt, og
  den dybde,
  de vil blive anbragt i
  og |
| --- | --- |

(c)

de fiskeredskaber, der vil blive anvendt, og
  den dybde,
  de vil blive anbragt i
  og

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d

| d) | havbundens batymetriske profil i det planlagte fiskeriområde. |
| --- | --- |

d)

havbundens batymetriske profil i det planlagte fiskeriområde.

| d) | havbundens batymetriske profil i det planlagte fiskeriområde
  , såfremt denne oplysning ikke allerede er til rådighed for de kompetente myndigheder i det pågældende fartøjs flagmedlemsstat. |
| --- | --- |

d)

havbundens batymetriske profil i det planlagte fiskeriområde
  , såfremt denne oplysning ikke allerede er til rådighed for de kompetente myndigheder i det pågældende fartøjs flagmedlemsstat.

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| da) | aktiviteternes varighed. |
| --- | --- |

da)

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

| 2. | Myndighederne udsteder en særlig fiskeritilladelse, når den har foretaget en vurdering af de potentielle virkninger af fartøjets planlagte fiskeri og konkluderet, at fiskeriet sandsynligvis ikke vil få betydelige skadelige virkninger for sårbare marine økosystemer. |
| --- | --- |

2.

Myndighederne udsteder en særlig fiskeritilladelse, når den har foretaget en vurdering af de potentielle virkninger af fartøjets planlagte fiskeri og konkluderet, at fiskeriet sandsynligvis ikke vil få betydelige skadelige virkninger for sårbare marine økosystemer.

| 2. | Myndighederne udsteder en særlig fiskeritilladelse, når den har foretaget en vurdering af de potentielle virkninger af fartøjets planlagte fiskeri og konkluderet, at fiskeriet sandsynligvis ikke vil få betydelige skadelige virkninger for sårbare marine økosystemer.
  Den særlige fiskeritilladelses gyldighedsperiode må ikke være længere end fiskeriplanens varighed. |
| --- | --- |

2.

Myndighederne udsteder en særlig fiskeritilladelse, når den har foretaget en vurdering af de potentielle virkninger af fartøjets planlagte fiskeri og konkluderet, at fiskeriet sandsynligvis ikke vil få betydelige skadelige virkninger for sårbare marine økosystemer.
  Den særlige fiskeritilladelses gyldighedsperiode må ikke være længere end fiskeriplanens varighed.

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4

| 4. | Myndighederne anvender forsigtighedskriterier i forbindelse med den vurdering, der er nævnt i stk. 2.
  Hersker der tvivl om, hvorvidt de skadelige virkninger er betydelige eller ej, går myndighederne ud fra, at de skadelige virkninger, som fremgår af den videnskabelige rådgivning, sandsynligvis er betydelige. |
| --- | --- |

4.

Myndighederne anvender forsigtighedskriterier i forbindelse med den vurdering, der er nævnt i stk. 2.
  Hersker der tvivl om, hvorvidt de skadelige virkninger er betydelige eller ej, går myndighederne ud fra, at de skadelige virkninger, som fremgår af den videnskabelige rådgivning, sandsynligvis er betydelige.

| 4. | Myndighederne anvender forsigtighedskriterier i forbindelse med den vurdering, der er nævnt i stk. 2. |
| --- | --- |

4.

Myndighederne anvender forsigtighedskriterier i forbindelse med den vurdering, der er nævnt i stk. 2.

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 6

Artikel 6

Dybdebegrænsninger

Det er forbudt at anvende bundredskaber på mere end 1 000 meters dybde.

udgår

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

| 1. | Støder
  et fiskerfartøj på et sårbart marint økosystem under sit fiskeri, skal
  det
  straks indstille fiskeriet eller afholde sig fra at påbegynde fiskeri på det pågældende sted. Det må først genoptage sit fiskeri, når det er ankommet til et andet sted, som ligger mindst 5 sømil fra det sted, hvor det stødte på økosystemet i det område, som er anført i fiskeriplanen, jf. artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

1.

Støder
  et fiskerfartøj på et sårbart marint økosystem under sit fiskeri, skal
  det
  straks indstille fiskeriet eller afholde sig fra at påbegynde fiskeri på det pågældende sted. Det må først genoptage sit fiskeri, når det er ankommet til et andet sted, som ligger mindst 5 sømil fra det sted, hvor det stødte på økosystemet i det område, som er anført i fiskeriplanen, jf. artikel 4, stk. 1.

| 1. | Såfremt en videnskabelig observatør, der befinder sig om bord i medfør af artikel 12, finder tilstrækkelige beviser på, at
  et fiskerfartøj
  på trods af foranstaltningerne i artikel 4 kan være stødt
  på et
  muligvis
  sårbart marint økosystem under sit fiskeri, skal
  fartøjet
  straks indstille fiskeriet eller afholde sig fra at påbegynde fiskeri på det pågældende sted. Det må først genoptage sit fiskeri, når det er ankommet til et andet sted, som ligger mindst 5 sømil fra det sted, hvor det stødte på økosystemet i det område, som er anført i fiskeriplanen, jf. artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

1.

Såfremt en videnskabelig observatør, der befinder sig om bord i medfør af artikel 12, finder tilstrækkelige beviser på, at
  et fiskerfartøj
  på trods af foranstaltningerne i artikel 4 kan være stødt
  på et
  muligvis
  sårbart marint økosystem under sit fiskeri, skal
  fartøjet
  straks indstille fiskeriet eller afholde sig fra at påbegynde fiskeri på det pågældende sted. Det må først genoptage sit fiskeri, når det er ankommet til et andet sted, som ligger mindst 5 sømil fra det sted, hvor det stødte på økosystemet i det område, som er anført i fiskeriplanen, jf. artikel 4, stk. 1.

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Hvis der hersker betydelig usikkerhed omkring tilstedeværelsen af et sårbart marint økosystem, betragtes området som et sårbart marint økosystem, indtil der foreligger tilstrækkelige beviser på det modsatte. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3

| 3. | Fiskerfartøjet skal straks indberette alle tilfælde, hvor det er stødt på sårbare marine økosystemer, til myndighederne, og give præcise oplysninger om art, tid og sted og andre relevante oplysninger i den forbindelse. |
| --- | --- |

3.

Fiskerfartøjet skal straks indberette alle tilfælde, hvor det er stødt på sårbare marine økosystemer, til myndighederne, og give præcise oplysninger om art, tid og sted og andre relevante oplysninger i den forbindelse.

| 3. | Fiskerfartøjet skal straks indberette alle tilfælde, hvor det er stødt på sårbare marine økosystemer, til de kompetente myndigheder,
  der indberetter oplysningerne til Kommissionen og medlemsstaterne så hurtigt som muligt,
  og give præcise oplysninger om art, tid og sted og andre relevante oplysninger i den forbindelse. |
| --- | --- |

3.

Fiskerfartøjet skal straks indberette alle tilfælde, hvor det er stødt på sårbare marine økosystemer, til de kompetente myndigheder,
  der indberetter oplysningerne til Kommissionen og medlemsstaterne så hurtigt som muligt,
  og give præcise oplysninger om art, tid og sted og andre relevante oplysninger i den forbindelse.

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | Uforudsete forekomster af sårbare marine økosystemer skal registreres i et elektronisk, online kortlægningssystem for at opbygge en permanent database over sårbare marine økosystemer. |
| --- | --- |

3a.

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne identificerer på grundlag af de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger om forekomsten eller sandsynligheden for forekomst af sårbare marine økosystemer i det område, hvor deres fiskerfartøjer fisker, områder, der skal lukkes for fiskeri med bundredskaber. Medlemsstaterne gennemfører straks disse lukninger for deres fartøjer og
  sender
  Kommissionen
  en rapport i henhold til artikel 13
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne identificerer på grundlag af de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger om forekomsten eller sandsynligheden for forekomst af sårbare marine økosystemer i det område, hvor deres fiskerfartøjer fisker, områder, der skal lukkes for fiskeri med bundredskaber. Medlemsstaterne gennemfører straks disse lukninger for deres fartøjer og
  sender
  Kommissionen
  en rapport i henhold til artikel 13
  .

| 1. | Medlemsstaterne identificerer på grundlag af de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger om forekomsten eller sandsynligheden for forekomst af sårbare marine økosystemer i det område, hvor deres fiskerfartøjer fisker, områder, der skal lukkes for fiskeri med bundredskaber. Medlemsstaterne gennemfører straks disse lukninger for deres fartøjer og
  underretter straks
  Kommissionen
  om den foretagne lukning. Kommissionen fremsender hurtigst muligt disse oplysninger til de andre medlemsstater
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne identificerer på grundlag af de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger om forekomsten eller sandsynligheden for forekomst af sårbare marine økosystemer i det område, hvor deres fiskerfartøjer fisker, områder, der skal lukkes for fiskeri med bundredskaber. Medlemsstaterne gennemfører straks disse lukninger for deres fartøjer og
  underretter straks
  Kommissionen
  om den foretagne lukning. Kommissionen fremsender hurtigst muligt disse oplysninger til de andre medlemsstater
  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Artikel 11

EF-fiskerfartøjer som nævnt i artikel 1, stk. 1, der fisker efter dybhavsbestande, skal også opfylde kravene i forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002.

EF-fiskerfartøjer som nævnt i artikel 1, stk. 1, der fisker efter dybhavsbestande, skal også opfylde kravene i
  artikel 3, 5, 7 og 9
  i forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002.

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 12 — overskrift

Observatører

Videnskabelige
  observatører

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

| 1. | Hver medlemsstat udpeger videnskabelige observatører til
  de fartøjer, som
  får
  udstedt en særlig fiskeritilladelse, jf. artikel 3, stk. 1.
  Observatørerne holder
  fartøjets fiskerivirksomhed
  under observation
  i hele fiskeriplanens gennemførelsesperiode, jf. artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

1.

Hver medlemsstat udpeger videnskabelige observatører til
  de fartøjer, som
  får
  udstedt en særlig fiskeritilladelse, jf. artikel 3, stk. 1.
  Observatørerne holder
  fartøjets fiskerivirksomhed
  under observation
  i hele fiskeriplanens gennemførelsesperiode, jf. artikel 4, stk. 1.

| 1. | Et repræsentativt udsnit af
  de fartøjer, som
  medlemsstaterne har
  udstedt en særlig fiskeritilladelse
  til
  , jf. artikel 3, stk. 1,
  skal tage en videnskabelig observatør om bord. Det samlede antal videnskabelige observatører udpeges af Kommissionen på forslag af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri og under hensyn til områdets og fiskeriets beskaffenhed. De videnskabelige observatører fordeles på fartøjerne i forhold til det antal fartøjer fra hver medlemsstat, der har en særlig fiskeritilladelse. Kommissionen sikrer en passende rotation af videnskabelige observatører mellem de enkelte fartøjer efter hver fangstrejse. De videnskabelige observatører følger
  fartøjets fiskerivirksomhed i hele fiskeriplanens gennemførelsesperiode, jf. artikel 4, stk. 1
  , og udfører navnlig de opgaver, der er nævnt i stk. 2
  . |
| --- | --- |

1.

Et repræsentativt udsnit af
  de fartøjer, som
  medlemsstaterne har
  udstedt en særlig fiskeritilladelse
  til
  , jf. artikel 3, stk. 1,
  skal tage en videnskabelig observatør om bord. Det samlede antal videnskabelige observatører udpeges af Kommissionen på forslag af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri og under hensyn til områdets og fiskeriets beskaffenhed. De videnskabelige observatører fordeles på fartøjerne i forhold til det antal fartøjer fra hver medlemsstat, der har en særlig fiskeritilladelse. Kommissionen sikrer en passende rotation af videnskabelige observatører mellem de enkelte fartøjer efter hver fangstrejse. De videnskabelige observatører følger
  fartøjets fiskerivirksomhed i hele fiskeriplanens gennemførelsesperiode, jf. artikel 4, stk. 1
  , og udfører navnlig de opgaver, der er nævnt i stk. 2
  .

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | En videnskabelig observatør skal være uafhængig af det fartøj eller den virksomhed, vedkommende skal observere, og må ikke have nogen interesser af økonomisk eller anden art i fartøjet eller virksomheden. Observatøren må ikke være dømt for en alvorlig strafbar handling og skal være i besiddelse af tilstrækkelig viden om dybhavsfiskerimetoder samt om målarter og økosystemer |
| --- | --- |

3a.

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| aa) | virkningerne af fiskeriaktiviteterne, jf. artikel 4, stk. 2 |
| --- | --- |

aa)

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

| 2. | Kommissionen videresender straks rapportens oplysninger, jf. stk. 1, til de relevante videnskabelige organer. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen videresender straks rapportens oplysninger, jf. stk. 1, til de relevante videnskabelige organer.

| 2. | Kommissionen videresender straks rapportens oplysninger, jf. stk. 1, til de relevante videnskabelige organer
  samt til de medlemsstater, der anmoder om oplysningerne
  . |
| --- | --- |

2.

Kommissionen videresender straks rapportens oplysninger, jf. stk. 1, til de relevante videnskabelige organer
  samt til de medlemsstater, der anmoder om oplysningerne
  .

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 14 — overskrift

Opfølgning

Revision

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 14

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning senest den
  30. juni 2010
  . Rapporten ledsages i givet fald af forslag til ændring af denne forordning.

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning senest den
  30. juni 2009
  . Rapporten ledsages i givet fald af forslag til ændring af denne forordning.

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

Denne forordning træder i kraft på
  syvendedagen
  efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning træder i kraft på
  tredivtedagen
  efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/96

---

Torsdag, den 5. juni 2008Anvendelse af EU's Solidaritetsfond

P6_TA(2008)0248

Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0200 — C6-0164/2008 — 2008/2091(ACI))

2009/C 285 E/18

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0200 — C6-0164/2008),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

der henviser til resultaterne af trilogmødet mellem Kommissionen og budgetmyndighedens to parter den 16. april 2008,

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0205/2008),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 2. | anbefaler på det kraftigste Kommissionen til i forbindelse med EU's Solidaritetsfond at forelægge foreløbige forslag til ændringsbudgetter, der alene har anvendelsen af Solidaritetsfonden som formål, for at undgå forsinkelser i tilvejebringelsen af økonomisk bistand i tilfælde af katastrofer; |
| --- | --- |

2.

anbefaler på det kraftigste Kommissionen til i forbindelse med EU's Solidaritetsfond at forelægge foreløbige forslag til ændringsbudgetter, der alene har anvendelsen af Solidaritetsfonden som formål, for at undgå forsinkelser i tilvejebringelsen af økonomisk bistand i tilfælde af katastrofer;

| 3. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/371/EF (EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8).

---

Torsdag, den 5. juni 2008BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 5. juni 2008

om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

under henvisning til forslag fra Kommissionen og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at vise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at vise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner.

| (2) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR. |
| --- | --- |

(2)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR.

| (3) | Forordning (EF) nr. 2012/2002 fastsætter bestemmelserne for anvendelsen af fonden. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 2012/2002 fastsætter bestemmelserne for anvendelsen af fonden.

| (4) | Grækenland har indgivet en anmodning om tilskud fra fonden som følge af en katastrofe forårsaget af skovbrande i august 2007. |
| --- | --- |

(4)

Grækenland har indgivet en anmodning om tilskud fra fonden som følge af en katastrofe forårsaget af skovbrande i august 2007.

| (5) | Slovenien har indgivet en anmodning om tilskud fra fonden som følge af en katastrofe forårsaget af oversvømmelser i september 2007 — |
| --- | --- |

(5)

Slovenien har indgivet en anmodning om tilskud fra fonden som følge af en katastrofe forårsaget af oversvømmelser i september 2007 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008 tilføres 98 023 212 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 2008

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/371/EF (EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8).

1

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/98 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/98

---

Torsdag, den 5. juni 2008Adgang til markedet for buskørsel (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0249

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel (omarbejdning) (KOM(2007)0264 — C6-0147/2007 — 2007/0097(COD))

2009/C 285 E/19

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0264),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0147/2007),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til skrivelse fra Retsudvalget af 20. november 2007 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 80 a, stk. 3,

der henviser til forretningsordenens artikel 80 a og 51,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0037/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret og tilpasset til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret og tilpasset til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdag, den 5. juni 2008P6_TC1-COD(2007)0097

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der skal foretages en række væsentlige ændringer i Rådets forordning (EØF) nr. 684/92 af 16. marts 1992 om fælles regler for international personbefordring med bus (4) og i Rådets forordning (EF) nr. 12/98 af 11. december 1997 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udføre personbefordring ad vej i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende (5). Af klarheds- og forenklingshensyn bør forordningerne omarbejdes og konsolideres i én forordning. |
| --- | --- |

(1)

Der skal foretages en række væsentlige ændringer i Rådets forordning (EØF) nr. 684/92 af 16. marts 1992 om fælles regler for international personbefordring med bus (4) og i Rådets forordning (EF) nr. 12/98 af 11. december 1997 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udføre personbefordring ad vej i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende (5). Af klarheds- og forenklingshensyn bør forordningerne omarbejdes og konsolideres i én forordning.

| (2) | Vedtagelsen af en fælles transportpolitik indebærer bl.a., at der fastsættes fælles regler for international personbefordring ad landevej og træffes bestemmelse om, under hvilke betingelser transportvirksomheder har adgang til at udføre interne transporter i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende. |
| --- | --- |

(2)

Vedtagelsen af en fælles transportpolitik indebærer bl.a., at der fastsættes fælles regler for international personbefordring ad landevej og træffes bestemmelse om, under hvilke betingelser transportvirksomheder har adgang til at udføre interne transporter i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende.

| (3) | For at sikre et sammenhængende regelsæt for international personbefordring med bus i hele Fællesskabet, bør denne forordning gælde for al international buskørsel på Fællesskabets område. Buskørsel fra medlemsstaterne til tredjelande er stadig i vid udstrækning underkastet bilaterale aftaler mellem medlemsstaterne og de pågældende tredjelande. Derfor bør forordningen ikke gælde for den strækning, der tilbagelægges i den medlemsstat, hvor der sker optagning eller afsætning, før de nødvendige aftaler mellem Fællesskabet og de berørte tredjelande er indgået. Forordningen bør dog gælde for transitmedlemsstaters område. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre et sammenhængende regelsæt for international personbefordring med bus i hele Fællesskabet, bør denne forordning gælde for al international buskørsel på Fællesskabets område. Buskørsel fra medlemsstaterne til tredjelande er stadig i vid udstrækning underkastet bilaterale aftaler mellem medlemsstaterne og de pågældende tredjelande. Derfor bør forordningen ikke gælde for den strækning, der tilbagelægges i den medlemsstat, hvor der sker optagning eller afsætning, før de nødvendige aftaler mellem Fællesskabet og de berørte tredjelande er indgået. Forordningen bør dog gælde for transitmedlemsstaters område.

| (4) | Fri bevægelighed for tjenesteydelser er et grundlæggende princip i den fælles transportpolitik og indebærer, at transportvirksomheder fra alle medlemsstaterne uden forskelsbehandling på grundlag af nationalitet eller hjemsted skal have adgang til de internationale transportmarkeder. |
| --- | --- |

(4)

Fri bevægelighed for tjenesteydelser er et grundlæggende princip i den fælles transportpolitik og indebærer, at transportvirksomheder fra alle medlemsstaterne uden forskelsbehandling på grundlag af nationalitet eller hjemsted skal have adgang til de internationale transportmarkeder.

| (5) | Til international befordring af personer med bus bør der kræves en fællesskabstilladelse. Transportvirksomheder bør pålægges en forpligtelse til at opbevare en bekræftet kopi af fællesskabstilladelsen i hvert af deres køretøjer for at gøre det lettere for myndighederne at foretage en effektiv kontrol, især for myndigheder uden for den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret. Det bør fastsættes, hvilke betingelser der gælder for udstedelse af fællesskabstilladelserne, hvor længe de er gyldige og hvilke nærmere betingelser der gælder for deres brug. Der bør endvidere fastlægges specifikationer for fællesskabstilladelsens og bekræftede kopiers format og andre kendetegn. |
| --- | --- |

(5)

Til international befordring af personer med bus bør der kræves en fællesskabstilladelse. Transportvirksomheder bør pålægges en forpligtelse til at opbevare en bekræftet kopi af fællesskabstilladelsen i hvert af deres køretøjer for at gøre det lettere for myndighederne at foretage en effektiv kontrol, især for myndigheder uden for den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret. Det bør fastsættes, hvilke betingelser der gælder for udstedelse af fællesskabstilladelserne, hvor længe de er gyldige og hvilke nærmere betingelser der gælder for deres brug. Der bør endvidere fastlægges specifikationer for fællesskabstilladelsens og bekræftede kopiers format og andre kendetegn.

| (6) | Der bør på visse betingelser indføres en fleksibel ordning for speciel rutekørsel og for visse former for lejlighedsvis kørsel, således at markedets krav kan imødekommes. |
| --- | --- |

(6)

Der bør på visse betingelser indføres en fleksibel ordning for speciel rutekørsel og for visse former for lejlighedsvis kørsel, således at markedets krav kan imødekommes.

| (7) | Denne forordning bør hverken finde anvendelse på transportvirksomheder, der udelukkende har adgang til det nationale marked for buskørsel, eller på tilladelser, der udstedes af den medlemsstat, hvor disse transportvirksomheder er etableret
  . |
| --- | --- |

(7)

Denne forordning bør hverken finde anvendelse på transportvirksomheder, der udelukkende har adgang til det nationale marked for buskørsel, eller på tilladelser, der udstedes af den medlemsstat, hvor disse transportvirksomheder er etableret
  .

| (8) | Rutekørsel bør fortsat kun kunne udføres på grundlag af tilladelser, men med visse ændringer, navnlig for så vidt angår proceduren for meddelelse af tilladelse. |
| --- | --- |

(8)

Rutekørsel bør fortsat kun kunne udføres på grundlag af tilladelser, men med visse ændringer, navnlig for så vidt angår proceduren for meddelelse af tilladelse.

| (9) | Fremover bør der gives tilladelse til rutekørsel, medmindre der er klart angivne grunde til at give afslag, som skyldes ansøgerens forhold. Der bør kun være én grund til at give afslag under hensyn til det relevante marked, nemlig at betjening af den rute, med hensyn til hvilken der ansøges om tilladelse, ville have en væsentlig negativ virkning på den økonomiske levedygtighed for en tilsvarende rute, der drives under en offentlig serviceforpligtelse på de direkte berørte strækninger. |
| --- | --- |

(9)

Fremover bør der gives tilladelse til rutekørsel, medmindre der er klart angivne grunde til at give afslag, som skyldes ansøgerens forhold. Der bør kun være én grund til at give afslag under hensyn til det relevante marked, nemlig at betjening af den rute, med hensyn til hvilken der ansøges om tilladelse, ville have en væsentlig negativ virkning på den økonomiske levedygtighed for en tilsvarende rute, der drives under en offentlig serviceforpligtelse på de direkte berørte strækninger.

| (10) | Det bør sikres, at transportvirksomheder får adgang til visse former for national personbefordring med bus i medlemsstater, hvor de ikke er hjemmehørende, under hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for de enkelte former for transport. |
| --- | --- |

(10)

Det bør sikres, at transportvirksomheder får adgang til visse former for national personbefordring med bus i medlemsstater, hvor de ikke er hjemmehørende, under hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for de enkelte former for transport.

| (11) | Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (6) anvendes, når transportvirksomheder med henblik på udførelse af speciel rutekørsel udstationerer arbejdstagere fra den medlemsstat, hvor de sædvanligvis arbejder, og der består et ansættelsesforhold mellem transportvirksomhederne og arbejdstagerne. |
| --- | --- |

(11)

Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (6) anvendes, når transportvirksomheder med henblik på udførelse af speciel rutekørsel udstationerer arbejdstagere fra den medlemsstat, hvor de sædvanligvis arbejder, og der består et ansættelsesforhold mellem transportvirksomhederne og arbejdstagerne.

| (12) | Kun rutekørsel i forbindelse med international rutekørsel, men ikke kørsel i byer og forstæder, bør på visse betingelser, herunder navnlig anvendelse af værtsmedlemsstatens lovgivning, åbnes for transportvirksomheder, som ikke er hjemmehørende i medlemsstaten. |
| --- | --- |

(12)

Kun rutekørsel i forbindelse med international rutekørsel, men ikke kørsel i byer og forstæder, bør på visse betingelser, herunder navnlig anvendelse af værtsmedlemsstatens lovgivning, åbnes for transportvirksomheder, som ikke er hjemmehørende i medlemsstaten.

| (13) | Medlemsstaterne bør yde hinanden gensidig bistand med henblik på tilfredsstillende anvendelse af denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør yde hinanden gensidig bistand med henblik på tilfredsstillende anvendelse af denne forordning.

| (14) | De administrative formaliteter bør begrænses mest muligt, uden at den kontrol og de sanktioner, som kan sikre korrekt anvendelse og effektiv håndhævelse af denne forordning, dog opgives. Med henblik herpå bør de eksisterende bestemmelser om inddragelse af fællesskabstilladelsen gøres klarere og styrkes. De nuværende bestemmelser bør tilpasses, så alvorlige overtrædelser ▐, der begås i
  andre medlemsstater
  end etableringsmedlemsstaten, kan straffes effektivt. Sanktionerne bør ikke være diskriminerende og bør stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed. Der bør være mulighed for at indbringe afgørelser om sanktioner til prøvelse for en højere instans. |
| --- | --- |

(14)

De administrative formaliteter bør begrænses mest muligt, uden at den kontrol og de sanktioner, som kan sikre korrekt anvendelse og effektiv håndhævelse af denne forordning, dog opgives. Med henblik herpå bør de eksisterende bestemmelser om inddragelse af fællesskabstilladelsen gøres klarere og styrkes. De nuværende bestemmelser bør tilpasses, så alvorlige overtrædelser ▐, der begås i
  andre medlemsstater
  end etableringsmedlemsstaten, kan straffes effektivt. Sanktionerne bør ikke være diskriminerende og bør stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed. Der bør være mulighed for at indbringe afgørelser om sanktioner til prøvelse for en højere instans.

| (15) | Medlemsstaterne bør indføre alle alvorlige overtrædelser ▐, der er begået af transportvirksomhederne, og som har medført sanktioner, i deres nationale register over transportvirksomheder. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne bør indføre alle alvorlige overtrædelser ▐, der er begået af transportvirksomhederne, og som har medført sanktioner, i deres nationale register over transportvirksomheder.

| (16) | For at styrke og lette udvekslingen af oplysninger mellem de nationale myndigheder bør medlemsstaterne udveksle relevante oplysninger mellem de nationale kontaktpunkter, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [ ║ om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet] (7). |
| --- | --- |

(16)

For at styrke og lette udvekslingen af oplysninger mellem de nationale myndigheder bør medlemsstaterne udveksle relevante oplysninger mellem de nationale kontaktpunkter, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [ ║ om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet] (7).

| (17) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse nr. 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8). |
| --- | --- |

(17)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse nr. 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).

| (18) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at fastlægge udformningen af visse dokumenter, der skal bruges ved anvendelsen af denne forordning, og til at tilpasse bilag I og II til den tekniske udvikling. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at fastlægge udformningen af visse dokumenter, der skal bruges ved anvendelsen af denne forordning, og til at tilpasse bilag I og II til den tekniske udvikling. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (19) | Af effektivitetshensyn bør de frister, som normalt gælder i forbindelse med forskriftsproceduren med kontrol, afkortes for så vidt angår vedtagelse af disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(19)

Af effektivitetshensyn bør de frister, som normalt gælder i forbindelse med forskriftsproceduren med kontrol, afkortes for så vidt angår vedtagelse af disse foranstaltninger.

| (20) | Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning, navnlig hvad angår sanktioner, som bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning, navnlig hvad angår sanktioner, som bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.

| (21) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(21)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (22) | For specifikt at fremme busferier for turister med lavere indkomster samt for udviklingen af turisme i regionerne er det nødvendigt at genindføre 12-dagesreglen for rundrejser med bus, hvilket Europa-Parlamentet påpegede i punkt 78 i sin beslutning af 29. november 2007 om en ny turismepolitik i EU: mod et stærkere partnerskab inden for europæisk turisme (9). Derfor bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport (10) ændres tilsvarende — |
| --- | --- |

(22)

For specifikt at fremme busferier for turister med lavere indkomster samt for udviklingen af turisme i regionerne er det nødvendigt at genindføre 12-dagesreglen for rundrejser med bus, hvilket Europa-Parlamentet påpegede i punkt 78 i sin beslutning af 29. november 2007 om en ny turismepolitik i EU: mod et stærkere partnerskab inden for europæisk turisme (9). Derfor bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport (10) ændres tilsvarende —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Kapitel I

Generelle bestemmelser

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på international personbefordring med bus på Fællesskabets område, som udføres for tredjemands eller for egen regning af transportvirksomheder, der er etableret i en medlemsstat i overensstemmelse med denne stats lovgivning, med køretøjer, der er indregistreret i samme medlemsstat, og som ved deres indretning og udstyr er egnede og bestemt til at befordre mere end ni personer, føreren indbefattet, samt på tomkørsel i forbindelse med disse former for befordring.

Den omstændighed, at kørslen afbrydes af en strækning, der tilbagelægges med et andet transportmiddel, eller at der skiftes køretøj, berører ikke anvendelsen af denne forordning.

2.   I forbindelse med befordring fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt finder denne forordning anvendelse på den strækning, der under transit tilbagelægges i en medlemsstat. Den finder ikke anvendelse på den strækning, der tilbagelægges i den medlemsstat, hvor optagning eller afsætning finder sted, før den nødvendige aftale mellem Fællesskabet og det berørte tredjelande er indgået.

3.   Indtil de aftaler, der er omhandlet i stk. 2, er indgået mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande, berører denne forordning ikke bestemmelser vedrørende befordring fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, som henhører under bilaterale aftaler mellem en medlemsstat og de pågældende tredjelande. Medlemsstaterne skal dog justere disse aftaler med henblik på overholdelse af princippet om, at der ikke må ske forskelsbehandling af transportvirksomheder i Fællesskabet.

4.   Denne forordning finder anvendelse på national personbefordring med bus for tredjemands regning, som midlertidigt udføres af en transportvirksomhed, der ikke er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat, jf. kapitel V.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | »rutekørsel«: personbefordring efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved forud fastsatte stoppesteder |
| --- | --- |

a)

»rutekørsel«: personbefordring efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved forud fastsatte stoppesteder

| b) | »speciel rutekørsel«: rutekørsel, uanset hvem der organiserer befordringen, af bestemte kategorier af passagerer, hvorved andre passagerer udelukkes |
| --- | --- |

b)

»speciel rutekørsel«: rutekørsel, uanset hvem der organiserer befordringen, af bestemte kategorier af passagerer, hvorved andre passagerer udelukkes

| c) | »lejlighedsvis kørsel«: kørsel, der ikke er omfattet af definitionen af rutekørsel, herunder speciel rutekørsel, og hvis vigtigste kendetegn er, at det er grupper af passagerer, der er dannet på initiativ af kunden eller af transportvirksomheden selv, der befordres |
| --- | --- |

c)

»lejlighedsvis kørsel«: kørsel, der ikke er omfattet af definitionen af rutekørsel, herunder speciel rutekørsel, og hvis vigtigste kendetegn er, at det er grupper af passagerer, der er dannet på initiativ af kunden eller af transportvirksomheden selv, der befordres

| d) | »personbefordring for egen regning«: personbefordring, som en fysisk eller juridisk person udfører uden gevinst for øje og i ikke-erhvervsmæssigt øjemed, hvor






  — | personbefordringen kun udgør en biaktivitet for denne fysiske eller juridiske person |
| --- | --- | --- |

d)

»personbefordring for egen regning«: personbefordring, som en fysisk eller juridisk person udfører uden gevinst for øje og i ikke-erhvervsmæssigt øjemed, hvor

—

personbefordringen kun udgør en biaktivitet for denne fysiske eller juridiske person

| — | de benyttede køretøjer er denne fysiske eller juridiske persons ejendom, er købt på afbetaling af denne eller er omfattet af en langvarig leasingaftale, og de føres af et medlem af denne fysiske eller juridiske persons personale eller af den fysiske person selv |
| --- | --- |

—

de benyttede køretøjer er denne fysiske eller juridiske persons ejendom, er købt på afbetaling af denne eller er omfattet af en langvarig leasingaftale, og de føres af et medlem af denne fysiske eller juridiske persons personale eller af den fysiske person selv

| e) | »cabotagekørsel«: national personbefordring med bus for tredjemands regning, som en transportvirksomhed udfører i en begrænset periode i en værtsmedlemsstat |
| --- | --- |

e)

»cabotagekørsel«: national personbefordring med bus for tredjemands regning, som en transportvirksomhed udfører i en begrænset periode i en værtsmedlemsstat

| f) | »værtsmedlemsstat«: en medlemsstat, hvor en transportvirksomhed udfører transport, ud over i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret |
| --- | --- |

f)

»værtsmedlemsstat«: en medlemsstat, hvor en transportvirksomhed udfører transport, ud over i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret

| g) | »alvorlig overtrædelse ▐ af fællesskabslovgivningen om vejtransport«: overtrædelser, der,
  efter de er blevet indbragt for en domstol, kan medføre
  , at vandelskravet ikke er opfyldt, jf. artikel 6, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet]. |
| --- | --- |

g)

»alvorlig overtrædelse ▐ af fællesskabslovgivningen om vejtransport«: overtrædelser, der,
  efter de er blevet indbragt for en domstol, kan medføre
  , at vandelskravet ikke er opfyldt, jf. artikel 6, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet].

Artikel 3

Fri udøvelse af befordringsvirksomhed

1.   En transportvirksomhed, der udfører personbefordring for tredjemands regning, jf. artikel 1, kan i henhold til denne forordning udføre rutekørsel, herunder speciel rutekørsel og lejlighedsvis rutekørsel med bus uden forskelsbehandling på grundlag af nationalitet eller etableringssted, hvis den:

| a) | i den medlemsstat, hvor den er etableret, har tilladelse til at udføre personbefordring med bus i form af rutekørsel, herunder speciel rutekørsel, eller lejlighedsvis kørsel, i overensstemmelse med de vilkår for markedsadgang, der er fastsat i den nationale lovgivning |
| --- | --- |

a)

i den medlemsstat, hvor den er etableret, har tilladelse til at udføre personbefordring med bus i form af rutekørsel, herunder speciel rutekørsel, eller lejlighedsvis kørsel, i overensstemmelse med de vilkår for markedsadgang, der er fastsat i den nationale lovgivning

| b) | opfylder betingelserne i fællesskabsbestemmelserne om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i national og international transport |
| --- | --- |

b)

opfylder betingelserne i fællesskabsbestemmelserne om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i national og international transport

| c) | overholder de bestemmelser vedrørende krav til førere og køretøjer, som er fastsat i navnlig Rådets direktiv 92/6/EØF af 10. februar 1992 om montering og anvendelse af hastighedsbegrænsende anordninger i visse klasser af motorkøretøjer i Fællesskabet
   (11), Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet
   (12) ║ og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej
   (13). |
| --- | --- |

c)

overholder de bestemmelser vedrørende krav til førere og køretøjer, som er fastsat i navnlig Rådets direktiv 92/6/EØF af 10. februar 1992 om montering og anvendelse af hastighedsbegrænsende anordninger i visse klasser af motorkøretøjer i Fællesskabet
   (11), Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet
   (12) ║ og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej
   (13).

2.   En transportvirksomhed, der udfører personbefordring for egen regning i henhold til artikel1, kan udføre befordring, som defineret i artikel 5, stk. 5, uden forskelsbehandling på grundlag af nationalitet eller etableringssted, hvis den:

| a) | i den medlemsstat, hvor den er etableret, har tilladelse til at udføre personbefordring med bus på de betingelser for adgang til markedet, der er fastsat i national lovgivning |
| --- | --- |

a)

i den medlemsstat, hvor den er etableret, har tilladelse til at udføre personbefordring med bus på de betingelser for adgang til markedet, der er fastsat i national lovgivning

| b) | overholder de bestemmelser vedrørende krav til førere og køretøjer, som er fastsat i navnlig direktiv 92/6/EØF, direktiv 96/53/EF ║ og direktiv 2003/59/EF. |
| --- | --- |

b)

overholder de bestemmelser vedrørende krav til førere og køretøjer, som er fastsat i navnlig direktiv 92/6/EØF, direktiv 96/53/EF ║ og direktiv 2003/59/EF.

Kapitel II

Fællesskabstilladelse og markedsadgang

Artikel 4

Fællesskabstilladelse

1.   Til international personbefordring med bus kræves en fællesskabstilladelse, som er udstedt af de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten.

2.   De kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten overdrager indehaveren originaleksemplaret af fællesskabstilladelsen, som skal opbevares af transportvirksomheden, og udsteder et antal bekræftede kopier svarende til det antal køretøjer til international personbefordring, indehaveren af tilladelsen råder over som ejer eller på et andet grundlag, navnlig i kraft af en afbetalingsaftale eller en leje- eller leasingkontrakt.

Fællesskabstilladelsen og de bekræftede kopier skal være i overensstemmelse med modellen i bilag I.

De skal forsynes med den udstedende myndigheds stempel eller segl samt en original underskrift og et serienummer. Fællesskabstilladelsernes serienumre og de bekræftede kopier skal indføres i det nationale elektroniske register over transportvirksomheder, jf. artikel 15 i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet], blandt oplysningerne om transportvirksomheden.

Kommissionen tilpasser bilag I til den tekniske udvikling. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

3.   Fællesskabstilladelsen udstedes til transportvirksomheden og kan ikke overdrages. En bekræftet kopi af fællesskabstilladelsen skal opbevares i køretøjet og på forlangende forevises kontrolpersonalet.

4.   Fællesskabstilladelsen udstedes for en periode på fem år, som kan forlænges.

Fællesskabstilladelser og bekræftede kopier, der er udstedt inden denne forordnings anvendelsesdato, forbliver gyldige indtil udløbsdatoen.

5.   I forbindelse med indgivelse af ansøgning om fællesskabstilladelse, og derefter mindst hvert femte år, skal de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten kontrollere, om transportvirksomheden opfylder eller stadig opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1.

6.   Er betingelserne i artikel 3, stk. 1, ikke opfyldt, skal de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten ved en begrundet afgørelse afslå udstedelse eller fornyelse af fællesskabstilladelsen eller tilbagekalde tilladelsen.

7.   Medlemsstaterne garanterer, at en transportvirksomhed, der ansøger om eller har fået en fællesskabstilladelse, kan indbringe en afgørelse truffet af de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten om afslag på ansøgningen eller tilbagekaldelse af tilladelsen til prøvelse for en højere instans.

8.   Medlemsstaterne kan træffe afgørelse om, at fællesskabstilladelsen også skal gælde for udførelse af nationale transporter.

Artikel 5

Adgang til markedet

1.   Rutekørsel skal kunne benyttes af alle idet det dog eventuelt kan kræves, at der foretages reservation.

Der kræves tilladelse til rutekørsel i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel III.

Karakteren af rutekørsel ændres ikke ved, at driftsvilkårene for kørslen tilpasses.

Tilrettelæggelse af parallel eller midlertidig kørsel for samme passagerkreds som for den eksisterende rutekørsel, samt den omstændighed, at den eksisterende rutekørsel foretages uden stop ved visse stoppesteder eller med stop ved yderligere stoppesteder, er underkastet de samme regler som den eksisterende rutekørsel.

2.   Speciel rutekørsel udføres på de betingelser, der er fastsat i stk. 1. De omfatter ║:

| a) | befordring af arbejdstagere mellem bopæl og arbejde |
| --- | --- |

a)

befordring af arbejdstagere mellem bopæl og arbejde

| b) | befordring af skoleelever og studerende mellem bopæl og uddannelsesinstitution |
| --- | --- |

b)

befordring af skoleelever og studerende mellem bopæl og uddannelsesinstitution

Karakteren af rutekørsel ændres ikke ved, at den specielle rutekørsel tilrettelægges efter brugernes varierende behov.

Der kræves ikke tilladelse til speciel rutekørsel, såfremt sådan kørsel er omfattet af en aftale mellem tilrettelæggeren og transportvirksomheden.

3.   Der kræves ikke tilladelse til lejlighedsvis kørsel.

Udførelse af parallel eller midlertidig kørsel, der kan sammenlignes med eksisterende rutekørsel, og som tager sigte på samme passagerkreds, kræver dog godkendelse efter proceduren i kapitel III.

Lejlighedsvis kørsel mister ikke sin karakter af lejlighedsvis kørsel, fordi den foretages med en vis regelmæssighed.

Lejlighedsvis kørsel kan udføres af en gruppe transportvirksomheder, der handler på samme ordregivers vegne, og passagererne kan tage en forbindelse undervejs på et af medlemsstaternes områder med en anden transportvirksomhed fra samme gruppe.

Kommissionen fastsætter procedurerne for at meddele kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater navnene på disse transportvirksomheder og tilslutningspunkterne undervejs. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved supplering af den, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

4.   Der kræves ikke tilladelse til tomkørsel med køretøjer i forbindelse med den i stk. 2, tredje afsnit, og stk. 3, nævnte kørsel.

5.   Personbefordring for egen regning, er fritaget for enhver ordning med tilladelser og er underkastet en ordning med attester.

Attesterne udstedes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor køretøjet er registreret, og gælder for hele strækningen, herunder transitstrækningen.

Kommissionen træffer nærmere bestemmelser om udformningen af attesterne. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved supplering af den, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

Kapitel III

Rutekørsel, der kræver tilladelse

Artikel 6

Tilladelsens art

1.   Tilladelsen udstedes til transportvirksomheden. Tilladelsen kan ikke overdrages. En virksomhed, der har fået en tilladelse, kan dog med den i artikel 7, stk. 1, nævnte myndigheds samtykke udføre befordringen gennem en underleverandør. I så fald angives navnet på sidstnævnte virksomhed og dens rolle som underleverandør på tilladelsen. Underleverandøren skal opfylde kravene i artikel 3, stk. 1.

Udføres rutekørsel af flere virksomheder i forening, udstedes tilladelsen til alle de deltagende virksomheder. Den udleveres til den ledende virksomhed med kopi til de øvrige virksomheder. Navnene på samtlige virksomheder angives på tilladelsen.

2.   Tilladelserne gælder højst fem år. Der kan fastsættes en kortere gyldighedsperiode enten på anmodning af ansøgeren, eller efter fælles overenskomst mellem de kompetente myndigheder i de medlemsstater, på hvis område passagerer tages op eller sættes af.

3.   Tilladelserne skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | kørslens art |
| --- | --- |

a)

kørslens art

| b) | ruten, navnlig afgangs- og bestemmelsessted |
| --- | --- |

b)

ruten, navnlig afgangs- og bestemmelsessted

| c) | tilladelsens gyldighedsperiode |
| --- | --- |

c)

tilladelsens gyldighedsperiode

| d) | stoppesteder og køreplaner. |
| --- | --- |

d)

stoppesteder og køreplaner.

4.   Kommissionen træffer nærmere bestemmelser om udformningen af tilladelserne. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved supplering af den, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

5.   Tilladelsen giver transportvirksomheden eller -virksomhederne ret til at udføre rutekørsel i alle de medlemsstater, hvis område ruten passerer.

6.   En rutekørselsvirksomhed kan midlertidigt og i særlige situationer benytte ekstra køretøjer.
  Den underretter den medlemsstat, på hvis område afgangspunktet er beliggende, om grundene til denne midlertidige og særlige situation.

Transportvirksomheden skal i så fald påse, at følgende dokumenter befinder sig i køretøjet:

| a) | en kopi af tilladelsen til rutekørsel |
| --- | --- |

a)

en kopi af tilladelsen til rutekørsel

| b) | en kopi af den aftale, der er indgået mellem rutekørselsvirksomheden og den virksomhed, der stiller ekstra køretøjer til rådighed, eller et tilsvarende dokument |
| --- | --- |

b)

en kopi af den aftale, der er indgået mellem rutekørselsvirksomheden og den virksomhed, der stiller ekstra køretøjer til rådighed, eller et tilsvarende dokument

| c) | en bekræftet kopi af den fællesskabstilladelse, der er udstedt til rutekørselsvirksomheden. |
| --- | --- |

c)

en bekræftet kopi af den fællesskabstilladelse, der er udstedt til rutekørselsvirksomheden.

7.
     
  Medlemsstaterne kan undtage grænseoverskridende rutekørsel fra tilladelsesproceduren, såfremt denne begrænser sig til en radius på 50 km fra grænsen. De underretter Kommissionen og nabolandene herom
  .

Artikel 7

Indgivelse af ansøgning om tilladelse

1.   Ansøgningen om tilladelse til rutekørsel indgives til den kompetente myndighed i den medlemsstat, på hvis område afgangspunktet er beliggende.

2.   Kommissionen træffer bestemmelser om udformningen af ansøgningerne. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved supplering af den, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

3.   Ansøgeren giver til støtte for sin ansøgning om tilladelse alle yderligere oplysninger, som han skønner relevante, eller som den tilladelsesudstedende myndighed anmoder om, herunder en plan for driften, således at det kan kontrolleres, at de fællesskabsretlige regler om køre- og hviletid overholdes, samt en kopi af fællesskabstilladelsen til international personbefordring for tredjemands regning, jf. artikel 4.

Artikel 8

Procedure for udstedelse af tilladelse

1.   Tilladelsen udstedes efter aftale med de kompetente myndigheder i alle de medlemsstater, på hvis område passagerer tages op eller sættes af. Den tilladelsesudstedende myndighed sender de nævnte myndigheder og de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvis område gennemkøres, uden at passagerer tages op eller sættes af, en kopi af ansøgningen samt af eventuelle andre relevante dokumenter og anfører sin egen vurdering.

2.   De kompetente myndigheder i de medlemsstater, der er blevet anmodet om at give deres samtykke, meddeler den tilladelsesudstedende myndighed deres afgørelse vedrørende ansøgningen inden to måneder. Denne frist løber fra den dato for modtagelse af anmodningen, som er anført i modtagelsesbeviset. Hvis den tilladelsesudstedende myndighed ikke modtager svar inden to måneder, anses de pågældende myndigheder for at have givet deres samtykke, hvorefter den tilladelsesudstedende myndighed kan udstede tilladelsen.

3.   Den tilladelsesudstedende myndighed træffer afgørelse om ansøgningen inden
  tre måneder
  efter datoen for transportvirksomhedens indgivelse af den.

4.   Tilladelse gives, medmindre:

| a) | ansøgeren ikke er i stand til at udføre den kørsel, der ansøges om tilladelse til, med køretøjer, han råder helt over |
| --- | --- |

a)

ansøgeren ikke er i stand til at udføre den kørsel, der ansøges om tilladelse til, med køretøjer, han råder helt over

| b) | ansøgeren tidligere har overtrådt nationale eller internationale regler om vejtransport, herunder navnlig betingelser og krav i forbindelse med en tilladelse til at udføre international personbefordring, eller har begået en alvorlig overtrædelse ▐ af bestemmelserne om trafiksikkerhed, især vedrørende køretøjsstandarder og ▐ køre- og hviletid
  , hvilket har medført at vandelskravet ikke er opfyldt, jf. forordning nr. (EF) .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet] |
| --- | --- |

b)

ansøgeren tidligere har overtrådt nationale eller internationale regler om vejtransport, herunder navnlig betingelser og krav i forbindelse med en tilladelse til at udføre international personbefordring, eller har begået en alvorlig overtrædelse ▐ af bestemmelserne om trafiksikkerhed, især vedrørende køretøjsstandarder og ▐ køre- og hviletid
  , hvilket har medført at vandelskravet ikke er opfyldt, jf. forordning nr. (EF) .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet]

| c) | betingelserne for udstedelse af tilladelse ikke er opfyldt i forbindelse med en ansøgning om fornyelse af en tilladelse |
| --- | --- |

c)

betingelserne for udstedelse af tilladelse ikke er opfyldt i forbindelse med en ansøgning om fornyelse af en tilladelse

| d) | en medlemsstat på grundlag af en detaljeret analyse fastslår, at den pågældende kørsel i alvorlig grad vil true levedygtigheden af en tilsvarende rute, der drives i henhold til en offentlig tjenesteydelseskontrakt med en offentlig serviceforpligtelse som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej ║ (14) på de pågældende direkte forbindelser. |
| --- | --- |

d)

en medlemsstat på grundlag af en detaljeret analyse fastslår, at den pågældende kørsel i alvorlig grad vil true levedygtigheden af en tilsvarende rute, der drives i henhold til en offentlig tjenesteydelseskontrakt med en offentlig serviceforpligtelse som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej ║ (14) på de pågældende direkte forbindelser.

▐

Den omstændighed, at en transportvirksomhed tilbyder priser, der er lavere end de priser, som andre vejtransportvirksomheder tilbyder, eller den omstændighed, at andre vejtransportvirksomheder allerede udfører kørsel på den pågældende forbindelse, kan ikke i sig selv begrunde, at ansøgningen afslås.

5.   Den tilladelsesudstedende myndighed samt de kompetente myndigheder i alle de medlemsstater, som medvirker i proceduren for indgåelse af den i stk. 1 nævnte aftale, kan kun afslå ansøgninger af grunde, der er fastsat i denne forordning.

6.   Når proceduren i stk. 1 til 5 er afsluttet, godkender eller afslår den tilladelsesudstedende myndighed officielt ansøgningen. d.

Afslag på en ansøgning skal begrundes. Medlemsstaterne sikrer, at transportvirksomhederne har mulighed for at forsvare deres interesser, hvis deres ansøgning afslås.

Den tilladelsesudstedende myndighed giver alle de i stk. 1 nævnte myndigheder meddelelse om sin afgørelse og sender dem en kopi af udstedte tilladelser.

7.   Lykkes det ikke at indgå den i stk. 1 nævnte aftale, kan sagen forelægges for Kommissionen inden for en måned regnet fra datoen for meddelelsen af et afslag på samtykke fra én eller flere medlemsstater, som er blevet hørt i henhold til stk. 1.

8.   Efter at have hørt de berørte medlemsstater træffer Kommissionen inden
  ti uger
  fra modtagelse af meddelelsen fra den tilladelsesudstedende myndighed en afgørelse, som får virkning 30 dage efter, at den er meddelt de berørte medlemsstater.

9.   Kommissionens afgørelse er gyldig, indtil der indgås en aftale mellem de berørte medlemsstater.

Artikel 9

Fornyelse og ændring af tilladelse

Artikel 8 finder tilsvarende anvendelse på ansøgninger om fornyelse af en tilladelse eller om ændring af de betingelser, hvorunder den pågældende kørsel skal udføres.

I tilfælde af en mindre ændring af betingelserne for kørslen, navnlig tilpasning af intervaller, takster og køreplan, er det tilstrækkeligt, at den tilladelsesudstedende myndighed meddeler de øvrige berørte medlemsstater oplysningerne om ændringen.

De berørte medlemsstater kan aftale, at den tilladelsesudstedende myndighed på egen hånd kan træffe beslutning om ændring af betingelserne for kørslen.

Artikel 10

Tilladelsens ophør

1.   En tilladelse til rutekørsel ophører ved gyldighedsperiodens udløb eller tre måneder efter, at den tilladelsesudstedende myndighed fra indehaveren af tilladelsen har modtaget meddelelse om, at han agter at ophøre med at drive ruten, jf. dog bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007. Meddelelsen skal begrundes.

2.   Bortfalder transportbehovet, er fristen i stk. 1 en måned.

3.   Den tilladelsesudstedende myndighed underretter de kompetente myndigheder i de andre berørte medlemsstater om tilladelsens ophør.

4.   Indehaveren af tilladelsen skal ved passende bekendtgørelse og med en måneds varsel underrette brugerne om, at kørslen indstilles.

Artikel 11

Transportvirksomhedernes forpligtelser

1.   En transportvirksomhed, der udfører rutekørsel, skal, undtagen i tilfælde af force majeure, indtil tilladelsesperiodens udløb træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at befordringen opfylder kravene med hensyn til kontinuitet, regelmæssighed og kapacitet samt de øvrige vilkår, som er fastsat af den kompetente myndighed i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3.

2.   Transportvirksomheden skal bekendtgøre rute, stoppesteder, køreplan, takster og de øvrige vilkår for driften, således at oplysningerne er let tilgængelige for alle brugere.

3.   Med forbehold af forordning (EF) nr. 1370/2007 kan de berørte medlemsstater, efter fælles overenskomst og efter aftale med tilladelsens indehaver, ændre vilkårene for driften af en rute.

Kapitel IV

Lejlighedsvis kørsel og anden kørsel, der ikke kræver tilladelse

Artikel 12

Kontroldokumenter

1.   Lejlighedsvis kørsel udføres i henhold til et kørselsblad, med undtagelse af kørsel, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, andet afsnit.

2.   Transportvirksomheder, der udfører lejlighedsvis kørsel, skal udfylde et kørselsblad inden hver tur.

3.   Kørselsbladet skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | kørslens art |
| --- | --- |

a)

kørslens art

| b) | hovedruten |
| --- | --- |

b)

hovedruten

| c) | den eller de berørte transportvirksomheder. |
| --- | --- |

c)

den eller de berørte transportvirksomheder.

4.   Kommissionen træffer nærmere bestemmelser om udformningen af kørselsbladet og om dets brug. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved supplering af den, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

Kommissionen og medlemsstaterne sørger for at vedtage de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at bestemmelser om kørselsbladet, der følger af aftaler med tredjelande, bringes i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning inden den 1. januar 2010.

5.   Kørselsbladshæfterne leveres

  på en effektiv og brugervenlig måde
  af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, eller af et andet af disse myndigheder udpeget organ.

6.   Kommissionen træffer nærmere bestemmelser om udformningen af kørselsbladshæftet og om dets brug. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved supplering af den, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

7.   I de i artikel 5, stk. 2, tredje afsnit, omhandlede tilfælde af speciel rutekørsel udgør kontrakten eller en bekræftet kopi heraf kontroldokumentet.

Artikel 13

Lokale udflugter

I forbindelse med international lejlighedsvis kørsel kan en transportvirksomhed udføre lejlighedsvis kørsel (lokale udflugter) i en anden medlemsstat end den, hvor den er etableret.

Denne kørsel skal foregå med passagerer, ▐ som forudgående er blevet befordret af samme transportvirksomhed i en af de i første afsnit nævnte former for international kørsel, og skal foretages med samme køretøj eller et køretøj fra samme transportvirksomhed eller gruppe af transportvirksomheder.

Kapitel V

Cabotagekørsel

Artikel 14

Princip

1.   Enhver transportvirksomhed med en fællesskabstilladelse, der udfører personbefordring ad vej for tredjemands regning, har adgang til på de betingelser, der er fastsat i dette kapitel, og uden forskelsbehandling på grund af nationalitet eller etableringssted at udføre de former for cabotagekørsel, der er anført i artikel 15.

2.   En bekræftet kopi af fællesskabstilladelsen skal opbevares i køretøjet og på forlangende forevises kontrolpersonalet.

Artikel 15

Tilladt cabotagekørsel

Cabotagekørsel er tilladt ved følgende former for kørsel:

| a) | speciel rutekørsel, forudsat at der er indgået en aftale herom mellem arrangøren og transportvirksomheden |
| --- | --- |

a)

speciel rutekørsel, forudsat at der er indgået en aftale herom mellem arrangøren og transportvirksomheden

| b) | lejlighedsvis kørsel |
| --- | --- |

b)

lejlighedsvis kørsel

| c) | rutekørsel, der udføres af en transportvirksomhed, der ikke er hjemmehørende i værtsmedlemsstaten, under international rutekørsel i overensstemmelse med denne forordning, med undtagelse af befordring til opfyldelse af transportbehovene i en bykerne eller et byområde og af transportbehovene mellem en bykerne eller et byområde og de dertil hørende forstæder. Cabotagekørsel må kun udføres i forbindelse med denne internationale transport. |
| --- | --- |

c)

rutekørsel, der udføres af en transportvirksomhed, der ikke er hjemmehørende i værtsmedlemsstaten, under international rutekørsel i overensstemmelse med denne forordning, med undtagelse af befordring til opfyldelse af transportbehovene i en bykerne eller et byområde og af transportbehovene mellem en bykerne eller et byområde og de dertil hørende forstæder. Cabotagekørsel må kun udføres i forbindelse med denne internationale transport.

Artikel 16

Regler for cabotagekørsel

1.   Udførelsen af cabotagekørsel i henhold til artikel 15 er, medmindre andet er fastsat i de fællesskabsretlige regler, underkastet værtsmedlemsstatens love og administrative bestemmelser for så vidt angår følgende områder:

| a) | betingelser for transportaftalen |
| --- | --- |

a)

betingelser for transportaftalen

| b) | køretøjers vægt og dimensioner |
| --- | --- |

b)

køretøjers vægt og dimensioner

| c) | forskrifter vedrørende befordring af visse kategorier af passagerer såsom skoleelever, børn og bevægelseshæmmede |
| --- | --- |

c)

forskrifter vedrørende befordring af visse kategorier af passagerer såsom skoleelever, børn og bevægelseshæmmede

| d) | ▐ køre- og hviletid |
| --- | --- |

d)

▐ køre- og hviletid

| e) | moms på transportydelser |
| --- | --- |

e)

moms på transportydelser

| f) | udstationering i overensstemmelse med direktiv 96/71/EF
  . |
| --- | --- |

f)

udstationering i overensstemmelse med direktiv 96/71/EF
  .

Vægt og dimensioner jf. første afsnit, litra b) kan eventuelt overstige dem, der gælder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, men de kan under ingen omstændigheder overstige de grænser, som værtsmedlemsstaten har fastsat for national trafik, eller de tekniske data, der fremgår af de beviser, som er omhandlet i artikel 6, stk. 1 i direktiv 96/53/EF.

2.   Udførelsen af cabotagekørsel i forbindelse med den i artikel 15, litra c), nævnte form for kørsel er, medmindre andet er fastsat i de fællesskabsretlige regler underkastet værtsmedlemsstatens love og administrative bestemmelser med hensyn til tilladelser, udbudsprocedurer, de pågældende trafikforbindelser samt regelmæssighed, kontinuitet, hyppighed og ruter.

3.   Køretøjer, der anvendes til cabotagekørsel, skal opfylde de tekniske standarder for køretøjers konstruktion og udstyr, der gælder for køretøjer, som er godkendt til kørsel i international transport.

4.   De i stk. 1 og 2 omhandlede nationale love og administrative bestemmelser skal anvendes på ikke-hjemmehørende transportvirksomheder på samme betingelser som dem, medlemsstaten pålægger hjemmehørende virksomheder, for at forhindre enhver forskelsbehandling på grund af nationalitet eller etableringssted.

Artikel 17

Kontroldokumenter i forbindelse med cabotagekørsel

1.   Cabotagekørsel i form af lejlighedsvis kørsel finder sted i henhold til et, kørselsblad, jf. artikel 12, der skal opbevares i køretøjet og på forlangende forevises kontrolpersonalet.

2.   Kørselsbladet skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | afgangs- og bestemmelsessted for kørslen |
| --- | --- |

a)

afgangs- og bestemmelsessted for kørslen

| b) | datoerne for kørslens begyndelse og afslutning. |
| --- | --- |

b)

datoerne for kørslens begyndelse og afslutning.

3.   Kørselsbladene udleveres i form af hæfter, jf. artikel 12, der attesteres af den kompetente myndighed eller det kompetente organ i etableringsmedlemsstaten.

4.   I forbindelse med speciel rutekørsel udgør aftalen mellem transportvirksomheden og transportarrangøren eller en bekræftet kopi af ║ kontroldokumentet.

Dog udfyldes kørselsbladet, således at det giver en månedlig oversigt.

5.   De anvendte kørselsblade tilbagesendes til den kompetente myndighed eller det kompetente organ i etableringsmedlemsstaten efter regler, som fastlægges af myndigheden eller organet.

Artikel 18

Beskyttelsesforanstaltninger

1.
     
  I tilfælde af alvorlige forstyrrelser af markedet for intern transport inden for et bestemt geografisk område, som skyldes cabotagekørsel, eller som forværres deraf, kan enhver medlemsstat forelægge sagen for Kommissionen med henblik på vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger, idet medlemsstaten meddeler Kommissionen de nødvendige oplysninger, samt hvilke foranstaltninger den påtænker at træffe over for de hjemmehørende transportvirksomheder.

2.
     
  I stk. 1 forstås ved

| — | »alvorlige forstyrrelser af markedet for intern transport inden for et bestemt geografisk område«: at der på dette marked opstår problemer, der er specifikke for dette marked, og som medfører et alvorligt og potentielt vedvarende udbudsoverskud i forhold til efterspørgslen, hvilket indebærer en trussel for et stort antal transportvirksomheders økonomiske balance og overlevelsesevne |
| --- | --- |

—

»alvorlige forstyrrelser af markedet for intern transport inden for et bestemt geografisk område«: at der på dette marked opstår problemer, der er specifikke for dette marked, og som medfører et alvorligt og potentielt vedvarende udbudsoverskud i forhold til efterspørgslen, hvilket indebærer en trussel for et stort antal transportvirksomheders økonomiske balance og overlevelsesevne

| — | »geografisk område«: et område, som omfatter en del af eller hele en medlemsstats område, eller som udstrækker sig over en del af andre medlemsstaters område eller hele deres område. |
| --- | --- |

—

»geografisk område«: et område, som omfatter en del af eller hele en medlemsstats område, eller som udstrækker sig over en del af andre medlemsstaters område eller hele deres område.

3.
     
  Kommissionen undersøger situationen og træffer efter høring af det udvalg, der er nævnt i artikel 27, inden for en frist på en måned efter modtagelsen af medlemsstatens anmodning afgørelse om, hvorvidt der er grundlag for at træffe beskyttelsesforanstaltninger, og vedtager om nødvendigt sådanne foranstaltninger. Gyldighedsperioden for de foranstaltninger, der træffes i medfør af denne artikel, er højst seks måneder og kan forlænges én gang med samme tidsbegrænsning. Kommissionen underretter straks medlemsstaterne og Rådet om enhver afgørelse, der træffes i henhold til dette stykke.

4.
     
  Træffer Kommissionen afgørelse om at træffe beskyttelsesforanstaltninger vedrørende en eller flere medlemsstater, skal de kompetente myndigheder træffe foranstaltninger af tilsvarende omfang over for de hjemmehørende transportvirksomheder og underrette Kommissionen herom. Sidstnævnte foranstaltninger anvendes senest fra samme dato som de beskyttelsesforanstaltninger, Kommissionen har truffet afgørelse om.

5.
     
  Hver medlemsstat kan forelægge den i stk. 3 nævnte kommissionsafgørelse for Rådet inden for en frist på 30 dage fra datoen for meddelelsen af denne. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for en frist på 30 dage fra den dato, hvor det får sagen forelagt af en medlemsstat, eller, hvis det får sagen forelagt af flere medlemsstater, fra den dato, hvor det får den forelagt første gang.

De i stk. 3 fastsatte tidsbegrænsninger gælder for Rådets afgørelse. De kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater skal træffe foranstaltninger af tilsvarende omfang over for de hjemmehørende transportvirksomheder og underrette Kommissionen herom. Træffer Rådet ikke afgørelse inden for den frist, der er nævnt i første afsnit, bliver Kommissionens afgørelse endelig.

6.
     
  Finder Kommissionen, at de i stk. 3 omhandlede foranstaltninger skal videreføres, forelægger den et forslag for Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

Kapitel VI

Kontrol og sanktioner

Artikel 19

Rejsehjemmel

1.   Transportvirksomheder, som udfører rutekørsel, med undtagelse af speciel rutekørsel, skal udstede en individuel eller kollektiv rejsehjemmel med angivelse af:

| a) | afgangs- og bestemmelsessted, og i givet fald om der er tale om en returbillet |
| --- | --- |

a)

afgangs- og bestemmelsessted, og i givet fald om der er tale om en returbillet

| b) | rejsehjemlens gyldighedsperiode |
| --- | --- |

b)

rejsehjemlens gyldighedsperiode

| c) | takst. |
| --- | --- |

c)

takst.

2.   Den i stk. 1 omhandlede rejsehjemmel skal på forlangende forevises for enhver hertil bemyndiget kontrollør.

Artikel 20

Kontrol under befordringen og i virksomhederne

1.   Tilladelsen eller kontroldokumentet medføres i køretøjet og forevises på forlangende for enhver bemyndiget kontrollør.

2.   Transportvirksomheder, der udfører international personbefordring med bus, skal tillade kontrol med henblik på at sikre, at driften udføres forskriftsmæssigt, særlig med hensyn til køre- og hviletider. Som led i gennemførelsen af denne forordning er kontrollørerne bemyndiget til:

| a) | at kontrollere bøger og andre dokumenter vedrørende virksomhedens drift |
| --- | --- |

a)

at kontrollere bøger og andre dokumenter vedrørende virksomhedens drift

| b) | at tage kopier eller uddrag af bøger og dokumenter på stedet |
| --- | --- |

b)

at tage kopier eller uddrag af bøger og dokumenter på stedet

| c) | at få adgang til alle virksomhedens kontorer, anlæg og køretøjer |
| --- | --- |

c)

at få adgang til alle virksomhedens kontorer, anlæg og køretøjer

| d) | at få udleveret alle oplysninger, der findes i bøger, dokumenter og databanker. |
| --- | --- |

d)

at få udleveret alle oplysninger, der findes i bøger, dokumenter og databanker.

Artikel 21

Gensidig assistance

Medlemsstaterne yder hinanden bistand med henblik på anvendelsen af denne forordning. De udveksler oplysninger via de nationale kontaktpunkter, der er oprettet i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet].

Artikel 22

Tilbagekaldelse af fællesskabstilladelse og tilladelse til international rutekørsel

1.   De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, tilbagekalder den i artikel 4omhandlede fællesskabstilladelse, hvis indehaveren:

| a) | ikke længere opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

ikke længere opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1

| b) | har givet urigtige oplysninger i forbindelse med udstedelsen af fællesskabstilladelsen. |
| --- | --- |

b)

har givet urigtige oplysninger i forbindelse med udstedelsen af fællesskabstilladelsen.

2.   Den tilladelsesudstedende myndighed tilbagekalder tilladelsen til international rutekørsel, hvis indehaveren ikke længere opfylder de betingelser, der har været bestemmende for udstedelsen af tilladelsen i medfør af denne forordning, og navnlig hvis den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, fremsætter anmodning herom. Den tilladelsesudstedende myndighed underretter omgående de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat herom.

Artikel 23

Sanktioner fra etableringsmedlemsstatens side

1.   I tilfælde af en alvorlig overtrædelse ▐ af fællesskabslovgivningen om vejtransport, som begås eller konstateres i en medlemsstat, navnlig for så vidt angår køretøjsstandarder og førernes køre- og hviletid samt udførelse uden tilladelse af parallel eller midlertidig kørsel, jf. artikel 5, stk. 1, fjerde afsnit, udsteder de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den transportvirksomhed, der har begået overtrædelsen, er etableret, en advarsel og kan bl.a. pålægge følgende administrative sanktioner:

| a) | tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af nogle eller alle bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen |
| --- | --- |

a)

tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af nogle eller alle bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen

| b) | tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af fællesskabstilladelsen |
| --- | --- |

b)

tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af fællesskabstilladelsen

| c) | bøder
  . |
| --- | --- |

c)

bøder
  .

Sanktionerne fastsættes under hensyn til grovheden af den overtrædelse, indehaveren af fællesskabstilladelsen har begået, og under hensyn til, hvor mange bekræftede kopier af tilladelsen vedkommende råder over i alt med henblik på international personbefordring.

2.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder forbyder en transportvirksomhed at udføre international personbefordring omfattet af denne forordning på deres område, hvis virksomheden ▐ har begået alvorlige overtrædelser af fællesskabslovgivningen om vejtransport, især vedrørende køretøjsstandarder og førernes køre- og hviletid
  , såfremt der er truffet endelig afgørelse, og virksomheden har udnyttet alle retlige muligheder for anke
  . De underretter omgående de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat herom.

3.   
  Såfremt der er konstateret en alvorlig overtrædelse
  i de i artikel 24, stk. 1, anførte tilfælde, afgør de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten,
  hvilke sanktioner der skal pålægges
  den pågældende transportvirksomhed ▐. De underretter hurtigst muligt og senest tre måneder efter at have fået kendskab til overtrædelsen de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor overtrædelserne er konstateret, om hvilke sanktioner i nærværende artikels stk. 1 og 2 der er pålagt. Hvis det ikke har været muligt at pålægge sanktioner, giver de en begrundelse herfor.

4.   De kompetente myndigheder skal tage hensyn til, om der allerede er pålagt sanktioner i den medlemsstat, hvor overtrædelserne er konstateret, og sikre sig, at de sanktioner, der pålægges den pågældende transportvirksomhed, samlet set står i et rimeligt forhold til den eller de overtrædelser, der ligger til grund for sanktionerne.

Den sanktion, de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten pålægger efter høring af værtsmedlemsstatens kompetente myndigheder, kan i de i artikel 24, stk. 1, anførte tilfælde omfatte tilbagekaldelse af vejtransporttilladelsen.

5.   De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, kan også i henhold til national lovgivning anlægge sag mod den pågældende transportvirksomhed ved en kompetent national retsinstans. De underretter værtsmedlemsstatens kompetente myndighed om beslutninger herom.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at transportvirksomhederne har adgang til at indbringe administrative sanktioner, der pålægges dem i henhold til denne artikel til prøvelse for en højere instans.

Artikel 24

Sanktioner fra værtsmedlemsstatens side

1.   Hvis de kompetente myndigheder i en medlemsstat har kendskab til, at en ikke-hjemmehørende transportvirksomhed har begået en alvorlig overtrædelse ▐ af denne forordning eller af fællesskabslovgivningen om vejtransport, sender den medlemsstat, hvor overtrædelsen er konstateret, hurtigst muligt og senest en måned efter at have fået kendskab til overtrædelsen følgende oplysninger til myndighederne i etableringsmedlemsstaten:

| a) | en beskrivelse af overtrædelsen samt dato og klokkeslæt for overtrædelsen |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af overtrædelsen samt dato og klokkeslæt for overtrædelsen

| b) | hvilken kategori overtrædelsen tilhører samt overtrædelsens art og grovhed |
| --- | --- |

b)

hvilken kategori overtrædelsen tilhører samt overtrædelsens art og grovhed

| c) | de pålagte sanktioner og de gennemførte sanktioner. |
| --- | --- |

c)

de pålagte sanktioner og de gennemførte sanktioner.

De kompetente myndigheder i værtsmedlemsstaten kan anmode etableringsmedlemsstatens myndigheder om at iværksætte administrative sanktioner i henhold til artikel 23.

2.   Værtsmedlemsstaten kan iværksætte sanktioner mod en ikke-hjemmehørende transportvirksomhed, der på dens område overtræder denne forordning eller nationale bestemmelser og fællesskabsbestemmelser på transportområdet i forbindelse med cabotagekørsel, uden at dette dog udelukker en eventuel strafforfølgning. Den iværksætter disse sanktioner uden at udøve forskelsbehandling, og de kan bl.a. bestå i en advarsel og/eller, i tilfælde af en alvorlig overtrædelse ▐, i et midlertidigt forbud mod cabotagekørsel på den værtsmedlemsstats område, hvor overtrædelsen er begået
  , og/eller bødeforlæg
  .

3.   Medlemsstaterne sikrer, at transportvirksomhederne har adgang til at indbringe alle administrative sanktioner, der pålægges dem i henhold til denne artikel, til prøvelse for en højere instans.

Artikel 25

Opførelse i nationalt register

Medlemsstaterne sørger for, at alvorlige overtrædelser ▐ af fællesskabslovgivningen om vejtransport, der er begået af transportvirksomheder etableret på deres område, og som har ført til pålæggelse af sanktioner i en medlemsstat, registreres sammen med de pålagte sanktioner i det nationale register over transportvirksomheder, der er oprettet i henhold til forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet]. Oplysninger i registeret om en tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af en fællesskabstilladelse skal opbevares i databasen i mindst to år.

Kapitel VII

Gennemførelse

Artikel 26

Aftaler mellem medlemsstater

1.   Medlemsstaterne kan indgå bilaterale og multilaterale aftaler med henblik på større liberalisering af den virksomhed, der er omfattet af denne forordning, navnlig for så vidt angår ordningen med tilladelser og forenklingen af eller afskaffelsen af kontroldokumenter.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om aftaler, der indgås i henhold til stk. 1.

Artikel 27

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport
   (15).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk.1-4, artikel 5a, stk. 5, litra b), og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5a, stk. 3, litra c) og artikel 5a, stk. 4, litra b) og e), i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til en måned.

Artikel 28

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den ... (16) Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.

De sikrer, at alle sådanne foranstaltninger gennemføres uden forskelsbehandling på grund af transportvirksomhedens nationalitet eller hjemsted.

Artikel 29

Rapportering

1.   Senest den 31. januar hvert år underretter medlemsstaterne Kommissionen om antallet af tilladelser til rutekørsel, der er udstedt det foregående år, og om det samlede antal tilladelser tl rutekørsel, der er gyldige ved udløbet af den pågældende rapporteringsperiode. Disse oplysninger gives særskilt for hvert destinationsland for en rutekørsel. Medlemsstaterne meddeler også Kommissionen oplysningerne vedrørende cabotagekørsel, i form af speciel rutekørsel og lejlighedsvis kørsel, som er udført af hjemmehørende transportvirksomheder i rapporteringsperioden.

2.   Senest den 31. januar hvert år sender værtsmedlemsstatens kompetente myndigheder Kommissionen en statistisk oversigt over antallet af tilladelser til cabotagekørsel, der udføres i form af rutekørsel som omhandlet i artikel 15, litra c).

3.   Kommissionen træffer bestemmelser om udformningen af den statistiske oversigt, der skal anvendes til meddelelser i henhold til stk. 2. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved supplering af den, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 27, stk. 2.

4.   Medlemsstaterne underretter senest den 31. januar hvert år Kommissionen om antallet af transportvirksomheder med fællesskabstilladelse pr. 31. december det foregående år og antallet af bekræftede kopier svarende til køretøjer, som var i drift på denne dato.

Artikel 30

Ændring af forordning (EF) nr. 561/2006

I artikel 8 i forordning (EF) nr. 561/2006 indføjes følgende stykke:

»
  6a.
     
  Uanset stk. 6 og under følgende betingelser kan en fører, der udfører lejlighedsvis international kørsel som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel] (17) udskyde den ugentlige hviletid med op til 12 på hinanden følgende 24-timers perioder efter en forudgående regulær ugentlig hviletidsperiode, under forudsætning af at:

| — | den internationale lejlighedsvise kørsel omfatter mindst 24 timer i en medlemsstat eller et tredjeland, der er forskellig fra det land, hvor kørslen er begyndt, og |
| --- | --- |

—

den internationale lejlighedsvise kørsel omfatter mindst 24 timer i en medlemsstat eller et tredjeland, der er forskellig fra det land, hvor kørslen er begyndt, og

| — | den ugentlige hviletid efter anvendelse af undtagelsen altid mindst er en regulær ugentlig hviletid på 45 timer, at en kompenserende hvileperiode på 24 timer tages som en sammenhængende periode inden afslutningen på den tredje uge efter anvendelsen af undtagelsen, og at måden og betingelserne for at tage denne kompenserende hviletid i givet fald fastsættes på nationalt niveau af de relevante parter, og |
| --- | --- |

—

den ugentlige hviletid efter anvendelse af undtagelsen altid mindst er en regulær ugentlig hviletid på 45 timer, at en kompenserende hvileperiode på 24 timer tages som en sammenhængende periode inden afslutningen på den tredje uge efter anvendelsen af undtagelsen, og at måden og betingelserne for at tage denne kompenserende hviletid i givet fald fastsættes på nationalt niveau af de relevante parter, og

| — | i tilfælde af kørsel, der finder sted i perioden mellem 22.00-06.00, er køretøjet dobbeltbemandet i hele perioden, ellers reduceres køretiden, jf. artikel 7, til tre timer, og |
| --- | --- |

—

i tilfælde af kørsel, der finder sted i perioden mellem 22.00-06.00, er køretøjet dobbeltbemandet i hele perioden, ellers reduceres køretiden, jf. artikel 7, til tre timer, og

| — | fra 1. januar 2014 er anvendelsen af denne undtagelse kun mulig i forbindelse med anvendelse af køretøjer udstyret med et kontrolapparat i overensstemmelse med kravene i bilag IB i forordning (EØF) nr. 3821/85. |
| --- | --- |

—

fra 1. januar 2014 er anvendelsen af denne undtagelse kun mulig i forbindelse med anvendelse af køretøjer udstyret med et kontrolapparat i overensstemmelse med kravene i bilag IB i forordning (EØF) nr. 3821/85.

Kapitel VIII

Kapitel VIII

Afsluttende bestemmelser

Afsluttende bestemmelser

Artikel 31

Ophævelse

Ophævelse

Forordning (EØF) nr. 684/92 og (EF) nr. 12/98 ophæves.

Henvisninger til de ophævede forordninger betragtes som henvisninger til nærværende forordning og skal læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag II.

Artikel 32

Ikrafttræden

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den
  1. januar 2009
  .

1. januar 2009

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 10 af 15.1.2008, s. 44
  .

1

EUT C 10 af 15.1.2008, s. 44

(2)  EUT C ....

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 5.6.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 5.6.2008

(4)  EFT L 74 af 20.3.1992, s. 1. ║.

4

(5)  EFT L 4 af 8.1.1998, s. 4.

5

(6)  EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

6

(7)  EUT L ....

7

EUT L ....

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

8

(9)  
  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0575.

9

»Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0575.

(10)  

  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1.

10

EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1.

(11)  EFT L 57 af 2.3.1992, s. 27. ║.

11

(12)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59.

12

(13)  EUT L 226 af 10.9.2003, s. 4.

13

(14)  
  EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1
  .

14

EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1

(15)  EFT L 370 af 31.12.1985, s. 8.

15

(16)  Tolv måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

16

(17)  
  EUT L ....
  «

17

EUT L ....

Torsdag, den 5. juni 2008BILAG I

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

(a)

(Lyseblåt syntetisk papir, mindst 150g/m2, format: DIN A4)

(Tilladelsens side 1)

(Teksten er affattet på det/de/et af de officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder tilladelsen)

| Nationalitetsbetegnelse (1) for den medlemsstat, der udsteder tilladelsen | Den kompetente myndighed eller det kompetente organ |
| --- | --- |

Nationalitetsbetegnelse (1) for den medlemsstat, der udsteder tilladelsen

Den kompetente myndighed eller det kompetente organ

FÆLLESSKABSTILLADELSE NR. ...

BEKRÆFTET KOPI NR.

til international personbefordring med bus for tredjemands regning
  og til cabotagekørsel

Fællesskabstilladelsen berettiger (2) ...

...

...

til på Fællesskabets område at foretage international personbefordring ad vej for tredjemands regning på betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel] (3) og efter de almindelige bestemmelser i denne tilladelse.

Særlige bemærkninger: ...

...

Denne tilladelse gælder fra den ... til den ...

Udstedt i ..., den ... (4)

Almindelige bestemmelser

| 1. | Denne tilladelse er udstedt i medfør af ║ forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel]. |
| --- | --- |

1.

Denne tilladelse er udstedt i medfør af ║ forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel].

| 2. | Denne tilladelse er udstedt af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er ║ etableret, idet:






  a) | transportvirksomheden i etableringsmedlemsstaten har tilladelse til at udføre personbefordring med bus i form af rutekørsel, speciel rutekørsel eller lejlighedsvis kørsel |
| --- | --- | --- |

2.

Denne tilladelse er udstedt af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er ║ etableret, idet:

a)

transportvirksomheden i etableringsmedlemsstaten har tilladelse til at udføre personbefordring med bus i form af rutekørsel, speciel rutekørsel eller lejlighedsvis kørsel

| b) | transportvirksomheden opfylder betingelserne i fællesskabsbestemmelserne om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i national og international transport |
| --- | --- |

b)

transportvirksomheden opfylder betingelserne i fællesskabsbestemmelserne om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i national og international transport

| c) | transportvirksomheden overholder bestemmelserne, som gælder for førere og køretøjer. |
| --- | --- |

c)

transportvirksomheden overholder bestemmelserne, som gælder for førere og køretøjer.

| 3. | Denne tilladelse giver ret til at udføre international personbefordring med bus for tredjemands regning på alle former for forbindelser på Fællesskabets område:






  a) | med afgangssted og bestemmelsessted i to forskellige medlemsstater med eller uden kørsel gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande |
| --- | --- | --- |

3.

Denne tilladelse giver ret til at udføre international personbefordring med bus for tredjemands regning på alle former for forbindelser på Fællesskabets område:

a)

med afgangssted og bestemmelsessted i to forskellige medlemsstater med eller uden kørsel gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande

| b) | med afgangssted i en medlemsstat og bestemmelsessted i et tredjeland og omvendt med eller uden kørsel gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande |
| --- | --- |

b)

med afgangssted i en medlemsstat og bestemmelsessted i et tredjeland og omvendt med eller uden kørsel gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande

| c) | mellem to tredjelande med kørsel gennem en eller flere medlemsstater |
| --- | --- |

c)

mellem to tredjelande med kørsel gennem en eller flere medlemsstater

samt tomkørsel i forbindelse med sådan befordring på betingelserne i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel].

I forbindelse med personbefordring fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt gælder forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel], for den strækning, der tilbagelægges på en transitmedlemsstats område. Den finder ikke anvendelse på den strækning, der tilbagelægges i den medlemsstat, hvor passagerer tages op eller sættes af, før den nødvendige aftale er indgået mellem Fællesskabet og det pågældende tredjeland.

| 4. | Denne tilladelse er personlig og kan ikke overdrages til tredjemand. |
| --- | --- |

4.

Denne tilladelse er personlig og kan ikke overdrages til tredjemand.

| 5. | Denne tilladelse kan tilbagekaldes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den er udstedt, hvis transportvirksomheden f.eks.:






  a) | ikke længere opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. .../2008... [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel] |
| --- | --- | --- |

5.

Denne tilladelse kan tilbagekaldes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den er udstedt, hvis transportvirksomheden f.eks.:

a)

ikke længere opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. .../2008... [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel]

| b) | har afgivet urigtige oplysninger i forbindelse med udstedelsen eller fornyelsen af tilladelsen |
| --- | --- |

b)

har afgivet urigtige oplysninger i forbindelse med udstedelsen eller fornyelsen af tilladelsen

| c) | har begået en alvorlig overtrædelse ▐ af fællesskabslovgivningen om vejtransport i en
  eller flere medlemsstater
  navnlig for så vidt angår køretøjsstandarder og førernes køre- og hviletid samt udførelse uden tilladelse af parallel eller midlertidig kørsel, jf. artikel 5, stk. 1, fjerde afsnit, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel]. De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den transportvirksomhed, der har begået overtrædelsen, er etableret, kan bl.a. tage skridt til tilbagekaldelse af fællesskabstilladelsen eller tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af de bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen. |
| --- | --- |

c)

har begået en alvorlig overtrædelse ▐ af fællesskabslovgivningen om vejtransport i en
  eller flere medlemsstater
  navnlig for så vidt angår køretøjsstandarder og førernes køre- og hviletid samt udførelse uden tilladelse af parallel eller midlertidig kørsel, jf. artikel 5, stk. 1, fjerde afsnit, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel]. De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den transportvirksomhed, der har begået overtrædelsen, er etableret, kan bl.a. tage skridt til tilbagekaldelse af fællesskabstilladelsen eller tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af de bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen.

Hvilke sanktioner der anvendes, afhænger af, hvor grov en overtrædelse indehaveren af en EF-tilladelse har begået, og af, hvor mange bekræftede kopier indehaveren har vedrørende international personbefordring.

| 6. | Den originale fællesskabstilladelse opbevares af transportvirksomheden. En bekræftet kopi af tilladelsen skal befinde sig i det køretøj, hvormed der udføres international personbefordring. |
| --- | --- |

6.

Den originale fællesskabstilladelse opbevares af transportvirksomheden. En bekræftet kopi af tilladelsen skal befinde sig i det køretøj, hvormed der udføres international personbefordring.

| 7. | Denne tilladelse skal på forlangende forevises kontrolpersonalet. |
| --- | --- |

7.

Denne tilladelse skal på forlangende forevises kontrolpersonalet.

| 8. | Indehaveren skal på hver enkelt medlemsstats område overholde alle gældende nationale love og administrative bestemmelser, særlig hvad angår personbefordring og færdsel. |
| --- | --- |

8.

Indehaveren skal på hver enkelt medlemsstats område overholde alle gældende nationale love og administrative bestemmelser, særlig hvad angår personbefordring og færdsel.

| 9. | Ved rutekørsel forstås personbefordring efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved faste stoppesteder, og som kan benyttes af alle, uanset om der eventuelt skal foretages reservation.
  Karakteren af rutekørsel ændres ikke ved, at driftsvilkårene for kørslen tilpasses.
  Der kræves tilladelse til rutekørsel.
  Ved speciel rutekørsel forstås befordring af bestemte kategorier af passagerer, hvorved andre passagerer udelukkes, efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved faste stoppesteder.
  Speciel rutekørsel omfatter bl.a.:






  a) | befordring af arbejdstagere mellem bopæl og arbejde |
| --- | --- | --- |

9.

Ved rutekørsel forstås personbefordring efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved faste stoppesteder, og som kan benyttes af alle, uanset om der eventuelt skal foretages reservation.

Karakteren af rutekørsel ændres ikke ved, at driftsvilkårene for kørslen tilpasses.

Der kræves tilladelse til rutekørsel.

Ved speciel rutekørsel forstås befordring af bestemte kategorier af passagerer, hvorved andre passagerer udelukkes, efter faste tidsintervaller og i en bestemt trafikforbindelse, hvor på- og afstigning kan ske ved faste stoppesteder.

Speciel rutekørsel omfatter bl.a.:

a)

befordring af arbejdstagere mellem bopæl og arbejde

| b) | befordring af skoleelever og studerende mellem bopæl og uddannelsesinstitution. |
| --- | --- |

b)

befordring af skoleelever og studerende mellem bopæl og uddannelsesinstitution.

Karakteren af rutekørsel ændres ikke ved, at den specielle rutekørsel tilrettelægges efter brugernes varierende behov.

Der kræves ikke tilladelse til speciel rutekørsel, hvis den er omfattet af en aftale mellem tilrettelæggeren og transportvirksomheden.

Udførelse af parallel eller midlertidig kørsel, som tager sigte på samme passagerkreds som eksisterende rutekørsel, kræver tilladelse.

Ved lejlighedsvis kørsel forstås kørsel, der ikke er omfattet af definitionen af rutekørsel, herunder speciel rutekørsel, og hvis vigtigste kendetegn er, at der sker befordring af grupper, der er dannet på initiativ af kunden eller af transportvirksomheden selv. Udførelse af parallel eller midlertidig kørsel, der kan sammenlignes med eksisterende rutekørsel, og som tager sigte på samme passagerkreds, kræver tilladelse efter proceduren i kapitel III i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel]. Sådan kørsel betragtes stadig som lejlighedsvis kørsel, selv om den udføres efter faste tidsintervaller.

Der kræves ikke tilladelse til lejlighedsvis kørsel.

---

(1)  Medlemsstaternes nationalitetsbetegnelser: (B) Belgien, (BG) Bulgarien, (CZ) Den Tjekkiske Republik, (DK) Danmark, (D) Tyskland, (EST) Estland, (IRL) Irland, (GR) Grækenland, (E) Spanien, (F) Frankrig, (I) Italien, (CY) Cypern, (LV) Letland, (LT) Litauen, (L) Luxembourg, (H) Ungarn, (MT) Malta, (NL) Nederlandene, (A) Østrig, (PL) Polen, (P) Portugal, (RO) Rumænien, (SLO) Slovenien, (SK) Slovakiet, (FIN) Finland, (S) Sverige, (UK) Det Forenede Kongerige.

(2)  Transportvirksomhedens fulde navn eller firmanavn samt fuldstændige adresse.

(3)  EUT L ...

(4)  Den udstedende myndigheds eller det udstedende organs underskrift og stempel.

Torsdag, den 5. juni 2008BILAG II

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Forordning (EØF) nr. 684/92 | Forordning (EF) nr. 12/98 | Denne forordning |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1 | | Artikel 1, stk. 1, ændret |
| - | | Artikel 1, stk. 4, ny |
| Artikel 2, punkt 1.1. | | Artikel 2, litra a), artikel 5, stk. 1 |
| Artikel 2, punkt 1.2. | | Artikel 2, litra b), artikel 5, stk. 2 |
| Artikel 2, punkt 1.3. | | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 2, punkt 3.1. | | Artikel 2, litra c), artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 2, punkt 3.3. | | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 2, punkt 3.4. | | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 2, punkt 4. | | Artikel 2, litra d), artikel 5, stk. 5 |
| - | | Artikel 2, litra e), f), g), ny |
| Artikel 3 | | Artikel 3, ændret, artikel 29 |
| Artikel 3a | | Artikel 4 |
| Artikel 4 | | Artikel 5, ændret |
| Artikel 5 | | Artikel 6 |
| Artikel 6 | | Artikel 7 |
| Artikel 7 | | Artikel 8, ændret |
| Artikel 8 | | Artikel 9 |
| Artikel 9 | | Artikel 10, ændret |
| Artikel 10 | | Artikel 11 |
| Artikel 11 | | Artikel 12 |
| Artikel 12 | | Artikel 13 |
| Artikel 13 | | Artikel 5, stk. 5, ændret |
| | Artikel 1 | Artikel 14, ændret |
| | Artikel 2 | Artikel 2, artikel 5 |
| | Artikel 3 | Artikel 15 |
| | Artikel 4, stk. 1 | Artikel 16, stk. 1, ændret |
| | Artikel 4, stk. 2 | Artikel 16, stk. 2 |
| | Artikel 4, stk. 3 | Artikel 16, stk. 3 |
| | Artikel 4, stk. 4 | Artikel 16, stk. 4 |
| | Artikel 4, stk. 5 | - |
| | Artikel 5 | Artikel 4, stk. 3 |
| | Artikel 6 | Artikel 17 |
| | Artikel 7 | Artikel 29, stk. 3, ændret |
| | Artikel 8 | Artikel 27, ændret |
| | Artikel 9 | - |
| | Artikel 10 | Artikel 27, ændret |
| - | - | Artikel 18 |
| Artikel 14 | | Artikel 19, ændret |
| Artikel 15 | | Artikel 12, artikel 20 |
| | Artikel 11, stk. 1 | Artikel 21, ændret |
| Artikel 16, stk. 1 | | Artikel 22, stk. 1 |
| Artikel 16, stk. 2 | | Artikel 22, stk. 2 |
| Artikel 16, stk. 3 | | Artikel 23, stk. 1, ændret |
| Artikel 16, stk. 4 | | Artikel 23, stk. 2, ændret |
| Artikel 16, stk. 5 | | Artikel 25 |
| | | Artikel 24, stk. 1, ny |
| | Artikel 11, stk. 2 | Artikel 24, stk. 2 |
| | Artikel 11, stk. 3 | Artikel 24, stk. 2 |
| | Artikel 11, stk. 4 | - |
| | Artikel 12 | Artikel 23, artikel 24 |
| | Artikel 13 | - |
| Artikel 16a | | - |
| Artikel 17 | | - |
| Artikel 18 | | Artikel 26 |
| Artikel 19 | Artikel 14 | Artikel 28 |
| - | - | Artikel 30 |
| Artikel 21 | | Artikel 31 |
| Artikel 22 | Artikel 15 | Artikel 32 |
| Bilag I | | Bilag I |
| | | Bilag II, ny |

Forordning (EØF) nr. 684/92

Forordning (EF) nr. 12/98

Denne forordning

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 1, ændret

-

Artikel 1, stk. 4, ny

Artikel 2, punkt 1.1.

Artikel 2, litra a), artikel 5, stk. 1

Artikel 2, punkt 1.2.

Artikel 2, litra b), artikel 5, stk. 2

Artikel 2, punkt 1.3.

Artikel 5, stk. 3

Artikel 2, punkt 3.1.

Artikel 2, litra c), artikel 5, stk. 3

Artikel 2, punkt 3.3.

Artikel 5, stk. 3

Artikel 2, punkt 3.4.

Artikel 5, stk. 3

Artikel 2, punkt 4.

Artikel 2, litra d), artikel 5, stk. 5

-

Artikel 2, litra e), f), g), ny

Artikel 3

Artikel 3, ændret, artikel 29

Artikel 3a

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5, ændret

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8, ændret

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10, ændret

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 5, stk. 5, ændret

Artikel 1

Artikel 14, ændret

Artikel 2

Artikel 2, artikel 5

Artikel 3

Artikel 15

Artikel 4, stk. 1

Artikel 16, stk. 1, ændret

Artikel 4, stk. 2

Artikel 16, stk. 2

Artikel 4, stk. 3

Artikel 16, stk. 3

Artikel 4, stk. 4

Artikel 16, stk. 4

Artikel 4, stk. 5

-

Artikel 5

Artikel 4, stk. 3

Artikel 6

Artikel 17

Artikel 7

Artikel 29, stk. 3, ændret

Artikel 8

Artikel 27, ændret

Artikel 9

-

Artikel 10

Artikel 27, ændret

-

-

Artikel 18

Artikel 14

Artikel 19, ændret

Artikel 15

Artikel 12, artikel 20

Artikel 11, stk. 1

Artikel 21, ændret

Artikel 16, stk. 1

Artikel 22, stk. 1

Artikel 16, stk. 2

Artikel 22, stk. 2

Artikel 16, stk. 3

Artikel 23, stk. 1, ændret

Artikel 16, stk. 4

Artikel 23, stk. 2, ændret

Artikel 16, stk. 5

Artikel 25

Artikel 24, stk. 1, ny

Artikel 11, stk. 2

Artikel 24, stk. 2

Artikel 11, stk. 3

Artikel 24, stk. 2

Artikel 11, stk. 4

-

Artikel 12

Artikel 23, artikel 24

Artikel 13

-

Artikel 16a

-

Artikel 17

-

Artikel 18

Artikel 26

Artikel 19

Artikel 14

Artikel 28

-

-

Artikel 30

Artikel 21

Artikel 31

Artikel 22

Artikel 15

Artikel 32

Bilag I

Bilag I

Bilag II, ny

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/122

---

Torsdag, den 5. juni 2008Fødevarehygiejne ***I

P6_TA(2008)0250

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentetsog Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandlingmed hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79,stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og af Europa-Parlamentetsog Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne (KOM(2007)0090 —C6-0211/2007 — 2007/0037B(COD))

2009/C 285 E/20

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0090),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 152, stk. 4, litra b), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0211/2007),

der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 5. juli 2007 om at give Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget tilladelse til hver især at udarbejde en lovgivningsmæssig betænkning på grundlag af Kommissionens forslag,

der henviser til Retsudvalgets udtalelse til det foreslåede retsgrundlag,

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0143/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag om fødevarehygiejne som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag om fødevarehygiejne som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 5. juni 2008P6_TC1-COD(2007)0037B

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af ▐ ║ forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig ▐ artikel 95 og artikel 152, stk. 4, litra b),

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | ællesskabets politik for bedre lovgivning, herunder især Kommissionens meddelelser til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union«║ og ║ »Handlingsprogram for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union« ║ , understreger, hvor vigtigt det er at reducere de administrative byrder, som den gældende lovgivning pålægger virksomhederne, idet dette er afgørende for forbedringen af deres konkurrenceevne og opfyldelsen af Lissabon-dagsordenens mål.
  ▐ |
| --- | --- |

(1)

ællesskabets politik for bedre lovgivning, herunder især Kommissionens meddelelser til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union«║ og ║ »Handlingsprogram for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union« ║ , understreger, hvor vigtigt det er at reducere de administrative byrder, som den gældende lovgivning pålægger virksomhederne, idet dette er afgørende for forbedringen af deres konkurrenceevne og opfyldelsen af Lissabon-dagsordenens mål.

▐

| (2) | I henhold til artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne
   (4) skal alle ledere af fødevarevirksomheder indføre, iværksætte og følge en procedure, der er baseret på HACCP-principperne. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne
   (4) skal alle ledere af fødevarevirksomheder indføre, iværksætte og følge en procedure, der er baseret på HACCP-principperne.

| (3) | Erfaringen viser, at visse fødevarevirksomheder kan sikre fødevarehygiejnen ved en korrekt gennemførelse af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 852/2004 og uden at anvende HACCP-ordningen. Det gælder især små virksomheder, der primært sælger deres produkter direkte til den endelige forbruger, f.eks. bagerier, slagtere, købmandsforretninger, markedsboder, restauranter og barer, som er mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (5). |
| --- | --- |

(3)

Erfaringen viser, at visse fødevarevirksomheder kan sikre fødevarehygiejnen ved en korrekt gennemførelse af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 852/2004 og uden at anvende HACCP-ordningen. Det gælder især små virksomheder, der primært sælger deres produkter direkte til den endelige forbruger, f.eks. bagerier, slagtere, købmandsforretninger, markedsboder, restauranter og barer, som er mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (5).

| (4) | Disse virksomheder bør derfor fritages for kravet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 852/2004, idet det dog forudsættes, at de overholder alle de øvrige bestemmelser i nævnte forordning —
  ▐ |
| --- | --- |

(4)

Disse virksomheder bør derfor fritages for kravet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 852/2004, idet det dog forudsættes, at de overholder alle de øvrige bestemmelser i nævnte forordning —

▐

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: ▐

Artikel 1

| 1) | I forordning (EF) nr. 852/2004 indsættes følgende nye betragtning:










  »15a) | Det er vigtigt, at de kompetente myndigheder tillader en fleksibel gennemførelse, som hjemlet i denne forordning, særligt i dennes artikel 5, stk. 2, litra g) og artikel 5, stk. 5, navnlig for så vidt angår virksomheder, der er mikrovirksomheder, som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (6). |
| --- | --- | --- |

1)

I forordning (EF) nr. 852/2004 indsættes følgende nye betragtning:

»15a)

Det er vigtigt, at de kompetente myndigheder tillader en fleksibel gennemførelse, som hjemlet i denne forordning, særligt i dennes artikel 5, stk. 2, litra g) og artikel 5, stk. 5, navnlig for så vidt angår virksomheder, der er mikrovirksomheder, som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (6).

| 2) | I artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 852/2004 tilføjes følgende punktum:
  »
  Med forbehold af denne forordnings øvrige bestemmelser kan fødevarevirksomheder fritages for at skulle indføre, iværksætte og følge en fast procedure eller faste procedurer, der er baseret på HACCP-principperne. Denne fritagelse gælder kun
  for virksomheder,
  særligt mikrovirksomheder
  , som defineret i ║ henstilling 2003/361/EF ║, hvis aktiviteter primært består i at sælge fødevarer direkte til den endelige forbruger,
  og såfremt den kompetente myndighed på grundlag af en regelmæssig risikoanalyse enten skønner, at der ikke er behov for at forebygge eller fjerne nogen risici eller for at reducere risiciene til et acceptabelt niveau, eller skønner, at de risici, der identificeres, er undergivet en tilstrækkelig og regelmæssig kontrol ved gennemførelsen af de almindelige og særlige krav til fødevarehygiejne, der er fastsat i artikel 4, stk. 2-6 i denne forordning Når den kompetente myndighed kræver dokumentation for, at kravene i artikel 4, stk. 2-6 er overholdt, tages behørigt hensyn til arten og størrelsen af fødevarevirksomheden.
  « |
| --- | --- |

2)

I artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 852/2004 tilføjes følgende punktum:

»
  Med forbehold af denne forordnings øvrige bestemmelser kan fødevarevirksomheder fritages for at skulle indføre, iværksætte og følge en fast procedure eller faste procedurer, der er baseret på HACCP-principperne. Denne fritagelse gælder kun
  for virksomheder,
  særligt mikrovirksomheder
  , som defineret i ║ henstilling 2003/361/EF ║, hvis aktiviteter primært består i at sælge fødevarer direkte til den endelige forbruger,
  og såfremt den kompetente myndighed på grundlag af en regelmæssig risikoanalyse enten skønner, at der ikke er behov for at forebygge eller fjerne nogen risici eller for at reducere risiciene til et acceptabelt niveau, eller skønner, at de risici, der identificeres, er undergivet en tilstrækkelig og regelmæssig kontrol ved gennemførelsen af de almindelige og særlige krav til fødevarehygiejne, der er fastsat i artikel 4, stk. 2-6 i denne forordning Når den kompetente myndighed kræver dokumentation for, at kravene i artikel 4, stk. 2-6 er overholdt, tages behørigt hensyn til arten og størrelsen af fødevarevirksomheden.
  «

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 175 af 27.7.2007, s. 37.

1

EUT C 175 af 27.7.2007, s. 37.

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 5.6.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 5.6.2008.

(4)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 226 af 25.6.2004, s. 3.

4

(5)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

5

(6)  

  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.«

6

EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.«

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/125

---

Torsdag, den 5. juni 2008Forbud mod visse stoffer i husdyrbrug ***I

P6_TA(2008)0251

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug (KOM(2007)0292 — C6-0154/2007 — 2007/0102(COD))

2009/C 285 E/21

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0292),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 152, stk. 4, litra b), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0154/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0067/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 5. juni 2008P6_TC1-COD(2007)0102

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. juni 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF vedrørende forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingentil den endelige retsakt, direktiv 2008/97/EF).

---

| 26.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/126

---

Torsdag, den 5. juni 2008Generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 *

P6_TA(2008)0252

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. juni 2008 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 964/2007 og (EF) nr. 1100/2006 (KOM(2007)0857 — C6-0051/2008 — 2007/0289(CNS))

2009/C 285 E/22

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0857),

der henviser til EF-traktatens artikel 133, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0051/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A6-0200/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning — ændringsretsakt


  Betragtning 1 a (ny) |
| | (1a) | Arrangementet med generelle toldpræferencer (GSP) har siden indførelsen været et af EU's vigtigste handels- og udviklingspolitiske instrumenter med henblik på at hjælpe udviklingslandene med at bekæmpe fattigdom ved gennem international samhandel at bringe dem i stand til at generere indkomster og bidrage til deres bæredygtige udvikling gennem fremme af industriel udvikling og diversificering af deres økonomier. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 1 a (ny)

(1a)

Ændring 2

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 2 a (ny)

| (2a) | Den primære målsætning for EU's udviklingspolitik og derfor også for GSP-ordningen er at nå millenniumudviklingsmålene, udrydde fattigdom og fremme bæredygtig udvikling og god regeringsførelse i udviklingslandene ved at fremme en større diversificering af deres økonomier og integrere dem bedre i verdenshandelen. |
| --- | --- |

(2a)

Ændring 3

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 6 a (ny)

| (6a) | For at øge udnyttelsesgraden og effektiviteten af GSP og give udviklingslandene mulighed for at drage fordel af international handel og præferenceordninger bør Den Europæiske Union stræbe efter at yde disse lande, og i særdeleshed de mindst udviklede lande (LDC-lande), tilstrækkelig teknisk bistand. |
| --- | --- |

(6a)

Ændring 4

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 8 a (ny)

| 8a | Gennemførelsen af de konventioner, der henvises til i den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, bør støttes med teknisk bistand; |
| --- | --- |

8a

Ændring 5

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 10 a (ny)

| 10a | De udviklingslande, der opfylder støttekriterierne for den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god forvaltningspraksis efter den 31. oktober 2008, bør være berettiget til at drage fordel af yderligere præferencer, så snart de opfylder de pågældende kriterier. Kommissionen udtaler sig om de nye anmodninger en gang om året; |
| --- | --- |

10a

Ændring 38

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 15

| (15) | Tolden bør fortsat være suspenderet for ikke-følsomme varer, mens tolden på følsomme varer bør
  nedsættes for at sikre
  en tilfredsstillende udnyttelsesgrad og samtidig tage højde for situationen i de respektive erhvervsgrene i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(15)

Tolden bør fortsat være suspenderet for ikke-følsomme varer, mens tolden på følsomme varer bør
  nedsættes for at sikre
  en tilfredsstillende udnyttelsesgrad og samtidig tage højde for situationen i de respektive erhvervsgrene i Fællesskabet.

| (15) | Tolden bør fortsat være suspenderet for ikke-følsomme varer, mens tolden på følsomme varer bør
  fastsættes på en sådan måde, at der sikres
  en tilfredsstillende udnyttelsesgrad og samtidig tages højde for situationen i de respektive erhvervsgrene i Fællesskabet; |
| --- | --- |

(15)

Tolden bør fortsat være suspenderet for ikke-følsomme varer, mens tolden på følsomme varer bør
  fastsættes på en sådan måde, at der sikres
  en tilfredsstillende udnyttelsesgrad og samtidig tages højde for situationen i de respektive erhvervsgrene i Fællesskabet;

Ændring 6

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 15 a (ny)

| (15a) | Med henblik på at forhindre, at præferencerne udhules, bør Kommissionen i den næste forordning overveje at overføre varer, som nu er klassificeret som»følsomme« til kategorien »ikke-følsomme« varer. |
| --- | --- |

(15a)

Ændring 7

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 19

| (19) | For at der kan være sammenhæng i Fællesskabets handelspolitik bør et begunstiget land ikke både have fordele af arrangementet og af en frihandelsaftale, hvis denne aftale dækker mindst alle de præferencer, som landet har ifølge dette arrangement; |
| --- | --- |

(19)

For at der kan være sammenhæng i Fællesskabets handelspolitik bør et begunstiget land ikke både have fordele af arrangementet og af en frihandelsaftale, hvis denne aftale dækker mindst alle de præferencer, som landet har ifølge dette arrangement;

| (19) | For at der kan være sammenhæng i Fællesskabets handelspolitik bør et begunstiget land ikke både have fordele af arrangementet og af en frihandelsaftale, hvis denne aftale dækker
  og også effektivt gennemfører og i givet fald konsoliderer
  mindst alle de præferencer, som landet har ifølge dette arrangement; |
| --- | --- |

(19)

For at der kan være sammenhæng i Fællesskabets handelspolitik bør et begunstiget land ikke både have fordele af arrangementet og af en frihandelsaftale, hvis denne aftale dækker
  og også effektivt gennemfører og i givet fald konsoliderer
  mindst alle de præferencer, som landet har ifølge dette arrangement;

Ændring 8

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 21 a (ny)

| 21a | Oprindelsesreglerne bør revideres for at tage hensyn til tværregional og global kumulation og muligheden for, at et land kan komme i betragtning til præferencebehandling under GSP, GSP+ og Alt Undtagen Våben-initiativet (EBA), selv hvis det ikke er det endelige bestemmelsesland for eksport, forudsat at varerne tilføjes betragtelig merværdi i det pågældende land. I forbindelse med denne revision bør også kravet om en dobbelt forarbejdningsproces for visse varer afskaffes; |
| --- | --- |

21a

Ændring 9

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 21 b (ny)

| (21b) | Kommissionen bør inden for Verdenshandelsorganisationens (WTO) rammer først og fremmest arbejde for at opnå en aftale om en harmonisering af oprindelsesbestemmelserne, som giver udviklingslandene og LDC-landene en præferencebehandling. |
| --- | --- |

(21b)

Ændring 37

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 21 c (ny)

| (21c) | I henhold til artikel 37, stk. 6, i AVS-EU-partnerskabsaftalen har Kommissionen forpligtet sig til at finde frem til alle alternative muligheder for, at de lande, der ikke er blandt de mindst udviklede lande, og som ikke har undertegnet en økonomisk samarbejdsaftale, kan nyde godt af en ny handelsramme, der giver mulighed for handelspræferencer, der mindst svarer til dem i Cotonou-aftalen; |
| --- | --- |

(21c)

Ændring 10

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 3 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | På grundlag af de seneste sammenlignelige og korrigerede data, der er tilgængelige på tidspunktet for denne forordnings vedtagelse, fastlægger Kommissionen, hvilke begunstigede lande der opfylder kriterierne i stk. 1. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 11

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 3 — stk. 1 b (nyt)

| 1b. | Kommissionen offentliggør hvert år en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende med angivelse af de begunstigede lande, der opfylder betingelserne i stk. 1. |
| --- | --- |

1b.

Ændring 12

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 3 — stk. 2

| 2. | Når et begunstiget land er omfattet af en præferenceaftale med Fællesskabet,
  der
  mindst
  indeholder
  alle de præferencer, som det pågældende land nyder godt af under arrangementet,
  udelukkes det fra listen over begunstigede lande; |
| --- | --- |

2.

Når et begunstiget land er omfattet af en præferenceaftale med Fællesskabet,
  der
  mindst
  indeholder
  alle de præferencer, som det pågældende land nyder godt af under arrangementet,
  udelukkes det fra listen over begunstigede lande;

| 2. | Når et begunstiget land er omfattet af en præferenceaftale med Fællesskabet,
  går anvendelse af handelsaftalen forud for anvendelse af arrangementet, såfremt aftalen også effektivt gennemfører og i givet fald konsoliderer
  mindst alle de præferencer, som det pågældende land nyder godt af under arrangementet.
  En handelsaftale med Fællesskabet er ikke til hinder for opfyldelse af kriterierne for at være berettiget til den særlige ansporende ordning, der er fastsat i artikel 7 til 10; |
| --- | --- |

2.

Når et begunstiget land er omfattet af en præferenceaftale med Fællesskabet,
  går anvendelse af handelsaftalen forud for anvendelse af arrangementet, såfremt aftalen også effektivt gennemfører og i givet fald konsoliderer
  mindst alle de præferencer, som det pågældende land nyder godt af under arrangementet.
  En handelsaftale med Fællesskabet er ikke til hinder for opfyldelse af kriterierne for at være berettiget til den særlige ansporende ordning, der er fastsat i artikel 7 til 10;

Ændring 13

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 3 — stk. 3

| 3. | Kommissionen underretter et begunstiget land om, at det er fjernet
  fra listen over begunstigede lande; |
| --- | --- |

3.

Kommissionen underretter et begunstiget land om, at det er fjernet
  fra listen over begunstigede lande;

| 3. | Hvis et land fjernes
  fra listen over begunstigede lande,
  underretter Kommissionen det pågældende land og Europa-Parlamentet herom; |
| --- | --- |

3.

Hvis et land fjernes
  fra listen over begunstigede lande,
  underretter Kommissionen det pågældende land og Europa-Parlamentet herom;

Ændring 14

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | For at fremme virkningen af dette arrangement yder Kommissionen hensigtsmæssig teknisk bistand til udviklingslandene, og især LCD-landene, med henblik på at opbygge den institutionelle og regulerende kapacitet, der skal til for at opnå fordelene ved international handel og GSP. |
| --- | --- |

3a.

Ændring 15

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 5 — stk. 2

| 2. | I forbindelse med de ordninger, der er anført i artikel 1, stk. 2, er de oprindelsesregler, der vedrører definitionen af begrebet varer med oprindelsesstatus, procedurer og hertil knyttede metoder for administrativt samarbejde, fastsat i forordning (EØF) nr. 2454/93. |
| --- | --- |

2.

I forbindelse med de ordninger, der er anført i artikel 1, stk. 2, er de oprindelsesregler, der vedrører definitionen af begrebet varer med oprindelsesstatus, procedurer og hertil knyttede metoder for administrativt samarbejde, fastsat i forordning (EØF) nr. 2454/93.

| 2. | I forbindelse med de ordninger, der er anført i artikel 1, stk. 2, er de oprindelsesregler, der vedrører definitionen af begrebet varer med oprindelsesstatus, procedurer og hertil knyttede metoder for administrativt samarbejde, fastsat i forordning (EØF) nr. 2454/93.
  Formen på og indholdet og procedurerne i systemet med oprindelsesbestemmelser vil blive underlagt regelmæssig revision med henblik på at evaluere dets virkninger for udnyttelsesgraden af GSP og på i højere grad bidrage til at fremme økonomisk udvikling. |
| --- | --- |

2.

I forbindelse med de ordninger, der er anført i artikel 1, stk. 2, er de oprindelsesregler, der vedrører definitionen af begrebet varer med oprindelsesstatus, procedurer og hertil knyttede metoder for administrativt samarbejde, fastsat i forordning (EØF) nr. 2454/93.
  Formen på og indholdet og procedurerne i systemet med oprindelsesbestemmelser vil blive underlagt regelmæssig revision med henblik på at evaluere dets virkninger for udnyttelsesgraden af GSP og på i højere grad bidrage til at fremme økonomisk udvikling.

Ændring 16

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 5 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | Kommissionen prioriterer i WTO's regi harmonisering af oprindelsesregler, som indfører præferencebehandling af udviklingslandene og LCD-landene |
| --- | --- |

3a.

Ændring 17

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 7 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | Der ydes ligeledes teknisk bistand for at hjælpe udviklingslande, der er berettigede, med at opfylde kravene om ratificering og effektiv gennemførelse i den nye særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse. |
| --- | --- |

3a.

Ændring 18

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 8 — stk. 3

| 3. | Kommissionen følger ratificeringen og den effektive gennemførelse af de konventioner, der er opført i bilag III. Inden udløbet af anvendelsesperioden for denne forordning og i god tid før drøftelserne om den næste forordning, forelægger Kommissionen en rapport for Rådet om, hvor langt ratificeringen af sådanne konventioner er nået,
  med
  henstillinger fra overvågningsorganerne. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen følger ratificeringen og den effektive gennemførelse af de konventioner, der er opført i bilag III. Inden udløbet af anvendelsesperioden for denne forordning og i god tid før drøftelserne om den næste forordning, forelægger Kommissionen en rapport for Rådet om, hvor langt ratificeringen af sådanne konventioner er nået,
  med
  henstillinger fra overvågningsorganerne.

| 3. | Kommissionen følger ratificeringen og den effektive gennemførelse af de konventioner, der er opført i bilag III. Inden udløbet af anvendelsesperioden for denne forordning og i god tid før drøftelserne om den næste forordning, forelægger Kommissionen en rapport for
  Europa-Parlamentet og
  Rådet om, hvor langt ratificeringen
  og gennemførelsen
  af sådanne konventioner er nået
  i hvert enkelt af de lande, der nyder godt af den særlige ansporende ordning. Kommissionen vedlægger, hvor det er relevant
  , henstillinger fra overvågningsorganerne
  om, hvorvidt et bestemt land skal tage yderligere skridt til effektivt at gennemføre en konvention
  .


  I sin rapport evaluerer Kommissionen ligeledes, i hvor høj grad den særlige ansporende ordning har opfyldt sin målsætning, og henstiller eventuelt, at bilag III ændres. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen følger ratificeringen og den effektive gennemførelse af de konventioner, der er opført i bilag III. Inden udløbet af anvendelsesperioden for denne forordning og i god tid før drøftelserne om den næste forordning, forelægger Kommissionen en rapport for
  Europa-Parlamentet og
  Rådet om, hvor langt ratificeringen
  og gennemførelsen
  af sådanne konventioner er nået
  i hvert enkelt af de lande, der nyder godt af den særlige ansporende ordning. Kommissionen vedlægger, hvor det er relevant
  , henstillinger fra overvågningsorganerne
  om, hvorvidt et bestemt land skal tage yderligere skridt til effektivt at gennemføre en konvention
  .

I sin rapport evaluerer Kommissionen ligeledes, i hvor høj grad den særlige ansporende ordning har opfyldt sin målsætning, og henstiller eventuelt, at bilag III ændres.

Ændring 19

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

| a) | et land eller territorium opført i bilag I skal have indgivet en anmodning herom
  senest
  den 31. oktober 2008, og |
| --- | --- |

a)

et land eller territorium opført i bilag I skal have indgivet en anmodning herom
  senest
  den 31. oktober 2008, og

| a) | et land eller territorium opført i bilag I skal have indgivet en anmodning herom den 31. oktober 2008,
  og for så vidt angår de lande og territorier, der opfylder betingelserne i artikel 8, stk. 1 og 2, efter denne dato én gang om året
  , og |
| --- | --- |

a)

et land eller territorium opført i bilag I skal have indgivet en anmodning herom den 31. oktober 2008,
  og for så vidt angår de lande og territorier, der opfylder betingelserne i artikel 8, stk. 1 og 2, efter denne dato én gang om året
  , og

Ændring 20

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 10 — stk. 1

| 1. | Kommissionen gennemgår anmodningen vedlagt de i artikel 9, stk. 2, nævnte oplysninger. Ved gennemgangen af anmodningen tager Kommissionen hensyn til konklusionerne fra relevante internationale organisationer og agenturer. Kommissionen kan stille ansøgerlandet andre spørgsmål, som den skønner nyttige, og
  kan efterprøve
  de indkomne oplysninger sammen med ansøgerlandet eller med enhver anden relevant kilde; |
| --- | --- |

1.

Kommissionen gennemgår anmodningen vedlagt de i artikel 9, stk. 2, nævnte oplysninger. Ved gennemgangen af anmodningen tager Kommissionen hensyn til konklusionerne fra relevante internationale organisationer og agenturer. Kommissionen kan stille ansøgerlandet andre spørgsmål, som den skønner nyttige, og
  kan efterprøve
  de indkomne oplysninger sammen med ansøgerlandet eller med enhver anden relevant kilde;

| 1. | Kommissionen gennemgår anmodningen vedlagt de i artikel 9, stk. 2, nævnte oplysninger. Ved gennemgangen af anmodningen tager Kommissionen hensyn til konklusionerne fra relevante internationale organisationer og agenturer. Kommissionen kan stille ansøgerlandet andre spørgsmål, som den skønner nyttige, og
  efterprøver
  de indkomne oplysninger sammen med ansøgerlandet eller med enhver anden relevant kilde,
  bl.a. Europa-Parlamentet og repræsentanter for civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

1.

Kommissionen gennemgår anmodningen vedlagt de i artikel 9, stk. 2, nævnte oplysninger. Ved gennemgangen af anmodningen tager Kommissionen hensyn til konklusionerne fra relevante internationale organisationer og agenturer. Kommissionen kan stille ansøgerlandet andre spørgsmål, som den skønner nyttige, og
  efterprøver
  de indkomne oplysninger sammen med ansøgerlandet eller med enhver anden relevant kilde,
  bl.a. Europa-Parlamentet og repræsentanter for civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter;

Ændring 21

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 10 — stk. 3

| 3. | Kommissionen underretter et ansøgerland om en afgørelse, der træffes i henhold til stk. 2. Hvis et land bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, underrettes det om datoen for denne afgørelses ikrafttræden. Kommissionen offentliggør senest den 15. december 2008 i Den Europæiske Unions Tidende en meddelelse med en liste over de lande, der er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

3.

Kommissionen underretter et ansøgerland om en afgørelse, der træffes i henhold til stk. 2. Hvis et land bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, underrettes det om datoen for denne afgørelses ikrafttræden. Kommissionen offentliggør senest den 15. december 2008 i Den Europæiske Unions Tidende en meddelelse med en liste over de lande, der er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse;

| 3. | Kommissionen underretter et ansøgerland om en afgørelse, der træffes i henhold til stk. 2. Hvis et land bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, underrettes det om datoen for denne afgørelses ikrafttræden. Kommissionen offentliggør senest den 15. december 2008 i Den Europæiske Unions Tidende en meddelelse,
  der skal ajourføres én gang om året
  , med en liste over de lande, der er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

3.

Kommissionen underretter et ansøgerland om en afgørelse, der træffes i henhold til stk. 2. Hvis et land bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, underrettes det om datoen for denne afgørelses ikrafttræden. Kommissionen offentliggør senest den 15. december 2008 i Den Europæiske Unions Tidende en meddelelse,
  der skal ajourføres én gang om året
  , med en liste over de lande, der er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse;

Ændring 22

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 10 — stk. 4

| 4. | Hvis et ansøgerland ikke bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, skal Kommissionen forklare grundene hertil,
  hvis landet anmoder herom
  . |
| --- | --- |

4.

Hvis et ansøgerland ikke bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, skal Kommissionen forklare grundene hertil,
  hvis landet anmoder herom
  .

| 4. | Hvis et ansøgerland ikke bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, skal Kommissionen forklare grundene hertil
  og underrette ansøgerlandet og Europa-Parlamentet herom
  . |
| --- | --- |

4.

Hvis et ansøgerland ikke bliver omfattet af den særlige ansporende ordning, skal Kommissionen forklare grundene hertil
  og underrette ansøgerlandet og Europa-Parlamentet herom
  .

Ændring 23

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 17 — stk. - 1 (nyt)

| -1. | Kommissionen fører regelmæssigt tilsyn med, at de begunstigede lande respekterer deres forpligtelser, og at ingen af begrundelserne i artikel 15, stk. 1 og 2, og artikel 16, stk. 1 og 2, for en midlertidig tilbagetrækning af præferenceordninger finder anvendelse. Den forelægger hvert år Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne en rapport om midlertidige tilbagetrækninger. |
| --- | --- |

-1.

Ændring 24

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 17 — stk. 1

| 1. | Hvis Kommissionen eller en medlemsstat modtager oplysninger, som kan berettige midlertidig tilbagetrækning, og hvis Kommissionen eller en medlemsstat skønner, at der er tilstrækkeligt grundlag for en undersøgelse, underretter den udvalget og anmoder om konsultationer. Disse konsultationer skal finde sted inden for en frist på en måned. |
| --- | --- |

1.

Hvis Kommissionen eller en medlemsstat modtager oplysninger, som kan berettige midlertidig tilbagetrækning, og hvis Kommissionen eller en medlemsstat skønner, at der er tilstrækkeligt grundlag for en undersøgelse, underretter den udvalget og anmoder om konsultationer. Disse konsultationer skal finde sted inden for en frist på en måned.

| 1. | Hvis
  Europa-Parlamentet
  , Kommissionen eller en medlemsstat modtager oplysninger, som kan berettige midlertidig tilbagetrækning, og hvis
  Europa-Parlamentet
  , Kommissionen eller en medlemsstat skønner, at der er tilstrækkeligt grundlag for en undersøgelse, underretter den udvalget
  og Europa-Parlamentet
  og anmoder om konsultationer. Disse konsultationer skal finde sted inden for en frist på en måned. |
| --- | --- |

1.

Hvis
  Europa-Parlamentet
  , Kommissionen eller en medlemsstat modtager oplysninger, som kan berettige midlertidig tilbagetrækning, og hvis
  Europa-Parlamentet
  , Kommissionen eller en medlemsstat skønner, at der er tilstrækkeligt grundlag for en undersøgelse, underretter den udvalget
  og Europa-Parlamentet
  og anmoder om konsultationer. Disse konsultationer skal finde sted inden for en frist på en måned.

Ændring 25

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 17 — stk. 2

| 2. | Efter konsultationerne kan Kommissionen inden for en frist på en måned og efter proceduren i artikel 27, stk. 5, beslutte at iværksætte en undersøgelse. |
| --- | --- |

2.

Efter konsultationerne kan Kommissionen inden for en frist på en måned og efter proceduren i artikel 27, stk. 5, beslutte at iværksætte en undersøgelse.

| 2. | Efter konsultationerne kan Kommissionen inden for en frist på en måned og efter proceduren i artikel 27, stk. 5, beslutte at iværksætte en undersøgelse.
  På grundlag af artikel 15, stk. 1, litra a), iværksætter Kommissionen automatisk en undersøgelse i alle tilfælde, hvor ILO's udvalg for gennemførelse af standarder behandler et modtagerland, der ikke overholder de grundlæggende arbejdsstandarder, i et særligt afsnit; |
| --- | --- |

2.

Efter konsultationerne kan Kommissionen inden for en frist på en måned og efter proceduren i artikel 27, stk. 5, beslutte at iværksætte en undersøgelse.
  På grundlag af artikel 15, stk. 1, litra a), iværksætter Kommissionen automatisk en undersøgelse i alle tilfælde, hvor ILO's udvalg for gennemførelse af standarder behandler et modtagerland, der ikke overholder de grundlæggende arbejdsstandarder, i et særligt afsnit;

Ændring 26

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 18, stk. 3

| 3. | Kommissionen indhenter alle de oplysninger, den skønner nødvendige, herunder de foreliggende vurderinger, kommentarer, afgørelser, henstillinger og konklusioner fremsat af FN's, ILO's og andre kompetente internationale organisationers relevante tilsynsorganer. Disse oplysninger skal tjene som udgangspunkt for undersøgelsen af, om midlertidig tilbagetrækning er berettiget af de i artikel 15, stk. 1, litra a), anførte årsager. Kommissionen kan efterprøve de indkomne oplysninger sammen med erhvervsdrivende og det berørte begunstigede land. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen indhenter alle de oplysninger, den skønner nødvendige, herunder de foreliggende vurderinger, kommentarer, afgørelser, henstillinger og konklusioner fremsat af FN's, ILO's og andre kompetente internationale organisationers relevante tilsynsorganer. Disse oplysninger skal tjene som udgangspunkt for undersøgelsen af, om midlertidig tilbagetrækning er berettiget af de i artikel 15, stk. 1, litra a), anførte årsager. Kommissionen kan efterprøve de indkomne oplysninger sammen med erhvervsdrivende og det berørte begunstigede land.

| 3. | Kommissionen indhenter alle de oplysninger, den skønner nødvendige, herunder de foreliggende vurderinger, kommentarer, afgørelser, henstillinger og konklusioner fremsat af
  de øvrige EU-institutioner og
  FN's, ILO's og andre kompetente internationale organisationers relevante tilsynsorganer. Disse oplysninger skal tjene som udgangspunkt for undersøgelsen af, om midlertidig tilbagetrækning er berettiget af de i artikel 15, stk. 1, litra a), anførte årsager. Kommissionen kan efterprøve de indkomne oplysninger sammen med erhvervsdrivende,
  repræsentanter for civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter
  , og det berørte begunstigede land. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen indhenter alle de oplysninger, den skønner nødvendige, herunder de foreliggende vurderinger, kommentarer, afgørelser, henstillinger og konklusioner fremsat af
  de øvrige EU-institutioner og
  FN's, ILO's og andre kompetente internationale organisationers relevante tilsynsorganer. Disse oplysninger skal tjene som udgangspunkt for undersøgelsen af, om midlertidig tilbagetrækning er berettiget af de i artikel 15, stk. 1, litra a), anførte årsager. Kommissionen kan efterprøve de indkomne oplysninger sammen med erhvervsdrivende,
  repræsentanter for civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter
  , og det berørte begunstigede land.

Ændring 27

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 19, stk. 1

| 1. | Kommissionen forelægger en rapport om sine resultater for udvalget. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen forelægger en rapport om sine resultater for udvalget.

| 1. | Kommissionen forelægger en rapport om sine resultater for udvalget
  og Europa-Parlamentet
  . |
| --- | --- |

1.

Kommissionen forelægger en rapport om sine resultater for udvalget
  og Europa-Parlamentet
  .

Ændring 28

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 19, stk. 4

| 4. | Såfremt Kommissionen finder det nødvendigt at foranstalte midlertidig tilbagetrækning, forelægger den et passende forslag for Rådet, der inden for en frist på to måneder træffer afgørelse herom med kvalificeret flertal. I det i stk. 3 omhandlede tilfælde forelægger Kommissionen sit forslag ved udløbet af den periode, der er omhandlet i det pågældende stykke. |
| --- | --- |

4.

Såfremt Kommissionen finder det nødvendigt at foranstalte midlertidig tilbagetrækning, forelægger den et passende forslag for Rådet, der inden for en frist på to måneder træffer afgørelse herom med kvalificeret flertal. I det i stk. 3 omhandlede tilfælde forelægger Kommissionen sit forslag ved udløbet af den periode, der er omhandlet i det pågældende stykke.

| 4. | Såfremt Kommissionen finder det nødvendigt at foranstalte midlertidig tilbagetrækning, forelægger den
  efter at have informeret Europa-Parlamentet herom
  et passende forslag for Rådet, der inden for en frist på to måneder træffer afgørelse herom med kvalificeret flertal. I det i stk. 3 omhandlede tilfælde forelægger Kommissionen sit forslag ved udløbet af den periode, der er omhandlet i det pågældende stykke. |
| --- | --- |

4.

Såfremt Kommissionen finder det nødvendigt at foranstalte midlertidig tilbagetrækning, forelægger den
  efter at have informeret Europa-Parlamentet herom
  et passende forslag for Rådet, der inden for en frist på to måneder træffer afgørelse herom med kvalificeret flertal. I det i stk. 3 omhandlede tilfælde forelægger Kommissionen sit forslag ved udløbet af den periode, der er omhandlet i det pågældende stykke.

Ændring 29

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 20 — stk. 7

| 7. | Når det som følge af usædvanlige omstændigheder, der kræver øjeblikkelig indgriben, er umuligt at foretage en undersøgelse, kan Kommissionen efter at have underrettet udvalget træffe enhver strengt nødvendig forebyggende foranstaltning; |
| --- | --- |

7.

Når det som følge af usædvanlige omstændigheder, der kræver øjeblikkelig indgriben, er umuligt at foretage en undersøgelse, kan Kommissionen efter at have underrettet udvalget træffe enhver strengt nødvendig forebyggende foranstaltning;

| 7. | Når det som følge af usædvanlige omstændigheder, der kræver øjeblikkelig indgriben, er umuligt at foretage en undersøgelse, kan Kommissionen efter at have underrettet udvalget
  og Europa-Parlamentet
  træffe enhver strengt nødvendig forebyggende foranstaltning; |
| --- | --- |

7.

Når det som følge af usædvanlige omstændigheder, der kræver øjeblikkelig indgriben, er umuligt at foretage en undersøgelse, kan Kommissionen efter at have underrettet udvalget
  og Europa-Parlamentet
  træffe enhver strengt nødvendig forebyggende foranstaltning;

Ændring 30

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 21

Såfremt importen af varer, der er opført i bilag I til EF-traktaten, giver eller truer med at give alvorlige forstyrrelser for markederne i Fællesskabet, navnlig for en eller flere regioner i den yderste periferi, eller for disse markeders reguleringsmekanismer, kan Kommissionen på eget initiativ eller efter anmodning af en medlemsstat suspendere præferenceordningerne for de pågældende varer efter at have konsulteret forvaltningskomitéen for den relevante fælles markedsordning.

Såfremt importen af varer, der er opført i bilag I til EF-traktaten, giver eller truer med at give alvorlige forstyrrelser for markederne i Fællesskabet, navnlig for en eller flere regioner i den yderste periferi, eller for disse markeders reguleringsmekanismer, kan Kommissionen på eget initiativ eller efter anmodning af en medlemsstat
  eller Europa-Parlamentet
  suspendere præferenceordningerne for de pågældende varer efter at have konsulteret forvaltningskomitéen for den relevante fælles markedsordning.

Ændring 31

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 22 — stk. 1

| 1. | Kommissionen underretter snarest muligt det berørte begunstigede land om enhver afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, inden afgørelsen får virkning. Kommissionen underretter også Rådet og medlemsstaterne herom. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen underretter snarest muligt det berørte begunstigede land om enhver afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, inden afgørelsen får virkning. Kommissionen underretter også Rådet og medlemsstaterne herom.

| 1. | Kommissionen underretter snarest muligt det berørte begunstigede land om enhver afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, inden afgørelsen får virkning. Kommissionen underretter også
  Europa-Parlamentet
  , Rådet og medlemsstaterne herom. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen underretter snarest muligt det berørte begunstigede land om enhver afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, inden afgørelsen får virkning. Kommissionen underretter også
  Europa-Parlamentet
  , Rådet og medlemsstaterne herom.

Ændring 32

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 22 — stk. 2

| 2. | Enhver medlemsstat kan indbringe en afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, for Rådet inden for en frist på en måned. Rådet kan inden for en frist på en måned med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse; |
| --- | --- |

2.

Enhver medlemsstat kan indbringe en afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, for Rådet inden for en frist på en måned. Rådet kan inden for en frist på en måned med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse;

| 2. | Enhver medlemsstat
  eller Europa-Parlamentet
  kan indbringe en afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, for Rådet inden for en frist på en måned. Rådet kan inden for en frist på en måned med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse.
  Rådet informerer i givet fald ansøgerlandet og Europa-Parlamentet om sin afgørelse; |
| --- | --- |

2.

Enhver medlemsstat
  eller Europa-Parlamentet
  kan indbringe en afgørelse, der træffes i overensstemmelse med artikel 20 eller 21, for Rådet inden for en frist på en måned. Rådet kan inden for en frist på en måned med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse.
  Rådet informerer i givet fald ansøgerlandet og Europa-Parlamentet om sin afgørelse;

Ændring 33

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 25 — litra e

| e) | til opstillen af listen over begunstigede lande senest den 15. december 2008 i henhold til artikel 10, |
| --- | --- |

e)

til opstillen af listen over begunstigede lande senest den 15. december 2008 i henhold til artikel 10,

| (e) | til opstillen af listen over begunstigede lande senest den 15. december 2008,
  der skal ajourføres én gang om året
  i henhold til artikel 10, |
| --- | --- |

(e)

til opstillen af listen over begunstigede lande senest den 15. december 2008,
  der skal ajourføres én gang om året
  i henhold til artikel 10,

Ændring 34

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 26 a (ny)

Artikel 26 a

1.
     
  Kommissionen forelægger regelmæssigt Europa-Parlamentet:

| a) | statistikker over samhandelen mellem Den Europæiske Union og de begunstigede GSP-lande |
| --- | --- |

a)

statistikker over samhandelen mellem Den Europæiske Union og de begunstigede GSP-lande

| b) | status for ratificering og gennemførelse af konventionerne i bilag III i hvert enkelt af de lande, der nyder godt af den særlige ansporende ordning. Kommissionen inkluderer eventuelt henstillinger om, hvorvidt et bestemt land skal tage yderligere skridt til effektivt at gennemføre en konvention |
| --- | --- |

b)

status for ratificering og gennemførelse af konventionerne i bilag III i hvert enkelt af de lande, der nyder godt af den særlige ansporende ordning. Kommissionen inkluderer eventuelt henstillinger om, hvorvidt et bestemt land skal tage yderligere skridt til effektivt at gennemføre en konvention

| c) | relevante oplysninger om de fremskridt, der er gjort med henblik på opfyldelse af millenniumudviklingsmålene, navnlig i LDC-landene
  . |
| --- | --- |

c)

relevante oplysninger om de fremskridt, der er gjort med henblik på opfyldelse af millenniumudviklingsmålene, navnlig i LDC-landene
  .

2.
     
  Kommissionen udarbejder en konsekvensanalyse af virkningerne af GSP for perioden 1. januar 2006 til 31. december 2009. Denne analyse fremsendes til udvalget, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg senest den 1. marts 2010.

3.
     
  Kommissionen fastlægger efter høring af udvalget indholdet af konsekvensanalysen som omhandlet i stk. 2, som skal indeholde de begunstigede landes synspunkter, og under alle omstændigheder mindst følgende elementer:

| — | en detaljeret statistisk analyse af GSP-udnyttelsesgraderne for hvert enkelt land og et afsnit, der indeholder en sammenligning med foregående år |
| --- | --- |

—

en detaljeret statistisk analyse af GSP-udnyttelsesgraderne for hvert enkelt land og et afsnit, der indeholder en sammenligning med foregående år

| — | en evaluering af gradueringens sociale og handelsrelaterede følger for graduerede lande |
| --- | --- |

—

en evaluering af gradueringens sociale og handelsrelaterede følger for graduerede lande

| — | en foreløbig evaluering af fremtidige gradueringers følger for de lande, der efter al sandsynlighed vil blive gradueret i den næste forordning |
| --- | --- |

—

en foreløbig evaluering af fremtidige gradueringers følger for de lande, der efter al sandsynlighed vil blive gradueret i den næste forordning

| — | en analyse af de potentielle følger af en udvidelse af ordningen i form af en forhøjelse af præferencemargenen for følsomme varer og/eller en overførsel af følsomme varer til kategorien ikke-følsomme varer |
| --- | --- |

—

en analyse af de potentielle følger af en udvidelse af ordningen i form af en forhøjelse af præferencemargenen for følsomme varer og/eller en overførsel af følsomme varer til kategorien ikke-følsomme varer

| — | en evaluering af denne forordnings bidrag til opnåelsen af millenniumudviklingsmålene, navnlig i LCD-landene. |
| --- | --- |

—

en evaluering af denne forordnings bidrag til opnåelsen af millenniumudviklingsmålene, navnlig i LCD-landene.

4.
     
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet en særberetning ved afslutningen på Doha-udviklingsrunden, hvor den undersøger forhandlingernes indvirkning på den ordning, der er fastlagt i denne forordning, og under henvisning til de foranstaltninger, der skal vedtages for at sikre en effektiv GSP-ordning.

Ændring 39

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 27 — stk. 3

| 3. | Udvalget undersøger, hvilke virkninger arrangementet har haft, på grundlag af en beretning fra Kommissionen, der omfatter perioden fra
  1. januar 2009
  . Denne beretning omhandler alle de præferenceordninger, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, og forelægges i god tid før drøftelserne om den næste forordning. |
| --- | --- |

3.

Udvalget undersøger, hvilke virkninger arrangementet har haft, på grundlag af en beretning fra Kommissionen, der omfatter perioden fra
  1. januar 2009
  . Denne beretning omhandler alle de præferenceordninger, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, og forelægges i god tid før drøftelserne om den næste forordning.

| 3. | Udvalget undersøger, hvilke virkninger arrangementet har haft, på grundlag af en beretning fra Kommissionen, der omfatter perioden fra
  1. januar 2006
  . Denne beretning
  indeholder en undersøgelse med evaluering af virkningerne, der mindst omfatter følgende punkter:








  — | en sammenlignende undersøgelse af udnyttelsesgraden for GSP under denne og de tidligere forordninger med henblik på at identificere de positive og negative tendenser, |
| --- | --- | --- |

3.

Udvalget undersøger, hvilke virkninger arrangementet har haft, på grundlag af en beretning fra Kommissionen, der omfatter perioden fra
  1. januar 2006
  . Denne beretning
  indeholder en undersøgelse med evaluering af virkningerne, der mindst omfatter følgende punkter:

—

en sammenlignende undersøgelse af udnyttelsesgraden for GSP under denne og de tidligere forordninger med henblik på at identificere de positive og negative tendenser,

| — | en evaluering af virkningerne af gradueringen i fattigdomsindikatorerne for de berørte lande, |
| --- | --- |

—

en evaluering af virkningerne af gradueringen i fattigdomsindikatorerne for de berørte lande,

| — | en sammenlignende undersøgelse af den præferencebehandling, som GSP og de økonomiske partnerskabsaftaler indrømmer. |
| --- | --- |

—

en sammenlignende undersøgelse af den præferencebehandling, som GSP og de økonomiske partnerskabsaftaler indrømmer.

Beretningen indeholder
  alle de præferenceordninger, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, og forelægges i god tid før drøftelserne om den næste forordning.

Ændring 36

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 29 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Kommissionen fremsender forslaget til ændret forordning for perioden 1. januar 2012 til 31. december 2014 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg senest den 1. juni 2010. I det nye forslag tages der behørigt hensyn til resultaterne af konsekvensanalysen som omhandlet i artikel 26a, stk. 2. |
| --- | --- |

2a.

---