# Den Europæiske Unions C 16E/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2010.016.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 16E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang22. januar 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2010.016.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 16E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang22. januar 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/01 | Forbrugernes viden og bevidsthed om lån og finansieringEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om forbrugerbeskyttelse: Forbedring af forbrugernes viden og bevidsthed om lån og finansiering (2007/2288(INI)) | 1 |
| 2010/C 016E/02 | Scoreboard for forbrugermarkederneEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om resultattavlen for forbrugermarkederne (2008/2057(INI)) | 5 |
| 2010/C 016E/03 | ØMU@10: Resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (2008/2156(INI)) | 8 |
| 2010/C 016E/04 | LigelønsprincippetEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (2008/2012(INI)) | 21 |
| BILAGDETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DEN RETSAKT, DER ANMODES OM | 24 |
| 2010/C 016E/05 | Bæredygtig elproduktion fra fossile brændstofferEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (2008/2140(INI)) | 28 |
| | Torsdag, den 20. november 2008 |
| 2010/C 016E/06 | Særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand om klage 1487/2005/GGEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand efter forslag til henstilling til Rådet for Den Europæiske Union i klage 1487/2005/GG (2008/2072(INI)) | 33 |
| 2010/C 016E/07 | Socialsikringssystemer og pensionerEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om fremtiden for sociale sikringsordninger og pensioner: finansiering og tendens til individualisering (2007/2290(INI)) | 35 |
| 2010/C 016E/08 | Den Europæiske Union og passageroplysninger (PNR)Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse | 44 |
| 2010/C 016E/09 | Betalingsbalancestøtte til medlemsstaterneEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne | 49 |
| 2010/C 016E/10 | Den Europæiske Unions reaktion på den kristiske situation i den østlige del af Den Demokratiske Republik CongoEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om Den Europæiske Unions reaktion på den forværrede situation i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo | 51 |
| 2010/C 016E/11 | Europæisk rumpolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om den europæiske rumpolitik: Hvorledes rummet bringes ned på jorden | 57 |
| 2010/C 016E/12 | Konventionen om fragmentationsammunitionEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om konventionen om fragmentationsammunition | 61 |
| 2010/C 016E/13 | Tidlig diagnose og behandling af hiv/aidsEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om HIV/AIDS: tidlig diagnosticering og tidlig behandling | 62 |
| 2010/C 016E/14 | Situationen inden for bivalEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om situationen i biavlssektoren | 65 |
| 2010/C 016E/15 | Mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterneEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om gennemgangen af henstilling 2001/331/EF om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne | 67 |
| 2010/C 016E/16 | SomaliaEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om Somalia | 68 |
| 2010/C 016E/17 | Dødsstraf i NigeriaEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om dødsstraffen i Nigeria | 71 |
| 2010/C 016E/18 | Sagen om familien al-KurdEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om sagen om familien al-Kurd | 73 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Resolutioner, henstillinger og udtalelser

RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 18. november 2008

2010/C 016E/01

Forbrugernes viden og bevidsthed om lån og finansieringEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om forbrugerbeskyttelse: Forbedring af forbrugernes viden og bevidsthed om lån og finansiering (2007/2288(INI))

1

2010/C 016E/02

Scoreboard for forbrugermarkederneEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om resultattavlen for forbrugermarkederne (2008/2057(INI))

5

2010/C 016E/03

ØMU@10: Resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (2008/2156(INI))

8

2010/C 016E/04

LigelønsprincippetEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (2008/2012(INI))

21

BILAGDETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DEN RETSAKT, DER ANMODES OM

24

2010/C 016E/05

Bæredygtig elproduktion fra fossile brændstofferEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (2008/2140(INI))

28

Torsdag, den 20. november 2008

2010/C 016E/06

Særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand om klage 1487/2005/GGEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand efter forslag til henstilling til Rådet for Den Europæiske Union i klage 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

33

2010/C 016E/07

Socialsikringssystemer og pensionerEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om fremtiden for sociale sikringsordninger og pensioner: finansiering og tendens til individualisering (2007/2290(INI))

35

2010/C 016E/08

Den Europæiske Union og passageroplysninger (PNR)Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse

44

2010/C 016E/09

Betalingsbalancestøtte til medlemsstaterneEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne

49

2010/C 016E/10

Den Europæiske Unions reaktion på den kristiske situation i den østlige del af Den Demokratiske Republik CongoEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om Den Europæiske Unions reaktion på den forværrede situation i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo

51

2010/C 016E/11

Europæisk rumpolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om den europæiske rumpolitik: Hvorledes rummet bringes ned på jorden

57

2010/C 016E/12

Konventionen om fragmentationsammunitionEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om konventionen om fragmentationsammunition

61

2010/C 016E/13

Tidlig diagnose og behandling af hiv/aidsEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om HIV/AIDS: tidlig diagnosticering og tidlig behandling

62

2010/C 016E/14

Situationen inden for bivalEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om situationen i biavlssektoren

65

2010/C 016E/15

Mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterneEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om gennemgangen af henstilling 2001/331/EF om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne

67

2010/C 016E/16

SomaliaEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om Somalia

68

2010/C 016E/17

Dødsstraf i NigeriaEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om dødsstraffen i Nigeria

71

2010/C 016E/18

Sagen om familien al-KurdEuropa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om sagen om familien al-Kurd

73

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/19 | Anmodning om ophævelse af Frank Vanheckes immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 18. november 2008 om anmodning om ophævelse af Frank Vanheckes immunitet (2008/2092(IMM)) | 76 |
| 2010/C 016E/20 | Anmodning om ophævelse af Massimo D'Alemas immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 18. november 2008 om anmodning om ophævelse af Massimo D’Alemas immunitet (2008/2298(IMM)) | 77 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 18. november 2008

2010/C 016E/19

Anmodning om ophævelse af Frank Vanheckes immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 18. november 2008 om anmodning om ophævelse af Frank Vanheckes immunitet (2008/2092(IMM))

76

2010/C 016E/20

Anmodning om ophævelse af Massimo D'Alemas immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 18. november 2008 om anmodning om ophævelse af Massimo D’Alemas immunitet (2008/2298(IMM))

77

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 18. november 2008 |
| 2010/C 016E/21 | Protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Kasakhstan *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kasakhstan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS)) | 78 |
| 2010/C 016E/22 | Det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS)) | 79 |
| 2010/C 016E/23 | Foreskrevne påskrifter og skilte på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foreskrevne påskrifter og skilte på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD)) | 79 |
| 2010/C 016E/24 | Enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv på selskabsrettens område om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (kodificeret udgave) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD)) | 80 |
| 2010/C 016E/25 | Førersæder til landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om førersæder til landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (kodificeret udgave) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD)) | 81 |
| 2010/C 016E/26 | Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (kodificeret udgave) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS)) | 82 |
| 2010/C 016E/27 | Retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC)) | 82 |
| 2010/C 016E/28 | Det europæiske national- og regionalregnskabssystem ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD)) | 83 |
| 2010/C 016E/29 | Den Europæiske Fond for Tilpasning til GlobaliseringenEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI)) | 84 |
| BILAGEUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM ANVENDELSE AF DEN EUROPÆISKE FOND FOR TILPASNING TIL GLOBALISERINGEN I HENHOLD TIL PUNKT 28 I DEN INTERINSTITUTIONELLE AFTALE AF 17. MAJ 2006 MELLEM EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN OG FORSVARLIG ØKONOMISK FORVALTNING | 85 |
| 2010/C 016E/30 | Generelle ordning om punktafgift *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om den generelle ordning om punktafgift (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS)) | 86 |
| 2010/C 016E/31 | Skolefrugtordning *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) med henblik på indførelse af en skolefrugtordning (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS)) | 103 |
| | Onsdag, den 19. november 2008 |
| 2010/C 016E/32 | Fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD)) | 111 |
| 2010/C 016E/33 | Krav til visse selskaber om offentliggørelse og oversættelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 68/151/EØF og 89/666/EØF for så vidt angår krav til visse typer selskaber om offentliggørelse og oversættelse (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD)) | 112 |
| P6_TC1-COD(2008)0083Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 68/151/EØF, 77/91/EØF og 89/666/EØF for så vidt angår krav til visse typer selskaber i Fællesskabet om offentliggørelse og oversættelse | 112 |
| 2010/C 016E/34 | Europæiske statistikker ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske statistikker (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2007)0220Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program | 117 |
| 2010/C 016E/35 | Den fælles landbrugspolitiks støtteordninger for landbrugere *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS)) | 117 |
| 2010/C 016E/36 | Ændringer af den fælles landbrugspolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændringer af den fælles landbrugspolitik ved ændring af forordning (EF) nr. 320/2006, (EF) nr. 1234/2007, (EF) nr. 3/2008 og (EF) nr. [...]/2008 (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS)) | 173 |
| 2010/C 016E/37 | Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS)) | 189 |
| 2010/C 016E/38 | Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (2007-2013) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/144/EF om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS)) | 199 |
| | Torsdag, den 20. november 2008 |
| 2010/C 016E/39 | Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)) | 201 |
| P6_TC1-COD(2006)0084Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) | 201 |
| 2010/C 016E/40 | Ændringsbudget nr. 8/2008Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2008 for regnskabsåret 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD)) | 223 |
| 2010/C 016E/41 | Indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på beskæftigelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS)) | 224 |
| 2010/C 016E/42 | Procedure for samlet ansøgning om opholds- og arbejdstilladelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS)) | 240 |
| 2010/C 016E/43 | Ændring af fusionsmarkedsordningen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS)) | 251 |
| 2010/C 016E/44 | Mekanisme for betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS)) | 252 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 18. november 2008

2010/C 016E/21

Protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Kasakhstan *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kasakhstan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

78

2010/C 016E/22

Det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

79

2010/C 016E/23

Foreskrevne påskrifter og skilte på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foreskrevne påskrifter og skilte på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

79

2010/C 016E/24

Enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv på selskabsrettens område om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (kodificeret udgave) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

80

2010/C 016E/25

Førersæder til landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om førersæder til landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (kodificeret udgave) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

81

2010/C 016E/26

Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (kodificeret udgave) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

82

2010/C 016E/27

Retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

82

2010/C 016E/28

Det europæiske national- og regionalregnskabssystem ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

83

2010/C 016E/29

Den Europæiske Fond for Tilpasning til GlobaliseringenEuropa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

84

BILAGEUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM ANVENDELSE AF DEN EUROPÆISKE FOND FOR TILPASNING TIL GLOBALISERINGEN I HENHOLD TIL PUNKT 28 I DEN INTERINSTITUTIONELLE AFTALE AF 17. MAJ 2006 MELLEM EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN OG FORSVARLIG ØKONOMISK FORVALTNING

85

2010/C 016E/30

Generelle ordning om punktafgift *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om den generelle ordning om punktafgift (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

86

2010/C 016E/31

Skolefrugtordning *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) med henblik på indførelse af en skolefrugtordning (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

103

Onsdag, den 19. november 2008

2010/C 016E/32

Fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

111

2010/C 016E/33

Krav til visse selskaber om offentliggørelse og oversættelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 68/151/EØF og 89/666/EØF for så vidt angår krav til visse typer selskaber om offentliggørelse og oversættelse (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

112

P6_TC1-COD(2008)0083Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 68/151/EØF, 77/91/EØF og 89/666/EØF for så vidt angår krav til visse typer selskaber i Fællesskabet om offentliggørelse og oversættelse

2008/.../EF

112

2010/C 016E/34

Europæiske statistikker ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske statistikker (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

116

P6_TC1-COD(2007)0220Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program

117

2010/C 016E/35

Den fælles landbrugspolitiks støtteordninger for landbrugere *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

117

2010/C 016E/36

Ændringer af den fælles landbrugspolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændringer af den fælles landbrugspolitik ved ændring af forordning (EF) nr. 320/2006, (EF) nr. 1234/2007, (EF) nr. 3/2008 og (EF) nr. [...]/2008 (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

173

2010/C 016E/37

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

189

2010/C 016E/38

Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (2007-2013) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/144/EF om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

199

Torsdag, den 20. november 2008

2010/C 016E/39

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

201

P6_TC1-COD(2006)0084Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

201

2010/C 016E/40

Ændringsbudget nr. 8/2008Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2008 for regnskabsåret 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

223

2010/C 016E/41

Indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på beskæftigelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

224

2010/C 016E/42

Procedure for samlet ansøgning om opholds- og arbejdstilladelse *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

240

2010/C 016E/43

Ændring af fusionsmarkedsordningen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

251

2010/C 016E/44

Mekanisme for betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

252

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Resolutioner, henstillinger og udtalelser

RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 18. november 2008

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/1

---

Forbrugernes viden og bevidsthed om lån og finansiering

P6_TA(2008)0539

Europa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om forbrugerbeskyttelse: Forbedring af forbrugernes viden og bevidsthed om lån og finansiering (2007/2288(INI))

(2010/C 16 E/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2007 om formidling af finansiel viden (KOM(2007)0808), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2007 om formidling af finansiel viden (KOM(2007)0808),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om finansielle tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (KOM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om finansielle tjenesteydelser i detailleddet i det indre marked (KOM(2007)0226),

| — | der henviser til sin holdning ved andenbehandling af 16. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved andenbehandling af 16. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. juli 2007 om politikken for finansielle tjenesteydelser (2005-2010) — hvidbog (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. juli 2007 om politikken for finansielle tjenesteydelser (2005-2010) — hvidbog (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0393/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0393/2008),

| A. | der henviser til, at de finansielle markeder på den ene side udvikler sig hurtigt, er blevet meget dynamiske og mere komplekse, og at samfundsmæssige forandringer og ændringer i livsstilen på den anden side skaber behov for sund forvaltning af privatøkonomien og behov for løbende at justere privatøkonomien for at tilpasse den til nye arbejds- og familieforhold, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de finansielle markeder på den ene side udvikler sig hurtigt, er blevet meget dynamiske og mere komplekse, og at samfundsmæssige forandringer og ændringer i livsstilen på den anden side skaber behov for sund forvaltning af privatøkonomien og behov for løbende at justere privatøkonomien for at tilpasse den til nye arbejds- og familieforhold,

| B. | der henviser til, at politikere både på medlemsstatsniveau og EU-niveau bør prioritere forbrugernes forståelse af finansielle spørgsmål, ikke blot på grund af fordelene for enkeltpersoner, men også på grund af fordelene for samfundet og økonomien, såsom begrænsning af problemgæld, stigende opsparing, øget konkurrence, hensigtsmæssig anvendelse af forsikringsprodukter og tilstrækkelig pensionsopsparing, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at politikere både på medlemsstatsniveau og EU-niveau bør prioritere forbrugernes forståelse af finansielle spørgsmål, ikke blot på grund af fordelene for enkeltpersoner, men også på grund af fordelene for samfundet og økonomien, såsom begrænsning af problemgæld, stigende opsparing, øget konkurrence, hensigtsmæssig anvendelse af forsikringsprodukter og tilstrækkelig pensionsopsparing,

| C. | der henviser til, at forbrugerne ifølge undersøgelser overvurderer deres viden om finansielle tjenesteydelser, og at de skal oplyses om, at de ikke ved så meget om finansielle spørgsmål, som de selv tror, og om følgerne heraf, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forbrugerne ifølge undersøgelser overvurderer deres viden om finansielle tjenesteydelser, og at de skal oplyses om, at de ikke ved så meget om finansielle spørgsmål, som de selv tror, og om følgerne heraf,

| D. | der henviser til, at målrettede finansielle oplysningsprogrammer, der efter behov er så personlige som muligt, kan bidrage til at øge forståelsen af finansielle spørgsmål og sætte forbrugerne i stand til at træffe velbegrundede valg og således til, at de finansielle markeder fungerer effektivt, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at målrettede finansielle oplysningsprogrammer, der efter behov er så personlige som muligt, kan bidrage til at øge forståelsen af finansielle spørgsmål og sætte forbrugerne i stand til at træffe velbegrundede valg og således til, at de finansielle markeder fungerer effektivt,

| E. | der henviser til, at grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser får større og større betydning, og at Kommissionen bør tage initiativer på EU-niveau til fremme af grænseoverskridende og i givet fald sammenlignelig information om formidling af finansiel viden, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser får større og større betydning, og at Kommissionen bør tage initiativer på EU-niveau til fremme af grænseoverskridende og i givet fald sammenlignelig information om formidling af finansiel viden,

| F. | der henviser til, at man bør være særlig opmærksom på sårbare forbrugeres undervisningsbehov og på sådanne behov hos unge forbrugere, der står over for at skulle træffe beslutninger, der vil påvirke de økonomiske perspektiver for hele deres liv, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at man bør være særlig opmærksom på sårbare forbrugeres undervisningsbehov og på sådanne behov hos unge forbrugere, der står over for at skulle træffe beslutninger, der vil påvirke de økonomiske perspektiver for hele deres liv,

| G. | der henviser til, at forskning har vist, at dem, der meget tidligt har lært de grundlæggende aspekter af privatøkonomi, har større forståelse af finansielle spørgsmål; der henviser til, at finansiel formidling er tæt forbundet med undervisningen i grundlæggende færdigheder (matematik og læsning), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forskning har vist, at dem, der meget tidligt har lært de grundlæggende aspekter af privatøkonomi, har større forståelse af finansielle spørgsmål; der henviser til, at finansiel formidling er tæt forbundet med undervisningen i grundlæggende færdigheder (matematik og læsning),

1.   glæder sig over Kommissionens initiativer inden for formidling af finansiel viden til forbrugere, særlig den nylige nedsættelse af ekspertgruppen vedrørende finansiel viden, og over at den agter at oprette en onlinedatabase over programmer for formidling af finansiel viden og forskning i EU; er af den opfattelse, at ekspertgruppen bør have klare ansvarsområder og beføjelser; foreslår, at ekspertgruppen anmodes om navnlig at beskæftige sig med merværdien ved samt bedste praksis for formidling af finansiel viden på EU-niveau og for grænseoverskridende finansielle tjenesteydelser;

2.   understreger, at formålet med forbedringen af forbrugernes viden og bevidsthed om finansiering og lån er at gøre forbrugerne mere bevidste om de økonomiske og finansielle realiteter, således at de kan forstå økonomiske forpligtelser og undgå unødvendige risici, overdreven gældsætning og økonomisk udstødelse; mener, at uddannelse og oplysning skal sætte forbrugerne i stand til at udøve deres egen dømmekraft og præstere en uafhængig stillingtagen til de finansielle produkter, der tilbydes dem, eller som de overvejer at benytte sig af;

3.   konstaterer, at »subprime«-krisen (krisen vedrørende risikable realkreditlån) ikke blot viser, hvor farligt det er, at låntagerne får utilstrækkelige oplysninger, men også at den manglende forståelse af og viden om sådanne oplysninger fører til, at forbrugerne har en utilstrækkelig forståelse for faren for insolvens og overdreven gældsætning;

4.   understreger, at myndige og bevidste forbrugere bidrager til at fremme konkurrence, kvalitet og innovation inden for banksektoren og sektoren for finansielle tjenesteydelser, og minder om, at oplyste og tillidsfulde investorer kan tilføre kapitalmarkederne yderligere likviditet til investering og vækst;

5.   understreger betydningen af at opbygge befolkningens evne til at forstå finansielle forhold i den enkelte medlemsstat og viden om den merværdi, EU kan skabe, samt af at definere undervisningsbehovene for bestemte målgrupper i samfundet i henhold til en række kriterier, f.eks. alder, indkomst og uddannelsesniveau;

6.   anerkender private initiativers, den finansielle sektors og forbrugerorganisationers rolle på både EU-niveau og nationalt niveau i fastlæggelsen af målgruppers særlige behov for finansiel viden, i udpegningen af svagheder og mangler i eksisterende programmer for formidling af finansiel viden og i at give finansielle oplysninger til forbrugere, f.eks. ved hjælp af internetbaserede redskaber, mediekampagner, undervisningskampagner osv. med sigte på finansiel planlægning;

7.   mener, at programmer til formidling af finansiel viden er mest effektive, hvis de skræddersys til bestemte målgruppers behov, og hvis de efter behov tilpasses til den enkelte; mener derudover, at alle programmer til formidling af finansiel viden bør bidrage til, at den enkelte udnytter sine finansielle muligheder på en bedre, mere bevidst og realistisk måde; mener, at det bør overvejes at udvikle programmer, der forbedrer voksnes finansielle evner;

8.   opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udvikle EU-oplysningsprogrammer vedrørende privatøkonomi på grundlag af fælles regler og principper, som kan tilpasses til alle medlemsstaters behov og anvendes i alle medlemsstater, og at man i den forbindelse fastsætter vigtige benchmarks og fremmer udveksling af bedste praksis;

9.   understreger, at finansiel viden kan supplere, men ikke erstatte hverken bestemmelser om konsekvent forbrugerbeskyttelse i lovgivning om finansielle tjenesteydelser eller bestemmelser for og streng overvågning af finansielle institutioner;

10.   anerkender den vigtige rolle, som den private sektor og særlig finansielle institutioner spiller i forbindelse med at give forbrugere oplysninger om finansielle tjenesteydelser; understreger imidlertid, at formidling af oplysninger om finansielle spørgsmål bør tilbydes på en fair, upartisk og gennemsigtig måde, så det sker i forbrugernes interesse, og at den skal kunne skelnes klart fra kommerciel rådgivning eller reklame; opfordrer med dette for øje finansielle institutioner til at indføre adfærdskodekser for deres ansatte;

11.   erkender, at man skal finde den hårfine balance mellem at give forbrugerne den nødvendige viden til at træffe velbegrundede finansielle beslutninger og at overbebyrde dem med oplysninger; går ind for kvalitet frem for kvantitet, f.eks. oplysninger, som er af høj kvalitet, tilgængelige, konkrete, let forståelige og sigter mod at øge forbrugerens evne til at træffe velbegrundede og ansvarlige valg;

12.   mener, at der skal gives effektive, klare og forståelige oplysninger, navnlig i reklamer for finansielle produkter, og at pengeinstitutterne skal give tilstrækkelige oplysninger, inden der indgås aftaler, og navnlig nøje overholde reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008 om forbrugerkreditaftaler (4); opfordrer Kommissionen til på sammenhængende vis at fremsætte specifikke forslag til retsakter om et harmoniseret system for forbrugeroplysning og -beskyttelse, særlig inden for realkreditlån (som f.eks. et harmoniseret, enkelt og sammenligneligt standardiseret europæisk oplysningsblad med ensartede anvisninger om de årlige omkostninger i procent osv.);

13.   anbefaler, at programmer for formidling af finansiel viden fokuserer på vigtige aspekter af planlægningen af den enkeltes liv, f.eks. grundlæggende opsparing, gæld, forsikring og pensioner;

14.   opfordrer Kommissionen til at fortsætte indsatsen for at fremme dialogen mellem aktørerne;

15.   foreslår at øge budgetpost 17 02 02 til finansiering af aktiviteter på EU-plan, som skal sigte på at forbedre forbrugernes finansielle viden og forståelse af finansielle spørgsmål; opfordrer Kommissionen til at medvirke til at øge bevidstheden på EU-plan ved at støtte afholdelsen af nationale og regionale konferencer, seminarer og medie- og bevidsthedskampagner samt undervisningsprogrammer med deltagelse på tværs af grænserne, navnlig inden for områderne finansielle tjenesteydelser i detailleddet og husholdningernes forvaltning af lån/gæld;

16.   opfordrer Kommissionen til at udvikle onlineredskabet Dolceta yderligere og at opgradere det samt at stille denne tjeneste til rådighed på alle de officielle sprog; foreslår, at Kommissionen på Dolceta-webstedet opretter et link til den onlinedatabase, som den agter at oprette med de eksisterende regionale og nationale programmer for formidling af finansiel viden; foreslår, at Dolceta-webstedet bør indeholde links, der er organiseret pr. land, til websteder for offentlige og private organer, der beskæftiger sig med formidling af finansiel viden;

17.   opfordrer Kommissionen til at medtage indikatorer for adgangen til og kvaliteten af finansiel viden i resultattavlen for forbrugermarkeder;

18.   opfordrer Kommissionen til at indlede informationskampagner med henblik på at øge forbrugernes bevidsthed om deres rettigheder i henhold til EU-lovgivningen på området levering af finansielle tjenesteydelser;

19.   understreger behovet for, at medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen og i samarbejde med de forskellige sociale og befolkningsmæssige grupper i medlemsstaterne gennemfører regelmæssige undersøgelser af de aktuelle niveauer for forståelse hos befolkningen for finansielle forhold med henblik på at identificere de vigtigste områder, der skal sættes ind på, og således sikre hensigtsmæssig, rettidig og effektiv gennemførelse af programmer for formidling af finansiel viden til gavn for offentligheden;

20.   opfordrer medlemsstaterne til at medtage finansiel viden i de almindelige undervisningsplaner for primær- og sekundærtrinnene, som er udviklet af de kompetente institutioner, og som sigter på at udvikle de færdigheder, der er nødvendige i dagligdagen, og til at organisere systematisk oplæring for lærere i dette emne;

21.   understreger behovet for en vedvarende undervisningsproces med tovejskommunikation hos begge parter, dvs. finansielle rådgivere og forbrugere, for således at sikre formidling af præcise og aktuelle informationer, der følger den sidste nye udvikling i den finansielle sektor;

22.   er af den opfattelse, at synergieffekter mellem forskellige uddannelsesorganisationer ikke anvendes i tilstrækkelig grad; opfordrer derfor medlemsstaterne til at oprette et netværk for finansiel viden med deltagelse af både den offentlige og den private sektor og til at fremme samarbejde og dialog mellem alle aktører;

23.   opfordrer medlemsstaterne til at være særlig opmærksomme på de undervisningsbehov, som pensionister og personer, der står foran afslutningen af deres erhvervskarriere, som måske risikerer finansiel udstødelse, har, og også på unge mennesker ved starten af deres erhvervskarriere, der står over for den udfordring at beslutte, hvordan de kan bruge deres nye indtægt på hensigtsmæssig vis;

24.   opfordrer medlemsstaterne til at oprette undervisningsprogrammer i økonomiske og finansielle tjenesteydelser for socialarbejdere, da de er i kontakt med personer, som risikerer at blive ramt af fattigdom og/eller at få stor gæld;

25.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0011.

(2)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 392.

(3)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

(4)  EUT L 133 af 22.5.2008, s. 66.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/5

---

Scoreboard for forbrugermarkederne

P6_TA(2008)0540

Europa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om resultattavlen for forbrugermarkederne (2008/2057(INI))

(2010/C 16 E/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. januar 2008»Overvågning af det indre markeds konsekvenser for forbrugerne: Scoreboard for forbrugermarkederne« (KOM(2008)0031), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. januar 2008»Overvågning af det indre markeds konsekvenser for forbrugerne: Scoreboard for forbrugermarkederne« (KOM(2008)0031),

| — | der henviser til resultattavlen for det indre marked nr. 16 a af 14. februar 2008 (SEK(2008)0076), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultattavlen for det indre marked nr. 16 a af 14. februar 2008 (SEK(2008)0076),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. september 2007 om grønbog om revisionen af den gældende EU-forbrugerret (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. september 2007 om grønbog om revisionen af den gældende EU-forbrugerret (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2008 om EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2008 om EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om resultattavlen for det indre marked (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om resultattavlen for det indre marked (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2007»Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (KOM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2007»Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (KOM(2007)0724),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 20. november 2007 — Tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse: Europas nye udfordring (KOM(2007)0725) — bilag til meddelelsen om et indre marked for Europa i det 21. århundrede, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 20. november 2007 — Tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse: Europas nye udfordring (KOM(2007)0725) — bilag til meddelelsen om et indre marked for Europa i det 21. århundrede,

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Den nye metode til overvågning af produkt- og sektormarkeder: resultaterne af den første sektorundersøgelse« (SEK(2007)1517) — bilag til meddelelsen om et indre marked for Europa i det 21. århundrede, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Den nye metode til overvågning af produkt- og sektormarkeder: resultaterne af den første sektorundersøgelse« (SEK(2007)1517) — bilag til meddelelsen om et indre marked for Europa i det 21. århundrede,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0392/2008),

| A. | der glæder sig over offentliggørelsen af resultattavlen for forbrugermarkederne (resultattavlen), der har til formål at gøre det indre marked mere lydhørt over for forbrugernes forventninger og ønsker, |
| --- | --- |

A.

der glæder sig over offentliggørelsen af resultattavlen for forbrugermarkederne (resultattavlen), der har til formål at gøre det indre marked mere lydhørt over for forbrugernes forventninger og ønsker,

| B. | der henviser til, at det for at sikre, at borgerne har tillid til det indre marked, er af afgørende betydning, at forbrugermarkederne er konkurrencedygtige og fungerer effektivt, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det for at sikre, at borgerne har tillid til det indre marked, er af afgørende betydning, at forbrugermarkederne er konkurrencedygtige og fungerer effektivt,

| C. | der henviser til, at det er nødvendigt, at resultattavlen bliver suppleret med andre former for overvågning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er nødvendigt, at resultattavlen bliver suppleret med andre former for overvågning,

| D. | der henviser til, at formålet med indikatorerne i resultattavlen er at udpege sektorer, der skal undersøges nærmere, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at formålet med indikatorerne i resultattavlen er at udpege sektorer, der skal undersøges nærmere,

| E. | der henviser til, at resultattavlen skal stimulere debatten om forbrugerpolitiske spørgsmål, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at resultattavlen skal stimulere debatten om forbrugerpolitiske spørgsmål,

| F. | der henviser til, at undersøgelser og analyser fra nationale forbruger- og konkurrencemyndigheder kan være relevante for resultattavlens videre udvikling, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at undersøgelser og analyser fra nationale forbruger- og konkurrencemyndigheder kan være relevante for resultattavlens videre udvikling,

Indledning

1.   understreger betydningen af at sætte borgerne i stand til at drage fuld nytte af det indre marked, og ser resultattavlen som et vigtigt redskab hertil;

2.   glæder sig over resultattavlens fem hovedindikatorer vedrørende klager, prisniveauer, tilfredshed, skift af udbyder og sikkerhed;

3.   understreger, at resultattavlen er i sit begyndelsesstadium og har behov for at blive videreudviklet med flere fuldstændige data, mere præcise statistikker og yderligere analyser på grundlag af de forskellige indikatorer;

4.   understreger, at der, når der er opnået et tilfredsstillende udviklingsniveau af resultattavlens fem basisindikatorer, bør udarbejdes nye indikatorer for at gøre det indre marked mere lydhør over for borgernes forventninger og bekymringer;

5.   opfordrer Kommissionen til at sikre tilstrækkelig finansiering og personale til de i punkt 3 og 4 nævnte formål;

6.   tilskynder Kommissionen til at sikre en sammenhængende og koordineret fremgangsmåde inden for dens tjenestegrene for at undgå dobbeltarbejde og modstridende resultater af dataanalyser;

7.   opfordrer Kommissionen til, at fremtidige resultattavler indeholder et letforståeligt sammendrag samt klare konklusioner og anbefalinger, der oversættes til alle Den Europæiske Unions officielle sprog;

Udvikling af indikatorerne

8.   finder, at det samlede antal indikatorer bør begrænses for at sikre en målrettet resultattavle;

9.   finder, at en indikator vedrørende klager er af afgørende betydning for at forstå forbrugertilfredsheden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde frem mod en harmonisering af de klassifikationssystemerne for klager, der anvendes af de kompetente myndigheder og relevante forbrugertjenester i medlemsstaterne og på fællesskabsplan samt oprette en EU-database for forbrugerklager; opfordrer medlemsstaterne til at øge forbrugernes bevidsthed om klagesystemer og forbedre klagebehandlingen med henblik på at give de økonomiske aktører mulighed for at tilbyde flere og bedre tjenesteydelser;

10.   opfordrer Kommissionen til at udvikle indikatorer vedrørende grænseoverskridende retssager og skadeserstatning til forbrugere ved hjælp af retsmidler eller ad udenretslig vej samt ved gældende nationale klageordninger;

11.   finder, at indikatorer vedrørende forbrugerbevidsthed og forbrugernes gennemslagskraft og alder (f.eks. uddannelsesniveau, computerkendskab og kendskab til fremmedsprog) kunne medtages på resultattavlen; understreger imidlertid betydningen af at finde en balance mellem indikatorer, der er baseret på »bløde« data fra forbrugerundersøgelser og »hårde« data fra andre kilder;

12.   anerkender, at det er yderst kompliceret at udvikle præcise og hensigtsmæssige prisindikatorer, da forskellige prisniveauer kan skyldes en række årsager, og den omstændighed at de foreligger, ikke som sådan er bevis på markedssvigt; er imidlertid af den opfattelse, at resultattavlen bør indeholde prisindikatorer, da priser er af central betydning for forbrugerne, og prisindikatorer er vigtige for at stimulere debatten og sikre mediernes bevågenhed vedrørende mangler ved markedets funktion; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til det makroøkonomiske klima samt forbrugernes købekraft og priserne før skat i medlemsstaterne;

13.   glæder sig over indsatsen for at udvikle mere sofistikerede prisindikatorer, men opfordrer tillige til, at der anvendes andre indikatorer vedrørende markedernes effektive funktion, inden der gives specifikke politiske anbefalinger;

14.   erindrer om, at etiske og miljømæssige spørgsmål er af stadig større betydning for forbrugerne; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at måle, i hvor høj grad oplysninger om disse spørgsmål er til rådighed på forskellige markeder;

Forbedring af informationskæden

15.   understreger betydningen af at et snævert samarbejde mellem medlemsstaternes statistiske kontorer, Eurostat og andre af Kommissionens tjenestegrene med henblik på at sikre kvaliteten og fuldstændigheden af tallene; opfordrer medlemsstaterne til at tage initiativ med henblik på at lette et sådant samarbejde;

16.   erindrer om, at nationale forbruger- og konkurrencemyndigheder ofte gennemfører case studies eller er i besiddelse af anden dokumentation vedrørende de forskellige markeders funktion, og opfordrer derfor Kommissionen til at udnytte nationale oplysninger, der er til rådighed, og aktivt at høre nationale eksperter, når resultattavlen skal videreudvikles;

17.   opfordrer medlemsstaterne til at undersøge fordelene ved at oprette en særlig forbrugerombudsmandsinstitution; bemærker, at en række af medlemsstaterne i adskillige sektorer har forbrugerombudsmænd, der hjælper forbrugerne i deres omgang med økonomiske aktører;

18.   opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at sikre, at de europæiske forbrugerrådgivningskontorer får flere ressourcer og er tilstrækkelig bemandede for effektivt at kunne løse det øgede antal grænseoverskridende forbrugerklager samt forkorte behandlingstiden af sådanne klager;

Øget bevidstgørelse

19.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge bevidstheden om resultattavlen, bl.a. ved at sikre, at den er let tilgængelig og synlig på relevante websteder, og til at øge indsatsen for at fremme resultattavlen hos medierne, de offentlige myndigheder og forbrugerorganisationerne;

Forholdet til resultattavlen for det indre marked

20.   mener, at både resultattavlen for det indre marked og resultattavlen for forbrugermarkederne bidrager til at fremme et forbedret indre marked til gavn for borgerne og forbrugerne;

21.   glæder sig over Kommissionens hensigt om at sikre bedre kommunikation om det indre marked og indtager det synspunkt, at de to resultattavler er vigtige skridt i denne retning;

22.   understreger, at de to resultattavler, selv om de hænger sammen, og det er vigtigt at fremme en sammenhængende udvikling af dem, har forskellige målgrupper og derfor bør holdes adskilte med forskellige sæt indikatorer;

23.   indtager den holdning, at der regelmæssigt bør foretages en revision af de anvendte indikatorer samt af forholdet mellem de to resultattavler for at tilpasse dem til udviklinger i det indre marked;

*

- *

24.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 231.

(2)  »Vedtagne tekster« P6_TA(2008)0211.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0421.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/8

---

ØMU@10: Resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union

P6_TA(2008)0543

Europa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (2008/2156(INI))

(2010/C 16 E/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. maj 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (KOM(2008)0238) (meddelelse om ØMU@10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. maj 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (KOM(2008)0238) (meddelelse om ØMU@10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juni 2008 om de offentlige finanser i ØMU — 2008 (KOM(2008)0387), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juni 2008 om de offentlige finanser i ØMU — 2008 (KOM(2008)0387),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. oktober 2008 om overvindelse af den finansielle krise: et europæisk handlingsgrundlag (KOM(2008)0706), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. oktober 2008 om overvindelse af den finansielle krise: et europæisk handlingsgrundlag (KOM(2008)0706),

| — | der henviser til Kommissionens økonomiske prognose for efteråret 2008 af 3. november 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens økonomiske prognose for efteråret 2008 af 3. november 2008,

| — | der henviser til Det Europæiske Råd den 15.-16. oktober 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råd den 15.-16. oktober 2008,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2008 om Det Europæiske Råd (15.-16. oktober 2008) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2008 om Det Europæiske Råd (15.-16. oktober 2008) (1),

| — | der henviser til Eurogruppens krisetopmøde den 12. oktober 2008 om offentlige garantier for udlån mellem banker, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurogruppens krisetopmøde den 12. oktober 2008 om offentlige garantier for udlån mellem banker,

| — | der henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet den 4. november 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet den 4. november 2008,

| — | der henviser til resultatet af det uformelle møde mellem stats- og regeringscheferne den 7. november 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det uformelle møde mellem stats- og regeringscheferne den 7. november 2008,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2006 om årsberetning om euroområdet for 2006 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2006 om årsberetning om euroområdet for 2006 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om årsberetning om euroområdet for 2007 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om årsberetning om euroområdet for 2007 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om bidrag til forårstopmødet i 2008 i forbindelse med Lissabonstrategien (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om bidrag til forårstopmødet i 2008 i forbindelse med Lissabonstrategien (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om Europas interesse: at opnå fremgang i globaliseringens tidsalder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om Europas interesse: at opnå fremgang i globaliseringens tidsalder (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om den økonomiske situation i EU: den foreløbige rapport om de overordnede økonomiske retningslinjer for 2007 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om den økonomiske situation i EU: den foreløbige rapport om de overordnede økonomiske retningslinjer for 2007 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. februar 2005 om de offentlige finanser i ØMU i 2004 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. februar 2005 om de offentlige finanser i ØMU i 2004 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. april 2007 om de offentlige finanser i ØMU i 2006 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. april 2007 om de offentlige finanser i ØMU i 2006 (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om ECB's årsberetning 2007 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om ECB's årsberetning 2007 (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om udvidelse af euroområdet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om udvidelse af euroområdet (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om forbedring af metoden for høring af Europa-Parlamentet i procedurer vedrørende udvidelse af euroområdet (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om forbedring af metoden for høring af Europa-Parlamentet i procedurer vedrørende udvidelse af euroområdet (11),

| — | der henviser til sin holdning af 17. juni 2008 om forslag til Rådets beslutning i henhold til traktatens artikel 122, stk. 2, om Slovakiets indførelse af den fælles valuta den 1. januar 2009 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 17. juni 2008 om forslag til Rådets beslutning i henhold til traktatens artikel 122, stk. 2, om Slovakiets indførelse af den fælles valuta den 1. januar 2009 (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om revisionen af Den Internationale Valutafonds strategi (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om revisionen af Den Internationale Valutafonds strategi (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om gennemførelse af en informations- og kommunikationsstrategi om euroen og Den Økonomiske og Monetære Union (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om gennemførelse af en informations- og kommunikationsstrategi om euroen og Den Økonomiske og Monetære Union (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om hedgefonde og private equity (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om hedgefonde og private equity (15),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds resolution af 13. december 1997 om samordningen af den økonomiske politik i ØMU'ens tredje fase og om EF-traktatens artikel 109 og 109 B (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds resolution af 13. december 1997 om samordningen af den økonomiske politik i ØMU'ens tredje fase og om EF-traktatens artikel 109 og 109 B (16),

| — | der henviser til Rådets (økonomi og finans) bidrag af 12. februar 2008 til konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (økonomi og finans) bidrag af 12. februar 2008 til konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde,

| — | der henviser til Rådets (økonomi og finans) konklusioner af 7. oktober 2008 om et samordnet svar på den økonomiske afmatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (økonomi og finans) konklusioner af 7. oktober 2008 om et samordnet svar på den økonomiske afmatning,

| — | der henviser til aftalememorandum af 1. juni 2008 mellem EU's finanstilsyn, centralbanker og finansministerier om grænseoverskridende finansiel stabilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandum af 1. juni 2008 mellem EU's finanstilsyn, centralbanker og finansministerier om grænseoverskridende finansiel stabilitet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0420/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0420/2008),

| A. | der henviser til, at 11 medlemsstater — Belgien, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal og Finland — indførte EU's fælles valuta den 1. januar 1999, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 11 medlemsstater — Belgien, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal og Finland — indførte EU's fælles valuta den 1. januar 1999,

| B. | der henviser til, at fire andre medlemsstater er blevet medlemmer af euroområdet siden dets oprettelse: Grækenland i 2001, Slovenien i 2007 samt Cypern og Malta i 2008, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fire andre medlemsstater er blevet medlemmer af euroområdet siden dets oprettelse: Grækenland i 2001, Slovenien i 2007 samt Cypern og Malta i 2008,

| C. | der henviser til, at euroområdet vil blive yderligere udvidet, idet de fleste af de medlemsstater, som på nuværende tidspunkt står uden for euroområdet, forbereder sig på at blive medlemmer engang i fremtiden, og at Slovakiet indtræder i euroområdet den 1. januar 2009, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at euroområdet vil blive yderligere udvidet, idet de fleste af de medlemsstater, som på nuværende tidspunkt står uden for euroområdet, forbereder sig på at blive medlemmer engang i fremtiden, og at Slovakiet indtræder i euroområdet den 1. januar 2009,

| D. | der henviser til, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) på mange måder har været en succes, idet den fælles valuta har øget den økonomiske stabilitet i medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med den nuværende finansielle krise, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) på mange måder har været en succes, idet den fælles valuta har øget den økonomiske stabilitet i medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med den nuværende finansielle krise,

| E. | der henviser til, at medlemskab af euroområdet forudsætter en høj grad af indbyrdes økonomisk afhængighed mellem de involverede medlemsstater og derfor kræver større samordning af de økonomiske politikker og udøvelsen af en reel indflydelse på den globale økonomiske og finansielle styring for fuldt ud at kunne udnytte den fælles valutas fordele og imødegå fremtidige udfordringer, såsom øget konkurrence om naturressourcer, global økonomisk ulighed, de nye vækstmarkeders stigende økonomiske betydning, klimaændringer og den europæiske befolknings stigende gennemsnitsalder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemskab af euroområdet forudsætter en høj grad af indbyrdes økonomisk afhængighed mellem de involverede medlemsstater og derfor kræver større samordning af de økonomiske politikker og udøvelsen af en reel indflydelse på den globale økonomiske og finansielle styring for fuldt ud at kunne udnytte den fælles valutas fordele og imødegå fremtidige udfordringer, såsom øget konkurrence om naturressourcer, global økonomisk ulighed, de nye vækstmarkeders stigende økonomiske betydning, klimaændringer og den europæiske befolknings stigende gennemsnitsalder,

| F. | der henviser til, at den gennemsnitlige inflationsrate i løbet af euroområdets første ti år stort set har opfyldt Den Europæiske Centralbanks (ECB) målsætning om prisstabilitet på tæt ved — men under — 2 %; der henviser til, at inflationsraten på det seneste er steget et godt stykke over dette niveau på grund af globale strukturændringer, navnlig hvad angår de stigende energi- og fødevarepriser, på grund af, at der er blevet slækket på pengepolitikken i USA, og på grund af, at en række centralbanker i tredjelande ikke har udvist tilstrækkelig påpasselighed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den gennemsnitlige inflationsrate i løbet af euroområdets første ti år stort set har opfyldt Den Europæiske Centralbanks (ECB) målsætning om prisstabilitet på tæt ved — men under — 2 %; der henviser til, at inflationsraten på det seneste er steget et godt stykke over dette niveau på grund af globale strukturændringer, navnlig hvad angår de stigende energi- og fødevarepriser, på grund af, at der er blevet slækket på pengepolitikken i USA, og på grund af, at en række centralbanker i tredjelande ikke har udvist tilstrækkelig påpasselighed,

| G. | der henviser til, at den stigende efterspørgsel i de nye vækstøkonomier efter energi og andre ressourcer, som der er knaphed på, har belastet udbudssiden i en sådan grad, at den maksimale ydeevne er nået; der henviser til, at prisstigningstendensen er blevet yderligere forstærket ved, at disse ressourcer i stigende grad anses for økonomiske aktiver, således at de nu kan anvendes som et værdiopbevaringsmiddel, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den stigende efterspørgsel i de nye vækstøkonomier efter energi og andre ressourcer, som der er knaphed på, har belastet udbudssiden i en sådan grad, at den maksimale ydeevne er nået; der henviser til, at prisstigningstendensen er blevet yderligere forstærket ved, at disse ressourcer i stigende grad anses for økonomiske aktiver, således at de nu kan anvendes som et værdiopbevaringsmiddel,

| H. | der henviser til, at euroområdets åbenhed hilses velkommen, og at den nuværende stigning i eurokursen kan få negative virkninger, navnlig ved at hæmme eksport og fremme import til det indre marked, og samtidig kan den få positive virkninger, da den hjælper den europæiske økonomi med at imødegå den drastiske stigning i olieprisen og den nuværende finansielle krise; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at euroområdets åbenhed hilses velkommen, og at den nuværende stigning i eurokursen kan få negative virkninger, navnlig ved at hæmme eksport og fremme import til det indre marked, og samtidig kan den få positive virkninger, da den hjælper den europæiske økonomi med at imødegå den drastiske stigning i olieprisen og den nuværende finansielle krise;

| I. | der henviser til, at det globale økonomiske miljø har givet gode muligheder for jobskabelse i løbet af euroens første ti år, hvilket har ført til skabelsen af næsten 16 mio. arbejdspladser — uagtet kvaliteten af disse jobs — og et fald i arbejdsløsheden fra 9 % i 1999 til anslået 7,3 % i 2008, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det globale økonomiske miljø har givet gode muligheder for jobskabelse i løbet af euroens første ti år, hvilket har ført til skabelsen af næsten 16 mio. arbejdspladser — uagtet kvaliteten af disse jobs — og et fald i arbejdsløsheden fra 9 % i 1999 til anslået 7,3 % i 2008,

| J. | der henviser til, at EU er på vej ind i en økonomisk konjunkturnedgang med vækstrater, der er gået ned fra 3,1 % i 2006 til en korrigeret prognose på mellem 2 og 1,4 % i 2008 og 0,2 % i 2009, mens arbejdsløsheden og den sociale udstødning vil vokse endnu mere, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU er på vej ind i en økonomisk konjunkturnedgang med vækstrater, der er gået ned fra 3,1 % i 2006 til en korrigeret prognose på mellem 2 og 1,4 % i 2008 og 0,2 % i 2009, mens arbejdsløsheden og den sociale udstødning vil vokse endnu mere,

| K. | der henviser til, at den økonomiske vækst og væksten i produktiviteten har været skuffende, idet stigningen i ydelsen per medarbejder er halveret fra 1,5 % i perioden 1989-1998 til anslået 0,75 % i perioden 1999-2008, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den økonomiske vækst og væksten i produktiviteten har været skuffende, idet stigningen i ydelsen per medarbejder er halveret fra 1,5 % i perioden 1989-1998 til anslået 0,75 % i perioden 1999-2008,

| L. | der henviser til, at euroen hurtigt er blevet verdens næstvigtigste internationale valuta, efter den amerikanske dollar, og spiller en væsentlig rolle som referenceenhed i mange lande verden over; henviser dog til, at euroens potentiale ikke udnyttes tilstrækkeligt på globalt plan, idet der ikke er en klart formuleret, international strategi for euroen, ligesom den ikke er effektivt repræsenteret i international sammenhæng, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at euroen hurtigt er blevet verdens næstvigtigste internationale valuta, efter den amerikanske dollar, og spiller en væsentlig rolle som referenceenhed i mange lande verden over; henviser dog til, at euroens potentiale ikke udnyttes tilstrækkeligt på globalt plan, idet der ikke er en klart formuleret, international strategi for euroen, ligesom den ikke er effektivt repræsenteret i international sammenhæng,

Euroens første ti år

1.   deler den opfattelse, at den fælles valuta er blevet et symbol for Europa og har vist, at Europa er i stand til at træffe vidtrækkende beslutninger for en fælles og fremgangsrig fremtid;

2.   glæder sig over, at euroen har skabt stabilitet og økonomisk integration i euroområdet; glæder sig over euroens stabiliserende indflydelse på verdens valutamarkeder, især i krisetider; konstaterer, at interne økonomiske forskelle endnu ikke er blevet udjævnet som forventet og produktiviteten ikke har udviklet sig tilfredsstillende i alle dele af euroområdet;

3.   konstaterer med glæde, at det i andre dele af verden overvejes at oprette monetære unioner;

4.   gør opmærksom på den afgørende sammenhæng mellem valutapolitik og handelspolitik på globalt plan, som fremgår af en lang række undersøgelser, og understreger i denne forbindelse den positive betydning, som stabile valutakurser har for at sikre bæredygtig vækst i international handel;

5.   gør opmærksom på, at den voksende anvendelse af euroen som international handelsvaluta især kommer medlemsstaterne i euroområdet til gode, fordi den reducerer vekselkursrisici for deres virksomheder og dermed omkostningerne ved international handel;

6.   minder om, at Europa-Parlamentet har spillet en aktiv rolle i løbet af ØMU'ens første ti år — både på det økonomiske og det monetære område — og har gjort alt, hvad der har været muligt, for at sikre større gennemsigtighed og demokratisk kontrol;

7.   understreger, at der er behov for en yderligere indsats for at kunne drage fuld nytte af ØMU'ens fordele, såsom at sætte medlemsstater og regioner, der ligger under BNP-gennemsnittet, i stand til at indhente de rigere områder, og styrke borgernes forståelse for og opbakning til den fælles valuta;

8.   foreslår følgende elementer og konkrete tiltag til en ønskværdig køreplan for ØMU'en;

Økonomiske forskelle, strukturreformer og offentlige finanser

9.   mener, at effektiviserede og mere sammenhængende økonomiske reformer, der omfatter støtte til flere politikområder, og som samordnes rettidigt med udgangspunkt i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (integrerede retningslinjer) og et policy-mix inden for rammerne af Lissabonstrategien, vil kunne mindske de økonomiske forskelle og være til stor hjælp i bestræbelserne på at genoprette økonomien i forbindelse med den nuværende finansielle krise; understreger behovet for at forbedre og forenkle procedurerne og metoderne til revision og vurdering af gennemførelsen af disse retningslinjer ved udgangen af hvert år;

10.   anerkender i forbindelse med moderniseringsbestræbelserne og de økonomiske resultater, at de lande, der har haft de bedste resultater, er dem, som har kombineret fremadrettede og velafbalancerede strukturreformer med investeringer over gennemsnittet inden for forskning, udvikling og innovation, uddannelse, livslang læring og børnepasning samt fornyelse af solide sociale netværk; konstaterer, at de samme medlemsstater for det meste har yderst effektive og gennemskuelige forvaltninger med budgetoverskud, gældsrater under gennemsnittet samt effektive og målrettede offentlige udgifter af høj kvalitet, samtidig med at der er tegn på, at det tekniske fremskridts bidrag til deres nationale vækst er næsten dobbelt så højt som EU-gennemsnittet; konstaterer desuden, at disse toneangivende medlemsstater på grund af deres høje beskæftigelsesrater, som inkluderer kvinder og ældre arbejdstagere, og deres specielt høje fødselsrater er bedst rustet til at klare det aldrende samfunds udfordringer og sikre en god konkurrenceevne;

11.   understreger behovet for gensidig styrkelse af stabilitet og vækstorienterede makroøkonomiske politikker ved at gøre en velafbalanceret politik og investeringer til et spørgsmål af fælles interesse; understreger behovet for nøje at overvåge balancen mellem offentlige udgifter og indtægter via effektiv styring af skattepolitikken og udgifter og deres virkning på efterspørgslen og samtidig blive enige om at skabe et velegnet miljø for erhvervslivets grænseoverskridende aktiviteter;

12.   bemærker, at den reviderede stabilitets- og vækstpagt (SVP) har vist sit værd, og at det er nødvendigt at overholde en stærk konsolidering af budgetterne, da de demografiske forandringer og et muligt fald i den økonomiske vækst kan føre til budgetproblemer i medlemsstater inden for euroområdet, som kan have negative indvirkninger på stabiliteten i hele euroområdet; kritiserer i denne forbindelse den manglende disciplin med hensyn til bekæmpelse af budgetunderskud i perioder med økonomisk vækst og understreger, at medlemsstaterne bliver nødt til mere effektivt at arbejde hen mod en anticyklisk finanspolitik, navnlig med henblik på bedre at kunne modstå udefra kommende rystelser; understreger derfor behovet for en kortsigtet strategi for nedbringelse af statsgæld samt en bæredygtig og sund vækststrategi, der vil muliggøre en nedbringelse af statsgælden til maksimalt 60 % på lang sigt;

13.   bemærker, at hovedelementerne i SVP'en også skal overholdes konsekvent i fremtiden, fordi grænserne på 3 % for underskuddet på de offentlige finanser og 60 % offentlig gæld i forhold til bruttonationalproduktet blev fastsat på baggrund af de økonomiske vilkår i 1990'erne; er af den opfattelse, at SVP'en skal overholdes nøje af medlemsstaterne og overvåges af Kommissionen; mener, at begge gældsmål bør anses for at være øvre grænser, der skal undgås; bemærker, at effektiv samordning af økonomi- og finanspolitikken er en forudsætning for ØMU'ens økonomiske succes, men at en sådan samordning bør overholde subsidiaritetsprincippet; opfordrer Kommissionen til at undersøge alle fremgangsmåder, der kan styrke den præventive del af SVP'en; understreger, at de eksisterende tilsynsmekanismer bør udnyttes bedre af Kommissionen, og at det er nødvendigt at styrke Eurogruppens gennemgang på mellemlang sigt af de nationale budgetter;

14.   støtter Kommissionens synspunkt om, at den reviderede SVP indeholder en betydningsfuld politisk ramme, når økonomien er under stort pres, og understreger, at gennemførelsen af SVP'en bør sikre, at enhver forværring af de offentlige finanser følges op af passende foranstaltninger til håndtering af situationen, samtidig med at det sikres, at bæredygtige niveauer genoprettes; mener desuden, at budgetpolitikkerne bør drage fuld nytte af den grad af fleksibilitet, der tillades i den reviderede SVP, og anmoder Kommissionen om, at levere klar rådgivning til medlemsstaterne, om hvorledes de kan bringe den fleksibilitet i anvendelse;

15.   mener, at et sundt og stabilt makroøkonomisk miljø forudsætter en forbedring af de offentlige finansers kvalitet, herunder mere konsoliderede budgetter, en høj grad af effektivitet i de offentlige udgifter og flere investeringer i uddannelse, menneskelig kapital, forskning og udvikling samt infrastruktur, der kan bidrage til at skabe vækst og eventuelt fremme beskæftigelsen og tager udfordringerne i forbindelse med væsentlige samfundsproblemer, f.eks. klimaændringer, op i overensstemmelse med målene i klimaændrings- og energipakken og den økonomiske genopretning i forbindelse med den nuværende finansielle krise;

16.   er af den opfattelse, at strukturreformer bør fokusere på at øge produktiviteten gennem en bedre kombination af den økonomiske politik og socialpolitikken, samtidig med at der sikres en god dialog mellem arbejdsmarkedets parter som fastsat i Lissabonstrategien;

17.   bemærker, at konkurrencepolitikken bør supplere strukturpolitikkerne, og opfordrer til at støtte en omstrukturering af økonomien;

18.   advarer mod fortrinsvist at fokusere på løntilbageholdenhed som middel til at opnå prisstabilitet; påpeger i denne sammenhæng, at den øgede konkurrence som følge af globaliseringen allerede har medført et nedadgående pres på lønningerne, samtidig med at den importerede inflation, der er affødt af de stigende priser på olie og andre råvarer, allerede har ført til en svækkelse af forbrugernes købekraft; gentager endnu en gang sin overbevisning om, at dette spørgsmål især skal løses gennem en mere rimelig fordeling af velstanden;

19.   anser løn- og skattepolitikken for at være effektive redskaber til både at opnå økonomisk stabilitet og vækst; er af den opfattelse, at stigninger i reallønnen svarende til produktivitetsraten bør sikres, og at samordning af skattepolitik bør anvendes selektivt for at opnå økonomiske mål; mener, at bekæmpelse af skattesvig — for så vidt angår både direkte og indirekte skatter — er særligt vigtig, og at denne kamp bør intensiveres; understreger, at det er nødvendigt omgående at styrke en kultur, hvor tilskyndelse og deltagelse bliver en del af begreberne corporate governance og virksomhedernes sociale ansvar;

20.   fremhæver behovet for retfærdige regler for det indre marked; mener derfor, at konkurrencen om at nå ned på de lavest mulige satser for selskabsskat virker mod hensigten;

21.   anmoder medlemsstaterne i euroområdet om at styrke den effektive samordning af økonomi- og finanspolitik, navnlig ved at udvikle en sammenhængende fælles strategi inden for Eurogruppen; støtter Kommissionens forslag om at afkræve medlemsstaterne mellemfristede rammeprogrammer for deres økonomi- og finanspolitikker og overvåge gennemførelsen deraf; understreger, at hver medlemsstat skal tage ansvar for at tackle strukturreformer og forbedre sin konkurrenceevne på en solidarisk måde, således at tilliden til og accepten af euroen bevares;

22.   konstaterer, at forskellige mønstre for strukturreformer og grader af åbenhed er en medvirkende årsag til de uensartede resultater, som landene i euroområdet har opnået; er enig i Kommissionens konklusioner i dens ØMU@10-meddelelse for så vidt angår mange af euroområdets økonomiers utilstrækkelige fremskridt og de stigende forskelle mellem landene i euroområdet; opfordrer til regelmæssige drøftelser og samarbejde i Eurogruppen med henblik på at nå det fælles mål om at fremskynde konvergensprocessen;

23.   anmoder Kommissionen om at anvende de fælles kriterier i forbindelse med vurderingen af økonomiske og finanspolitiske oplysninger på en ensartet måde; henviser til Kommissionens og medlemsstaternes ansvar hvad angår pålideligheden af de statistiske data og kræver, at fremtidige beslutninger kun træffes, hvis der ikke er nogen tvivl om validiteten og nøjagtigheden af de til rådighed stående data; anmoder endvidere om, at der gøres brug af muligheden for at iværksætte undersøgelser, hvis der gennem en årrække opstår et misforhold mellem de data, der er i prognoserne for stabilitets- og konvergensprogrammerne, og de data, der realistisk set kan forventes;

Den monetære politik

24.   minder om sin stærke opbakning til ECB's uafhængighed;

25.   bemærker, at ECB's regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet, særlig til Økonomi- og Valutaudvalget, bidrager til at gøre den monetære politik mere gennemsigtig, og glæder sig over, at medlemmerne af Europa-Parlamentet har mulighed for at stille skriftlige spørgsmål til ECB om den monetære politik, hvilket øger EU-borgernes kontrol med ECB; støtter kravet om en styrket offentlig debat om euroområdets fremtidige fælles penge- og valutapolitik;

26.   mener, at den monetære dialog mellem Europa-Parlamentet og ECB har været en succes, som der bør bygges videre på; forventer en forbedret monetær dialog på flere punkter, såsom koordination af datoerne for de regelmæssige høringer med ECB's formand med ECB's kalender for monetære beslutninger, således at analysen af beslutningerne forbedres, samtidig med at muligheden for efter behov at invitere ECB's formand til en drøftelse af specifikke emner bibeholdes;

27.   bemærker, at den primære målsætning for ECB's monetære politik er at bibeholde prisstabiliteten, og at ECB stræber mod inflationsrater under — men tæt på — 2 % på mellemlangt sigt; understreger, at prisstabilitet kun kan opnås effektivt, hvis de dybereliggende årsager til inflation håndteres hensigtsmæssigt; minder om, at EF-traktatens artikel 105 også udtrykkeligt forpligter ECB til at støtte de generelle økonomiske politikker i Fællesskabet;

28.   er af den opfattelse, at ECB bør bevæge sig i retning af direkte inflationsbekæmpelse, hvor et specifikt inflationsmål suppleres af en række tilladte udsving i forhold til dette mål; opfordrer ECB til at offentliggøre sine forventninger til inflationsraten; mener, at en sådan bevægelse hen mod direkte inflationsbekæmpelse ikke bør udelukke, at der fokuseres på dynamikken i de pengepolitiske aggregater for at undgå nye aktivbobler;

29.   mener, at inflationen er verdensomspændende, og at bekæmpelsen af dette globale fænomen i et åbent økonomisk system ikke kan baseres på EU's valutapolitik alene;

30.   understreger sin villighed til at se på muligheden for at forbedre procedurerne til udvælgelse af medlemmer af ECB's direktion inden 2010; anser det for vigtigt, at der i direktionen er repræsentanter med akademisk og/eller faglig erfaring og forskellig baggrund fra den økonomiske, monetære og finansielle sektor; gør opmærksom på sine henstillinger til, at ECB's direktion bør bestå af ni medlemmer og have eneansvar for fastsættelse af rentesatserne, således at man erstatter det nuværende system og undgår den endnu mere komplekse løsning, der er besluttet for fremtiden; opfordrer indtrængende til, at der vedtages en tilsvarende ændring af EF-traktaten;

Integration og tilsyn med de finansielle markeder

31.   mener, at finansiel integration ud over større stabilitet og likviditet på det indre marked bør betyde øget økonomisk vækst og konkurrenceevne;

32.   bemærker, at det vigtigste finanscentrum i Den Europæiske Union findes uden for euroområdet; minder ikke desto mindre om, at fællesskabslovgivningen omfatter alle medlemsstater og aktive markedsaktører på det indre marked; mener, at der er behov for, at Den Europæiske Union så hurtigt som muligt forbedrer sin tilsynsstruktur under hensyntagen til ECB's særlige rolle;

33.   er af den opfattelse, at der endnu bør gøres meget inden for clearing og afvikling af grænseoverskridende værdipapirtransaktioner, hvor der til dato ikke findes nogen egentlig integration;

34.   understreger, at der er behov for mere integration i den finansielle detailsektor, uden at denne integration bliver til skade for forbrugerbeskyttelsen; mener, at kundemobiliteten, forbrugernes forståelse af finansielle spørgsmål, adgangen til basale tjenesteydelser og produktsammenligneligheden bør forbedres;

35.   vurderer, at det på mellemlangt sigt er nødvendigt med en europæisering af de finansielle tilsynsstrukturer, gennemsigtighed på de finansielle markeder, effektive konkurrencebestemmelser og passende regulering for at forbedre krisestyring og samarbejdet mellem Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), tilsynsmyndigheder, regeringer og markedsaktører; er af den opfattelse, at en integreret, altomfattende (der omfatter alle finansielle sektorer) konsekvent og sammenhængende tilsynsramme, hvor der tages udgangspunkt i en afbalanceret tilgang til regulering af grænseoverskridende spredning af finansielle risici baseret på harmoniseret lovgivning, ville mindske efterlevelsesomkostningerne for så vidt angår aktiviteter, der omfatter flere lande og retssystemer; bemærker, at såkaldt gold plating (regulering ud over fællesskabslovgivningens minimumskrav) og tilsynsarbitrage bør undgås; opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag til ændring af den eksisterende tilsynsstruktur i henhold til disse principper; er af den opfattelse, at en eventuel tilsynsmæssig rolle for ECB bør udvides ud over euroområdets grænser via ESCB;

36.   glæder sig over det aftalememorandum mellem EU's finanstilsyn, centralbanker og finansministerier om grænseoverskridende finansiel stabilitet, som blev vedtaget i foråret 2008; understreger dog, at dette aftalememorandum kun er såkaldt blød lovgivning og således afhænger af medlemsstaternes vilje til at samarbejde; er af den opfattelse, at selvom reglerne om byrdefordeling er meget vanskelige at definere på forhånd, bør arbejdet med krisestyring fortsætte;

37.   gør opmærksom på, at EU — som verdens største økonomiske område med de største finansielle markeder — bør spille en ledende rolle på internationalt plan med hensyn til at reformere tilsynssystemet for finansielle tjenesteydelser til fordel for alle de involverede lande og den generelle stabilitet; mener, at økonomisk stabilitet bør være et grundlæggende mål i forbindelse med udarbejdelsen af politikker i en verden med stadigt mere integrerede finansielle markeder og finansiel innovation, hvilket til tider har en destabiliserende virkning og indeholder en systemisk risiko; er overbevist om, at enhver ambitiøs beslutning, der vedtages på EU-niveau, vil tilskynde andre lande til at følge efter, og understreger i denne forbindelse ansvaret for også at tackle globale problemer og »off shore«-problematikker; er af den opfattelse, at de internationale tilsynsmyndigheders politiske ansvar bør behandles parallelt med dette tilsynsarbejde;

38.   anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for indførelse af europæiske obligationer og udvikle en langsigtet strategi, der muliggør udstedelse af sådanne obligationer inden for euroområdet som supplement til medlemsstaternes nationale obligationer; henviser til behovet for en evaluering af konsekvenserne heraf både for de internationale finansielle markeder og for ØMU'en;

Udvidelse af euroområdet

39.   anmoder om, at alle medlemsstater uden for euroområdet overholder Maastrichtkriterierne og den forbedrede og generelt fleksible SVP; mener, at Kommissionen skal sikre en streng fortolkning af SVP'en og anvendelse af udelukkelseskriterierne før en eventuel tiltrædelse; mener, at der skal sikres ligebehandling af medlemsstaterne i euroområdet og de, som ønsker at tiltræde; mener i denne forbindelse, at euroområdets langsigtede stabilitet skal betragtes som et fælles mål, og at udvidelse og stabilitet skal følges ad; finder det uomgængeligt, at medlemsstaterne i euroområdet og dem med særstatus nøje overholder deres forpligtelser og ikke efterlader nogen tvivl om de fælles målsætninger om prisstabilitet, ECB's uafhængighed og budgetdisciplin eller deres fremme af vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne;

40.   mener, at de medlemsstater uden for euroområdet, som opfylder Maastrichtkriterierne og ikke er indrømmet undtagelser i traktaten, hurtigst muligt bør indføre den fælles valuta;

41.   understreger, at medlemskab af euroområdet kræver fuld opfyldelse af Maastrichtkriterierne som fastlagt i traktaten og protokollen til traktatens artikel 121, nemlig en høj grad af målt prisstabilitet samt dennes varige karakter, offentlige finanser uden uforholdsmæssigt stort underskud, medlemskab af ERM II i mindst to år, overholdelse af de normale udsvingsmargener, tilpasning af de langfristede rentesatser, den nationale lovgivnings overensstemmelse med bestemmelserne om ØMU'en i Maastrichttraktaten og en uafhængig centralbank;

42.   mener, at et af de mest udfordrende aspekter ved at tilslutte sig euroområdet er at sikre, at overholdelsen af Maastrichtkriterierne er varig; understreger dog, at Maastrichtkriterierne samtidig også er første skridt på vejen til at lede reformprocesserne i den rigtige retning, herunder yderligere forpligtelser til og indsatser for strukturreformer, investeringer og økonomisk koordinering;

43.   glæder sig over det styrkede og effektive tilsyn med de medlemsstater, der deltager i ERM II og ønsker at indtræde i euroområdet, samt over deres økonomiske udvikling; bemærker, at vellykket deltagelse i ERM II skal forblive en faktisk forudsætning og ikke blot et sekundært krav til medlemskab af euroområdet; mener, at de samme tiltrædelseskrav skal være gældende for alle medlemsstater, der tiltræder euroområdet;

44.   anser en vedvarende og vellykket udvidelse af euroområdet for at være en stor udfordring i de kommende år, og at både ECB's institutionelle standarder og dens beslutningsproces skal tilpasses de ændrede forhold, og at rotationssystemet skal tage højde for de enkelte medlemsstaters økonomiske vægt;

45.   understreger, at det i forbindelse med udvidelser af euroområdet er ønskeligt at opnå en høj grad af konvergens i realøkonomien for dermed at begrænse det pres, som både euroområdet og de medlemsstater, som ønsker at tiltræde det, oplever under denne proces; mener i forlængelse heraf, at der bør indføres hjælpeforanstaltninger til fordel for de medlemsstater inden for euroområdet, hvor den fælles valutapolitik i særlig grad kan medføre lavkonjunktur;

46.   understreger betydningen af, at der med henblik på fremtidige udvidelser etableres målrettede indgreb til støtte for medlemsstater uden for euroområdet, der er blevet særlig ramt af den nuværende finansielle krise;

Kommunikation

47.   understreger, at skønt der til dato har været opretholdt en høj grad af prisstabilitet inden for euroområdet, har »den opfattede inflation« afveget kraftigt fra de seneste ti års lavere reelle inflationsrater i medlemsstaterne; kræver derfor bedre information og belysning af fakta over for befolkningen om behovet for ØMU'en og om dens virkemåde, navnlig hvad angår prisstabilitet, internationale finansielle markeder og fordelene ved stabilitet inden for euroområdet i tilfælde af internationale finanskriser;

48.   mener, at den fælles valuta stadig er en kommunikationsprioritet for Den Europæiske Union; mener, at fordelene ved euroen og ØMU'en — prisstabilitet, lave renter på realkredit, forbedrede rejsemuligheder, beskyttelse mod valutakursudsving og eksterne rystelser — fortsat skal præsenteres og forklares udførligt for befolkningen; mener, at der især bør lægges vægt på til stadighed at holde Unionens borgere, forbrugere og SMV'er, som ikke har tilstrækkelig kapacitet til straks at tilpasse sig de nye udviklinger og udfordringer forbundet med euroen, underrettede om udviklingen;

49.   opfordrer ECB til hvert år i sin årsberetning eller i en særberetning at foretage en kvantitativ analyse af de fordele, euroen har medført for almindelige borgere, med konkrete eksempler på, hvordan anvendelsen af euroen har haft en positiv indvirkning på folks dagligdag;

50.   mener, at kommunikation er yderst vigtig for at forberede indførelsen af euroen i de medlemsstater, som har planer om at tiltræde euroområdet; bemærker, at kommunikation om udvidelse af euroområdet desuden er vigtig for alle euroområdets medlemsstater;

51.   mener, at Kommissionen skal koncentrere kræfterne om at hjælpe de nye medlemsstater med at forberede deres borgere på vedtagelsen af euroen ved at gennemføre en intensiv informationskampagne, overvåge gennemførelsen, hvis en sådan kampagne allerede er iværksat, og regelmæssigt aflægge beretning om gennemførelsen af de nationale handlingsplaner for vedtagelsen af euroen; mener, at god praksis og knowhow indsamlet i forbindelse med de tidligere overgange sandsynligvis vil være nyttig i forbindelse med overgangen for de nye medlemsstater samt for den kommende udvidelse og de nye ansøgerlandes forberedelser;

Euroens internationale rolle og ekstern repræsentation

52.   glæder sig over euroens hastige udvikling som den næstvigtigste reserve- og transaktionsvaluta efter den amerikanske dollar, med en andel på 25 % af de globale valutareserver; bemærker, at specielt i euroområdets nabolande spiller euroen en vigtig rolle som finansieringsvaluta, og at disse landes respektive vekselkurser er tilpasset euroen; bifalder udtrykkeligt ECB's holdning om, at indførelse af euroen er det sidste skridt i retning af en struktureret konvergensproces inden for Den Europæiske Union, og at det således kun er muligt at indføre euroen i henhold til EF-traktaten;

53.   mener, at ØMU'ens politiske dagsorden for de næste ti år blandt andet vil være præget af de nye udfordringer, som fremvoksende asiatiske økonomier og den nuværende finansielle krise fører med sig; beklager, at forsøg på at forbedre euroområdets repræsentation udadtil i finansielle og monetære spørgsmål ikke har ført til store fremskridt på trods af euroens stadigt større globale rolle; understreger, at euroområdet må udvikle en international strategi, der modsvarer dets valutas internationale status;

54.   minder om, at den mest effektive måde for euroområdet at opnå en indflydelse, der modsvarer dets økonomiske vægt, er at udforme fælles holdninger og konsolidere dets repræsentation og i sidste ende opnå én fælles plads i de relevante internationale finansielle institutioner og fora; opfordrer indtrængende medlemsstaterne i euroområdet til blandt andet at tale med én stemme i spørgsmål om valutakurspolitik;

55.   understreger, at euroen anvendes som national valuta uden for euroområdet; mener, at betydningen af denne anvendelse bør analyseres;

56.   påpeger, at euroens vigtige rolle på de internationale finansmarkeder er forpligtende, og at følgerne af euroområdets penge- såvel som vækstpolitikker har en global betydning; understreger euroens stigende betydning for international handel og serviceydelser som en stabiliserende faktor i det globale miljø, som katalysator for integration af de finansielle markeder og som grundlag for stigende direkte investeringer og grænseoverskridende virksomhedssammenlægninger, idet transaktionsomkostningerne kan reduceres væsentligt; henstiller til, at der udarbejdes en undersøgelse af global ulighed og euroens rolle og mulige tilpasningsscenarier for at forberede Den Europæiske Union bedre til at kunne modstå kraftige, udefrakommende rystelser;

57.   foreslår et styrket, fremadrettet samarbejde og en udvidet international dialog mellem de ansvarlige myndigheder i de vigtigste »valutablokke« for at forbedre håndteringen af internationale kriser og hjælpe til med at tackle konsekvenserne af valutabevægelser for realøkonomien; minder om den vellykkede fælles krisestyring i forbindelse med starten på den nylige amerikanske subprimekreditkrise og krisen i kølvandet på begivenhederne den 11. september 2001, som bidrog til at forhindre en øjeblikkelig nedsmeltning af den amerikanske dollar;

58.   støtter Kommissionens intention om at styrke ØMU'ens indflydelse i de internationale finansielle institutioner med en fælles EU-holdning fremsat af udvalgte repræsentanter, som f.eks. Eurogruppens formand, Kommissionen og ECB's formand; bemærker, at Eurogruppens formand, Kommissionen og ECB's formand i praksis allerede har tilladelse til at deltage som observatører i de vigtigste internationale finansielle institutioner; kræver dog en bedre koordination af europæiske synspunkter, således at den fælleseuropæiske monetære politik fremover vil blive repræsenteret af legitime repræsentanter; forventer, at der vil blive udtrykt en »euroområde-holdning« til de vigtigste partneres valutapolitik; opfordrer Eurogruppens formand til at repræsentere euroområdet i Forummet for Finansiel Stabilitet; foreslår, at vedtægterne for Den Internationale Valutafond (IMF) ændres for at give mulighed for repræsentation af økonomiske blokke og organisationer;

59.   understreger, at der er behov for en fælles EU-strategi, for så vidt angår den reform af de internationale finansielle institutioner, som skulle tage hensyn til udfordringerne i en global økonomi, herunder fremkomsten af nye økonomiske stormagter;

60.   beklager, at Kommissionen ikke har foretaget en mere detaljeret og præcis analyse af euroens internationale rolle i sin meddelelse om ØMU@10; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en udførlig beretning om den fælles valutapolitiks eksterne dimension og om virkningerne for euroområdets økonomiske og handelsmæssige resultater;

61.   understreger, at visse af Den Europæiske Unions partnere fører en valutapolitik, som sigter mod at undervurdere deres valuta, hvilket på illoyal vis forvrider det handelsmæssige samkvem og kan betragtes som en ikke-toldmæssig hindring for den internationale handel;

ØMU'ens økonomiske instrumenter og styring

62.   mener, at alle relevante aktører — Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Eurogruppen og arbejdsmarkedets parter på EU-niveau og nationalt niveau — bør samarbejde om at styrke ØMU'en for så vidt angår den økonomiske styring med udgangspunkt i følgende forslag:

| a) | som et væsentligt element i Lissabonstrategien og det centrale økonomiske instrument bør de integrerede retningslinjer — med henblik på en afbalanceret »policy-mix tilgang« — tilstræbe gensidigt inspirerende reformer inden for områderne beskæftigelse, miljø og social sikkerhed, |
| --- | --- |

a)

som et væsentligt element i Lissabonstrategien og det centrale økonomiske instrument bør de integrerede retningslinjer — med henblik på en afbalanceret »policy-mix tilgang« — tilstræbe gensidigt inspirerende reformer inden for områderne beskæftigelse, miljø og social sikkerhed,

| b) | de integrerede retningslinjer bør udgøre en bred ramme for tættere samordning af de økonomiske politikker for at tilpasse nationale reformprogrammer, dog samtidig med at der tages hensyn til den økonomiske diversitet og forskellige nationale traditioner, og der bør indføres obligatorisk høring af de nationale parlamenter for så vidt angår stabilitets- og konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer, |
| --- | --- |

b)

de integrerede retningslinjer bør udgøre en bred ramme for tættere samordning af de økonomiske politikker for at tilpasse nationale reformprogrammer, dog samtidig med at der tages hensyn til den økonomiske diversitet og forskellige nationale traditioner, og der bør indføres obligatorisk høring af de nationale parlamenter for så vidt angår stabilitets- og konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer,

| c) | der bør skabes en stærkere forbindelse mellem de integrerede retningslinjer, navnlig de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker (BEPG), og stabilitets- og konvergensprogrammerne; stabilitets- og konvergensprogrammerne og de nationale reformprogrammer kan præsenteres samtidig (årligt i starten af efteråret) efter en debat i det nationale parlament; BEPG'erne kan indeholde fælles budgetmål i tråd med stabilitets- og konvergensprogrammernes forebyggende del, |
| --- | --- |

c)

der bør skabes en stærkere forbindelse mellem de integrerede retningslinjer, navnlig de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker (BEPG), og stabilitets- og konvergensprogrammerne; stabilitets- og konvergensprogrammerne og de nationale reformprogrammer kan præsenteres samtidig (årligt i starten af efteråret) efter en debat i det nationale parlament; BEPG'erne kan indeholde fælles budgetmål i tråd med stabilitets- og konvergensprogrammernes forebyggende del,

| d) | når de fastlægger deres nationale budgetter bør medlemsstaternes regeringer tage højde for de integrerede retningslinjer og de landespecifikke anbefalinger, såvel som for den generelle budgetsituation i euroområdet; de forskellige nationale finansår og hovedantagelserne bag de tilgrundliggende prognoser bør harmoniseres for at undgå uoverensstemmelser på grund af anvendelsen af forskellige makroøkonomiske prognoser (global vækst, EU-vækst, prisen på en tønde olie, rentesatser) og andre parametre; opfordrer Kommissionen, Eurostat og medlemsstaterne til at arbejde hen mod en definition af redskaber til forbedring af sammenligneligheden af de nationale budgetter for så vidt angår udgifter i forskellige kategorier; |
| --- | --- |

d)

når de fastlægger deres nationale budgetter bør medlemsstaternes regeringer tage højde for de integrerede retningslinjer og de landespecifikke anbefalinger, såvel som for den generelle budgetsituation i euroområdet; de forskellige nationale finansår og hovedantagelserne bag de tilgrundliggende prognoser bør harmoniseres for at undgå uoverensstemmelser på grund af anvendelsen af forskellige makroøkonomiske prognoser (global vækst, EU-vækst, prisen på en tønde olie, rentesatser) og andre parametre; opfordrer Kommissionen, Eurostat og medlemsstaterne til at arbejde hen mod en definition af redskaber til forbedring af sammenligneligheden af de nationale budgetter for så vidt angår udgifter i forskellige kategorier;

| e) | mere formelle anbefalinger for medlemsstaterne i euroområdet, såsom at opstille mål for udgifter på mellemlang sigt, særlige strukturreformer, investeringer og kvaliteten af de offentlige finanser, bør anvendes, når som helst det er muligt; der bør også arbejdes hen imod en mere standardiseret rapporteringsstruktur i forbindelse med de nationale reformprogrammer, uden at de nationale reformprioriteringer hæmmes; alle forpligtelser, mål og benchmarks bør indarbejdes helt i de integrerede retningslinjer og de nationale reformprogrammer for at forbedre sammenhængen i og effektiviteten af den økonomiske styring, |
| --- | --- |

e)

mere formelle anbefalinger for medlemsstaterne i euroområdet, såsom at opstille mål for udgifter på mellemlang sigt, særlige strukturreformer, investeringer og kvaliteten af de offentlige finanser, bør anvendes, når som helst det er muligt; der bør også arbejdes hen imod en mere standardiseret rapporteringsstruktur i forbindelse med de nationale reformprogrammer, uden at de nationale reformprioriteringer hæmmes; alle forpligtelser, mål og benchmarks bør indarbejdes helt i de integrerede retningslinjer og de nationale reformprogrammer for at forbedre sammenhængen i og effektiviteten af den økonomiske styring,

| f) | en langsigtet strategi i opgangstider for reduktion af statsgæld til maksimum 60 % af bruttonationalproduktet bør inkluderes i rammen for den økonomiske styring, da dette ville nedbringe omkostningerne i forbindelse med gældsafvikling og kapitalrejsning til private investeringer, |
| --- | --- |

f)

en langsigtet strategi i opgangstider for reduktion af statsgæld til maksimum 60 % af bruttonationalproduktet bør inkluderes i rammen for den økonomiske styring, da dette ville nedbringe omkostningerne i forbindelse med gældsafvikling og kapitalrejsning til private investeringer,

| g) | der bør etableres en bindende ramme, inden for hvilken euroområdets medlemsstater rådfører sig med hinanden og Kommissionen, før de træffer væsentlige beslutninger om økonomisk politik, som f.eks. foranstaltninger til at tackle højere fødevare- og energipriser, |
| --- | --- |

g)

der bør etableres en bindende ramme, inden for hvilken euroområdets medlemsstater rådfører sig med hinanden og Kommissionen, før de træffer væsentlige beslutninger om økonomisk politik, som f.eks. foranstaltninger til at tackle højere fødevare- og energipriser,

| h) | økonomisk samordning bør give sig udslag i en integreret europæisk strategi for økonomi og beskæftigelse med udgangspunkt i eksisterende instrumenter til styring af den økonomiske politik — navnlig Lissabonstrategien, de integrerede retningslinjer, strategien for bæredygtig udvikling samt stabilitets- og konvergensprogrammerne; de nationale regeringer bør under ledelse af Eurogruppens formand på en sammenhængende måde støtte økonomisk aktivitet, på samme tid og i samme retning, |
| --- | --- |

h)

økonomisk samordning bør give sig udslag i en integreret europæisk strategi for økonomi og beskæftigelse med udgangspunkt i eksisterende instrumenter til styring af den økonomiske politik — navnlig Lissabonstrategien, de integrerede retningslinjer, strategien for bæredygtig udvikling samt stabilitets- og konvergensprogrammerne; de nationale regeringer bør under ledelse af Eurogruppens formand på en sammenhængende måde støtte økonomisk aktivitet, på samme tid og i samme retning,

| i) | den europæiske strategi for økonomi og beskæftigelse, der henvises til i litra h), bør anerkende den rolle, ny og grøn teknologi kan spille som en af hjørnestenene i den økonomiske vækst sammen med et makroøkonomisk policy-mix, |
| --- | --- |

i)

den europæiske strategi for økonomi og beskæftigelse, der henvises til i litra h), bør anerkende den rolle, ny og grøn teknologi kan spille som en af hjørnestenene i den økonomiske vækst sammen med et makroøkonomisk policy-mix,

| j) | det bør gøres nemmere at finansiere innovative virksomheder, navnlig SMV'er, f.eks. ved at oprette en europæisk fond for »intelligent vækst« under Den Europæiske Investeringsbank, |
| --- | --- |

j)

det bør gøres nemmere at finansiere innovative virksomheder, navnlig SMV'er, f.eks. ved at oprette en europæisk fond for »intelligent vækst« under Den Europæiske Investeringsbank,

| k) | det bør sikres, at årsberetningen for euroområdet stiller en række mere praktiske instrumenter og evalueringer til rådighed, som gør det muligt at føre en mere detaljeret dialog mellem de forskellige EU-organer, der er involveret i økonomisk styring, |
| --- | --- |

k)

det bør sikres, at årsberetningen for euroområdet stiller en række mere praktiske instrumenter og evalueringer til rådighed, som gør det muligt at føre en mere detaljeret dialog mellem de forskellige EU-organer, der er involveret i økonomisk styring,

| l) | der bør etableres en adfærdskodeks mellem Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet, som kan garantere reelt samarbejde og fuld involvering af de pågældende tre EU-institutioner i den fremtidige, hensigtsmæssige brug af de integrerede retningslinjer som økonomiske nøgleinstrumenter, |
| --- | --- |

l)

der bør etableres en adfærdskodeks mellem Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet, som kan garantere reelt samarbejde og fuld involvering af de pågældende tre EU-institutioner i den fremtidige, hensigtsmæssige brug af de integrerede retningslinjer som økonomiske nøgleinstrumenter,

| m) | de institutionelle rammer for samordning af økonomisk politik bør styrkes på følgende måde:






  — | grupperinger i stil med Eurogruppen bør også dannes inden for områderne konkurrenceevne/industri, miljø, beskæftigelse og uddannelse |
| --- | --- | --- |

m)

de institutionelle rammer for samordning af økonomisk politik bør styrkes på følgende måde:

—

grupperinger i stil med Eurogruppen bør også dannes inden for områderne konkurrenceevne/industri, miljø, beskæftigelse og uddannelse

| — | Eurogruppen bør have en stærkere institutionel ramme og flere medarbejdere |
| --- | --- |

—

Eurogruppen bør have en stærkere institutionel ramme og flere medarbejdere

| — | mandatperioden for Eurogruppens formand bør tilpasses de integrerede retningslinjers økonomiske cyklus |
| --- | --- |

—

mandatperioden for Eurogruppens formand bør tilpasses de integrerede retningslinjers økonomiske cyklus

| — | Udvalget for Økonomisk Politik bør omfattes af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, så de udgør et enkelt og sammenhængende forberedende organ for Rådet (økonomi og finans) og Eurogruppen |
| --- | --- |

—

Udvalget for Økonomisk Politik bør omfattes af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, så de udgør et enkelt og sammenhængende forberedende organ for Rådet (økonomi og finans) og Eurogruppen

| — | en repræsentant for Europa-Parlamentet bør tildeles observatørstatus inden for Eurogruppen og ved uformelle rådsmøder |
| --- | --- |

—

en repræsentant for Europa-Parlamentet bør tildeles observatørstatus inden for Eurogruppen og ved uformelle rådsmøder

| — | der bør om nødvendigt afholdes fire årlige møder mellem trojkaen, Europa-Parlamentet og Kommissionen, og hvis nødvendigt med Eurogruppen, |
| --- | --- |

—

der bør om nødvendigt afholdes fire årlige møder mellem trojkaen, Europa-Parlamentet og Kommissionen, og hvis nødvendigt med Eurogruppen,

| n) | der bør etableres en mere regelmæssig og struktureret dialog om makroøkonomiske emner mellem Europa-Parlamentet, Kommissionen og Eurogruppen i stil med den monetære dialog mellem Parlamentet og ECB; dialogen bør finde sted mindst fire gange årligt for at uddybe de eksisterende rammer og diskutere de udfordringer, euroområdets økonomi står overfor, |
| --- | --- |

n)

der bør etableres en mere regelmæssig og struktureret dialog om makroøkonomiske emner mellem Europa-Parlamentet, Kommissionen og Eurogruppen i stil med den monetære dialog mellem Parlamentet og ECB; dialogen bør finde sted mindst fire gange årligt for at uddybe de eksisterende rammer og diskutere de udfordringer, euroområdets økonomi står overfor,

| o) | der er behov for at etablere en aktiv dialog mellem Europa-Parlamentet, Eurogruppen, ECB og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med henblik på at føre drøftelser om det passende policy mix; |
| --- | --- |

o)

der er behov for at etablere en aktiv dialog mellem Europa-Parlamentet, Eurogruppen, ECB og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med henblik på at føre drøftelser om det passende policy mix;

63.   mener, at ØMU'ens politiske dagsorden for de næste ti år især vil være præget af de udfordringer, som den seneste tids uro på de finansielle markeder og dens konsekvenser for realøkonomien repræsenterer; bemærker i den forbindelse den positive omstændighed, at medlemsstaterne inden for euroområdet er bedre rustede til at imødegå store rystelser end førhen takket være den fælles valutapolitik og de reformer, der er blevet gennemført i de senere år med henblik på at gøre en stor indsats for at bekæmpe den økonomiske opbremsning og den høje inflation, men opfordrer imidlertid til:

| a) | et koordineret reaktion på EU-niveau, der tager udgangspunkt i en fælles forståelse af problemerne og fælles opfølgningsforanstaltninger, samtidig med at nogle nationale særstandpunkter accepteres, herunder koordinering af nationale reformprogrammer |
| --- | --- |

a)

et koordineret reaktion på EU-niveau, der tager udgangspunkt i en fælles forståelse af problemerne og fælles opfølgningsforanstaltninger, samtidig med at nogle nationale særstandpunkter accepteres, herunder koordinering af nationale reformprogrammer

| b) | ambitiøse og tilpassede nationale reformprogrammer og et tilsagn om at gennemføre dem, herunder en gennemgang af de nationale budgetter for at reagere på de seneste økonomiske prognoser, modvirke den økonomiske recession og fremme væksten, samtidig med at der etableres en stærk dialog med arbejdsmarkedets parter, |
| --- | --- |

b)

ambitiøse og tilpassede nationale reformprogrammer og et tilsagn om at gennemføre dem, herunder en gennemgang af de nationale budgetter for at reagere på de seneste økonomiske prognoser, modvirke den økonomiske recession og fremme væksten, samtidig med at der etableres en stærk dialog med arbejdsmarkedets parter,

| c) | foranstaltninger til støtte for navnlig SMV'er for at supplere Den Europæiske Investeringsbanks seneste foranstaltninger og sikre, at der fortsat vil være kreditlinjer til SMV'er i banksystemet |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til støtte for navnlig SMV'er for at supplere Den Europæiske Investeringsbanks seneste foranstaltninger og sikre, at der fortsat vil være kreditlinjer til SMV'er i banksystemet

| d) | en definition af målrettede foranstaltninger til beskyttelse af udsatte grupper mod konsekvenserne af den nuværende finansielle krise |
| --- | --- |

d)

en definition af målrettede foranstaltninger til beskyttelse af udsatte grupper mod konsekvenserne af den nuværende finansielle krise

| e) | fuldstændig gennemførelse til tiden af køreplanen for finansielle tjenesteydelser, herunder porteføljetilpasning og øget effektivitet af kontrollerne i betragtning af den nuværende uro på de finansielle markeder, |
| --- | --- |

e)

fuldstændig gennemførelse til tiden af køreplanen for finansielle tjenesteydelser, herunder porteføljetilpasning og øget effektivitet af kontrollerne i betragtning af den nuværende uro på de finansielle markeder,

| f) | forbedrede ordninger for løsning af kriser ved at forbedre EU's regler om likvidation og ved at indføre klart definerede ordninger, der kan godkendes af alle, for byrdefordelingen mellem de relevante medlemsstater i tilfælde af insolvens i grænseoverskridende finansielle koncerner, |
| --- | --- |

f)

forbedrede ordninger for løsning af kriser ved at forbedre EU's regler om likvidation og ved at indføre klart definerede ordninger, der kan godkendes af alle, for byrdefordelingen mellem de relevante medlemsstater i tilfælde af insolvens i grænseoverskridende finansielle koncerner,

| g) | færdiggørelse af redskaberne til udformning af valutapolitikker gennem grundige analyser af faktorer, der påvirker det finansielle systems stabilitet og funktionsdygtighed, blandt andet vedrørende overførsel af valutapolitik, udvikling af långivning, kapitalinteresser og finansielle aktiver, egenskaber for nye produkter og koncentration af risici og likviditet, |
| --- | --- |

g)

færdiggørelse af redskaberne til udformning af valutapolitikker gennem grundige analyser af faktorer, der påvirker det finansielle systems stabilitet og funktionsdygtighed, blandt andet vedrørende overførsel af valutapolitik, udvikling af långivning, kapitalinteresser og finansielle aktiver, egenskaber for nye produkter og koncentration af risici og likviditet,

| h) | en proaktiv europæisk reaktion i de internationale fora, navnlig i Forummet for Finansiel Stabilitet og IMF, med henblik på en forøgelse af fælles politiske beslutningsprocesser, |
| --- | --- |

h)

en proaktiv europæisk reaktion i de internationale fora, navnlig i Forummet for Finansiel Stabilitet og IMF, med henblik på en forøgelse af fælles politiske beslutningsprocesser,

| i) | formulering af et standpunkt for Den Europæiske Union i G8 og en afspejling af EU's rolle som et mere effektivt beslutningsorgan i forbindelse med globale økonomiske spørgsmål, og tilpasning af denne rolle til globaliseringens konsekvenser og mere dominerende globale finansielle markeder, |
| --- | --- |

i)

formulering af et standpunkt for Den Europæiske Union i G8 og en afspejling af EU's rolle som et mere effektivt beslutningsorgan i forbindelse med globale økonomiske spørgsmål, og tilpasning af denne rolle til globaliseringens konsekvenser og mere dominerende globale finansielle markeder,

| j) | bedre og mere effektiv koordination mellem Verdenshandelsorganisationen og de såkaldte Bretton Woods-institutioner (IMF og Verdensbankgruppen) med henblik på at bekæmpe valutaspekulation og imødegå udfordringerne fra den alvorlige krise, |
| --- | --- |

j)

bedre og mere effektiv koordination mellem Verdenshandelsorganisationen og de såkaldte Bretton Woods-institutioner (IMF og Verdensbankgruppen) med henblik på at bekæmpe valutaspekulation og imødegå udfordringerne fra den alvorlige krise,

| k) | afholdelse af en valutakonference under IMF's auspicier med deltagelse fra hele verden med henblik på at drøfte de monetære spørgsmål på globalt plan set i lyset af den aktuelle betydelige ustabilitet på valutamarkedet samt overvejelser over, hvorvidt der kan oprettes en ordning for bilæggelse af monetære tvister inden for rammerne af IMF; |
| --- | --- |

k)

afholdelse af en valutakonference under IMF's auspicier med deltagelse fra hele verden med henblik på at drøfte de monetære spørgsmål på globalt plan set i lyset af den aktuelle betydelige ustabilitet på valutamarkedet samt overvejelser over, hvorvidt der kan oprettes en ordning for bilæggelse af monetære tvister inden for rammerne af IMF;

*

- *

64.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Eurogruppens formand samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0506.

(2)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 125.

(3)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 569.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0057.

(5)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 422.

(6)  EUT C 287 E af 29.1.2007, s. 535.

(7)  EUT C 304 E af 1.12.2005, s. 132.

(8)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 780.

(9)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0357.

(10)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 249.

(11)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 251.

(12)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0287.

(13)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 118.

(14)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 73.

(15)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0425.

(16)  EFT C 35 af 2.2.1998, s. 1.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/21

---

Ligelønsprincippet

P6_TA(2008)0544

Europa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (2008/2012(INI))

(2010/C 16 E/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 192, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 192, stk. 2,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 2 og artikel 141, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 2 og artikel 141, stk. 3,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. juli 2007 om »Bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel« (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. juli 2007 om »Bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel« (KOM(2007)0424),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionens netværk af juridiske eksperter på områderne beskæftigelse, sociale anliggender og ligestilling mellem mænd og kvinder af februar 2007 om retlige aspekter af kønsbestemte lønforskelle, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionens netværk af juridiske eksperter på områderne beskæftigelse, sociale anliggender og ligestilling mellem mænd og kvinder af februar 2007 om retlige aspekter af kønsbestemte lønforskelle,

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 23.-24. marts 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 23.-24. marts 2006,

| — | der henviser til EF-Domstolens retspraksis på grundlag af EF-traktatens artikel 141, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-Domstolens retspraksis på grundlag af EF-traktatens artikel 141,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention fra 1994 om deltidsarbejde, ifølge hvilken medlemsstaterne er forpligtet til i deres offentlige indkøbsaftaler at indføje en arbejdsklausul om bl.a. ligeløn, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention fra 1994 om deltidsarbejde, ifølge hvilken medlemsstaterne er forpligtet til i deres offentlige indkøbsaftaler at indføje en arbejdsklausul om bl.a. ligeløn,

| — | der henviser til artikel 11, stk.1, litra d), i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder vedtaget af FN's Generalforsamling ved resolution 34/180 af 18. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11, stk.1, litra d), i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder vedtaget af FN's Generalforsamling ved resolution 34/180 af 18. december 1979,

| — | der henviser til den aktionsramme for ligestilling, som blev vedtaget af de europæiske arbejdsmarkedsparter den 1. marts 2005 og opfølgningen heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til den aktionsramme for ligestilling, som blev vedtaget af de europæiske arbejdsmarkedsparter den 1. marts 2005 og opfølgningen heraf,

| — | der henviser til sine beslutninger af 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd (2006-2010) (1) og af 3. september 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd — 2008 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd (2006-2010) (1) og af 3. september 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd — 2008 (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 39 og 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 39 og 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0389/2008),

| A. | der henviser til, at kvinder gennemsnitligt tjener 15 % mindre end mænd i EU og op til 25 % mindre i den private sektor; der henviser til, at lønforskellen mellem mænd og kvinder varierer fra 4 % til over 25 % i medlemsstaterne, og at denne forskel ikke ser ud til at blive mindre, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at kvinder gennemsnitligt tjener 15 % mindre end mænd i EU og op til 25 % mindre i den private sektor; der henviser til, at lønforskellen mellem mænd og kvinder varierer fra 4 % til over 25 % i medlemsstaterne, og at denne forskel ikke ser ud til at blive mindre,

| B. | der henviser til, at en kvinde skal arbejde frem til den 22. februar (dvs. i alt 418 dage) for at tjene det samme, som en mand tjener i løbet af et år, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en kvinde skal arbejde frem til den 22. februar (dvs. i alt 418 dage) for at tjene det samme, som en mand tjener i løbet af et år,

| C. | der henviser til, at implementeringen af princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi er afgørende for ligestillingen mellem mænd og kvinder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at implementeringen af princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi er afgørende for ligestillingen mellem mænd og kvinder,

| D. | der henviser til, at der stadig er en lønforskel mellem mænd og kvinder, hvilket fremgår af de foreliggende data, som viser en meget langsom udvikling (et fald fra 17 % i 1995 til 15 % i 2005) på trods af den omfattende lovgivning, der har været gældende i over 30 år, og de foranstaltninger, der er truffet, samt de ressourcer, der er anvendt på at forsøge at reducere forskellen, og påpeger, at det er nødvendigt at analysere årsagerne til denne forskel og forelægge strategier med sigte på at afhjælpe lønforskellen og den kønsbestemte adskillelse af kvindelige arbejdstagere på arbejdsmarkedet, som den medfører, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der stadig er en lønforskel mellem mænd og kvinder, hvilket fremgår af de foreliggende data, som viser en meget langsom udvikling (et fald fra 17 % i 1995 til 15 % i 2005) på trods af den omfattende lovgivning, der har været gældende i over 30 år, og de foranstaltninger, der er truffet, samt de ressourcer, der er anvendt på at forsøge at reducere forskellen, og påpeger, at det er nødvendigt at analysere årsagerne til denne forskel og forelægge strategier med sigte på at afhjælpe lønforskellen og den kønsbestemte adskillelse af kvindelige arbejdstagere på arbejdsmarkedet, som den medfører,

| E. | der henviser til, at kvinder i alle medlemsstaterne opnår en højere gennemførelsesrate i skolen end mænd og udgør størstedelen af de uddannede, uden at det har medført en forholdsmæssig reduktion af lønforskellen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kvinder i alle medlemsstaterne opnår en højere gennemførelsesrate i skolen end mænd og udgør størstedelen af de uddannede, uden at det har medført en forholdsmæssig reduktion af lønforskellen,

| F. | der henviser til, at lønforskellen skyldes direkte og indirekte forskelsbehandling samt sociale og økonomiske faktorer, kønsopdelingen på arbejdsmarkedet og den generelle lønstruktur og desuden er forbundet med en række forhold af både juridisk, social og økonomisk art, der går langt ud over spørgsmålet om lige løn for samme arbejde, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at lønforskellen skyldes direkte og indirekte forskelsbehandling samt sociale og økonomiske faktorer, kønsopdelingen på arbejdsmarkedet og den generelle lønstruktur og desuden er forbundet med en række forhold af både juridisk, social og økonomisk art, der går langt ud over spørgsmålet om lige løn for samme arbejde,

| G. | der henviser til, at lønforskellen ikke blot kan tilskrives forskelle i bruttotimelønnen, men at der også bør tages højde for elementer som personlige tillæg, faglig jobklassifikation, tilrettelæggelse af arbejdet, erhvervserfaring og produktivitet, der ikke blot skal måles kvantitativt (antal timer, hvor arbejdstageren er fysisk til stede på arbejdspladsen), men også kvalitativt samt på grundlag af de konsekvenser, som arbejdstidsnedsættelser, orlovsperioder og sygdomsrelateret fravær har på lønsystemernes automatik, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at lønforskellen ikke blot kan tilskrives forskelle i bruttotimelønnen, men at der også bør tages højde for elementer som personlige tillæg, faglig jobklassifikation, tilrettelæggelse af arbejdet, erhvervserfaring og produktivitet, der ikke blot skal måles kvantitativt (antal timer, hvor arbejdstageren er fysisk til stede på arbejdspladsen), men også kvalitativt samt på grundlag af de konsekvenser, som arbejdstidsnedsættelser, orlovsperioder og sygdomsrelateret fravær har på lønsystemernes automatik,

| H. | der henviser til, at en nedbringelse af lønforskellen var et af målene for Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, men at der i de fleste medlemsstater ikke er blevet gjort en tilstrækkelig indsats herfor, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en nedbringelse af lønforskellen var et af målene for Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, men at der i de fleste medlemsstater ikke er blevet gjort en tilstrækkelig indsats herfor,

| I. | der henviser til, at en forbedring af EU's retlige ramme bør gøre medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter i stand til bedre at identificere de underliggende årsager til den vedvarende lønforskel, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en forbedring af EU's retlige ramme bør gøre medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter i stand til bedre at identificere de underliggende årsager til den vedvarende lønforskel,

| J. | der henviser til, at der er tendens til at undervurdere erhverv og arbejdspladser, hvor kvinder er i overtal, i forhold til dem, hvor mænd er i overtal, og at vurderingen ikke nødvendigvis er baseret på objektive kriterier, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er tendens til at undervurdere erhverv og arbejdspladser, hvor kvinder er i overtal, i forhold til dem, hvor mænd er i overtal, og at vurderingen ikke nødvendigvis er baseret på objektive kriterier,

| K. | der henviser til, at der findes en kønsrelateret digital kløft, der tydeligvis indvirker på lønområdet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der findes en kønsrelateret digital kløft, der tydeligvis indvirker på lønområdet,

| L. | der henviser til, at et lønsystem, der tager hensyn til anciennitet ved beregningen af lønnen, er ufordelagtigt for kvinder, hvis karriereforløb (gentagne gange) afbrydes på grund af eksterne faktorer som f.eks. børnerelateret orlov, forskellige erhvervsvalg eller nedsat arbejdstid, hvilket betyder, at disse kvinder permanent og strukturelt stilles dårligere, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et lønsystem, der tager hensyn til anciennitet ved beregningen af lønnen, er ufordelagtigt for kvinder, hvis karriereforløb (gentagne gange) afbrydes på grund af eksterne faktorer som f.eks. børnerelateret orlov, forskellige erhvervsvalg eller nedsat arbejdstid, hvilket betyder, at disse kvinder permanent og strukturelt stilles dårligere,

| M. | der henviser til, at undersøgelser viser, at den økonomiske belønning for kvinder i forbindelse med erhvervede kvalifikationer og erfaringer er ringere end for mænd; der henviser til, at der sideløbende med gennemførelsen af princippet om »lige løn for samme arbejde«, som ikke må fordrejes af en stereotyp kønsopfattelse, skal ske en løsrivelse fra de samfundsmæssige roller, som hidtil i betydelig grad har præget uddannelses- og erhvervsvalg; der endvidere henviser til, at barselsorlov og forældreorlov ikke må føre til forskelsbehandling af kvinder på arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at undersøgelser viser, at den økonomiske belønning for kvinder i forbindelse med erhvervede kvalifikationer og erfaringer er ringere end for mænd; der henviser til, at der sideløbende med gennemførelsen af princippet om »lige løn for samme arbejde«, som ikke må fordrejes af en stereotyp kønsopfattelse, skal ske en løsrivelse fra de samfundsmæssige roller, som hidtil i betydelig grad har præget uddannelses- og erhvervsvalg; der endvidere henviser til, at barselsorlov og forældreorlov ikke må føre til forskelsbehandling af kvinder på arbejdsmarkedet,

| N. | der henviser til, at lønforskellen har stor indvirkning på kvinders økonomiske og sociale status i løbet af og i tiden efter deres arbejdsliv; der henviser til, at kvinder, fordi de bidrager til samfundet på anden måde end gennem lønarbejde, f.eks.gennem børnepasning og pleje af ældre slægtninge, ofte har større risiko for fattigdom og er mindre økonomisk uafhængige, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at lønforskellen har stor indvirkning på kvinders økonomiske og sociale status i løbet af og i tiden efter deres arbejdsliv; der henviser til, at kvinder, fordi de bidrager til samfundet på anden måde end gennem lønarbejde, f.eks.gennem børnepasning og pleje af ældre slægtninge, ofte har større risiko for fattigdom og er mindre økonomisk uafhængige,

| O. | der henviser til, at lønforskellen er endnu mere udtalt blandt indvandrerkvinder, handicappede kvinder, kvinder tilhørende mindretal og ufaglærte kvinder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at lønforskellen er endnu mere udtalt blandt indvandrerkvinder, handicappede kvinder, kvinder tilhørende mindretal og ufaglærte kvinder;

| P. | der henviser til, at det er vigtigt med kønsopdelte data og aktualiserede retlige rammer, der tager højde for kønsrelaterede forskelle, og som åbner mulighed for at gøre noget ved årsagerne til lønforskellen, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det er vigtigt med kønsopdelte data og aktualiserede retlige rammer, der tager højde for kønsrelaterede forskelle, og som åbner mulighed for at gøre noget ved årsagerne til lønforskellen,

| Q. | der henviser til, at det i uddannelsesmæssig sammenhæng er muligt og nødvendigt at gøre en indsats for at udrydde kønsstereotyper i samfundet, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det i uddannelsesmæssig sammenhæng er muligt og nødvendigt at gøre en indsats for at udrydde kønsstereotyper i samfundet,

| R. | der henviser til, at det gentagne gange har opfordret Kommissionen til f.eks. gennem en revision af den eksisterende lovgivning at tage initiativer for at hjælpe med at bekæmpe lønforskellen, fjerne risikoen for fattigdom blandt pensionister og sikre dem en anstændig levestandard, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det gentagne gange har opfordret Kommissionen til f.eks. gennem en revision af den eksisterende lovgivning at tage initiativer for at hjælpe med at bekæmpe lønforskellen, fjerne risikoen for fattigdom blandt pensionister og sikre dem en anstændig levestandard,

| S. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (3) fastslås, at princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi udgør et væsentligt og nødvendigt aspekt af den gældende fællesskabsret, herunder Domstolens retspraksis vedrørende forskelsbehandling og køn, og at det er nødvendigt at fastsætte yderligere bestemmelser om gennemførelsen af dette princip, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (3) fastslås, at princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi udgør et væsentligt og nødvendigt aspekt af den gældende fællesskabsret, herunder Domstolens retspraksis vedrørende forskelsbehandling og køn, og at det er nødvendigt at fastsætte yderligere bestemmelser om gennemførelsen af dette princip,

| T. | der henviser til, at medlemsstaternes, arbejdsmarkedsparternes og ligestillingsorganisationernes iværksættelse af foranstaltninger som omhandlet i ovennævnte aktionsramme for ligestilling af 1. marts 2005, vil muliggøre en reel udligning af lønforskellen ved hjælp af en effektiv social dialog, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at medlemsstaternes, arbejdsmarkedsparternes og ligestillingsorganisationernes iværksættelse af foranstaltninger som omhandlet i ovennævnte aktionsramme for ligestilling af 1. marts 2005, vil muliggøre en reel udligning af lønforskellen ved hjælp af en effektiv social dialog,

| U. | der henviser til, at en strategi med sigte på at afhjælpe lønforskellen, den horisontale og vertikale opdeling af arbejdsmarkedet og stereotype opfattelser af stillinger og sektorer, hvor kvinder typisk er i overtal, vil kræve en ramme for lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger på forskellige niveauer, hvor der sondres mellem forskelsbehandling med hensyn til løn og lønforskelle som følge af andre faktorer end direkte og indirekte forskelsbehandling, idet førstnævnte er direkte omfattet af lovgivningen, mens sidstnævnte skal bekæmpes ved hjælp af målrettede politikker og specifikke foranstaltninger, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at en strategi med sigte på at afhjælpe lønforskellen, den horisontale og vertikale opdeling af arbejdsmarkedet og stereotype opfattelser af stillinger og sektorer, hvor kvinder typisk er i overtal, vil kræve en ramme for lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger på forskellige niveauer, hvor der sondres mellem forskelsbehandling med hensyn til løn og lønforskelle som følge af andre faktorer end direkte og indirekte forskelsbehandling, idet førstnævnte er direkte omfattet af lovgivningen, mens sidstnævnte skal bekæmpes ved hjælp af målrettede politikker og specifikke foranstaltninger,

| V. | der henviser til, at Kommissionen som bebudet i ovennævnte meddelelse af 18. juli 2007 i løbet af 2008 foretager en analyse af EU's retlige ramme for ligeløn, som skal omfatte alle berørte parter; der henviser til, at resultaterne af denne analyse bør sikres behørig omtale, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kommissionen som bebudet i ovennævnte meddelelse af 18. juli 2007 i løbet af 2008 foretager en analyse af EU's retlige ramme for ligeløn, som skal omfatte alle berørte parter; der henviser til, at resultaterne af denne analyse bør sikres behørig omtale,

| W. | der henviser til, at ligestilling af kvinder og mænd på pensionsområdet, herunder med hensyn til pensionsalderen, er opstillet som et mål, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at ligestilling af kvinder og mænd på pensionsområdet, herunder med hensyn til pensionsalderen, er opstillet som et mål,

| X. | der henviser til, at Det Europæiske Ligestillingsinstitut vil kunne spille en vigtig rolle ved at overvåge udviklingen i den kønsbestemte lønforskel og analysere dens årsager samt ved at vurdere lovgivningens virkning, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Det Europæiske Ligestillingsinstitut vil kunne spille en vigtig rolle ved at overvåge udviklingen i den kønsbestemte lønforskel og analysere dens årsager samt ved at vurdere lovgivningens virkning,

1.   anmoder Kommissionen om på grundlag af EF-traktatens artikel 141 senest den 31. december 2009 at fremsætte et forslag til retsakt om revision af den eksisterende lovgivning vedrørende gennemførelsen af princippet om lige løn for mænd og kvinder i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget (4);

2.   konstaterer, at disse henstillinger respekterer subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder;

3.   finder, at forslaget er uden finansielle følgevirkninger;

4.   er overbevist om, at det er afgørende at sikre bedre og tidligere gennemførelse af bestemmelserne i direktiv 2006/54/EF hvad angår ligestillingsorganisationerne og den sociale dialog, der er rettet mod at udligne forskellene i løn ved at sikre, at medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og ligestillingsorganisationer iværksætter foranstaltninger som dem, der er fastlagt i ovennævnte aktionsramme for ligestilling af 1. marts 2005, ved at sikre formidling af oplysninger og retningslinjer vedrørende praktiske metoder (særligt med henblik på SMV'er) til udligning af lønforskellen, herunder nationale eller sektorrelaterede kollektive overenskomster;

5.   understreger de kollektive forhandlingers og overenskomsters betydning for bekæmpelsen af forskelsbehandlingen af kvinder, især hvad angår adgang til beskæftigelse, løn, arbejdsvilkår, forfremmelsesmuligheder og faglig uddannelse;

6.   opfordrer EU-institutionerne til at arrangere en europæisk ligelønsdag — den dag, hvor europæiske kvinders (gennemsnitlige) årsløn skal svare til mænds (gennemsnitlige) årsløn) — som skal bidrage til at belyse den eksisterende lønforskel og tilskynde alle berørte parter til at tage yderligere initiativer til at fjerne denne forskel;

7.   opfordrer arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationerne til sammen at finde frem til objektive arbejdsevalueringsinstrumenter, således at man kan mindske lønforskellen mellem kvinder og mænd;

8.   pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 56.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0399.

(3)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(4)  Rådets direktiv 75/117/EØF af 10. februar 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om gennemførelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (EFT L 45 af 19.2.1975, s. 19) er indarbejdet i direktiv 2006/54/EF. I henhold til bestemmelserne i direktiv 2006/54/EF ophæves direktiv 75/117/EØF fra den 15. august 2009, som også er den seneste frist for at gennemføre dette direktiv.

---

BILAG

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DEN RETSAKT, DER ANMODES OM

Henstilling 1: DEFINITIONER

Direktiv 2006/54/EF indeholder en definition af ligeløn som er en kopi af bestemmelserne i direktiv 75/117/EØF. For at opnå mere præcise kategorier som værktøjer til bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel er det vigtigt med en mere detaljeret definition af de forskellige begreber såsom:

| — | kønsbestemt lønforskel; definitionen må ikke begrænses til forskel i bruttotimelønnen |
| --- | --- |

—

kønsbestemt lønforskel; definitionen må ikke begrænses til forskel i bruttotimelønnen

| — | direkte forskelsbehandling med hensyn til løn |
| --- | --- |

—

direkte forskelsbehandling med hensyn til løn

| — | indirekte forskelsbehandling med hensyn til løn |
| --- | --- |

—

indirekte forskelsbehandling med hensyn til løn

| — | vederlag; definitionen bør dække enhver form for nettoløn samt alle beskæftigelsesrelaterede økonomiske ydelser og naturalieydelser |
| --- | --- |

—

vederlag; definitionen bør dække enhver form for nettoløn samt alle beskæftigelsesrelaterede økonomiske ydelser og naturalieydelser

| — | pensionsforskel — i forskellige pensionsordningssøjler, dvs. i opsparingsbaserede ordninger og arbejdsmarkedsrelaterede pensioner (som en fortsættelse af forskelsbehandlingen med hensyn til løn efter pensionering). |
| --- | --- |

—

pensionsforskel — i forskellige pensionsordningssøjler, dvs. i opsparingsbaserede ordninger og arbejdsmarkedsrelaterede pensioner (som en fortsættelse af forskelsbehandlingen med hensyn til løn efter pensionering).

Henstilling 2: ANALYSE AF SITUATIONEN OG GENNEMSIGTIGHEDEN AF RESULTATERNE

2.1.   Manglen på information og den manglende opmærksomhed blandt arbejdsgivere og arbejdstagere med hensyn til de eksisterende eller mulige lønforskelle inden for en virksomhed svækker gennemførelsen af princip, der er nedfældet i traktaten og den eksisterende lovgivning.

2.2.   Medlemsstaterne bør erkende manglen på præcise statistiske data og det lavere lønniveau for kvinder, især inden for de traditionelle kvindefag, og følgelig fuldt ud tage hensyn til lønforskellen mellem kønnene i deres sociale politikker og behandle dem som et alvorligt problem.

2.3.   Det er derfor af afgørende betydning, at jævnlige lønrevisioner samt offentliggørelse af resultaterne heraf gøres obligatoriske for virksomheder (f.eks. i virksomheder med mindst 20 ansatte). Denne forpligtelse bør ligeledes finde anvendelse på alle former for løntillæg.

2.4.   Arbejdsgiverne bør forelægge resultater i form af lønstatistikker fordelt efter køn for arbejdstagerne og disses repræsentanter. Disse oplysninger skal indsamles på sektorplan og nationalt plan i de enkelte medlemsstater.

2.5.   Medlemsstaterne og Kommissionen bør forbedre statistikkerne og tilføje sammenlignelige data om den kønsbestemte lønforskel ved deltidsansættelser og den kønsbestemte forskel i pensionsydelser.

2.6.   Disse statistikker bør være sammenhængende, sammenlignelige og fuldstændige og udformet med henblik på at afskaffe de diskriminerende faktorer, som er knyttet til tilrettelæggelse og klassifikation af arbejde.

Henstilling 3: ARBEJDSEVALUERING OG JOBKLASSIFIKATION

3.1.   Begrebet arbejdsværdi bør baseres på samarbejdsevne eller ansvar med fokus på arbejdets kvalitet med henblik på at fremme lige muligheder for kvinder og mænd og bør ikke være præget af en stereotyp opfattelse, som ikke gavner kvinder, hvor der f.eks. lægges vægt på fysisk styrke frem for samarbejdsevne eller ansvar. Derfor bør kvinderne sikres information, bistand og/eller uddannelse i forbindelse med lønforhandlinger, jobklassifikation og fastsættelse af lønskalaer. Brancher og virksomheder bør kunne opfordres til at evaluere deres klassifikationssystemer i lyset af den obligatoriske integration af ligestillingsaspektet og foretage de nødvendige ændringer.

3.2.   Kommissionens initiativ bør tilskynde medlemsstaterne til at indføre jobklassifikation, der er i overensstemmelse med princippet om ligestilling af kvinder og mænd, og som giver både arbejdsgiverne og arbejdstagerne mulighed for at identificere en mulig forskelsbehandling med hensyn til løn på baggrund af en uretfærdig lønskaladefinition. Det er fortsat vigtigt, at de nationale love og traditioner vedrørende arbejdsmarkedsordninger respekteres. Sådanne arbejdsevaluerings- og klassifikationselementer bør desuden være gennemsigtige og gøres tilgængelige for alle berørte parter samt arbejdstilsyn og ligestillingsorganer.

3.3.   Medlemsstaterne bør gennemføre en tilbundsgående evaluering centreret om de traditionelle kvindefag.

3.4.   En kønsneutral jobevaluering bør være baseret på nye systemer for klassificering og indplacering af personale og arbejdstilrettelæggelse samt på faglig erfaring og produktivitet, som først og fremmest skal vurderes ud fra kvalitative kriterier, og de skal fungere som oplysningskilde og evalueringsramme i forbindelse med lønfastsættelsen under behørig hensyntagen til princippet om sammenlignelighed.

Henstilling 4: LIGESTILLINGSORGANER

Ligestillingsorganerne bør spille en større rolle i forbindelse med nedbringelsen af den kønsbestemte lønforskel. De bør have beføjelse til at kontrollere og rapportere samt så vidt muligt sikre mere effektiv og uafhængig håndhævelse af ligestillingslovgivningen. Artikel 20 i direktiv 2006/54/EF bør revideres med henblik på at styrke deres mandat gennem:

| — | støtte og rådgivning til personer, som har været udsat for forskelsbehandling med hensyn til løn |
| --- | --- |

—

støtte og rådgivning til personer, som har været udsat for forskelsbehandling med hensyn til løn

| — | uafhængige undersøgelser af lønforskellen |
| --- | --- |

—

uafhængige undersøgelser af lønforskellen

| — | offentliggørelse af uafhængige rapporter og fremsættelse af anbefalinger om spørgsmål vedrørende forskelsbehandling med hensyn til løn (direkte og indirekte) |
| --- | --- |

—

offentliggørelse af uafhængige rapporter og fremsættelse af anbefalinger om spørgsmål vedrørende forskelsbehandling med hensyn til løn (direkte og indirekte)

| — | bemyndigelse til at indbringe sager vedrørende løndiskrimination for domstolene |
| --- | --- |

—

bemyndigelse til at indbringe sager vedrørende løndiskrimination for domstolene

| — | indførelse af en særlig uddannelse for arbejdsmarkedets parter samt for advokater, dommere og ombudsmænd baseret på en række analytiske værktøjer og målrettede tiltag, der kan anvendes enten ved indgåelse af kontrakter, eller når det skal kontrolleres, om der gennemføres regler og politikker til udligning af lønforskellen. |
| --- | --- |

—

indførelse af en særlig uddannelse for arbejdsmarkedets parter samt for advokater, dommere og ombudsmænd baseret på en række analytiske værktøjer og målrettede tiltag, der kan anvendes enten ved indgåelse af kontrakter, eller når det skal kontrolleres, om der gennemføres regler og politikker til udligning af lønforskellen.

Henstilling 5: DEN SOCIALE DIALOG

Der er behov for yderligere undersøgelser af kollektive overenskomster samt gældende lønskalaer og jobklassifikationsordninger, navnlig vedrørende behandlingen af deltidsansatte og ansatte med andre atypiske arbejdsordninger eller ekstra lønudbetalinger/bonusser, herunder også betaling i naturalier (gives oftere til mænd end til kvinder). Disse undersøgelser bør ikke kun vedrøre de primære arbejdsvilkår, men også de sekundære arbejdsvilkår og erhvervsrelaterede socialsikringsordninger (ordninger vedrørende ferie og pension, firmabil, børnepasning, flextid osv.) Under hensyntagen til den nationale lovgivning, kollektive overenskomster og praksis bør medlemsstaterne opfordre arbejdsmarkedets parter til at indføre kønsneutral jobklassifikation, som giver både arbejdsgiverne og arbejdstagerne mulighed for at identificere eventuel forskelsbehandling med hensyn til løn på baggrund af en uretfærdig lønskaladefinition.

Henstilling 6: FOREBYGGGELSE AF FORSKELSBEHANDLING

I artikel 26 (Forebyggelse af forskelsbehandling) i direktiv 2006/54/EF bør der specifikt henvises til forebyggelse af forskelsbehandling på lønområdet, således at medlemsstaterne sammen med arbejdsmarkedets parter og ligestillingsorganisationerne kan vedtage:

| — | konkrete foranstaltninger vedrørende uddannelse og jobklassifikation med sigte på erhvervsuddannelsessystemet og beregnet til at afskaffe og forebygge forskelsbehandling i forbindelse med uddannelse, indplacering og økonomisk evaluering af kompetencer |
| --- | --- |

—

konkrete foranstaltninger vedrørende uddannelse og jobklassifikation med sigte på erhvervsuddannelsessystemet og beregnet til at afskaffe og forebygge forskelsbehandling i forbindelse med uddannelse, indplacering og økonomisk evaluering af kompetencer

| — | specifikke foranstaltninger, der skal gøre det muligt at forene arbejdsliv med familie- og privatliv, bl.a. børnepasning og anden form for pleje, fleksibel arbejdstilrettelæggelse og arbejdstid samt ordninger for barselsorlov og fædreorlov samt forældre- og familieorlov, som specifikt skaber grundlag for fædreorlov og sikring heraf samt forældreorlov med økonomisk dækning for begge forældre |
| --- | --- |

—

specifikke foranstaltninger, der skal gøre det muligt at forene arbejdsliv med familie- og privatliv, bl.a. børnepasning og anden form for pleje, fleksibel arbejdstilrettelæggelse og arbejdstid samt ordninger for barselsorlov og fædreorlov samt forældre- og familieorlov, som specifikt skaber grundlag for fædreorlov og sikring heraf samt forældreorlov med økonomisk dækning for begge forældre

| — | konkrete ordninger for positiv særbehandling (jf. EF-traktatens artikel 141, stk. 4) til udligning af lønforskellen og kønsopdelingen, som skal iværksættes af arbejdsmarkedets parter og ligestillingsorganisationer på forskellige planer, både kontraktligt og sektorspecifikt, såsom fremme af lønaftaler til bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel, undersøgelser vedrørende ligeløn, fastlæggelse af kvalitative og kvantitative mål og benchmarking, udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

—

konkrete ordninger for positiv særbehandling (jf. EF-traktatens artikel 141, stk. 4) til udligning af lønforskellen og kønsopdelingen, som skal iværksættes af arbejdsmarkedets parter og ligestillingsorganisationer på forskellige planer, både kontraktligt og sektorspecifikt, såsom fremme af lønaftaler til bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel, undersøgelser vedrørende ligeløn, fastlæggelse af kvalitative og kvantitative mål og benchmarking, udveksling af bedste praksis

| — | en klausul i offentlige kontrakter om overholdelse af ligestilling mellem kønnene og ligeløn. |
| --- | --- |

—

en klausul i offentlige kontrakter om overholdelse af ligestilling mellem kønnene og ligeløn.

Henstilling 7: INTEGRATION AF KØNSASPEKTET

Det er nødvendigt i højere grad at integrere kønsaspektet i artikel 29 i direktiv 2006/54/EF ved at indsætte præcise anvisninger til medlemsstaterne om ligestillingsprincippet på lønområdet og udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder. Kommissionen bør indrette sig på at yde støtte til medlemsstaterne og de berørte parter, hvad angår konkrete foranstaltninger, for at rette op på den kønsrelaterede lønforskel gennem:

| — | indførelse af rapporteringsstrukturer til vurdering af lønforskellen mellem mænd og kvinder |
| --- | --- |

—

indførelse af rapporteringsstrukturer til vurdering af lønforskellen mellem mænd og kvinder

| — | oprettelse af en database over ændringer i systemerne for klassifikation og indplacering af arbejdstagere |
| --- | --- |

—

oprettelse af en database over ændringer i systemerne for klassifikation og indplacering af arbejdstagere

| — | indsamling og udbredelse af resultaterne af reformer i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdet |
| --- | --- |

—

indsamling og udbredelse af resultaterne af reformer i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdet

| — | fastlæggelse af konkrete retningslinjer for kontrollen med lønforskelle som led i de kollektive overenskomster og offentliggørelse heraf på Internettet på flere sprog og tilgængeligt for alle |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af konkrete retningslinjer for kontrollen med lønforskelle som led i de kollektive overenskomster og offentliggørelse heraf på Internettet på flere sprog og tilgængeligt for alle

| — | formidling af oplysninger og vejledninger om konkrete instrumenter (især til brug for små og mellemstore virksomheder), der tager sigte på at udligne lønforskelle, også som led i nationale og sektorrelaterede kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

—

formidling af oplysninger og vejledninger om konkrete instrumenter (især til brug for små og mellemstore virksomheder), der tager sigte på at udligne lønforskelle, også som led i nationale og sektorrelaterede kollektive overenskomster.

Henstilling 8: SANKTIONER

8.1.   Af forskellige årsager er lovgivningen på dette område tydeligvis mindre effektiv, og i betragtning af, at hele problemet ikke kan løses med lovgivning alene, bør Kommissionen og medlemsstaterne styrke den eksisterende lovgivning med passende sanktioner.

8.2.   Det er vigtigt, at medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at en krænkelse af princippet om lige løn for arbejde af samme værdi udløser passende sanktioner i overensstemmelse med den gældende lovgivning.

8.3.   Det bør ikke glemmes, at medlemsstaterne i henhold til direktiv 2006/54/EF allerede er forpligtede til at sikre erstatning eller godtgørelse (artikel 18) samt sanktioner (artikel 25), som skal være »effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning«. Disse bestemmelser er imidlertid ikke tilstrækkelige til at undgå krænkelse af princippet om ligeløn. Derfor foreslås det at der gennemføres undersøgelser af muligheden, effektiviteten og effekten af eventuelle sanktioner såsom:

| — | kompensation eller erstatning, for hvilken der ikke på forhånd bør være fastsat et loft |
| --- | --- |

—

kompensation eller erstatning, for hvilken der ikke på forhånd bør være fastsat et loft

| — | sanktioner, som skal omfatte betaling af erstatning til offeret |
| --- | --- |

—

sanktioner, som skal omfatte betaling af erstatning til offeret

| — | administrative bøder, (f.eks. i tilfælde, hvor der ikke er givet meddelelse eller foretaget obligatorisk indberetning, eller hvor analysen og evalueringen af kønsopdelte lønstatistikker (jf. henstilling 2)), som arbejdstilsynet eller de kompetente ligestillingsorganer har anmodet om, ikke er tilgængelig |
| --- | --- |

—

administrative bøder, (f.eks. i tilfælde, hvor der ikke er givet meddelelse eller foretaget obligatorisk indberetning, eller hvor analysen og evalueringen af kønsopdelte lønstatistikker (jf. henstilling 2)), som arbejdstilsynet eller de kompetente ligestillingsorganer har anmodet om, ikke er tilgængelig

| — | udelukkelse fra offentlige ydelser, støtte (herunder EU-finansiering forvaltet af medlemsstaterne) og offentlige udbudsprocedurer, således som det er omhandlet i direktiv 2004/17/EF (1) og 2004/18/EF (2) vedrørende udbudsprocedurer. |
| --- | --- |

—

udelukkelse fra offentlige ydelser, støtte (herunder EU-finansiering forvaltet af medlemsstaterne) og offentlige udbudsprocedurer, således som det er omhandlet i direktiv 2004/17/EF (1) og 2004/18/EF (2) vedrørende udbudsprocedurer.

| — | identifikation af de ansvarlige for overtrædelser og offentliggørelse af deres identitet. |
| --- | --- |

—

identifikation af de ansvarlige for overtrædelser og offentliggørelse af deres identitet.

Henstilling 9: STRØMLINING AF EU's REGLER OG POLITIK

9.1.   I ét tilfælde er der behov for en øjeblikkelig indsats, og det er i forbindelse med det forhold, at deltidsansatte tilsyneladende straffes lønmæssigt. Dette kræver en evaluering og eventuelt en ændring af Rådets direktiv 97/81/EF af 15. december 1997 om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde, der er indgået af Unice, CEEP og EFS — Bilag: Rammeaftale om deltidsarbejde (3), ifølge hvilket man bør sikre ligebehandling af fuldtidsansatte og deltidsansatte samt mere målrettede og effektive foranstaltninger inden for rammerne af de kollektive overenskomster.

9.2.   Et konkret mål for nedbringelse af lønforskellen bør snarest indføjes i beskæftigelsesretningslinjerne, også hvad angår adgang til faglig uddannelse og anerkendelse af kvinders kvalifikationer og kompetencer.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114.

(3)  EFT L 14 af 20.1.1998, s. 9.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/28

---

Bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer

P6_TA(2008)0545

Europa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (2008/2140(INI))

(2010/C 16 E/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008 om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (KOM(2008)0013) og Kommissionens ledsagende arbejdsdokument om konsekvensanalyse (SEK(2008)0047), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008 om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (KOM(2008)0013) og Kommissionens ledsagende arbejdsdokument om konsekvensanalyse (SEK(2008)0047),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (KOM(2008)0016) og Kommissionens ledsagende arbejdsdokument om konsekvensanalyse (SEK(2008)0052), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (KOM(2008)0016) og Kommissionens ledsagende arbejdsdokument om konsekvensanalyse (SEK(2008)0052),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, 96/61/EF, 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (KOM(2008)0018) samt Kommissionens ledsagende arbejdsdokument om konsekvensanalyse (SEK(2008)0054), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, 96/61/EF, 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (KOM(2008)0018) samt Kommissionens ledsagende arbejdsdokument om konsekvensanalyse (SEK(2008)0054),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2007 med titlen »En strategisk energiteknologiplan for EU (SET-plan) — Mod en fremtid med lavere kulstofemissioner« (KOM(2007)0723) samt Kommissionens ledsagende arbejdsdokumenter til Fællesskabets strategiske energiteknologiplan om henholdsvis teknologi »Technology Map« (SEK(2007)1510) og kapacitet »Capacities Map« (SEK(2007)1511), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2007 med titlen »En strategisk energiteknologiplan for EU (SET-plan) — Mod en fremtid med lavere kulstofemissioner« (KOM(2007)0723) samt Kommissionens ledsagende arbejdsdokumenter til Fællesskabets strategiske energiteknologiplan om henholdsvis teknologi »Technology Map« (SEK(2007)1510) og kapacitet »Capacities Map« (SEK(2007)1511),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008 med titlen »To gange 20 % i 2020 — Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne« (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008 med titlen »To gange 20 % i 2020 — Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne« (KOM(2008)0030),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007 med titlen »En energipolitik for Europa« (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007 med titlen »En energipolitik for Europa« (KOM(2007)0001),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0418/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0418/2008),

| A. | der henviser til, at i henhold til den seneste videnskabelige og teknologiske viden vil brugen af fossile brændstoffer i EU — medmindre der foretages massive forsknings- og udviklingsinvesteringer i andre teknologier — fortsat være påkrævet i mange årtier af hensyn til energiforsyningssikkerheden, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i henhold til den seneste videnskabelige og teknologiske viden vil brugen af fossile brændstoffer i EU — medmindre der foretages massive forsknings- og udviklingsinvesteringer i andre teknologier — fortsat være påkrævet i mange årtier af hensyn til energiforsyningssikkerheden,

| B. | der henviser til, at kul er den eneste disponible fossile energiform i EU, som begrænser den stigende afhængighed af olie- og gasimport fra ustabile tredjelande og dermed har strategisk betydning, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kul er den eneste disponible fossile energiform i EU, som begrænser den stigende afhængighed af olie- og gasimport fra ustabile tredjelande og dermed har strategisk betydning,

| C. | der henviser til, at kul i mange medlemsstater tegner sig for en stor del af energimixet, men at det er nødvendigt at modernisere kulkraftværkerne og investere meget mere i dem for at reducere deres udledning af drivhusgasser, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kul i mange medlemsstater tegner sig for en stor del af energimixet, men at det er nødvendigt at modernisere kulkraftværkerne og investere meget mere i dem for at reducere deres udledning af drivhusgasser,

| D. | der henviser til, at mange medlemsstater råder over store kullagre, som vurderes at være tilstrækkelige til langt ind i det kommende århundrede, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mange medlemsstater råder over store kullagre, som vurderes at være tilstrækkelige til langt ind i det kommende århundrede,

| E. | der henviser til, at omfattende brug af CCS-teknologier (teknologier til kulstofopsamling og -lagring) i kraftværker og også på lang sigt i industrielle sektorer med store CO2-emissioner — kunne bidrage til at nå EU's ambitiøse klimamål, også efter år 2020, og der henviser til, at brugen af disse teknologier skal supplere bestræbelserne inden for energieffektivitet på udbuds- og efterspørgselssiden samt inden for vedvarende energikilder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at omfattende brug af CCS-teknologier (teknologier til kulstofopsamling og -lagring) i kraftværker og også på lang sigt i industrielle sektorer med store CO2-emissioner — kunne bidrage til at nå EU's ambitiøse klimamål, også efter år 2020, og der henviser til, at brugen af disse teknologier skal supplere bestræbelserne inden for energieffektivitet på udbuds- og efterspørgselssiden samt inden for vedvarende energikilder,

| F. | der henviser til, at energiproduktionen i mange af verdens voksende økonomier er afhængig af anvendelsen af kul, og at klimapolitiske succeser i disser regioner er nært forbundet med muligheden for kulanvendelse med reduceret emission, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at energiproduktionen i mange af verdens voksende økonomier er afhængig af anvendelsen af kul, og at klimapolitiske succeser i disser regioner er nært forbundet med muligheden for kulanvendelse med reduceret emission,

| G. | der henviser til, at brug af CCS-teknologier i kraftværkerne fra år 2020 kun vil være mulig, hvis demonstrationsprojekter resulterer i ny og nødvendig teknologisk udvikling, samt forbedring af effektivitetsgraden og rentabiliteten, samtidig med at miljøet respekteres, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at brug af CCS-teknologier i kraftværkerne fra år 2020 kun vil være mulig, hvis demonstrationsprojekter resulterer i ny og nødvendig teknologisk udvikling, samt forbedring af effektivitetsgraden og rentabiliteten, samtidig med at miljøet respekteres,

| H. | der henviser til, at forsinkede opførelser af demonstrationsanlæg sætter spørgsmålstegn ved brugen af CCS-teknologier i kraftværkerne og dermed muligheden for at nå de klimapolitiske mål, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forsinkede opførelser af demonstrationsanlæg sætter spørgsmålstegn ved brugen af CCS-teknologier i kraftværkerne og dermed muligheden for at nå de klimapolitiske mål,

| I. | der henviser til, at der hidtil ikke har eksisteret nogen passende og nødvendig lovgivningsmæssig ramme for brugen af CCS-teknologier, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der hidtil ikke har eksisteret nogen passende og nødvendig lovgivningsmæssig ramme for brugen af CCS-teknologier,

| J. | der henviser til, at gældende fællesskabslovgivning på dette område skal gennemføres hurtigst muligt ved hjælp af nationale eller regionale bestemmelser, og at det navnlig af hensyn til etablering af transportinfrastrukturen skal suppleres med nye lovforslag, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at gældende fællesskabslovgivning på dette område skal gennemføres hurtigst muligt ved hjælp af nationale eller regionale bestemmelser, og at det navnlig af hensyn til etablering af transportinfrastrukturen skal suppleres med nye lovforslag,

| K. | der henviser til, at manglende lovgivning gør det vanskeligt for virksomhederne at træffe beslutninger om investeringer og for potentielle investorer at handle på finansmarkederne, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at manglende lovgivning gør det vanskeligt for virksomhederne at træffe beslutninger om investeringer og for potentielle investorer at handle på finansmarkederne,

| L. | der henviser til, at opførelsen af mindst 12 demonstrationsanlæg skal støttes, og at der skal udvælges demonstrationsprojekter på EU-plan, på grundlag af om de vil være leveringsdygtige i den påkrævede viden om de enkelte teknologier og de forskellige transport- og lagringsmuligheder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at opførelsen af mindst 12 demonstrationsanlæg skal støttes, og at der skal udvælges demonstrationsprojekter på EU-plan, på grundlag af om de vil være leveringsdygtige i den påkrævede viden om de enkelte teknologier og de forskellige transport- og lagringsmuligheder,

1.   understreger, at formålet med EU's klimapolitikker bør være at nedbringe drivhusgasemissioner på verdensplan;

2.   henviser til den særlige rapport fra 2005 om CCS fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), som identificerede CCS som en lovende teknologi med hensyn til hurtig nedbringelse af de globale drivhusgasemissioner med potentiale til at nå op på en reduktion på 55 % inden 2100;

3.   anerkender betydningen af CCS-teknologier for at nå EU's fastsatte klimamål fra år 2020 og frem; påpeger dog, at støtte til anvendelse af CCS-teknologier supplerer den indsats, der gøres for at forbedre energieffektiviteten og øge anvendelsen af vedvarende energi;

4.   minder om, at Det Europæiske Råd på sit møde den 8. og 9. marts 2007 forpligtede sig til at fremme opførelse og idriftsættelse inden 2015 af op til 12 demonstrationsanlæg til kommerciel produktion af el ved hjælp af bæredygtige teknologier baseret på fossile brændstoffer;

5.   understreger behovet for at organisere en national debat og at tilskynde alle eksperter på området til at understrege den betydning, som bæredygtig produktion af energi fra fossile brændstoffer allerede har;

6.   understreger, at opførelsen af mindst 12 demonstrationsanlæg i EU er nødvendig for at nå den ønskede omfattende brug af CCS-teknologierne i kraftværkerne og den sikre lagring af CO2 fra år 2020; mener i denne forbindelse, at hvis det er muligt, bør demonstration af CCS-teknologier også støttes i andre industrielle anlæg inden 2020; påpeger, at demonstration af CCS-processer i indfangnings-, transport- og oplagringsfaserne, har brug for at fastslå, om CCS-teknologi kan anvendes sikkert, og om der er tale om en omkostningseffektiv løsning på problemet med klimaændringer;

7.   ser i videreudviklingen og brugen af CCS-teknologier muligheden for samtidig at fremme målene om forsyningssikkerhed, klimabeskyttelse og konkurrenceevne;

8.   mener, at i lyset af den rolle, fossile brændstoffer spiller i mange landes energimix verden over, kunne CCS-teknologierne i EU — ud over de bestræbelser, der gøres for at øge energieffektiviteten og anvendelsen af vedvarende energi — yde et bidrag til forsyningssikkerhed og klimabeskyttelse;

9.   understreger, at der bør fastsættes bindende og strenge kriterier for lagringsstedernes langtidssikkerhed og varige karakter;

10.   mener, at lagring under havbunden i tilfælde af uheld vil kunne true de marine økosystemer;

11.   er af den opfattelse, at de foranstaltninger, som Kommissionen har fremlagt, ikke er tilstrækkelige til at sikre de ønskede incitamenter til at nå målet om opførelse af mindst 12 demonstrationsanlæg inden år 2015;

12.   opfordrer Kommissionen til at udarbejde en detaljeret vurdering af udgifterne til, og andelen af private og offentlige midler i, hvert af de 12 demonstrationsanlæg;

13.   mener, at et direkte finansielt engagement er nødvendigt for at sikre opførelsen af 12 demonstrationsanlæg;

14.   gør opmærksom på, at investeringsbeslutninger og kapitaltilvejebringelsen til demonstrationsanlæg på finansmarkedet vanskeliggøres væsentligt af den manglende lovgivningsmæssige ramme, særlig på nationalt og regionalt plan, samt af usikkerhederne omkring den fremtidige prisudvikling inden for handel med emissionskvoter;

15.   mener, at tidsrummet mellem de potentielle muligheder for støtte fra emissionshandelen fra år 2013 og den nødvendige planlægnings- og opførelsesfase for demonstrationsanlæg kan forkortes ved tilvejebringelse af finansielle midler;

16.   foreslår i denne sammenhæng at binde de midler fra finansieringsfaciliteten for risikodeling, som blev tilbageholdt ved vedtagelsen af det syvende forskningsrammeprogram frem til midtvejsevalueringen, til finansieringen af CCS-demonstrationsanlæg for således hurtigt at tilvejebringe midler til støtte af disse og, hvis det er muligt, som Kommissionen foreslog, at supplere med yderligere finansielle midler i forbindelse med samarbejdet med Den Europæiske Investeringsbank;

17.   mener endvidere, at det i forbindelse med EU's emissionshandelsordning (EU ETS) er vigtigt, at incitamenterne til CCS-teknologisk produktion øges ved at kvoterne — inden for rammerne af EU ETS — til den forventede produktion med CCS-teknologier forøges med mindst 25 % fra år 2013; mener dog endvidere, at sådanne kvoter skal tildeles mindst to år før opførelsen, hvorved der kan handles med disse kvoter; mener alternativt, at en tildeling på 500 mio. emissionshandelskvoter til støtte af projekter inden for EU bør overvejes; opfordrer desuden medlemsstaterne til at anvende provenuet fra handelen med emissionskvoter inden for rammerne af EU ETS til at støtte CCS-teknologier og den nødvendige infrastruktur;

18.   betragter det som bydende nødvendigt, at de mindst 12 demonstrationsanlæg, som skal støttes, afdækker alle mulige kombinationer af de tre CCS-teknologier med de forskellige energikilder og de forskellige lagringsmuligheder, samt at der ved valget af beliggenhed for disse anlæg tages hensyn til ønsket om sikre den størst mulige geografiske spredning i EU;

19.   anbefaler på det kraftigste, at kraftværksprojekter med en foreslået størrelse på mindst 180 MW inddrages i overvejelserne;

20.   mener, at de nødvendige forudsætninger for tilladelsesprocedurer for transport og lagring hurtigst muligt bør etableres på nationalt og regionalt plan;

21.   mener, at et yderligere EU-engagement er påkrævet inden for den nødvendige transportinfrastruktur og noterer sig i denne forbindelse de årelange procedurer for tilladelser i de enkelte medlemsstater for andre transportinfrastrukturer; påpeger i denne forbindelse vigtigheden af at forkorte disse procedurer med henblik på at sikre opførelse i 2020;

22.   ser kun en mulighed i den eventuelle anvendelse af strukturfondsmidler til CCS-demonstrationsanlæg, hvis enkelte regioner endnu ikke har indgået forpligtelser, og heller ikke har indsendt forslag derom, til andre langfristede projekter, og fremhæver, at accepten af bestræbelser på klimabeskyttelsesområdet vil aftage, hvis midler til forbedring af den økonomiske og sociale samhørighed skal tilvejebringes i konkurrence med foranstaltninger til klimabeskyttelse;

23.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

---

Torsdag, den 20. november 2008

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/33

---

Særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand om klage 1487/2005/GG

P6_TA(2008)0555

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand efter forslag til henstilling til Rådet for Den Europæiske Union i klage 1487/2005/GG (2008/2072(INI))

(2010/C 16 E/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den særlige rapport fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den særlige rapport fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 195, stk. 1, andet afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 195, stk. 1, andet afsnit,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), særlig artikel 3, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), særlig artikel 3, stk. 7,

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelser af sprogenes udbredelse i Den Europæiske Union, som offentliggjort i Eurobarometer-særudgave nr. 237 og 243, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelser af sprogenes udbredelse i Den Europæiske Union, som offentliggjort i Eurobarometer-særudgave nr. 237 og 243,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 5, i Ombudsmandens statut, ifølge hvilken ombudsmanden så vidt muligt skal forsøge sammen med den berørte institution at finde en løsning, der kan bringe tilfælde af fejl eller forsømmelser til ophør og imødekomme klagen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 5, i Ombudsmandens statut, ifølge hvilken ombudsmanden så vidt muligt skal forsøge sammen med den berørte institution at finde en løsning, der kan bringe tilfælde af fejl eller forsømmelser til ophør og imødekomme klagen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 195, stk. 2, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 195, stk. 2, første punktum,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A6-0395/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A6-0395/2008),

| A. | der henviser til, at øget gennemsigtighed, fremme af flersprogethed og udsendelse af præcise oplysninger til offentligheden er højt prioriterede mål for EU og dens institutioner, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at øget gennemsigtighed, fremme af flersprogethed og udsendelse af præcise oplysninger til offentligheden er højt prioriterede mål for EU og dens institutioner,

| B. | der henviser til, at nem adgang til oplysninger for så mange EU-borgere som muligt er en vigtig forudsætning for og et grundlæggende element i de generelle principper for demokratisk legitimitet og gennemsigtighed, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at nem adgang til oplysninger for så mange EU-borgere som muligt er en vigtig forudsætning for og et grundlæggende element i de generelle principper for demokratisk legitimitet og gennemsigtighed,

| C. | der ønsker at give det størst mulige antal borgere direkte adgang til oplysninger om aktiviteterne i EU-institutionerne i alle deres forskellige konstellationer, |
| --- | --- |

C.

der ønsker at give det størst mulige antal borgere direkte adgang til oplysninger om aktiviteterne i EU-institutionerne i alle deres forskellige konstellationer,

| D. | der er klar over, at dette ønske skal forenes med den logistiske udfordring, der ligger i et stort antal officielle EU-sprog, |
| --- | --- |

D.

der er klar over, at dette ønske skal forenes med den logistiske udfordring, der ligger i et stort antal officielle EU-sprog,

| E. | der er klar over, at internettet er et stadig vigtigere medium til indhentning af oplysninger og derfor også bør bruges af EU i dets bestræbelser på at skabe større åbenhed og formidle oplysninger, |
| --- | --- |

E.

der er klar over, at internettet er et stadig vigtigere medium til indhentning af oplysninger og derfor også bør bruges af EU i dets bestræbelser på at skabe større åbenhed og formidle oplysninger,

1.   tilslutter sig Ombudsmandens konklusioner, ifølge hvilke

| a) | Rådet som enhver anden EU-institution i første række selv er ansvarlig for sit formandskabs hjemmesider på internettet og de sprog, der benyttes her, |
| --- | --- |

a)

Rådet som enhver anden EU-institution i første række selv er ansvarlig for sit formandskabs hjemmesider på internettet og de sprog, der benyttes her,

| b) | den praksis, der følges i Rådet, ikke kan holdes fuldkommen isoleret fra en ensartet praksis i institutionerne i deres forskellige konstellationer, |
| --- | --- |

b)

den praksis, der følges i Rådet, ikke kan holdes fuldkommen isoleret fra en ensartet praksis i institutionerne i deres forskellige konstellationer,

| c) | oplysningerne på disse hjemmesider bør ideelt set være tilgængelige rettidigt på alle EU's officielle sprog, |
| --- | --- |

c)

oplysningerne på disse hjemmesider bør ideelt set være tilgængelige rettidigt på alle EU's officielle sprog,

| d) | hvis det er nødvendigt at begrænse antallet af sprog, bør valget af sprog bygge på kriterier som objektivitet, hensigtsmæssighed, åbenhed og håndterbarhed, |
| --- | --- |

d)

hvis det er nødvendigt at begrænse antallet af sprog, bør valget af sprog bygge på kriterier som objektivitet, hensigtsmæssighed, åbenhed og håndterbarhed,

| e) | Rådet udviser forsømmelighed ved at afvise at behandle indholdet i klagerens anmodning; |
| --- | --- |

e)

Rådet udviser forsømmelighed ved at afvise at behandle indholdet i klagerens anmodning;

2.   konstaterer i denne sammenhæng med forbløffelse, at Rådet ikke mener at have beføjelse til at beskæftige sig med dette spørgsmål, skønt det berører alle medlemsstater, og Rådet kunne rette henstillinger til alle kommende formandskaber;

3.   beklager, at Rådet i modsætning til andre institutioner som Kommissionen og Parlamentet, der i betydelig grad har øget antallet af sprog i deres kommunikation med borgerne, hidtil fuldkommen har undladt at tage en egentlig drøftelse af spørgsmålet om de sproglige valgmuligheder på sine hjemmesider;

4.   opfordrer Rådet til at gennemføre en grundig undersøgelse af spørgsmålet om at udvide antallet af sprog på sine formandskabers hjemmesider — uden at inddrage spørgsmålet om ansvaret for disse hjemmesider — for at sørge for, at en størst mulig del af Den Europæiske Unions befolkning får nem og direkte adgang til oplysninger om deres aktiviteter; opfordrer Rådet til at orientere Parlamentet om resultaterne af sine overvejelser;

5.   understreger, at en begrænsning af antallet af tilbudte sprog, som kan vise sig nødvendig, skal ske ud fra objektive og behørigt begrundede kriterier og bekendtgøres offentligt, og at kun det til enhver tid siddende formandskabs sprog må prioriteres særligt, så længe dette formandskab varer;

6.   tilslutter sig Ombudsmandens henstilling til Rådet om at behandle klagerens anmodning om, at rådsformandskabernes hjemmesider også udsendes på tysk;

7.   betragter det som positivt, at det franske formandskab — i modsætning til de tidligere formandskabers praksis med kun at offentliggøre deres hjemmesider på engelsk, fransk og det til enhver tid siddende formandskabs sprog — udsender sine hjemmesider på EU's mest anvendte officielle sprog (engelsk, tysk, fransk, italiensk og spansk);

8.   opfordrer alle kommende rådsformandskaber til at udsende deres hjemmesider på de flest mulige sprog og til, hvis det bliver nødvendigt at begrænse antallet af sprog, at anvende de mest talte officielle sprog i prioriteret rækkefølge;

9.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/35

---

Socialsikringssystemer og pensioner

P6_TA(2008)0556

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om fremtiden for sociale sikringsordninger og pensioner: finansiering og tendens til individualisering (2007/2290(INI))

(2010/C 16 E/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006 om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU (KOM(2006)0574), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006 om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU (KOM(2006)0574),

| — | der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 99 og 141, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 99 og 141,

| — | der henviser til EF-Domstolens domme, navnlig dommen af 17. maj 1990 i sagen Douglas Harvey Barber mod Guardian Royal Exchange Assurance Group (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-Domstolens domme, navnlig dommen af 17. maj 1990 i sagen Douglas Harvey Barber mod Guardian Royal Exchange Assurance Group (1),

| — | der henviser til den juridisk bindende konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), vedtaget af FN's generalforsamling i 1979, særlig artikel 11, stk. 1, litra d) og e), og artikel 11, stk. 2, litra c), |
| --- | --- |

—

der henviser til den juridisk bindende konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), vedtaget af FN's generalforsamling i 1979, særlig artikel 11, stk. 1, litra d) og e), og artikel 11, stk. 2, litra c),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. marts 2006 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (KOM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. marts 2006 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (KOM(2006)0092),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 13.-14. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 13.-14. marts 2008,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. oktober 2007 om modernisering af social beskyttelse for at opnå større social retfærdighed og økonomisk samhørighed: fremme af en aktiv integration af de mennesker, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet (KOM(2007)0620), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. oktober 2007 om modernisering af social beskyttelse for at opnå større social retfærdighed og økonomisk samhørighed: fremme af en aktiv integration af de mennesker, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet (KOM(2007)0620),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention om minimumsnormer for social tryghed 1952, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention om minimumsnormer for social tryghed 1952,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 11. april 2008 om anvendelsen af artikel 8 og de tilsvarende bestemmelser i Rådets direktiv 80/987/EØF af 20. oktober 1980 om den indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens, hvad angår ydelser til i henhold til supplerende faglige eller tværfaglige forsikringsordninger, som ikke er omfattet af nationale lovbestemte sociale sikringsordninger (SEK(2008)0475), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 11. april 2008 om anvendelsen af artikel 8 og de tilsvarende bestemmelser i Rådets direktiv 80/987/EØF af 20. oktober 1980 om den indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens, hvad angår ydelser til i henhold til supplerende faglige eller tværfaglige forsikringsordninger, som ikke er omfattet af nationale lovbestemte sociale sikringsordninger (SEK(2008)0475),

| — | der henviser de europæiske arbejdsmarkedsparters henstillinger i rapporten af 18. oktober 2007 med titlen »Vigtige udfordringer, som Europas arbejdsmarkeder står over for: En fælles analyse af europæiske arbejdsmarkedsparter«, |
| --- | --- |

—

der henviser de europæiske arbejdsmarkedsparters henstillinger i rapporten af 18. oktober 2007 med titlen »Vigtige udfordringer, som Europas arbejdsmarkeder står over for: En fælles analyse af europæiske arbejdsmarkedsparter«,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer (KOM(2006)0708) og til Parlamentets beslutning derom af 11. juli 2007 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om modernisering af arbejdsretten med henblik på tackling af det 21. århundredes udfordringer (KOM(2006)0708) og til Parlamentets beslutning derom af 11. juli 2007 (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. februar 2007 med titlen »Status over den sociale virkelighed — midtvejsrapport til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2007« (KOM(2007)0063) og til Parlamentets beslutning af 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. februar 2007 med titlen »Status over den sociale virkelighed — midtvejsrapport til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2007« (KOM(2007)0063) og til Parlamentets beslutning af 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om fremme af solidaritet mellem generationerne (KOM(2007)0244) og til Parlamentets beslutning af 21. februar 2008 om Europas demografiske fremtid (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om fremme af solidaritet mellem generationerne (KOM(2007)0244) og til Parlamentets beslutning af 21. februar 2008 om Europas demografiske fremtid (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0409/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0409/2008),

| A. | der henviser til, at social sikring:






  — | grundlægges, reguleres, styres og finansieres (for det meste delvist) af staten og også kollektivt gennem skatter eller bidrag betalt af den forsikrede, og at staten har et offentligt ansvar for at opfylde borgernes behov for social sikring, |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at social sikring:

—

grundlægges, reguleres, styres og finansieres (for det meste delvist) af staten og også kollektivt gennem skatter eller bidrag betalt af den forsikrede, og at staten har et offentligt ansvar for at opfylde borgernes behov for social sikring,

| — | kendetegnes ved ansvarlighed og ved, at den sikrer tilstrækkelige basale ydelser for alle, |
| --- | --- |

—

kendetegnes ved ansvarlighed og ved, at den sikrer tilstrækkelige basale ydelser for alle,

| — | er baseret på princippet om solidaritet, |
| --- | --- |

—

er baseret på princippet om solidaritet,

| — | dækker de ni grene af ovennævnte ILO-konvention, |
| --- | --- |

—

dækker de ni grene af ovennævnte ILO-konvention,

| — | søger at garantere grundlæggende sikkerhed inden for beskæftigelse (arbejdsløshedsforsikring), indkomst (pension) og arbejdsdygtighed (sygeforsikring), |
| --- | --- |

—

søger at garantere grundlæggende sikkerhed inden for beskæftigelse (arbejdsløshedsforsikring), indkomst (pension) og arbejdsdygtighed (sygeforsikring),

| B. | der henviser til, at EU's samlede befolkning forventes af stige en smule frem til 2025 og at falde en smule efter 2025, idet den i 2050 bliver en smule mindre og betydeligt ældre, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's samlede befolkning forventes af stige en smule frem til 2025 og at falde en smule efter 2025, idet den i 2050 bliver en smule mindre og betydeligt ældre,

| C. | der henviser til, at arbejdsstyrken med en indvandring, der ligger fast på det nuværende niveau, vil falde fra 227 mio. mennesker i 2005 til 183 mio. i 2050, beskæftigelsesgraden vil stige til 70 % i 2020, hovedsageligt på grund af en højere beskæftigelsesfrekvens blandt kvinder, det samlede antal beskæftigede vil stige med 20 mio. frem til 2017, men vil derefter falde med 30 mio. frem til 2050, og det forventes, at forholdet mellem personer over 65 og personer i den erhvervsaktive alder vil stige fra 1:4 i 2005 til 1:2 i 2050, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at arbejdsstyrken med en indvandring, der ligger fast på det nuværende niveau, vil falde fra 227 mio. mennesker i 2005 til 183 mio. i 2050, beskæftigelsesgraden vil stige til 70 % i 2020, hovedsageligt på grund af en højere beskæftigelsesfrekvens blandt kvinder, det samlede antal beskæftigede vil stige med 20 mio. frem til 2017, men vil derefter falde med 30 mio. frem til 2050, og det forventes, at forholdet mellem personer over 65 og personer i den erhvervsaktive alder vil stige fra 1:4 i 2005 til 1:2 i 2050,

| D. | der henviser til, at en generel forhøjelse af pensionsalderen på grundlag af den generelle stigning i den forventede levealder ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til, at der stadig er mange industrisektorer, hvor arbejdstagernes forventede levealder er væsentligt lavere, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en generel forhøjelse af pensionsalderen på grundlag af den generelle stigning i den forventede levealder ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til, at der stadig er mange industrisektorer, hvor arbejdstagernes forventede levealder er væsentligt lavere,

| E. | der henviser til, at arbejdsmarkedets partnere generelt — og navnlig inden for de industrigrene, hvor de ansatte har en forventet levealder under gennemsnittet — har et betydeligt ansvar for til- og afgangen af arbejdstagere og kan være de primære støtter i sikringen af en effektiv aldersbevidst personalepolitik, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arbejdsmarkedets partnere generelt — og navnlig inden for de industrigrene, hvor de ansatte har en forventet levealder under gennemsnittet — har et betydeligt ansvar for til- og afgangen af arbejdstagere og kan være de primære støtter i sikringen af en effektiv aldersbevidst personalepolitik,

| F. | der henviser til, at der på grund af den mindre andel af arbejdsledige vil komme et fald i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse på ca. 0,6 procentpoint af BNP i 2050, et fald, der er meget beskedent, og som ikke vil kompensere for de øgede udgifter i andre sektorer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der på grund af den mindre andel af arbejdsledige vil komme et fald i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse på ca. 0,6 procentpoint af BNP i 2050, et fald, der er meget beskedent, og som ikke vil kompensere for de øgede udgifter i andre sektorer,

| G. | der henviser til, at EU bruger 27,2 % af BNP på social beskyttelse (2008), idet størstedelen bruges på alderdomsydelser og pensioner (46 %), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU bruger 27,2 % af BNP på social beskyttelse (2008), idet størstedelen bruges på alderdomsydelser og pensioner (46 %),

| H. | der henviser til, at udtrykket social sikring ikke betyder forholdet mellem udgifter og indkomster, men snarere er en social kontrakt, et forhold mellem rettigheder og pligter både for borgerne og for staten, og bør behandles som sådan; der henviser til, at de sociale sikringsordningers budgetmæssige karakter imidlertid ikke under nogen omstændigheder bør undermineres, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udtrykket social sikring ikke betyder forholdet mellem udgifter og indkomster, men snarere er en social kontrakt, et forhold mellem rettigheder og pligter både for borgerne og for staten, og bør behandles som sådan; der henviser til, at de sociale sikringsordningers budgetmæssige karakter imidlertid ikke under nogen omstændigheder bør undermineres,

| I. | der henviser til, at befolkningens aldring forventes at føre til stigninger i offentlige udgifter — primært til pensioner, sundhedspleje og langvarig pleje — i de fleste medlemsstater inden 2050, hvis de nuværende politikker fortsættes, med den største stigning mellem 2020 og 2040, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at befolkningens aldring forventes at føre til stigninger i offentlige udgifter — primært til pensioner, sundhedspleje og langvarig pleje — i de fleste medlemsstater inden 2050, hvis de nuværende politikker fortsættes, med den største stigning mellem 2020 og 2040,

| J. | der henviser til, at målene i Lissabonstrategien om kvinders, unges og ældres beskæftigelse og Barcelonamålene om børnepasningsordninger er af afgørende betydning for pensionsordningernes levedygtighed, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at målene i Lissabonstrategien om kvinders, unges og ældres beskæftigelse og Barcelonamålene om børnepasningsordninger er af afgørende betydning for pensionsordningernes levedygtighed,

| K. | der henviser til, at FN's milleniummål fra 2000, navnlig mål 3, forudsætter ligestilling mellem mænd og kvinder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at FN's milleniummål fra 2000, navnlig mål 3, forudsætter ligestilling mellem mænd og kvinder,

| L. | der henviser til, at kvinders karriereforløb generelt set har tendens til at være mindre homogene og med en langsommere lønudvikling, hvorimod mænd ofte har et mere kontinuerligt karriereforløb med en mere stabil lønudvikling, hvilket resulterer i en skævhed med hensyn til indbetaling af bidrag til pensionsordninger og en større fattigdomsrisiko for kvinder, der desuden er af mere langsigtet karakter på grund af en højere forventet levealder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvinders karriereforløb generelt set har tendens til at være mindre homogene og med en langsommere lønudvikling, hvorimod mænd ofte har et mere kontinuerligt karriereforløb med en mere stabil lønudvikling, hvilket resulterer i en skævhed med hensyn til indbetaling af bidrag til pensionsordninger og en større fattigdomsrisiko for kvinder, der desuden er af mere langsigtet karakter på grund af en højere forventet levealder,

Generelle bemærkninger

1.   opfordrer medlemsstaterne til — i lyset af Lissabonstrategien og behovet for at dække sociale risici og holde de sociale sikrings- og pensionsordninger bæredygtige samt at bevare kernen i de europæiske social modeller — at komme videre i skiftet fra en ordning med sociale udgifter til en ordning med social aktivering og at tiltrække og fastholde flere mennesker i sikre kvalitetsjob med obligatorisk social sikring, fremme vækst og jobskabelse og adgang til beskæftigelse på grundlag af større markedsgennemsigtighed, modernisere de sociale beskyttelsessystemer (f.eks. gennem en bredere vifte af ydelsesmodeller og finansieringsmekanismer) og øge investeringen i menneskelige ressourcer ved at fremme forskning, udvikling og innovation, og gennem bedre uddannelse og erhvervsuddannelse i forbindelse med livslang læring for alle;

2.   opfordrer Kommissionen til nøje at følge sociale sikrings- og pensionsreformer i medlemsstaterne og sammenligne deres hidtidige virkninger for kvindernes beskæftigelsessituation med fokus på den bedste praksis, der er opstået, især hvad angår begrænsning af kønsdiskrimination med hensyn til løn og forening af arbejds- og familieliv;

3.   understreger, at kilderne til økonomisk vækst vil ændre sig som resultat af de demografiske ændringer, og at øget arbejdskraftproduktivitet og innovation vil blive kilder til økonomisk vækst; anerkender, at det for at bevare et højere produktivitetsniveau vil være afgørende at investere mere i forskning og udvikling og bedre ledelsesformer, hvor synergien mellem teknologisk og social innovation prioriteres højt;

4.   understreger, hvor vigtigt det er med de nuværende demografiske, økonomiske og sociale tendenser og forebyggelsen af konflikter mellem generationerne og i samfundet at finde nye modeller til en effektiv og retfærdig fordeling af udgifter mellem den i fremtiden mindre, økonomisk aktive del af befolkningen og den større økonomisk inaktive del af befolkningen. På europæisk og nationalt plan bør målet være at fastholde balancen mellem de sociale sikrings- og pensionssystemers økonomiske bæredygtighed på den ene side og dækningen af sociale risici på den anden;

5.   gentager sin overbevisning om, at for at fremme et økonomisk bæredygtigt socialt beskyttelsessystem skal EU's arbejdsmarkedslovgivning styrke tidsubegrænsede ansættelseskontrakter som den almindelige form for ansættelse, i henhold til hvilke der ydes passende social og sundhedsmæssig beskyttelse samtidig med, at de grundlæggende rettigheder sikres; anerkender dog, at de, der har andre arbejdsmønstre, også skal have deres rettigheder sikret, herunder retten til en pension som giver den pensionerede mulighed for at leve et værdigt liv;

6.   erindrer om, at kernen i de europæiske sociale modeller er princippet om solidaritet mellem generationerne og de sociale grupper, primært finansieret af arbejdsrelateret indtjening, som f.eks. sociale sikringsbidrag fra arbejdsgivere og arbejdstagere eller beskatning af arbejdskraft; påpeger imidlertid, at den aldrende befolkning vil lægge et alvorligt pres på den aktive arbejdsstyrke, og at det bør være en politisk prioritet at finde løsninger på den demografiske ændring; understreger, at denne ellers vil kunne bringe solidariteten i fare og dermed også de europæiske sociale modeller; understreger derfor, hvor vigtigt det er at styrke solidariteten og herunder en retfærdig økonomisk kompensation;

7.   minder om, at der i henhold til EF-traktatens artikel 141 kan vedtages foranstaltninger til aktiv sikring af ligeløn, og at Fællesskabets retspraksis betragter sociale bidrag som en del af lønnen;

8.   konstaterer, at det som følge af demografiske ændringer skønnes, at forholdet mellem erhvervsaktive og erhvervsinaktive personer i 2030 vil være 2:1; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle politikker, der kan sikre, at omsorgspersoner, hvoraf mange kan være tvunget til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på grund af ansvaret for en plejekrævende person, ikke rammes negativt af usikkerhed om pensionen;

9.   minder om, at tendensen til individualisering bidrager til modernisering af den anden og tredje søjle, uden at der sættes spørgsmålstegn ved den første søjle i de sociale sikringssystemer, hvilket giver befolkningen, og især kvinder og andre udsatte grupper, mulighed for at få større selvbestemmelse og dermed større uafhængighed og mulighed for at opbygge deres egne supplerende pensionsrettigheder;

10.   opfordrer Kommissionen til at gennemføre mere detaljeret forskning i og undersøgelser vedrørende betydningen af individualiseringen af de sociale rettigheder for ligebehandlingen af kvinder og mænd;

11.   mener, at ligestilling mellem mænd og kvinder bør være et af målene i forbindelse med enhver reform af socialsikrings- og pensionsordningerne, men betoner samtidig, at de konstaterede uligheder i disse ordninger overvejende er indirekte uligheder, der er resultatet af en vedvarende ulighed på arbejdsmarkedet med hensyn til løn og karrieremuligheder og den ulige fordeling af ansvaret for familien og husholdningen, og at de derfor kun kan afhjælpes ved hjælp af mere globale foranstaltninger;

12.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bevidstgøre (unge) voksne om vigtigheden af at få startet sin pensionsopsparing tidligt;

Arbejdsstyrken

13.   mener, at en faldende arbejdsstyrke, hvis den nuværende situation fortsætter, vil føre til et fald i det samlede antal arbejdstimer; finder, at med henblik på at ændre denne udvikling, kan der træffes foranstaltninger for at nedbringe ledighedsraten og øge rekrutteringen (kombineret med uddannelse og genoptræning) blandt andet af personer med stort arbejdspotentiale, såsom handicappede, kvinder og ældre; understreger nødvendigheden af at åbne mulighed for frivillig, fleksibel tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, ændre organiseringen af arbejdsgangene og gøre fornuftig brug af nye teknologier; understreger, at det også er nødvendigt at forbedre støttetjenester og tjenester i forbindelse med børnepasning og pasning af plejekrævende familiemedlemmer for at nedbringe antallet af personer, der frivilligt arbejder på deltid;

14.   minder om, at en højere beskæftigelsesgrad er dybt afhængig af behovet for at holde alle grupper aktive, navnlig dem, der er udstødt af arbejdsmarkedet; understreger derfor behovet for at bekæmpe diskrimination på arbejdsmarkedet og tilbyde beskæftigelse til de inaktive i arbejdsstyrken; understreger yderligere behovet for at stille passende boliger til rådighed, således at beskæftigelsesmulighederne forbedres for handicappede og personer med alvorlige helbredsproblemer og for at sikre, at handicappede og psykisk syge har adgang til beskæftigelse;

15.   understreger derfor behovet for aktive politikker til fremme af kvinders, unges og ældres beskæftigelse, således at arbejdskraft og virksomhedsinitiativ udnyttes hensigtsmæssigt, og for bl.a. at sikre, at bidrag til pensionsordninger giver den pensionerede ret til en anstændig pension;

16.   understreger behovet for at drøfte på nationalt plan at hæve pensionsalderen; mener, at uagtet de forskellige pensionsaldre, der gælder i medlemsstaterne, er det nødvendigt, at de ansatte som et minimum opmuntres til frivilligt at forblive i arbejde, så længe de har mulighed for det, indtil den gældende pensionsalder eller gerne længere;

17.   opfordrer, bl.a. på baggrund af erfaring fra forskellige sektorer, arbejdsmarkedets parter til at forhandle skræddersyede, sektorbaserede foranstaltninger i forhold til ældre arbejdstagere i almindelighed og en aldersbevidst personalepolitik i særdeleshed;

18.   opfordrer medlemsstaterne til at skabe økonomiske og sociale incitamenter, der kan motivere ansatte til frivilligt at fortsætte med at arbejde, selv efter de har nået den lovpligtige pensionsalder;

19.   opfordrer medlemsstaterne til at føre en aktiv politik, der kan forbedre mulighederne for sikre arbejdsbetingelser for at reducere risikoen i visse erhverv og undgå tidlig pensionering for en stor del af de faglærte arbejdstagere;

20.   minder om, at en proaktiv økonomisk indvandringspolitik, der især fokuserer på potentielle indvandrere i den arbejdsdygtige alder, og som tilbyder højt kvalificerede ansøgere en hurtig behandling af deres ansøgning, skal suppleres af bedre integration af indvandrerne på arbejdsmarkedet og i samfundet som helhed; understreger, at en øget indsats for at forøge indvandring kan føre til hjerneflugt i oprindelseslandene, hvilket kan få negative følger for den økonomiske og samfundsmæssige udvikling i disse lande og forårsage nye bølger af ukontrolleret migration;

21.   anerkender, at manglende udnyttelse af kvalifikationer (»brain waste«) også kan være et problem, både for økonomien som helhed og for de berørte personer, når velkvalificerede vandrende arbejdstagere ansættes i stillinger beregnet for mindre kvalificeret arbejdskraft; understreger behovet for, at vandrende arbejdstagere får udbytte af deres bidrag til pensionsordninger;

22.   opfordrer Kommissionen til at tage de nødvendige skridt for at sikre, at Unionsborgere, der arbejder og har bopæl i en anden medlemsstat, ikke helt eller delvist mister deres sociale rettigheder;

23.   mener, at immigrationens effekt i forhold til befolkningens aldring på længere sigt er usikker, da den afhænger af, hvordan migrationsstrømmene opfører sig, af familiesammenføringer og af de migrerende folks fertilitetsrater; mener, at immigration kan gøre de sociale sikringsordninger mere afbalancerede, hvis immigranterne er ansat lovligt og dermed bidrager til finansieringen deraf;

Pensioner

24.   henleder opmærksomheden på den eksisterende diskrimination mod alle udsatte grupper for så vidt angår adgang til arbejdsmarkedet og arbejdsforholdene, navnlig for dem med beskæftigelse, hvor sociale bidrag ikke er obligatoriske, hvilket fører til en lavere beskæftigelsesfrekvens og lavere lønninger og dermed færre muligheder for, at disse grupper kan opbygge tilstrækkelige pensioner; understreger behovet for at skabe lige muligheder for alle, hvilket sikrer højere beskæftigelsesrater, lige løn for lige arbejde og tilstrækkelige pensionsrettigheder;

25.   anerkender, at offentlige pensionsordninger styrker den sociale solidaritet og er medlemsstaternes ansvar, og at det bør være en politisk prioritet at sikre disse ordninger; mener, at øget anvendelse af alternativer til statsfinansierede pensioner, f.eks. supplerende ordninger, kunne være et bæredygtigt alternativ; påpeger, at private pensionsordninger kan omfatte supplerende erhvervstilknyttede pensionsordninger, betalt af arbejdsgiverne eller andre kollektive organisationer og foreninger, og individuelle supplerende pensionsordninger baseret på opsparing; understreger, at private pensioner vil øge behovet for hensigtsmæssig regulering af private pensionsfonde, muligheden for at overføre sådanne pensionsrettigheder samt fremme og vedvarende fornyelse af disse alternativer (hvilket også omfatter større fleksibilitet); mener, at der inden for disse rammer bør tages højde for, at kvinder inden for de eksisterende offentlige pensionsordninger kan miste forsikringsdækning, hvis private ordninger skal erstatte de offentlige ordninger, men at denne risiko kan nedbringes ved at tildele pensionsrettigheder under barselsorlov, forældreorlov og fravær fra arbejdsmarkedet af personlige årsager;

26.   opfordrer medlemsstaterne til virkelig at tage højde for behovet for at omstrukturere traditionelle pensionsordninger, som er baseret på systematisk risikovurdering og antagelser om en persons typiske standardlivsforløb, og tilpasse de sociale sikringsordninger til reformer af pensionsordningerne, eftersom der sker en hurtig udvikling i det forventede typiske standardlivsforløb, og de såkaldte »patchwork-biografier« vil blive mere og mere almindelige; der mener, at dette kan føre til nye sociale risici af stadigt større uforudsigelighed for mange enkeltpersoner og især for udsatte grupper, navnlig indvandrere, lavt kvalificerede arbejdstagere og eneforsørgere og dem med andre plejeansvar; understreger, at dette kan føre til tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet eller mindsket deltagelse deri; påpeger, at ændring af pensionsordningen også er nødvendig for at få et fleksibelt arbejdsmarked;

27.   bemærker, at en bæredygtigt pensionsordning skal være tilpasset til demografiske og økonomiske udfordringer, og understreger, at tresøjlestrukturen udgør en afbalanceret løsning, såfremt den er bredt tilgængelig; foreslår, at den lovpligtige pension (søjle 1) suppleres med kollektivt finansierede arbejdsmarkedspensioner (søjle 2) og med individuelle øvrige pensionsprodukter under tredje søjle; fremhæver værdien af pensionsordninger, som kombinerer solidaritet med ofte høje afkast på grund af omfattende, langsigtede og forsigtige, men rentable investeringsstrategier; opfordrer Kommissionen til at påbegynde udarbejdelsen af en hensigtsmæssig og gennemførlig ramme for regulering af og tilsyn med fælleseuropæiske pensionsprodukter; understreger, at et indre marked for arbejdsmarkedspensioner og pensioner under tredje søjle både vil give den enkelte borger mulighed for at drage fordel af flytbare arbejdsmarkedspensionsordninger, fremme konkurrencen og nedbringe omkostningerne ved pensionsopsparing;

28.   bemærker, at det primært er kvinder, som passer børn og ældre, syge eller handicappede familiemedlemmer, frivilligt eller ufrivilligt idet der lægges pres på dem i form af kulturelle holdninger og sociale normer eller på grund af den dårlige kvalitet af eller mangel på børnepasningsmuligheder og andre plejeordninger (for langvarig pleje), og at kvinderne derfor har flere afbræk i deres arbejdsliv; understreger behovet for at yde kompensation til kvinderne og omsorgspersoner og at give dem reelle valg, både når det drejer sig om at få børn eller om deres plejeansvar, uden at de skal frygte for eventuelle økonomiske ulemper eller for, at det lægges dem til last i forbindelse med deres karriereudvikling; glæder sig over medlemsstaternes foranstaltninger for at forebygge og kompensere for dette, f.eks. ved at tildele tid til børnepasning og pleje af familiemedlemmer i de lovpligtige pensionsordninger;

29.   opfordrer medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og repræsentanterne fra kvindeorganisationerne til fortsat at være opmærksomme på de mulige eller faktiske følger af pensionsreformer for ligestillingen mellem mænd og kvinder og at sikre, at denne ligestilling om nødvendigt garanteres gennem særlige foranstaltninger;

30.   anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om hurtigst muligt at træffe foranstaltninger for at forbyde direkte diskrimination i forbindelse med arbejdsmarkedspensionsordninger, herunder den praksis at fastsætte niveauet for udbetalinger og bidrag på aktuarmæssige faktorer relateret til køn;

31.   minder om sin beslutning af 21. februar 1997 om medhjælpende ægtefæller (5), hvori der bl.a. blev stillet krav om at sikre, at det gøres obligatorisk for medhjælpende ægtefæller til selvstændige at være individuelt dækket af en pensionsordning;

32.   minder om sin beslutning af 12. marts 2008 om kvindernes rolle i EU's landdistrikter (6), hvor Kommissionen igen opfordres til at forelægge et forslag om ændring af direktiv 86/613/EØF af 11. december 1986 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv, herunder i landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i selvstændige erhverv i forbindelse med graviditet og barsel (7) inden udgangen af 2008 med henblik på at sikre, at medhjælpende hustruer i landbrugsbedrifter får deres egne sociale rettigheder og pensionsrettigheder;

33.   minder om sin beslutning af 11. juli 2007 om politikken for finansielle tjenesteydelser (2005-2010) (8) og understreger betydningen af at udvikle et gennemsigtigt, fleksibelt europæisk marked for social sikring og pensioner ved at reducere de skattemæssige barrierer og hindringerne for overførsel af pensionsrettigheder fra en medlemsstat til en anden; mener, at en EU-reguleringsramme for pensionsprodukter er en forudsætning for skabelsen af et indre marked for pensioner;

34.   opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at revidere direktiv 2003/41/EF af 3. juni 2003 om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed (9) for at sikre solide solvensregler, der er passende for institutioner, som udbyder arbejdsmarkedspensioner, på grundlag af anbefalinger fra Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og på grundlag af en grundig konsekvensanalyse, som undersøger problemer vedrørende lige konkurrencevilkår som følge af forskelle med hensyn til beregning og underliggende forudsætninger for fastsættelse af hæftelser; understreger, at sådanne regler kan være baseret på en udvidelse af visse aspekter af Kommissionens ændrede forslag af 26. februar 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om livsforsikring om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (KOM(2008)0119) til at omfatte pensionsfonde, under hensyntagen til de særlige forhold omkring disse institutioner, eksempelvis den langsigtede karakter af de pensionsordninger, som de forvalter, samt den type af risikodækning eller garanti, som de udbyder; mener, at sådanne særlige solvensregler ville understøtte den finansielle stabilitet og forhindre tilsynsarbitrage;

35.   minder om, at Domstolen har fastslået, at det ikke er tilladt at hindre skattefritagelse af grænseoverskridende pensionsbidrag; understreger, at skattebegunstigelser er det bedste incitament til langsigtede opsparinger, og at en yderligere harmonisering kan være nødvendig for at fjerne alle hindringer for grænseoverskridende bidrag til pensionsordninger;

36.   bemærker den aktuelle tendens til at gå fra ydelsesdefinerede pensionsordninger til bidragsdefinerede pensionsordninger og er bekymret over det konstaterede fald i arbejdsgiverbidragene, der følger med denne udvikling; understreger behovet for arbejdstagernes øgede deltagelse i og bidrag til de gældende pensionsordninger for at sikre borgerne en tilstrækkelig pensionsindtægt; understreger behovet for, at arbejdsgiverne fortsat yder passende bidrag, navnlig til de bidragsdefinerede ordninger; er bekymret over, at den påtænkte revision af IAS 19, eksempelvis i tilfælde af at den såkaldte »korridormetode« afskaffes, kan medføre væsentlige ændringer af pensionsordningerne, som bør vurderes nøje, navnlig hvad angår de mulige negative virkninger for de ydelsesdefinerede ordningers tiltrækningskraft;

37.   bemærker, at for at sikre anstændige levevilkår for handicappede og for at undgå »ydelsesfælden« er det nødvendigt at kompensere for de ekstra omkostninger, der er forbundet med et handicap og koordinere med pensionsordninger og sociale integrationspolitikker;

Finansiel bæredygtighed

38.   understreger behovet for, at medlemsstaterne bevarer tilstrækkelige finansieringsniveauer til socialsikrings- og pensionsordninger og finder alternative og stærke skattegrundlag i lyset af den stadigt større konkurrence, som globaliseringen frembringer; understreger betydningen af at nedbringe afhængigheden af at beskatte arbejdskraften for at styrke medlemsstaternes økonomiske konkurrenceevne og øge incitamenterne til at arbejde; anerkender kompleksiteten i at skifte til en større andel af kapitalbeskatning på grund af det lavere kapitalskattegrundlag og kapitalens øgede mobilitet; foreslår, at et skift til nye beskatningsmetoder og/eller andre alternativer kan betragtes som en forbedring af de sociale udgifters økonomiske bæredygtighed, der kunne lette skattebyrden for folk med lave indkomster; fastholder, at arbejdsgivernes socialsikringsbidrag udgør en investering, idet de fører til øget produktivitet, hvilket er en af årsagerne til, at lande med store sociale budgetter også er de mest produktive;

39.   understreger, at medlemsstaterne skal fokusere på de mellemlange og langsigtede mål for stabilitets- og vækstpagten (SVP) og sikre bæredygtige offentlige finanser for at kunne imødegå det stigende pres på grund af en aldrende befolkning; bemærker, at Rådet (økofin) på sit uformelle møde den 5. april 2008 i Brdo konkluderede, at fokus i forbindelse med sociale udgifter burde flyttes fra udgifternes omfang til de opnåede resultater; anbefaler Rådet at overveje yderligere forbedringer af SVP, eksempelvis ved at tillade at mere langsigtede investeringer afskrives over en længere periode;

40.   understreger, at medlemsstaterne bør udforme deres finanspolitik på en bæredygtig måde ved at fordele skattebyrden rimeligt på arbejdstagere, forbrugere, virksomheder og kapitalindkomster og på tværs af generationerne;

41.   mener, at arbejdsmarkedspensionernes solvens og beskyttelse skal sikres gennem regulering, ikke mindst i tilfælde af overtagelser eller andre vigtige ændringer i ejerskab eller ledelse;

42.   opfordrer medlemsstaterne til i deres årlige budget at medtage en fond for fremtidige pensionsudbetalinger,

43.   understreger behovet for at overveje en gradvis overgang fra pensionsordninger baseret på fælles bidrag til fondsbaserede, forsikringslignende pensionsordninger;

Sundhedspleje og langvarig pleje

44.   understreger den overbevisning, at foranstaltninger for at forbedre sundheden gør det nødvendigt at foretage investeringer, der kan bidrage til at reducere de udgifter, der er forbundet med befolkningens aldring, og forbedre de offentlige finansers soliditet; insisterer på betydningen af at bevare de værdier og principper, som alle EU's sundhedssystemer hviler på, og som omfatter universel dækning, solidaritet i finansieringen, lige adgang og levering af sundhedsydelser af høj kvalitet, uanset behovet for rationel anvendelse af begrænsede ressourcer; understreger, at gennem forbedret tilrettelæggelse og levering af sundhedsydelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er det muligt at forbedre såvel sundhedsydelsernes kvalitet som deres økonomiske effektivitet;

45.   finder, i lyset af de forventede højere udgifter til sundhedspleje og langvarig pleje, at medlemsstaterne bør overveje deres finansiering og tage hensyn til, at stigningen i langvarig pleje kan blive højere end forventet på grund af risikoen for, at der vil være mindre privat pleje til rådighed på grund af tendensen i retning af mindre familier og kvindernes stigende deltagelse på arbejdsmarkedet,

46.   påpeger, at der bør lægges vægt på personer med behov for dyr eller langvarig sundhedspleje, enkeltpersoner og grupper, som har særligt ringe adgang til sundhedsydelser, som for eksempel etniske minoriteter og personer med lave indkomster, på pleje af personer med kroniske sygdomme, og på udvikling af åbne støttestrukturer til rehabilitering, social integration og støtte til personer med fysiske eller psykiske handicap samt ældre for at undgå institutionalisering og hjælpe dem til at leve et uafhængigt liv;

47.   bemærker, at offentlig finansiering af sundhedspleje bidrager til at beskytte mod økonomiske risici, uafhængigt af de personlige sundhedsrisici og fremmer således lighed og social sikkerhed, mens private bidragsmekanismer i modsætning hertil medfører begrænset eller ingen risikopooling og sædvanligvis forbinder bidragene med risikoen for dårligt helbred og evnen til at betale, samtidig med at de sikrer bæredygtig finansiering, uanset om der sker demografiske ændringer;

48.   anerkender betydningen af offentlig finansiering for at nå målet om solidaritet og de store forskelle blandt medlemsstaterne med hensyn til niveauet for offentlig og privat finansiering af sundhedspleje; anbefaler, at Kommissionen udfører forskning med henblik på at fastslå niveauet og/eller omfanget af offentlig finansiering, der opfylder målet om solidaritet, både for systemet som helhed og for særlige tjenesteområder;

49.   anerkender den stigende popularitet, som markedsbaserede løsninger og privatisering af finansiering inden for sundhedsområdet har som universalmiddel mod eksploderende udgifter, ineffektivitet og problemer med kvaliteten af pleje, især blandt de nye medlemsstater; anerkender de stadigt voksende beviser for, at den funktionelle privatisering af de sociale sygesikringsordninger, profitmotivet og konkurrencen mellem de finansielle formidlere normalt gør administrationen af sundhedssystemerne dyrere, mens deres gavnlige virkninger i form af begrænsning af udgifterne, effektivitet og kvalitetspleje er tvivlsomme; anbefaler derfor medlemsstater med enkeltbetalingsordninger at bevare denne model;

50.   konstaterer, at sundhedssystemer, som primært finansieres gennem beskæftigelsesbaserede sociale forsikringsbidrag, kan drage nytte af at udvide indtægtsgrundlaget til at omfatte ikke-indtægtsbestemt indkomst;

51.   bemærker, at det ifølge princippet om fri udveksling af tjenesteydelser og den forsikredes ret til frit at vælge læge eller sygehus/klinik ikke er tilladt for medlemsstaterne at nægte at godtgøre deres borgere for behandling udført i udlandet, men medlemsstaterne kan indføre (faste) individualiserede lofter for udgifterne dertil og er ikke forpligtet til at godtgøre behandlinger, som deres borgere ikke ville have fået i hjemlandet;

52.   opfordrer medlemsstaterne til at undgå en rent økonomisk tilgang, når de vedtager reformpolitikker, der skal omstrukturere de retlige rammer for deres respektive nationale sundhedssystemer,

53.   er fuldstændigt overbevist om, at enhver reform bør tage udgangspunkt i en grundig analyse af det eksisterende sundheds(finansierings)system med henblik på at identificere svagheder og problemområder, kombineret med en forståelse af de kontekstuelle faktorer, der kan bidrage til eller hæmme en vellykket reform; forventer, at medlemsstaterne er fuldt ud klar over de betydelige konsekvenser, som sundhedsreformer har for deres respektive sundhedssystemers drift, kapacitet og effektivitet, og hvorledes utilstrækkeligt forberedte reformforanstaltninger kan bringe kvaliteten og udbuddet af sundhedstjenester, borgernes sundhed og dermed deres beskæftigelsesegnethed i fare;

54.   opfordrer medlemsstaterne til at overveje hele spektret af sundhedsfinansieringsinstrumenter og -politikker snarere end kun at fokusere på bidragsmekanismer; er overbevist om, at det er dårlig politik at forhøje niveauet for de beskæftigelsesbaserede bidrag eller patienternes private bidrag til dækning af sundhedsudgifterne, og at dette kan have katastrofale konsekvenser, eftersom det på uacceptabel vis begrænser adgangen for borgere med lave indkomster til den fulde vifte af sundhedsydelser;

55.   er overbevist om, at adgangen til sundhedsydelser af høj kvalitet for borgere med lave indkomster bør ses som en klar prioritet, som er meget nært forbundet med de europæiske værdier om solidaritet og lige rettigheder, og at dette er en forudsætning for at nå Lissabonmålet om fuld beskæftigelse;

56.   opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til alle Unionsborgeres lige ret til sundhedssystemer af høj kvalitet, og at indarbejde de nødvendige garantier mod forskelsbehandling af borgere af økonomiske årsager, når fællesskabslovgivning mod forskelsbehandling skal revideres, og ligeledes i enhver ny retsakt, der beskæftiger sig med spørgsmålet om adgang til sundhedspleje;

57.   anbefaler, at medlemsstaterne bidrager til effektivitet og lighed inden for deres respektive sundhedssystemer ved at mindske antallet af puljer eller — endnu bedre — ved at skabe en fælles, national pulje, der kan lette den strategiske ledelse og koordination i hele sundhedssystemet;

*

- *

58.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Beskæftigelsesudvalget, Udvalget for Social Beskyttelse samt regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og kandidatlandene.

---

(1)  Sag C-262/88, Sml. 1990, s. I-1889.

(2)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 401.

(3)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 463.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0066.

(5)  EFT C 85 af 17.3.1997, s. 186.

(6)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0094.

(7)  EFT L 359 af 19.12.1986, s. 56.

(8)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 392.

(9)  EUT L 235 af 23.9.2003, s. 10.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/44

---

Den Europæiske Union og passageroplysninger (PNR)

P6_TA(2008)0561

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse

(2010/C 16 E/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens redegørelse under forhandlingen den 21. oktober 2008 vedrørende mundtlig forespørgsel (B6-0476/2008) om forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse (KOM(2007)0654), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens redegørelse under forhandlingen den 21. oktober 2008 vedrørende mundtlig forespørgsel (B6-0476/2008) om forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse (KOM(2007)0654),

| — | der henviser til de igangværende drøftelser i Rådet på minister- og arbejdsgruppeniveau om ovennævnte forslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende drøftelser i Rådet på minister- og arbejdsgruppeniveau om ovennævnte forslag,

| — | der henviser til udtalelserne fra Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, artikel 29-arbejdsgruppen og arbejdsgruppen om politimæssigt og retligt samarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, artikel 29-arbejdsgruppen og arbejdsgruppen om politimæssigt og retligt samarbejde,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger (1) om PNR-aftalerne mellem henholdsvis EU og USA (2), EU og Canada og EU (3) og EU og Australien (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger (1) om PNR-aftalerne mellem henholdsvis EU og USA (2), EU og Canada og EU (3) og EU og Australien (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til principperne for databeskyttelse, der skal overholdes af EU-institutionerne og medlemsstaterne, jf. artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), artikel 7 og artikel 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, artikel 286 i EF-traktaten, artikel 5 i Europarådets konvention 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger (konvention 108) og, inden for afledt ret, direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) og Rådets forslag til rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, |
| --- | --- |

A.

der henviser til principperne for databeskyttelse, der skal overholdes af EU-institutionerne og medlemsstaterne, jf. artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), artikel 7 og artikel 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, artikel 286 i EF-traktaten, artikel 5 i Europarådets konvention 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger (konvention 108) og, inden for afledt ret, direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) og Rådets forslag til rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager,

| B. | der henviser til, at enhver ny EU-retsakt skal være i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i EF-traktaten og protokol nr. 30 i tilknytning hertil, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at enhver ny EU-retsakt skal være i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i EF-traktaten og protokol nr. 30 i tilknytning hertil,

Om proceduremæssige aspekter

1.   erkender, at det er nødvendigt at styrke samarbejdet på europæisk og internationalt plan om at bekæmpe terror og alvorlig kriminalitet, og at dataindsamling og -behandling kan være et værdifuldt retshåndhævelsesinstrument;

2.   mener, at de retshåndhævende myndigheder bør kunne råde over alle nødvendige redskaber til korrekt udførelse af deres opgaver, herunder adgang til oplysninger; understreger imidlertid, at sådanne foranstaltninger, der har betydelig indvirkning på unionsborgeres privatliv, skal behørigt begrundes, hvad angår behov, proportionalitet og anvendelighed med henblik på opnåelse af de erklærede mål; understreger, at der skal indføres effektive garantier for beskyttelse af privatlivet og retlig beskyttelse; mener, at dette er en forudsætning for at give den nødvendige politiske legitimitet til en foranstaltning, der af borgerne kan opfattes som en krænkelse af privatlivets fred;

3.   beklager, at formuleringen og begrundelsen i Kommissionens forslag har efterladt så megen retlig usikkerhed, hvad angår overensstemmelsen med EMRK og EU's charter om grundlæggende rettigheder, men også med hensyn til retsgrundlaget, hvilket har rejst spørgsmål om Parlamentets rolle i lovgivningsproceduren; påpeger, at lignende bekymringer vedrørende forslagets manglende retssikkerhed:

| — | er kommet til udtryk i udtalelserne fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse, artikel 29-arbejdsgruppen og arbejdsgruppen om politimæssigt og retligt samarbejde, |
| --- | --- |

—

er kommet til udtryk i udtalelserne fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse, artikel 29-arbejdsgruppen og arbejdsgruppen om politimæssigt og retligt samarbejde,

| — | nødvendiggør, at Rådet foretager en omfattende ændring af den mulige rækkevidde og virkning af et fremtidigt EU-initiativ på området og indarbejder et betydeligt antal supplerende oplysninger, herunder de ovennævnte udtalelser; |
| --- | --- |

—

nødvendiggør, at Rådet foretager en omfattende ændring af den mulige rækkevidde og virkning af et fremtidigt EU-initiativ på området og indarbejder et betydeligt antal supplerende oplysninger, herunder de ovennævnte udtalelser;

4.   mener, at Europa-Parlamentet under disse omstændigheder først bør afgive en formel udtalelse i henhold til den formelle høringsprocedure, når de bekymringer, der er kommet til udtryk i denne beslutning, er blevet behørigt imødegået, og det har modtaget det nødvendige minimum af oplysninger;

5.   fastholder sine stærke forbehold med hensyn til behovet for og merværdien af forslaget om indførelse af en PNR-ordning i EU og de deri indeholdte garantier til trods for de både mundtlige og skriftlige forklaringer og præciseringer, Kommissionen og Rådet hidtil har givet; konstaterer endvidere, at mange af de spørgsmål, som Parlamentet, artikel 29-arbejdsgruppen, arbejdsgruppen om politimæssigt og retligt samarbejde, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder har rejst, ikke er blevet besvaret på tilfredsstillende vis;

6.   er enig med Agenturet for Grundlæggende Rettigheder i, at den blotte omstændighed, at kommercielle databaser er til rådighed, ikke automatisk berettiger, at de anvendes til retshåndhævelse; desuden kunne tilsvarende eller endog bedre resultater opnås ved at forbedre den gensidige retslige bistand mellem retshåndhævelsesmyndighederne;

7.   opfordrer Rådet til, hvis det agter at fortsætte behandlingen af kommissionsforslaget, at tage hensyn til henstillingerne i denne beslutning og behørigt dokumentere, at der foreligger tvingende samfundsmæssige hensyn, som kan gøre denne nye EU-foranstaltning »nødvendig«, jf. artikel 8 i EMRK; betragter disse henstillinger som mindstebetingelser for at støtte indførelsen af en PNR-ordning i EU; er rede til at bidrage til og deltage i dette arbejde på alle niveauer;

8.   gentager sine opfordringer til præcisering af sammenhængen mellem anvendelse af PNR-oplysninger og andre foranstaltninger såsom Rådets direktiv 2004/82/EF af 29. april 2004 om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om passagerer, den foreslåede tilgangs-/afgangsordning, det elektroniske system for rejsetilladelser, biometriske oplysninger i pas og visa, SIS, VIS (6), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2320/2002 af 16. december 2002 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (7), og de nationale grænsebeskyttelsesforanstaltninger; konstaterer med beklagelse, at gennemførelsen af nogle af disse foranstaltninger er stærkt forsinket; mener, at en fuld og systematisk evaluering af de eksisterende mekanismer og redskaber inden for EU- og Schengen-sikkerhedssamarbejdet, som sigter på forbedring af luftfartssikkerheden, beskyttelse af de ydre grænser og terrorbekæmpelse, kunne bidrage til en evaluering af merværdien af det foreslåede PNR-system for EU;

9.   henviser til, at der stadig er en debat i gang vedrørende det korrekte retsgrundlag for forslaget; gentager, at retsakter som led i politisamarbejdet og det retlige samarbejde i henhold til EU-traktatens artikel 47 skal ledsages af de nødvendige fællesskabsforanstaltninger, der skal vedtages med Parlamentet efter den fælles beslutningsprocedure, for så vidt angår alle aspekter under første søjle, særlig vedrørende omfanget af forpligtelser, der skal opfyldes af de økonomiske aktører (8);

10.   erindrer om, at De Europæiske Fællesskabers Domstol allerede har anfægtet retsgrundlaget for PNR-aftalen mellem EU og USA; opfordrer derfor Kommissionen til omhyggeligt at undersøge, hvad der er det korrekte retsgrundlag;

11.   mener, at det i tilknytning til fremlæggelsen af det nye forslag til retsakt er nødvendigt at inddrage de nationale parlamenter fuldt ud i lovgivningsprocessen i betragtning af forslagets konsekvenser for både borgerne og medlemsstaternes nationale retsorden;

12.   understreger, at en mulig fremtidig retsakt om indførelse af et PNR-system for EU som ny ramme for politisamarbejdet bør indeholde bestemmelser om regelmæssig evaluering af dens gennemførelse, anvendelse og nytte samt af overtrædelserne af garantierne; mener, at de nationale parlamenter, den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse, artikel 29-arbejdsgruppen og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder bør opfordres til at spille en rolle ved såvel revision som evaluering; mener derfor, at den nye retsakt bør indeholde en udløbsklausul;

13.   understreger i denne forbindelse, at hver medlemsstat har det oprindelige ansvar for indsamlingen af PNR-oplysninger og for databeskyttelsen; fremhæver, at det er obligatorisk at indføre garantier, når PNR-oplysninger fremsendes, udveksles eller overføres medlemsstaterne imellem; mener derfor, at adgangen til PNR-oplysninger, der udveksles mellem medlemsstater, bør være strengt begrænset til de myndigheder, der beskæftiger sig med bekæmpelse af terror og organiseret kriminalitet; mener, at andre retshåndhævende myndigheder kan få adgang med en juridisk godkendelse;

Subsidiaritet

14.   konstaterer med bekymring, at der ikke er påvist noget behov for en foranstaltning på fællesskabsplan; sætter på baggrund heraf spørgsmålstegn ved Kommissionens påstand om, at forslaget sigter på at harmonisere de nationale ordninger, eftersom kun nogle få medlemsstater har en ordning for anvendelse af PNR-oplysninger med henblik på retshåndhævelse eller andre formål eller planlægger at indføre en sådan ordning; mener derfor, at kommissionsforslaget ikke harmoniserer de nationale ordninger (eftersom de ikke findes), men blot indebærer en forpligtelse for alle medlemsstater til at indføre en sådan ordning;

15.   bemærker, at Kommissionen foreslår en »decentraliseret« ordning, hvilket betyder, at den europæiske merværdi er endnu mindre indlysende;

Proportionalitet

16.   minder om, at det i artikel 8 i EMRK og artikel 52 i EU's charter om grundlæggende rettigheder er fastsat, at et sådant massivt indgreb i retten til beskyttelse af personoplysninger skal være legitimt, og at der skal foreligge tvingende samfundsmæssige hensyn; de skal være lovhjemlede og stå i et rimeligt forhold til formålet, der skal være nødvendigt og legitimt i et demokratisk samfund; beklager i denne forbindelse, at denne planlagte politisamarbejdsforanstaltning ikke er begrænset til områder som bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet;

17.   er foruroliget over, at kommissionsforslaget grundlæggende giver retshåndhævende myndigheder uhjemlet adgang til alle data; fastslår, at Kommissionen hverken påviser, at der er behov for nye retshåndhævelsesbeføjelser, eller at dette mål ikke kan nås med mindre vidtrækkende foranstaltninger; kritiserer manglen på oplysninger om, på hvilken måde de eksisterende retshåndhævelsesbeføjelser er utilstrækkelige i forhold til behovet, og hvor og hvornår myndighederne påviseligt ikke havde de nødvendige beføjelser til at nå det erklærede mål; kræver, at der foretages en gennemgang af de nedennævnte eksisterende foranstaltninger, før et PNR-system for EU udvikles yderligere;

18.   tager Kommissionens påstand om, at »EU har kunnet vurdere værdien af PNR-oplysninger og udnytte potentialet heri til retshåndhævelsesformål« til efterretning, men fremhæver, at der til dato ikke findes beviser, der kan understøtte denne påstand, eftersom:

| — | de oplysninger, USA hidtil har fremlagt, er af anekdotisk karakter, og USA aldrig har forelagt afgørende beviser for, at massiv og systematisk anvendelse af PNR-oplysninger er nødvendig til bekæmpelse af terror og alvorlig kriminalitet |
| --- | --- |

—

de oplysninger, USA hidtil har fremlagt, er af anekdotisk karakter, og USA aldrig har forelagt afgørende beviser for, at massiv og systematisk anvendelse af PNR-oplysninger er nødvendig til bekæmpelse af terror og alvorlig kriminalitet

| — | der kun er foretaget én samlet vurdering af PNR-aftalen mellem USA og EU, som udelukkende vedrørte gennemførelsen, ikke resultaterne |
| --- | --- |

—

der kun er foretaget én samlet vurdering af PNR-aftalen mellem USA og EU, som udelukkende vedrørte gennemførelsen, ikke resultaterne

| — | de foreløbige konklusioner fra anvendelsen af Det Forenede Kongeriges ordning for brug af PNR-oplysninger henviser til andre retshåndhævelsesformål end terrorbekæmpelse, der falder uden for kommissionsforslagets anvendelsesområde, og til nytten af PNR-oplysninger i enkelttilfælde til igangværende undersøgelser, på grundlag af en kendelse og med en behørig begrundelse; foreløbig indeholder de ikke beviser for, at massiv indsamling og anvendelse af PNR-oplysninger gavner terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

—

de foreløbige konklusioner fra anvendelsen af Det Forenede Kongeriges ordning for brug af PNR-oplysninger henviser til andre retshåndhævelsesformål end terrorbekæmpelse, der falder uden for kommissionsforslagets anvendelsesområde, og til nytten af PNR-oplysninger i enkelttilfælde til igangværende undersøgelser, på grundlag af en kendelse og med en behørig begrundelse; foreløbig indeholder de ikke beviser for, at massiv indsamling og anvendelse af PNR-oplysninger gavner terrorbekæmpelse;

Formålsbegrænsning

19.   fremhæver, at princippet om formålsbegrænsning er et af de grundlæggende principper for databeskyttelse; påpeger navnlig, at det af konvention 108 fremgår, at personoplysninger skal »lagres til nærmere bestemte og lovlige formål og [ikke må] anvendes på en måde, som er uforenelig med disse formål« (artikel 5, litra b); konstaterer endvidere, at fravigelse af dette princip kun er tilladt, hvis lovgivningen hjemler det, og undtagelsen er en nødvendig forholdsregel i et demokratisk samfund, bl.a. for at »bekæmpe strafbare forhold« (artikel 9); påpeger, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis har gjort det klart, at disse fravigelser skal være forholdsmæssige, passende og forudsigelige i henhold til artikel 8, stk. 2, i EMRK;

20.   beklager manglen på en præcis formålsbegrænsning, som er en væsentlig garanti ved indførelse af restriktive foranstaltninger; denne form for beskyttelse er endnu væsentligere, når der er tale om hemmelige overvågningsforanstaltninger, på grund af den øgede risiko for vilkårlighed under sådanne omstændigheder; mener, eftersom de erklærede formål og definitionerne er uklare, at de bør udformes nøjagtigt for at undgå, at EU's PNR-system giver anledning til søgsmål;

21.   gentager, at PNR-oplysninger kan være særdeles nyttige som supplerende bevis til støtte for en specifik undersøgelse vedrørende identificerede terrormistænkte og -medskyldige; påpeger imidlertid, at det ikke er bevist, at PNR-oplysninger kan bruges i forbindelse med omfattende automatisk søgninger og analyser på grundlag af risikokriterier eller -mønstre, f.eks. profilering eller data mining, når der søges efter potentielle terrorister (9);

22.   fremhæver endvidere, at de EU-bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger forbyder profilering på grundlag af personoplysninger (artikel 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og ECHR); støtter derfor udtalelsen fra Agenturet for Grundlæggende Rettigheder om, at profilering på grundlag af PNR-oplysninger kun bør anvendes til efterforskningsformål, i enkelttilfælde og på grundlag af faktuelle parametre;

23.   gentager sin bekymring over de foranstaltninger, der fører til vilkårlig brug af PNR-oplysninger til profilering og fastlæggelse af risikovurderingsparametre; minder om, at enhver form for profilering på grundlag af etnisk oprindelse, nationalitet, religion, seksuel orientering, køn, alder eller sundhedstilstand bør forbydes udtrykkeligt, idet det er uforeneligt med det forbud mod enhver forskelsbehandling, der er indeholdt i traktaterne og EU's charter om grundlæggende rettigheder;

24.   erindrer om, at Kommissionen og Rådet i tilfælde af en udvidelse af forslagets anvendelsesområde for hvert erklæret mål skal gøre detaljeret rede for den planlagte brug af PNR-oplysningerne og begrunde, hvorfor de eksisterende retshåndhævelsesbeføjelser ikke er tilstrækkelige; mener, at det relevante retsgrundlag skal fastlægges for hvert enkelt formål;

Beskyttelse af personoplysninger

25.   understreger, at vedtagelse af en hensigtsmæssig ramme for databeskyttelse under tredje søjle er en nødvendig forudsætning for ethvert EU-system for PNR-oplysninger, herunder specifikke bestemmelser vedrørende overførsel og anvendelse af PNR-oplysninger, der ikke er omfattet af databeskyttelsesrammen for første og tredje søjle; understreger, at det er nødvendigt at præcisere, hvilke databeskyttelsesregler der vil finde anvendelse på passageroplysningsenhederne, og at sikre, at enhver adgang, overførsel og anvendelse af PNR-oplysninger kan spores;

26.   fremhæver, at følsomme oplysninger kun må anvendes i enkeltsager som led i en almindelig efterforskning eller retsforfølgning, efter at være fremskaffet ved en dommerkendelse; henviser til flyselskabernes bekymring over, at følsomme oplysninger ikke kan adskilles fra mere generelle oplysninger; kræver derfor, at der fastlægges strenge betingelser for passageroplysningsenhedernes behandling af disse oplysninger, jf. udtalelsen fra Agenturet for Grundlæggende Rettigheder;

Bemærkninger i tilknytning til gennemførelsen

27.   understreger for så vidt angår lagringsperioder, at Kommissionen ikke begrunder den foreslåede lagringsperiode; mener imidlertid, at anonymiserede data bør være tilstrækkelige, når det drejer sig om at udvikle risikoindikatorer og fastlægge rejse- og adfærdsmønstre; mener desuden, at hvis anvendelsesområdet for PNR-ordningen udvides, skal lagringsperioderne begrundes for hvert enkelt formål;

28.   gentager, at overførsel af oplysninger kun bør ske ved hjælp af »push«-metoden, og at tredjelande ikke vil få direkte adgang til PNR-oplysninger i EU-reservationssystemer;

29.   hilser med tilfredshed forslaget om, at der skal udarbejdes en udtømmende liste over de myndigheder, der har ret til at modtage PNR-oplysninger;

30.   fremhæver, at videreformidling af PNR-oplysninger til tredjelande kun må finde sted, hvis de berørte tredjeparter sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, jf. direktiv 95/46/EF og retsakterne om oprettelse af Europol og Eurojust, eller tilstrækkelige garantier, (jf. konvention 108), og at en sådan videreformidling udelukkende må finde sted i enkeltsager;

31.   gentager, at passagerer skal oplyses udførligt og på tilgængelig vis om de nærmere enkeltheder i ordningen og om deres rettigheder, og at det påhviler medlemsstaternes myndigheder at sørge for denne oplysning; foreslår at anvende den fremgangsmåde, lufthavnene benytter ved boardingafvisning; finder det væsentligt at definere passagerers ret til adgang, berigtigelse og indsigelse;

32.   kræver, at der indføres detaljerede og harmoniserede bestemmelser vedrørende PNR-oplysningernes sikkerhed, hvad angår såvel it-løsninger som bemyndigelses- og adgangsregler;

Konsekvenser for lufttransportvirksomhederne

33.   henviser til, at lufttransportvirksomhederne indsamler data til kommercielle formål, og at der ikke systematisk indsamles data for at udfylde alle PNR-felter; insisterer på, at det ikke bør kræves af flyselskaberne, at de skal indsamle data ud over dem, de indsamler til kommercielle formål; mener, at det ikke bør påhvile lufttransportvirksomhederne at kontrollere, om registrene er fuldstændige og korrekte, og at de ikke bør sanktioneres, hvis oplysningerne er ufuldstændige eller ukorrekte; kræver, at der foretages en klar evaluering af de omkostninger, et PNR-system for EU ville indebære; mener, at yderligere omkostninger bør afholdes af de rekvirerende parter;.

Dataformidlere og passageroplysningsenheder

34.   ønsker en klar definition af passageroplysningsenhedernes rolle og beføjelser, navnlig med hensyn til gennemsigtighed og demokratisk kontrol, for at få fastlagt passende databeskyttelsesbestemmelser; anmoder om, at passageroplysningsenhedernes rolle begrænses til overførsel af data til kompetente myndigheder for at sikre, at risikovurderinger kun kan gennemføres af kompetente myndigheder som led i en efterforskning; anmoder i denne forbindelse om at få oplyst, hvilken lovgivning, der vil finde anvendelse på de risikovurderinger, der foretages af passageroplysningsenhederne, samt hvilket ansvar databeskyttelsesmyndighederne har i de tilfælde, hvor medlemsstaterne samarbejder om at oprette en fælles passageroplysningsenhed;

*

- *

35.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, artikel 29-arbejdsgruppen og arbejdsgruppen om politimæssigt og retligt samarbejde.

---

(1)  EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 381; EUT C 81 E af 31.3.2004, s. 105; EUT C 103 E af 29.4.2004, s. 665; EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 464; EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 250; EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 349; EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 564; »Vedtagne tekster«, 22.10.2008, P6_TA(2008)0512.

(2)  EUT L 204 af 4.8.2007, s. 18.

(3)  EUT L 82 af 21.3.2006, s. 15.

(4)  EUT L 213 af 8.8.2008, s. 49.

(5)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(6)  EUT L 261 af 6.8.2004, s. 24.

(7)  EFT L 355 af 30.12.2002, s. 1.

(8)  Jf. navnlig udtalelsen fra Rådets Juridiske Tjeneste om emnet og forslaget til afgørelse fra generaladvokaten af 14. oktober 2008 om sag C-301/06 (Irland mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union) om direktiv 2006/24/EF om lagring af data.

(9)  CRS-rapport til den amerikanske kongres, »Data Mining and Homeland Security: An Overview« af Jeffrey Seifert; »Effective Counter-terrorism and the Limited Role of Predicative Data Mining fra CATO Institute«; »Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment«; »No dream ticket to security« af Frank Kuipers, Clingendael Institute, august 2008.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/49

---

Betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne

P6_TA(2008)0562

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne

(2010/C 16 E/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 31. oktober 2008 til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 31. oktober 2008 til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2008)0717),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 31. oktober 2008 med henblik på Rådets beslutning om gensidig bistand til Ungarn og til forslag til Rådets beslutning om mellemfristet finansiel bistand fra Fællesskabet til Ungarn (KOM(2008)0716), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 31. oktober 2008 med henblik på Rådets beslutning om gensidig bistand til Ungarn og til forslag til Rådets beslutning om mellemfristet finansiel bistand fra Fællesskabet til Ungarn (KOM(2008)0716),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (1) og til Parlamentets beslutning af 6. september 2001 om indførelse af en enhedsmekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (1) og til Parlamentets beslutning af 6. september 2001 om indførelse af en enhedsmekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (2),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 100 og 119, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 100 og 119,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til Kommissionens henstilling om, at der ydes mellemfristet finansiel støtte til Ungarn på op til6 500 000 000 EUR på grundlag af traktatens artikel 119 i forbindelse med en IMF-aftale, |
| --- | --- |

A.

der henviser til Kommissionens henstilling om, at der ydes mellemfristet finansiel støtte til Ungarn på op til6 500 000 000 EUR på grundlag af traktatens artikel 119 i forbindelse med en IMF-aftale,

| B. | der henviser til, at en omfattende strategi er at foretrække i forbindelse med en mellemfristet finansiel støtte til alle medlemsstater, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en omfattende strategi er at foretrække i forbindelse med en mellemfristet finansiel støtte til alle medlemsstater,

| C. | der henviser til, at følgerne af den nuværende internationale finansielle og økonomiske krise bør tages i betragtning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at følgerne af den nuværende internationale finansielle og økonomiske krise bør tages i betragtning,

| D. | der henviser til, at økonomierne i de medlemsstater, som for nylig er blevet medlem af Den Europæiske Union, ikke vil kunne udnytte de fordele, der er ved at råde over deres egen reservevaluta, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at økonomierne i de medlemsstater, som for nylig er blevet medlem af Den Europæiske Union, ikke vil kunne udnytte de fordele, der er ved at råde over deres egen reservevaluta,

| E. | der henviser til, at valutaerne i disse medlemsstater for nylig har været udsat for intensive spekulative angreb, og at omfanget af den nuværende eksterne ubalance hovedsageligt skyldes en stærk ekspansion af ikke-statslige kreditter, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at valutaerne i disse medlemsstater for nylig har været udsat for intensive spekulative angreb, og at omfanget af den nuværende eksterne ubalance hovedsageligt skyldes en stærk ekspansion af ikke-statslige kreditter,

| F. | der henviser til, at det er nødvendigt med en politik, tager hånd om de særlige problemer i disse medlemsstaters økonomier set i lyset af den internationale finanskrise og den økonomiske nedgang, der breder sig i Europa, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er nødvendigt med en politik, tager hånd om de særlige problemer i disse medlemsstaters økonomier set i lyset af den internationale finanskrise og den økonomiske nedgang, der breder sig i Europa,

| G. | der henviser til, at den budgetpolitiske handlingsmargin for afhjælpning af de omfattende eksterne ubalancer og forebyggelse af finansiel uligevægt måske vil være ret begrænset set i lyset af den nuværende økonomiske nedgang, der breder sig i hele Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den budgetpolitiske handlingsmargin for afhjælpning af de omfattende eksterne ubalancer og forebyggelse af finansiel uligevægt måske vil være ret begrænset set i lyset af den nuværende økonomiske nedgang, der breder sig i hele Den Europæiske Union,

1.   mener, at medlemsstater uden for euroområdet bør tilskyndes til at søge efter eventuel mellemfristet finansiel støtte til udligning af deres betalingsbalanceunderskud inden for Fællesskabet, førend de søger støtte på internationalt plan;

2.   mener, at den nuværende situation er et yderligere bevis på, at euroen er relevant, når det drejer sig om at beskytte medlemsstaterne i euroområdet, og opfordrer medlemsstaterne uden for euroområdet til at blive medlem heraf, lige så snart de opfylder Maastrichtkriterierne;

3.   opfordrer Kommissionen til at foretage en detaljeret analyse af, hvilke følger de enkelte bankers adfærd har haft for Ungarns betalingsbalance, efter at disse flyttede deres aktiver ud af Ungarn efter vedtagelsen af redningsplaner i andre medlemsstater;

4.   opfordrer Kommissionen til omhyggeligt at undersøge de spekulative angreb (short-selling) på valutaer i de medlemsstater, der i den senere tid har opnået medlemskab, og undersøge, hvad der kunne gøres for at forhindre, at tilliden til deres valutaer og de lokale banksystemer undergraves på dramatisk vis;

5.   opfordrer Kommissionen til at forelægge resultaterne af disse undersøgelser for de Larosière-gruppen og for Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg;

6.   erkender, at det er nødvendigt at foretage en betydelig forhøjelse af loftet for den samlede hovedstol for de lån, der skal ydes til medlemsstaterne, som fastsat i forordning (EF) nr. 332/2002, eftersom antallet af medlemsstater uden for euroområdet er steget betydeligt siden vedtagelsen heraf; understreger, at en sådan forhøjelse også ville øge Fællesskabets fleksibilitet, når det reagerer på yderligere anmodninger om mellemfristet finansiel støtte, såsom i forbindelse med den nuværende internationale finanskrise;

7.   bemærker, at der ikke ville være tale om budgetmæssige følger af en sådan forhøjelse af låneloftet, fordi Kommissionen ville optage lånene på finansmarkederne, og fordi de begunstigede medlemsstater skulle tilbagebetale dem; understreger, at det kun vil få følger for budgettet, hvis en medlemsstat ikke kan indfri sin gæld;

8.   minder om, at forordning (EF) nr. 332/2002 inden Ungarns nuværende finanskrise ikke havde fundet anvendelse siden dens vedtagelse i 2002, og at den forudgående forordning (EØF) nr. 1969/88 (3) om indførelse af den i traktatens artikel 119 omhandlede mekanisme fandt anvendelse to gange, en gang for Grækenland i 1991 og en gang for Italien i 1993, og at Grækenland og Italien i fuld udstrækning havde overholdt deres forpligtelser over for Kommissionen;

9.   minder om, at Parlamentet har krævet, at Rådet hvert andet år på grundlag af en rapport fra Kommissionen, efter høring af Parlamentet og efter udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg undersøger, hvorvidt den indførte mekanisme er i overensstemmelse med de behov, der gav anledning til dens indførelse; ønsker at erfare, om der er blevet udarbejdet sådanne rapporter siden vedtagelsen af forordning (EF) nr. 332/2002;

10.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Eurogruppen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EFT L 53 af 23.2.2002, s. 1.

(2)  EFT C 72 E af 21.3.2002, s. 312.

(3)  EFT L 178 af 8.7.1988, s. 1.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/51

---

Den Europæiske Unions reaktion på den kristiske situation i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo

P6_TA(2008)0563

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om Den Europæiske Unions reaktion på den forværrede situation i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo

(2010/C 16 E/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 11. november 2008 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 11. november 2008 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om sammenstød i de østlige grænseområder i Den Demokratiske Republik Congo (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om sammenstød i de østlige grænseområder i Den Demokratiske Republik Congo (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om Nordkivu (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om Nordkivu (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo og voldtægt som krigsforbrydelse (3) og til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedskrænkelser i Den Demokratiske Republik Congo, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo og voldtægt som krigsforbrydelse (3) og til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedskrænkelser i Den Demokratiske Republik Congo,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om EU's respons på struktursvaghed i udviklingslande (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om EU's respons på struktursvaghed i udviklingslande (4),

| — | der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 22. november 2007 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo, navnlig i den østlige del af landet, og dens indvirkning på regionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 22. november 2007 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo, navnlig i den østlige del af landet, og dens indvirkning på regionen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2007 med titlen »EU's respons på struktursvaghed — EU's bestræbelser på at fremme udvikling, fred og stabilitet i vanskelige situationer« (KOM(2007)0643) og Kommissionens dertil knyttede arbejdsdokument (SEK(2007)1417), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2007 med titlen »EU's respons på struktursvaghed — EU's bestræbelser på at fremme udvikling, fred og stabilitet i vanskelige situationer« (KOM(2007)0643) og Kommissionens dertil knyttede arbejdsdokument (SEK(2007)1417),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 60/1 af 24. oktober 2005 om resultaterne af verdenstopmødet i 2005, særlig punkt 138-140 om forpligtelsen til at beskytte befolkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 60/1 af 24. oktober 2005 om resultaterne af verdenstopmødet i 2005, særlig punkt 138-140 om forpligtelsen til at beskytte befolkninger,

| — | der henviser til konklusionerne fra SADC's (Southern African Development Community's) topmøde, hvoraf det fremgik, at SADC var parat til at sende fredsbevarende tropper til Nordkivu, »hvis det var nødvendigt«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra SADC's (Southern African Development Community's) topmøde, hvoraf det fremgik, at SADC var parat til at sende fredsbevarende tropper til Nordkivu, »hvis det var nødvendigt«,

| — | der henviser til Rådets erklæring af 10. oktober 2008 om situationen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets erklæring af 10. oktober 2008 om situationen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo,

| — | der henviser til rapporten fra Udviklingsudvalgets rejse til Nordkivu i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Udviklingsudvalgets rejse til Nordkivu i 2008,

| — | der henviser til Den Europæisk Konsensus om Humanitær Bistand, der blev undertegnet den 18. december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæisk Konsensus om Humanitær Bistand, der blev undertegnet den 18. december 2007,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at kampene mellem den Den Demokratiske Republik Congos hær, Mai Mai-militsen, den afsatte general Laurent Nkundas oprørstropper (National Congress for the People's Defense (CNDP)) og soldater fra FDLR (De Demokratiske Styrker til Befrielse af Rwanda) samt tropper fra den ugandiske LRA (Lord's Resistance Army — Herrens modstandshær) er eskaleret og fortsat påfører civilbefolkningen i Nordkivu umådelige lidelser, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at kampene mellem den Den Demokratiske Republik Congos hær, Mai Mai-militsen, den afsatte general Laurent Nkundas oprørstropper (National Congress for the People's Defense (CNDP)) og soldater fra FDLR (De Demokratiske Styrker til Befrielse af Rwanda) samt tropper fra den ugandiske LRA (Lord's Resistance Army — Herrens modstandshær) er eskaleret og fortsat påfører civilbefolkningen i Nordkivu umådelige lidelser,

| B. | der henviser til, at FN's udsending, den tidligere nigerianske præsident, Olusegun Obasanjo, søndag den 16. november 2008 mødtes med oprørslederen Laurent Nkunda og indgik aftale med ham om oprettelsen af en trepartskomite, der skal overvåge en våbenhvile mellem hæren og oprørerne, og der henviser til det presserende behov for støtte fra de magter, der er partnere med de involverede lande, med henblik på at sikre en løsning, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FN's udsending, den tidligere nigerianske præsident, Olusegun Obasanjo, søndag den 16. november 2008 mødtes med oprørslederen Laurent Nkunda og indgik aftale med ham om oprettelsen af en trepartskomite, der skal overvåge en våbenhvile mellem hæren og oprørerne, og der henviser til det presserende behov for støtte fra de magter, der er partnere med de involverede lande, med henblik på at sikre en løsning,

| C. | der henviser til, at der er intense internationale diplomatiske bestræbelser i gang, som involverer regionale og europæiske mæglere, med henblik på at forhindre kampene i Nordkivu i at eskalere til en gentagelse af krigen 1998-2003 i området omkring Congo, som involverede seks nabostater; der henviser til, at der blev afholdt et regionalt topmøde om krisen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo den 7. november 2008 i Nairobi; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er intense internationale diplomatiske bestræbelser i gang, som involverer regionale og europæiske mæglere, med henblik på at forhindre kampene i Nordkivu i at eskalere til en gentagelse af krigen 1998-2003 i området omkring Congo, som involverede seks nabostater; der henviser til, at der blev afholdt et regionalt topmøde om krisen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo den 7. november 2008 i Nairobi;

| D. | der henviser til, at millioner af mennesker er blevet dræbt og fordrevet, siden volden startede, og der henviser til, at skønsmæssigt 250 000 er blevet fordrevet, siden kampene i Den Demokratiske Republik Congo blev genoptaget af general Laurent Nkunda i august 2008, hvilket har skabt en humanitær katastrofe i landet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at millioner af mennesker er blevet dræbt og fordrevet, siden volden startede, og der henviser til, at skønsmæssigt 250 000 er blevet fordrevet, siden kampene i Den Demokratiske Republik Congo blev genoptaget af general Laurent Nkunda i august 2008, hvilket har skabt en humanitær katastrofe i landet;

| E. | der henviser til, at MONUC (FN's mission i Den Demokratiske Republik Congo) trods sit mandat, der er baseret på kapitel VII i FN-pagten, som giver MONUC tilladelse til at benytte alle nødvendige midler for at forhindre ethvert forsøg på magtanvendelse og for at beskytte civilbefolkningen






  — | ikke har haft de nødvendige midler til at beskytte civilbefolkningen, siden kampene for nylig er blusset op igen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, eller til at afvæbne de Hutu-krigere fra Rwanda, som befinder sig på Den Demokratiske Republik Congos territorium, og sende dem tilbage til Rwanda |
| --- | --- | --- |

E.

der henviser til, at MONUC (FN's mission i Den Demokratiske Republik Congo) trods sit mandat, der er baseret på kapitel VII i FN-pagten, som giver MONUC tilladelse til at benytte alle nødvendige midler for at forhindre ethvert forsøg på magtanvendelse og for at beskytte civilbefolkningen

—

ikke har haft de nødvendige midler til at beskytte civilbefolkningen, siden kampene for nylig er blusset op igen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, eller til at afvæbne de Hutu-krigere fra Rwanda, som befinder sig på Den Demokratiske Republik Congos territorium, og sende dem tilbage til Rwanda

| — | er blevet tvunget til at afvente grønt lys fra Indien og Pakistan for at sende indiske og pakistanske soldater i kamp, hvilket er i modstrid med det mandat, der er grundlag for MONUC's udstationering i Den Demokratiske Republik Congo |
| --- | --- |

—

er blevet tvunget til at afvente grønt lys fra Indien og Pakistan for at sende indiske og pakistanske soldater i kamp, hvilket er i modstrid med det mandat, der er grundlag for MONUC's udstationering i Den Demokratiske Republik Congo

| — | ikke greb ind for at standse den massakre på over 200 mennesker, som fandt sted den 5. november 2008 i Kiwandja, til trods for at en af MONUC's militærbaser ligger der, |
| --- | --- |

—

ikke greb ind for at standse den massakre på over 200 mennesker, som fandt sted den 5. november 2008 i Kiwandja, til trods for at en af MONUC's militærbaser ligger der,

| F. | der henviser til, af FN's Sikkerhedsråd atter en gang drøftede situationen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo den 11. november 2008 uden at blive enig om at forstærke MONUC med yderligere 3 000 soldater, som MONUC havde anmodet om, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, af FN's Sikkerhedsråd atter en gang drøftede situationen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo den 11. november 2008 uden at blive enig om at forstærke MONUC med yderligere 3 000 soldater, som MONUC havde anmodet om,

| G. | der henviser til, at kun 6 000 af MONUC's i alt 17 000 soldater, som befinder sig på Den Demokratiske Republiks Congos territorium, er udstationeret i Nordkivu, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kun 6 000 af MONUC's i alt 17 000 soldater, som befinder sig på Den Demokratiske Republiks Congos territorium, er udstationeret i Nordkivu,

| H. | der henviser til, at medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd — der omfatter Belgien, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige — altid har afvist at give MONUC supplerende midler til at gennemføre sin mission; der henviser til, Rådet opfordrer til et udvidet samarbejde mellem EU, dets medlemsstater og MONUC, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd — der omfatter Belgien, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige — altid har afvist at give MONUC supplerende midler til at gennemføre sin mission; der henviser til, Rådet opfordrer til et udvidet samarbejde mellem EU, dets medlemsstater og MONUC,

| I. | der henviser til, at der på initiativ af EU-kommissær Louis Michel blev afholdt et regionalt topmøde i Nairobi, hvor Den Demokratiske Republik Congos præsident Joseph Kabila og Rwandas præsident Paul Kagame blev enige om straks at gennemføre alle de aftaler, der tidligere er indgået, med henblik på at sikre fred og varig politisk stabilitet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der på initiativ af EU-kommissær Louis Michel blev afholdt et regionalt topmøde i Nairobi, hvor Den Demokratiske Republik Congos præsident Joseph Kabila og Rwandas præsident Paul Kagame blev enige om straks at gennemføre alle de aftaler, der tidligere er indgået, med henblik på at sikre fred og varig politisk stabilitet,

| J. | der imidlertid henviser til, at der ikke fulgte nogen omgående våbenhvile i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo efter dette møde, og at de voldsomme kampe mellem parterne i konflikten er fortsat, hvilket har haft alvorlige følger for civilbefolkningen, |
| --- | --- |

J.

der imidlertid henviser til, at der ikke fulgte nogen omgående våbenhvile i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo efter dette møde, og at de voldsomme kampe mellem parterne i konflikten er fortsat, hvilket har haft alvorlige følger for civilbefolkningen,

| K. | der henviser til, at MONUC klart har fastslået, at Laurent Nkundas styrker modtager støtte fra Rwanda, og at FN's generalsekretær Ban Ki-moon har opfordret afrikanske ledere til at påtage sig deres »historiske ansvar på dette kritiske tidspunkt for regionen, for Afrika og for verden«, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at MONUC klart har fastslået, at Laurent Nkundas styrker modtager støtte fra Rwanda, og at FN's generalsekretær Ban Ki-moon har opfordret afrikanske ledere til at påtage sig deres »historiske ansvar på dette kritiske tidspunkt for regionen, for Afrika og for verden«,

| L. | der henviser til, at humanitære organisationer i øjeblikket har ansvaret for 200 000 flygtninge i lejre rundt om byen Goma, og at de skønner, at der kan være helt op til en million civile, som holder sig skjult i bushen for at undslippe volden; der henviser til, at situationen i flygtningelejrene forværres fra dag til dag, og at FN's flygtningehøjkommissær har udtrykt frygt for en mulig militarisering af flygtningelejrene, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at humanitære organisationer i øjeblikket har ansvaret for 200 000 flygtninge i lejre rundt om byen Goma, og at de skønner, at der kan være helt op til en million civile, som holder sig skjult i bushen for at undslippe volden; der henviser til, at situationen i flygtningelejrene forværres fra dag til dag, og at FN's flygtningehøjkommissær har udtrykt frygt for en mulig militarisering af flygtningelejrene,

| M. | der henviser til, at rekrutteringen af børnesoldater i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo er øget væsentligt siden konfliktens eskalering, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at rekrutteringen af børnesoldater i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo er øget væsentligt siden konfliktens eskalering,

| N. | der henviser til, at både tropper fra Den Demokratiske Republik Congo og soldater fra FDLR synes at være involveret i udnyttelsen og salget af mineraler i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at både tropper fra Den Demokratiske Republik Congo og soldater fra FDLR synes at være involveret i udnyttelsen og salget af mineraler i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo,

| O. | der henviser til, at den plan, der blev udarbejdet af parlamentarikere fra Den Demokratiske Republik Congo for at bringe krisen i den østlige del af landet til ophør, indeholder en opfordring til en generel indsats til fremme af militær, politisk og diplomatisk dialog mellem konfliktens parter, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den plan, der blev udarbejdet af parlamentarikere fra Den Demokratiske Republik Congo for at bringe krisen i den østlige del af landet til ophør, indeholder en opfordring til en generel indsats til fremme af militær, politisk og diplomatisk dialog mellem konfliktens parter,

| P. | der henviser til, at den franske og den britiske udenrigsminister, Bernard Kouchner og David Milliband, har anbefalet at forstærke MONUC frem for at sende en EU-styrke til Nordkivu, men de har samtidig bekræftet, at muligheden for at sende en EU-styrke ikke er udelukket, hvis det skulle blive nødvendigt, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den franske og den britiske udenrigsminister, Bernard Kouchner og David Milliband, har anbefalet at forstærke MONUC frem for at sende en EU-styrke til Nordkivu, men de har samtidig bekræftet, at muligheden for at sende en EU-styrke ikke er udelukket, hvis det skulle blive nødvendigt,

| Q. | der henviser til, at situation med epidemier forværres i Nordkivu, hvor kolera, mæslinger og kighoste spredes, fordi store mængder fordrevne mennesker anbringes i midlertidige lejre, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at situation med epidemier forværres i Nordkivu, hvor kolera, mæslinger og kighoste spredes, fordi store mængder fordrevne mennesker anbringes i midlertidige lejre,

1.   er yderst bekymret over de stigende sammenstød i Nordkivu og konsekvenserne heraf for befolkningen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo og regionen som helhed, især de humanitære konsekvenser som følge af CNDP's nylige offensiv, der har ført til, at et stort antal mennesker i Nordkivu er blevet fordrevet eller dræbt;

2.   erklærer sig dybt rystet over de massakrer og forbrydelser mod menneskeheden og den seksuelle vold mod kvinder og piger, der er blevet begået i de østlige provinser af Den Demokratiske Republik Congo, og opfordrer alle kompetente nationale og internationale myndigheder til systematisk at retsforfølge gerningsmændene; opfordrer FN's Sikkerhedsråd til som en hasteforanstaltning at træffe alle nødvendige forholdsregler for effektivt at forhindre ethvert yderligere angreb på civilbefolkningen i de østlige provinser af Den Demokratiske Republik Congo;

3.   glæder sig over de afgørelser, som Kommissionen og medlemsstaterne har truffet om at øge den humanitære bistand til den civile befolkning, der er berørt af denne krise; gør opmærksom på de vanskeligheder, som de humanitære hjælpeorganisationer har med at nå frem til de nødlidende på grund af sikkerhedssituationen i Nordkivu; opfordrer alle de involverede parter til at sikre adgangen til de sårbare samfund og garantere hjælpearbejdernes sikkerhed, således at en humanitær indsats fortsat kan finde sted; minder om, at militære kræfter og midler kun bør anvendes som støtte for den humanitære hjælpeindsats under meget specifikke omstændigheder og som den sidste udvej;

4.   gentager sin faste overbevisning om, at Amani- og Nairobi-processen stadig er de mest hensigtsmæssige rammer for en stabilisering af situationen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo på lang sigt;

5.   opfordrer indtrængende Laurent Nkunda til at respektere sin egen erklæring til støtte for fredsprocessen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, der blev afgivet, efter at han havde ført samtaler med FN's generalsekretærs særlige udsending og tidligere præsident i Republikken Nigeria, Olusegun Obansanjo; opfordrer i denne forbindelse CNDP til uden tøven igen at gå med i Amani-fredsprocessen; gentager sin støtte til Den Demokratiske Republik Congos myndigheder i deres forsøg på at nå frem til en politisk løsning på krisen; glæder sig over den plan, som er blevet forelagt af parlamentarikere fra Den Demokratiske Republik Congo, og hvori der opfordres til en generel indsats til fremme af den militære, politiske og diplomatiske dialog;

6.   mener, at der bør indkaldes til en international konference om De store Søer for at finde en brugbar politisk løsning på konflikten og fremme en solid regional økonomisk integration, der vil være til gavn for alle lande i regionen;

7.   understeger behovet for yderligere bestræbelser på at gøre en ende på bevæbnede udenlandske grupperingers, navnlig FDLR's, aktivitet i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo; opfordrer regeringen i Den Demokratiske Republik Congo og andre lande i regionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik herpå; glæder sig over aftalen mellem Den Demokratiske Republik Congo og Rwanda, som blev annonceret af de to landes udenrigsministre, og som giver Rwandas efterretningstjenester mulighed for at gå ind i Den Demokratiske Republik Congo og samarbejde med den Den Demokratiske Republik Congos hær med henblik på at bringe FDLR's tilstedeværelse i regionen til ophør;

8.   opfordrer Den Afrikanske Union, FN's Sikkerhedsråd og fremtrædende aktører, herunder EU, USA og Kina til at øge presset på alle parter med henblik på at fremme fredsprocessen for at finde en løsning på problemet med kontrol af mineralressourcer og for at nå frem til en bred fredsaftale i stedet for blot en våbenhvile, og opfordrer desuden disse aktører til at lægge pres på Rwanda og Uganda for at få dem til at forpligte sig til at standse Nkunda-styrkernes frie bevægelighed og aktiviteter på deres territorium;

9.   opfordrer alle berørte parter til at genindføre retsstatsprincipper og bekæmpe straffrihed, navnlig i forbindelse med massevoldtægter af kvinder og piger og rekruttering af børnesoldater;

10.   opfordrer regeringen i Den Demokratiske Republik Congo til sammen med Rwanda og MONUC at udarbejde en plan for isolering og pågribelse af de ansvarlige for folkemordet i FDLR og for tilbud til dem, som ikke var indblandet i folkemordet, og som er villige til at lade sig afvæbne, om at blive genbosat og genintegreret i Rwanda;

11.   opfordrer Den Demokratiske Republik Congos myndigheder til øjeblikkelig at standse enhver form for plyndringer og voldhandlinger fra regeringssoldaternes side, som FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender har været vidne til;

12.   opfordrer EU's medlemsstater til at gennemføre henstillingerne fra FN's ekspertpanel om ulovlig udnyttelse af Den Demokratiske Republik Congos naturrigdomme, herunder sanktioner mod de personer eller selskaber, hvis deltagelse i udplyndringen er påvist, med henblik på at bidrage til en stabilisering af landet;

13.   påpeger, at den ulovlige udnyttelse af naturressourcerne i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo er en finansieringskilde for oprørsgrupperne og dermed en kilde til ustabilitet i regionen; gentager, at det er vigtigt at bekæmpe denne form for ulovlig udnyttelse, der foretages af oprørsgrupper og regeringer i regionen; opfordrer i denne forbindelse Den Demokratiske Republik Congos myndigheder til i samarbejde med MONUC at lukke oprørsgruppernes økonomiske baser ved at forhindre dem i at få adgang til mineralforsyninger (især diamanter, coltan og guld) og handelsnetværk;

14.   opfordrer Rådet og Kommissionen til at insistere på forhandlinger med regeringerne i Den Demokratiske Republik Congo og nabolandene om iværksættelse af effektive systemer for sporing og oprindelsescertificering af naturrigdomme, herunder bl.a. guld, cassiterit (tinmalm), coltan, cobalt, diamanter, pyrochlor og tømmer, som bør omfatte accept af udstationering på deres territorium af FN-observatører, der skal overvåge importen af naturrigdomme fra Den Demokratiske Republik Congo, og sikre disse FN-observatørers beskyttelse;

15.   gentager sin opfordring til indførelse af effektive kontrolmekanismer i analogi med Kimberley-processen med henblik på oprindelsescertificering af naturrigdomme, der indføres fra Den Demokratiske Republik Congo til EU;

16.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at europæiske virksomheder ikke handler med, håndterer eller importerer produkter afledt af mineraler, som er blevet tilvejebragt på en måde, der er til gavn for de væbnede grupperinger i Den Demokratiske Republik Congo, og til at stille enhver, der vedbliver med denne form for praksis, til ansvar;

17.   opfordrer Rådet og Kommissionen til at gøre sig alle mulige bestræbelser på at finde en politisk løsning, hvilket er den eneste vej til at bringe konflikterne i Den Demokratiske Republik Congo til ophør; glæder sig i denne forbindelse over kommissær Michels initiativ til at organisere et møde mellem Den Demokratiske Republik Congos præsident og Republikken Rwandas præsident i Nairobi; opfordrer Kommissionen til at rette henvendelse til myndighederne i Den Demokratiske Republik Congo med henblik på at gennemføre aftalen om FDLR-styrkernes tilbagevenden til Rwanda; opfordrer indtrængende myndighederne i Den Demokratiske Republik Congo og Republikken Rwanda til at intensivere samarbejdet for at opfylde de forpligtelser, der blev indgået i Nairobi, og til at prioritere dialog og samråd med henblik på at opnå en varig fred i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo og stabilitet i regionen;

18.   opfordrer til nultolerance over for seksuel vold mod piger og kvinder, der bruges som et krigsvåben, og kræver, at de skyldige i disse forbrydelser idømmes strenge straffe; henleder opmærksomheden på betydningen af adgang til sundhedspleje i konfliktsituationer og i flygtningelejre, navnlig som følge af de seneste udbrud af kolera, kighoste og mæslinger;

19.   gentager sin støtte til MONUC under de nuværende dramatiske omstændigheder, hvor tilstedeværelsen af denne fredsmission — trods dens ufuldkommenhed — fortsat er uundværlig, og opfordrer til, at der gøres alle mulige bestræbelser på at give den mulighed for at gennemføre sit mandat fuldt ud og anvende våbenmagt til at beskytte de personer, der trues; opfordrer i denne forbindelse Rådet og navnlig Belgien, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige til at spille en ledende rolle med henblik på at sikre, at FN's Sikkerhedsråd og Afdeling for Fredsbevarende Operationer støtter MONUC ved at styrke dens operationelle kapacitet, for så vidt angår passende udstyr og mandskab;

20.   opfordrer Rådet til at indtrængende at henstille til FN's Sikkerhedsråd om at give MONUC mandat og midler til at bekæmpe væbnede grupperingers udnyttelse af mineraler, herunder ved at overvåge og kontrollere vigtige grænseposter, landingsfelter, udvalgte mineområder og forsyningsruter;

21.   insisterer på, hvis der udstationeres yderligere militær styrker, at deres mandat bør fokusere på at beskytte civile samt på at støtte og bidrage til respekten for nye fredsaftaler, der måtte blive indgået;

22.   opfordrer Rådet og Kommissionen til sammen med regeringen i Den Demokratiske Republik Congo, FN og andre større donorer at udarbejde en ny plan for omfattende afvæbning, demobilisering og reintegration i Den Demokratiske Republik Congo baseret på EU's koncept for støtte til afvæbning, demobilisering og reintegration og en omfattende strategi for reform af landets sikkerhedssektor på grundlag af EU's referenceramme for reform af sikkerhedssektoren, der begge skal finansieres i tilstrækkelig grad med såvel Fællesskabets som ESFP's midler;

23.   opfordrer regeringen i Den Demokratiske Republik Congo til at gøre alt, hvad der er muligt for at identificere dem, der er ansvarlige for krigsforbrydelserne i regionen, og retsforfølge dem;

24.   opfordrer Rådet og Kommissionen til omgående at iværksætte omfattende programmer, der skal sikre civilbefolkningerne i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo humanitær bistand, lægehjælp og reintegration og i særlig grad fokusere på støtte til kvinder og piger, der er ofre for seksuelle voldsforbrydelser, med det formål at dække akutte behov og forberede det nødvendige genopbygningsarbejde i regionen; bemærker den centrale rolle, som kvinder spiller i genopførelsen af ødelagte samfund;

25.   bemærker med interesse, at der er blevet udnævnt et hold af mæglere, der bl.a. omfatter den tidligere præsident i Republikken Nigeria, Olusegun Obasanjo, og den tidligere præsident i Den Forenede Republik Tanzania, Benjamin Mkapa; opfordrer Rådet til at arbejde sammen med den internationale konference om regionen omkring De Store Søer og Den Afrikanske Union om at stabilisere situationen i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo;

26.   opfordrer Rådet til at samarbejde med internationale og regionale mæglere om at se på de krigsførende parters økonomiske dagsorden, specielt som led i de nuværende mæglingsbestræbelser;

27.   opfordrer Rådet og Kommissionen til nøje at følge med i den humanitære og sikkerhedsmæssige situation i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo med henblik på nærmere at fastlægge de forskellige foranstaltninger, der kan komme på tale alt efter omstændighederne;

28.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, formanden for Den Afrikanske Union, formanden for Det Panafrikanske Parlament samt regeringerne og parlamenterne i Den Demokratiske Republik Congo og i de øvrige SADC-lande (Southern African Development Community).

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0526.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0072.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0022.

(4)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 460.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/57

---

Europæisk rumpolitik

P6_TA(2008)0564

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om den europæiske rumpolitik: Hvorledes rummet bringes ned på jorden

(2010/C 16 E/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets resolution af 26. september 2008 om fremme af den europæiske rumpolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 26. september 2008 om fremme af den europæiske rumpolitik (1),

| — | der henviser til FN-traktaten om principper for staters virksomhed ved udforskning og udnyttelse af det ydre rum, herunder månen og andre himmellegemer (resolution 2222 (XXI) — FN-traktaten om det ydre rum), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-traktaten om principper for staters virksomhed ved udforskning og udnyttelse af det ydre rum, herunder månen og andre himmellegemer (resolution 2222 (XXI) — FN-traktaten om det ydre rum),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2008 om rummet og sikkerhed (2) og sin beslutning af 29. januar 2004 om handlingsplanen for gennemførelsen af den europæiske rumpolitik (3) og til drøftelserne under den offentlige høring i Udvalget om Industri, Forskning og Energi den 16. juli 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2008 om rummet og sikkerhed (2) og sin beslutning af 29. januar 2004 om handlingsplanen for gennemførelsen af den europæiske rumpolitik (3) og til drøftelserne under den offentlige høring i Udvalget om Industri, Forskning og Energi den 16. juli 2007,

| — | der henviser til Rådets resolution af 21. maj 2007 om den europæiske rumpolitik (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 21. maj 2007 om den europæiske rumpolitik (4),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 11. september 2008»Situationsrapport om europæisk rumpolitik« (KOM(2008)0561), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 11. september 2008»Situationsrapport om europæisk rumpolitik« (KOM(2008)0561),

| — | der henviser til Rådets beslutning af 7. oktober 2003 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning af 7. oktober 2003 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og traktaten om den Europæiske Union (TEU), som ændret ved Lissabontraktaten, og til de relevante bestemmelser om den europæiske rumpolitik (artikel 189 i TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og traktaten om den Europæiske Union (TEU), som ændret ved Lissabontraktaten, og til de relevante bestemmelser om den europæiske rumpolitik (artikel 189 i TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at rummet har afgørende strategisk betydning for Europas uafhængighed, sikkerhed og velstand, og at Rådet bør føre an i den politiske udvikling på dette område, bistået af Parlamentet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at rummet har afgørende strategisk betydning for Europas uafhængighed, sikkerhed og velstand, og at Rådet bør føre an i den politiske udvikling på dette område, bistået af Parlamentet,

| B. | der henviser til, at EU og en række medlemsstater har deltaget i finansieringen og udviklingen af rumteknologi og rumforskning i mere end 30 år, hvilket har ført til formulering af en vision for den europæiske rumpolitik, og bifalder i den forbindelse det givtige samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og en række medlemsstater har deltaget i finansieringen og udviklingen af rumteknologi og rumforskning i mere end 30 år, hvilket har ført til formulering af en vision for den europæiske rumpolitik, og bifalder i den forbindelse det givtige samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA),

| C. | der henviser til den stigende tilslutning til, at EU spiller en stærk og ledende rolle i en europæisk rumpolitik med henblik på at udvikle løsninger på udfordringerne inden for miljø, transport, forskning og sikkerhed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til den stigende tilslutning til, at EU spiller en stærk og ledende rolle i en europæisk rumpolitik med henblik på at udvikle løsninger på udfordringerne inden for miljø, transport, forskning og sikkerhed,

| D. | der henviser til, at en veltilrettelagt europæisk rumpolitik, især hvad angår applikationer, serviceydelser og tilhørende infrastruktur, vil fremme EU's sociale, kulturelle, økonomiske og videnskabelige indflydelse, støtte udviklingen af Unionens industrielle og videnskabelige basis, bidrage til vækst og beskæftigelse og sikre dens politiske og teknologiske uafhængighed på en sammenhængende og realistisk måde, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en veltilrettelagt europæisk rumpolitik, især hvad angår applikationer, serviceydelser og tilhørende infrastruktur, vil fremme EU's sociale, kulturelle, økonomiske og videnskabelige indflydelse, støtte udviklingen af Unionens industrielle og videnskabelige basis, bidrage til vækst og beskæftigelse og sikre dens politiske og teknologiske uafhængighed på en sammenhængende og realistisk måde,

| E. | der henviser til, at alle rumfartsaktiviteter i EU-regi sker med fuld respekt for princippet om, at udforskningen og udnyttelsen af det ydre rum skal være til fordel og gavn for alle lande, og anser det ydre rum for at være hele menneskehedens indflydelsessfære, der kun må bruges til fredelige formål, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle rumfartsaktiviteter i EU-regi sker med fuld respekt for princippet om, at udforskningen og udnyttelsen af det ydre rum skal være til fordel og gavn for alle lande, og anser det ydre rum for at være hele menneskehedens indflydelsessfære, der kun må bruges til fredelige formål,

| F. | der henviser til, at EU bestræber sig på at fremme det internationale samarbejde om udforskning og udnyttelse af det ydre rum, og deler Rådets synspunkt, at EU bør gennemføre sine rumudforskningsaktiviteter inden for rammerne af et verdensomspændende program, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU bestræber sig på at fremme det internationale samarbejde om udforskning og udnyttelse af det ydre rum, og deler Rådets synspunkt, at EU bør gennemføre sine rumudforskningsaktiviteter inden for rammerne af et verdensomspændende program,

| G. | der henviser til, at det er vigtigt for udviklingen af den europæiske rumpolitik at styrke offentlighedens forståelse for og opbakning til udviklingen af rumfartsteknologi ved at sikre, at tiltagene gensidigt supplerer hinanden, og sikre optimal synergi med udviklingstiltag på andre områder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er vigtigt for udviklingen af den europæiske rumpolitik at styrke offentlighedens forståelse for og opbakning til udviklingen af rumfartsteknologi ved at sikre, at tiltagene gensidigt supplerer hinanden, og sikre optimal synergi med udviklingstiltag på andre områder,

| H. | der henviser til Europas strategiske behov for at sikre fortsat uafhængig, pålidelig, bæredygtig og omkostningseffektiv adgang til rummet, hvilket forudsætter, at der står både løfteraketter af tilstrækkelig og konkurrencedygtig topkvalitet og en operationsdygtig europæisk rumhavn til rådighed, |
| --- | --- |

H.

der henviser til Europas strategiske behov for at sikre fortsat uafhængig, pålidelig, bæredygtig og omkostningseffektiv adgang til rummet, hvilket forudsætter, at der står både løfteraketter af tilstrækkelig og konkurrencedygtig topkvalitet og en operationsdygtig europæisk rumhavn til rådighed,

| I. | der henviser til, at det er nødvendigt at fremskaffe tilstrækkelige EU-instrumenter og finansieringsplaner til den europæiske rumpolitik for at supplere bevillingerne fra det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), således at det bliver muligt for de forskellige økonomiske aktører at lægge planer på mellemlang og lang sigt, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er nødvendigt at fremskaffe tilstrækkelige EU-instrumenter og finansieringsplaner til den europæiske rumpolitik for at supplere bevillingerne fra det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), således at det bliver muligt for de forskellige økonomiske aktører at lægge planer på mellemlang og lang sigt,

| J. | der henviser til, at tilstrækkelige ledelsesstrukturer på området for rumpolitik og rumfartsaktiviteter og en hensigtsmæssig lovgivningsramme, der kan lette den hurtige fremvækst af innovative og konkurrencedygtige, afledte serviceydelser, især med det formål at sikre alle rumbaserede programmer adgang til spektret, er afgørende for, at den europæiske rumpolitik opnår de ventede resultater og indfrier de forventninger, som EU, ESA og deres respektive medlemsstater har stillet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at tilstrækkelige ledelsesstrukturer på området for rumpolitik og rumfartsaktiviteter og en hensigtsmæssig lovgivningsramme, der kan lette den hurtige fremvækst af innovative og konkurrencedygtige, afledte serviceydelser, især med det formål at sikre alle rumbaserede programmer adgang til spektret, er afgørende for, at den europæiske rumpolitik opnår de ventede resultater og indfrier de forventninger, som EU, ESA og deres respektive medlemsstater har stillet,

| K. | der henviser til, at det er nødvendigt at fastsætte en nøjagtig tidsplan for opfyldelsen af Kopernikus- (program for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES)), Galileo- og Egnos-programmernes målsætninger og udarbejde en køreplan for de forskellige instanser, der er involveret i gennemførelsen af disse programmer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er nødvendigt at fastsætte en nøjagtig tidsplan for opfyldelsen af Kopernikus- (program for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES)), Galileo- og Egnos-programmernes målsætninger og udarbejde en køreplan for de forskellige instanser, der er involveret i gennemførelsen af disse programmer,

| L. | der henviser til, at rummet er et enestående redskab til øjeblikkelig indsamling og verdensomspændende udsendelse af store mængder data i det moderne samfund, og at det tillige er et afgørende redskab til forståelse og overvågning af de globale klimaændringer — et område, hvor EU spiller en fremtrædende rolle — og opfordrer andre internationale aktører til at udvise større ansvar over for de fremtidige generationer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at rummet er et enestående redskab til øjeblikkelig indsamling og verdensomspændende udsendelse af store mængder data i det moderne samfund, og at det tillige er et afgørende redskab til forståelse og overvågning af de globale klimaændringer — et område, hvor EU spiller en fremtrædende rolle — og opfordrer andre internationale aktører til at udvise større ansvar over for de fremtidige generationer,

| M. | der henviser til, at der kan opnås betydelige gennembrud vedrørende sikkerhedsaspekter i rummet, først og fremmest inden for telekommunikation, overvågning og jordobservation, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der kan opnås betydelige gennembrud vedrørende sikkerhedsaspekter i rummet, først og fremmest inden for telekommunikation, overvågning og jordobservation,

| N. | der henviser til, at resolutionen, vedtaget på det fjerde Rumråd (møde mellem EU-Rådet og Rådet for ESA) den 22. maj 2007, kræver en optimering af beslutningsprocessen vedrørende rumspørgsmål både i Rådet og i andre EU-institutioner, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at resolutionen, vedtaget på det fjerde Rumråd (møde mellem EU-Rådet og Rådet for ESA) den 22. maj 2007, kræver en optimering af beslutningsprocessen vedrørende rumspørgsmål både i Rådet og i andre EU-institutioner,

| O. | der henviser til, at den næste finansielle ramme bør omfatte passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger, som giver mulighed for at foretage langsigtede EU-investeringer i rumrelateret forskning og bæredygtige, rumbaserede applikationer til gavn for Europa og dets borgere, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den næste finansielle ramme bør omfatte passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger, som giver mulighed for at foretage langsigtede EU-investeringer i rumrelateret forskning og bæredygtige, rumbaserede applikationer til gavn for Europa og dets borgere,

| P. | der henviser til, at der er behov for, at EU styrker samarbejdet med udviklingslandene, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der er behov for, at EU styrker samarbejdet med udviklingslandene,

1.   glæder sig over Rådets konklusioner af 26. september 2008, som det anser for at være en effektiv politisk forpligtelse til udvikling af en europæisk rumpolitik, som bidrager stærkt til den europæiske identitet, og gentager sit tilsagn om at bidrage konstruktivt til gennemførelse af denne politik, som hvis Lissabontraktaten var trådt i kraft;

2.   deler Rådets opfattelse, at de nuværende prioriteringer bør være en snarlig gennemførelse af Galileo- og Egnosprogrammerne og GMES/Kopernikus-programmet;

3.   glæder sig især over oprettelsen af Det Interinstitutionelle Galileopanel, som kan tjene som model i udviklingen af den europæiske rumpolitik;

4.   opfordrer Kommissionen og Rådet til at fastsætte en nøjagtig tidsplan for opstillingen af effektive ledelsesstrukturer for GMES/Kopernikus-programmet og udarbejde en præcis køreplan for programmet for at gøre det mere effektivt og udspecificere budgetbevillingerne hertil;

5.   pointerer, at GMES/Kopernikus-programmet spiller en afgørende rolle som brugerbaseret initiativ, der gennemføres takket være de nødvendige bidrag fra de hensigtsmæssige infrastrukturer for jord- og rumobservation; understreger, at kontinuerlige data og løbende vedligeholdelse er uundværligt; er især af den opfattelse, at Kommissionen først bør bestille en konsekvensanalyse for at fastslå de potentielle fordele og udgifter samt de langsigtede udviklingsperspektiver ved GMES/Kopernikus-programmet, og derefter forelægge Parlamentet og Rådet en handlingsplan, der blandt andet omfatter følgende aspekter:

| — | de juridiske rammer for GMES/Kopernikus-programmet |
| --- | --- |

—

de juridiske rammer for GMES/Kopernikus-programmet

| — | styringen af GMES/Kopernikus-programmet, herunder de funktioner, som EU-instanser og andre instanser hver især udfører |
| --- | --- |

—

styringen af GMES/Kopernikus-programmet, herunder de funktioner, som EU-instanser og andre instanser hver især udfører

| — | finansieringen af GMES/Kopernikus-programmet |
| --- | --- |

—

finansieringen af GMES/Kopernikus-programmet

| — | gennemførelsesplan |
| --- | --- |

—

gennemførelsesplan

| — | ensartede, men supplerende initiativers rolle, både på mellemstatsligt og multilateralt niveau |
| --- | --- |

—

ensartede, men supplerende initiativers rolle, både på mellemstatsligt og multilateralt niveau

| — | de internationale aspekter af GMES/Kopernikus-programmet og det heraf følgende samarbejde; |
| --- | --- |

—

de internationale aspekter af GMES/Kopernikus-programmet og det heraf følgende samarbejde;

6.   beklager, at det — til trods for tydelige anbefalinger fra brugerside — ikke er garanteret, at der fortsat vil blive leveret højdemålingsdata med lav inklination, når Jason 2-satellitten, som allerede er i rummet, holder op med at fungere, og anmoder Kommissionen om at løse finansieringsproblemerne for Jason 3, der risikerer at bringe Kopernikustjenesternes bæredygtighed på kort sigt i fare, og at forelægge en beretning for Europa-Parlamentet om de beslutninger, der træffes i den henseende;

7.   opfordrer til, at der indledes en struktureret dialog mellem de institutionelle EU-aktører og de internationale aktører for således at sikre, at alle medlemsstater får lige adgang til fordelene ved den europæiske rumpolitik;

8.   opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremme synergien mellem de civile og sikkerhedsmæssige aspekter af udviklingen på rumområdet; bemærker, at sikkerheds- og forsvarsmulighederne i Europa bl.a. afhænger af tilstedeværelsen af satellitbaserede systemer, og at det er yderst vigtigt for EU at have adgang til disse;

9.   anmoder Råder og Kommissionen om at gøre fremskridt, når det gælder de internationale forbindelser, især konkurrencen på de internationale kommercielle og offentlige markeder, med det formål at sikre, at EU står samlet og følger en aftalt strategi på dette område;

10.   er enigt med Rådet i, at det internationale rumsamarbejde skal tjene Europas interesser og med henblik herpå bør bidrage til globale initiativer; understreger betydningen af at sikre Europas politiske, teknologiske og operationelle uafhængighed;

11.   minder Rådet og Kommissionen om, at de har givet tilsagn om, i forbindelse med planen for gennemførelse af den europæiske rumpolitik, at forelægge Parlamentet specifikke henstillinger eller forslag for hvert af de fire prioriteringsområder:

| — | rummet og klimaændringer |
| --- | --- |

—

rummet og klimaændringer

| — | den europæiske rumpolitiks bidrag til Lissabonstrategien |
| --- | --- |

—

den europæiske rumpolitiks bidrag til Lissabonstrategien

| — | rummet og sikkerhed, på baggrund af Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 |
| --- | --- |

—

rummet og sikkerhed, på baggrund af Parlamentets beslutning af 10. juli 2008

| — | udforskning af rummet, herunder menneskelig tilstedeværelse og bemandede rumflyvninger; |
| --- | --- |

—

udforskning af rummet, herunder menneskelig tilstedeværelse og bemandede rumflyvninger;

12.   understreger betydningen af, at der udvikles en rumrelateret industripolitik, hvor vigtige elementer er den lovgivningsmæssige ramme og standardiseringsprogrammet, som bidrager til udvikling af nye europæiske downstream-markeder, og minder om, at Galileoforordningen er retningsgivende for de små og mellemstore virksomheders deltagelse i den europæiske rumrelaterede industripolitik;

13.   erkender det enestående bidrag, som rumprogrammerne yder, idet de gennem global og langsigtet dækning leverer betydningsfulde data til forskning inden for klimaændringer og endvidere leverer evidensgrundlaget for centrale beslutninger på det miljøpolitiske område;

14.   erkender, at rummet kan bidrage til at nå Lissabonmålene og således opfylde EU's ambitiøse økonomiske, uddannelsesmæssige, sociale og miljømæssige mål samt borgernes forventninger;

15.   erkender behovet for, at EU træffer praktiske foranstaltninger for fortsat at mindske Europas afhængighed, når det gælder udvalgte særlig vigtige rumteknologier, -komponenter og -operationer;

16.   er af den opfattelse, at Europa bør udvikle en fælles vision og en langsigtet strategisk planlægning for udforskning af rummet, som kan indgå i internationale programmer om udforskning foretaget af mennesker eller robotter (f.eks. programmet om global udforskningsstrategi), herunder også muligheden for at foretage bemandede ekspeditioner til Mars;

17.   kræver, at det undersøges, om det er muligt at oprette et nyt specifikt kapitel for den europæiske rumpolitik i EU's budget for dermed at signalere EU's stærke engagement i rumpolitikken og for at gøre denne politik mere entydig og gennemskuelig, såfremt Lissabontraktatens bestemmelser om rumpolitik skulle træde i kraft;

18.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge investeringerne i rumrelateret videnskab og teknologi;

19.   opfordrer Kommissionen til at tage hensigtsmæssige initiativer til udvikling af metoder til udnyttelse af rummet til indsamling og udsendelse af information og fremhæver behovet for at fremme teknologiske fremskridt inden for overvågning og rumobservation;

20.   opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå forurening af det ydre rum;

21.   opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse af indvirkningerne af rumturisme og de nødvendige, relevante sikkerhedsmæssige og juridiske rammer på området;

22.   opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage initiativ til, at udforskning af rummet bliver genstand for nøjere overvejelser, der indebærer formulering af en vision for Europas rolle i den fremtidige globale indsats på området og udarbejdelse af et skøn over ressourcerne hertil; ønsker i den forbindelse at blive inddraget tæt i den forestående konference på højt niveau om udforskning af rummet, som Kommissionen har foreslået;

23.   understreger den værdi, som udforskning af rummet har med hensyn til at inspirere unge europæere til at vælge en karriere inden for videnskab og teknologi og styrke forskningskapaciteterne i Europa;

24.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Rumorganisation, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og De Forenede Nationers generalsekretær.

---

(1)  EUT C 268 af 23.10.2008, s. 1.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0365.

(3)  EUT C 96 E af 21.4.2004, s. 136.

(4)  EUT C 136 af 20.6.2007, s. 1.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/61

---

Konventionen om fragmentationsammunition

P6_TA(2008)0565

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om konventionen om fragmentationsammunition

(2010/C 16 E/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konventionen om fragmentationsammunition, der blev vedtaget af 107 lande på diplomatkonferencen i Dublin den 19.-30. maj 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om fragmentationsammunition, der blev vedtaget af 107 lande på diplomatkonferencen i Dublin den 19.-30. maj 2008,

| — | der henviser til meddelelsen fra FN's generalsekretær af 30. maj 2008, hvori han opfordrer til, at denne vigtige aftale undertegnes og ratificeres uden ophold, og bemærker, at han håber, at den vil træde i kraft hurtigst muligt, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra FN's generalsekretær af 30. maj 2008, hvori han opfordrer til, at denne vigtige aftale undertegnes og ratificeres uden ophold, og bemærker, at han håber, at den vil træde i kraft hurtigst muligt,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om en global traktat om forbud mod fragmentationsammunition (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om en global traktat om forbud mod fragmentationsammunition (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition kan undertegnes fra den 3. december 2008 i Oslo og derefter i FN's hovedkvarter i New York, og at den vil træde i kraft den første dag i den sjette måned efter den 30. ratifikation, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition kan undertegnes fra den 3. december 2008 i Oslo og derefter i FN's hovedkvarter i New York, og at den vil træde i kraft den første dag i den sjette måned efter den 30. ratifikation,

| B. | der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition vil forbyde anvendelse, produktion, oplagring og overførsel af fragmentationsammunition som en hel kategori af våben, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition vil forbyde anvendelse, produktion, oplagring og overførsel af fragmentationsammunition som en hel kategori af våben,

| C. | der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition vil kræve, at de kontraherende stater tilintetgør deres lagre af sådan ammunition, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition vil kræve, at de kontraherende stater tilintetgør deres lagre af sådan ammunition,

| D. | der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition vil omfatte nye humanitære normer for bistand til ofre og kræve af staterne, at efterladt eksplosivt krigsmateriel fjernes efter konflikter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at konventionen om fragmentationsammunition vil omfatte nye humanitære normer for bistand til ofre og kræve af staterne, at efterladt eksplosivt krigsmateriel fjernes efter konflikter,

1.   glæder sig over den indsats, som civilsamfundet og navnlig koalitionen mod fragmentationsammunition (Cluster Munitions Coalition) har ydet for at standse de menneskelige lidelser, der forårsages af fragmentationsammunition;

2.   opfordrer alle lande til at undertegne, ratificere og gennemføre konventionen om fragmentationsammunition hurtigst muligt;

3.   opfordrer alle lande til at træffe foranstaltninger på nationalt plan for at indlede gennemførelsen af konventionen, allerede inden den bliver undertegnet og ratificeret;

4.   opfordrer alle lande til at undlade at anvende, investere i, oplagre, producere, overføre eller eksportere fragmentationsammunition, også før konventionen om fragmentationsammunition træder i kraft;

5.   opfordrer alle de EU-medlemsstater, der har anvendt fragmentationsammunition, til at yde bistand til de berørte befolkninger og opfordrer Kommissionen til at forhøje den finansielle støtte gennem alle de tilgængelige instrumenter til samfund og personer, der er berørt af eksplosivt efterladt krigsmateriel;

6.   opfordrer alle de EU-medlemsstater, der har anvendt fragmentationsammunition, til at yde teknisk og finansiel støtte til rydning og tilintetgørelse af efterladt fragmentationsammunition; opfordrer Kommissionen til at forhøje den finansielle støtte hertil i alle de tilgængelige instrumenter;

7.   opfordrer alle EU-medlemsstater til ikke at træffe foranstaltninger for at omgå eller hindre gennemførelsen af konventionen og bestemmelserne deri; opfordrer navnlig EU-medlemsstaterne til ikke at vedtage, godkende eller efterfølgende ratificere en eventuel protokol til FN's konvention om visse konventionelle våben, som tillader anvendelse af fragmentationsammunition, og som ikke er forenelig med forbuddet mod anvendelse af denne form for ammunition i henhold til artikel 1 og 2 i konventionen og fragmentationsammunition;

8.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær og koalitionen Cluster Munitions Coalition.

---

(1)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 648.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/62

---

Tidlig diagnose og behandling af hiv/aids

P6_TA(2008)0566

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om HIV/AIDS: tidlig diagnosticering og tidlig behandling

(2010/C 16 E/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. april 2007 om bekæmpelse af hiv/aids i EU og i nabolandene i perioden 2006-2009 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. april 2007 om bekæmpelse af hiv/aids i EU og i nabolandene i perioden 2006-2009 (1),

| — | der henviser til Bremen-erklæringen af 13. marts 2007 om ansvar og partnerskab — sammen mod hiv/aids, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bremen-erklæringen af 13. marts 2007 om ansvar og partnerskab — sammen mod hiv/aids,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om »Hiv/aids: tid til handling« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om »Hiv/aids: tid til handling« (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. november 2006 om aids (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. november 2006 om aids (3),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 6. juni 2005 om bekæmpelse af hiv/aids, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 6. juni 2005 om bekæmpelse af hiv/aids,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2005 om bekæmpelse af hiv/aids i EU og i nabolandene i perioden 2006-2009 (KOM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2005 om bekæmpelse af hiv/aids i EU og i nabolandene i perioden 2006-2009 (KOM(2005)0654),

| — | der henviser til Dublin-erklæringen om partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien, vedtaget på ministerkonferencen »nedbrydning af barriererne — partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien« den 23.-24. februar 2004, som led i irske EU-formandskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til Dublin-erklæringen om partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien, vedtaget på ministerkonferencen »nedbrydning af barriererne — partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien« den 23.-24. februar 2004, som led i irske EU-formandskab,

| — | der henviser til rapporten fra UNAIDS (Joint United Nations Programme on HIV/AIDS) og WHO Europa om fremskridt i gennemførelsen af Dublin-erklæringen om partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien fra 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra UNAIDS (Joint United Nations Programme on HIV/AIDS) og WHO Europa om fremskridt i gennemførelsen af Dublin-erklæringen om partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien fra 2008,

| — | der henviser til Vilnius-erklæringen om foranstaltninger til fremme af bekæmpelsen af hiv/aids i Den Europæiske Union og i nabolandene, som blev vedtaget af ministre og regeringsrepræsentanter fra Den Europæiske Union og dens nabolande på konferencen »Europa og hiv/aids — nye udfordringer, nye muligheder«, der blev afholdt i Vilnius i Litauen den 16.-17. september 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Vilnius-erklæringen om foranstaltninger til fremme af bekæmpelsen af hiv/aids i Den Europæiske Union og i nabolandene, som blev vedtaget af ministre og regeringsrepræsentanter fra Den Europæiske Union og dens nabolande på konferencen »Europa og hiv/aids — nye udfordringer, nye muligheder«, der blev afholdt i Vilnius i Litauen den 16.-17. september 2004,

| — | der henviser til WHO's hiv/aids-program »hen imod universel adgang inden 2010« fra 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's hiv/aids-program »hen imod universel adgang inden 2010« fra 2006,

| — | der henviser til Eurobarometer-undersøgelsen om forebyggelse af aids fra februar 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurobarometer-undersøgelsen om forebyggelse af aids fra februar 2006,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at ifølge EuroHIV's årsrapport for 2006 blev 269 152 personer smittet med hiv i perioden 1999-2006 i Den Europæiske Union, mens 806 258 personer blev smittet med hiv i WHO's europæiske region, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ifølge EuroHIV's årsrapport for 2006 blev 269 152 personer smittet med hiv i perioden 1999-2006 i Den Europæiske Union, mens 806 258 personer blev smittet med hiv i WHO's europæiske region,

| B. | der henviser til, at 11 % af alle nye hiv-infektioner i EU ifølge EuroHIV's årsrapport for 2006 rammer unge under 25, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 11 % af alle nye hiv-infektioner i EU ifølge EuroHIV's årsrapport for 2006 rammer unge under 25,

| C. | der henviser til, at rapporterne fra EuroHIV og UNAIDS bekræfter, at antallet af nye hiv-infektioner stadig stiger med foruroligende hastighed i EU og dens nabolande, samt at det anslåede antal hiv-smittede i en række lande er næsten tre gange højere end de officielle tal, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at rapporterne fra EuroHIV og UNAIDS bekræfter, at antallet af nye hiv-infektioner stadig stiger med foruroligende hastighed i EU og dens nabolande, samt at det anslåede antal hiv-smittede i en række lande er næsten tre gange højere end de officielle tal,

| D. | der henviser til, at trods det øgede antal hiv-infektioner er det stadige fald i antallet af konstaterede aids-tilfælde i de senere år fortsat i 2006, hvor der ifølge EuroHIV's årsrapport for 2006 blev konstateret 40 % færre tilfælde i EU i forhold til 1999, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at trods det øgede antal hiv-infektioner er det stadige fald i antallet af konstaterede aids-tilfælde i de senere år fortsat i 2006, hvor der ifølge EuroHIV's årsrapport for 2006 blev konstateret 40 % færre tilfælde i EU i forhold til 1999,

| E. | der henviser til, at en stor del af tilfældene af hiv-smitte ikke diagnosticeres, og at mange ikke ved, at de er smittede og sandsynligvis først får kendskab til det, når de rammes af hiv/aids-relaterede sygdomme, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en stor del af tilfældene af hiv-smitte ikke diagnosticeres, og at mange ikke ved, at de er smittede og sandsynligvis først får kendskab til det, når de rammes af hiv/aids-relaterede sygdomme,

| F. | der henviser til, at hiv er betydelig mere smitsom, når der allerede forekommer smitte med andre seksuelt overførte sygdomme (f.eks. gonorré, klamydia, herpes og syfilis), |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at hiv er betydelig mere smitsom, når der allerede forekommer smitte med andre seksuelt overførte sygdomme (f.eks. gonorré, klamydia, herpes og syfilis),

| G. | der henviser til, at epidemien blandt stiknarkomaner er en af årsagerne til, at hiv-smitten har bredt sig hurtigt i mange østeuropæiske lande, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at epidemien blandt stiknarkomaner er en af årsagerne til, at hiv-smitten har bredt sig hurtigt i mange østeuropæiske lande,

| H. | der henviser til, at hiv/aids er en overførbar sygdom, og at der er risiko for smitte endog fra smittede personer, der ikke er diagnosticerede, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at hiv/aids er en overførbar sygdom, og at der er risiko for smitte endog fra smittede personer, der ikke er diagnosticerede,

| I. | der henviser til, at det af resultaterne af UNAIDS' og WHO Europas rapport om gennemførelsen af Dublin-erklæringen om partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien fremgår, at kun få af de 53 lande i den europæiske region anvender en tilgang til stigmatisering, forskelsbehandling og menneskerettigheder, der er i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til Dublin-erklæringen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det af resultaterne af UNAIDS' og WHO Europas rapport om gennemførelsen af Dublin-erklæringen om partnerskab til bekæmpelse af hiv/aids i Europa og Centralasien fremgår, at kun få af de 53 lande i den europæiske region anvender en tilgang til stigmatisering, forskelsbehandling og menneskerettigheder, der er i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til Dublin-erklæringen,

| J. | der henviser til, at det er yderst vigtigt, at menneskerettighederne beskyttes fuldt ud i forbindelse med alle aspekter af hiv-bekæmpelsen, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er yderst vigtigt, at menneskerettighederne beskyttes fuldt ud i forbindelse med alle aspekter af hiv-bekæmpelsen,

| K. | der henviser til, at der er et betydeligt behov for grænseoverskridende samarbejde for at bekæmpe epidemien, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er et betydeligt behov for grænseoverskridende samarbejde for at bekæmpe epidemien,

| L. | der henviser til, at det er nødvendigt at indføre effektive offentlige foranstaltninger på sundhedsområdet for at lette en tidlig diagnosticering af hiv, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er nødvendigt at indføre effektive offentlige foranstaltninger på sundhedsområdet for at lette en tidlig diagnosticering af hiv,

1.   opfordrer Rådet og Kommissionen til at udarbejde en strategi om hiv med henblik på at:

| — | fremme tidlig diagnosticering og reducere barrierer i forbindelse med testning |
| --- | --- |

—

fremme tidlig diagnosticering og reducere barrierer i forbindelse med testning

| — | sikre tidlig behandling og formidling af fordelene ved tidlig behandling; |
| --- | --- |

—

sikre tidlig behandling og formidling af fordelene ved tidlig behandling;

2.   opfordrer Kommissionen til at sikre nøje overvågning og tilsyn udført af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, herunder mere præcise skøn (antal tilfælde, karakteristika osv.) vedrørende udiagnosticerede smittede under overholdelse af fortroligheden og beskyttelsen af personoplysninger;

3.   opfordrer Kommissionen til at afsætte omfattende politiske, økonomiske og menneskelige ressourcer til støtte for gennemførelsen af en sådan strategi;

4.   opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre adgang til testning, der fortsat skal være gratis og anonym;

5.   opfordrer Kommissionen til at udarbejde en strategi for bekæmpelse af hiv/aids-risiko med særligt henblik på sårbare grupper og grupper, som notorisk er højrisikogrupper;

6.   opfordrer Rådet til at pålægge Kommissionen at udarbejde rådshenstillinger om gennemførelse af evidensbaserede retningslinjer for testning og behandling i de enkelte medlemsstater;

7.   opfordrer Rådet til at pålægge Kommissionen at sikre, at fremtidig overvågning af fremskridtene med bekæmpelse af hiv/aids i Europa og i nabolandene også kommer til at omfatte indikatorer, der direkte vedrører og tager stilling til menneskerettighedsspørgsmål i forbindelse med hiv/aids;

8.   opfordrer medlemsstaterne til i deres retssystemer at vedtage bestemmelser med henblik på at forbyde forskelsbehandling af personer, der lever med hiv/aids, herunder restriktioner, som påvirker deres bevægelsesfrihed, og til at håndhæve et sådant forbud;

9.   opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre flere informations- og uddannelseskampagner om forebyggelse, testning og behandling af hiv/aids;

10.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, FN's generalsekretær, UNAIDS og Verdenssundhedsorganisationen.

---

(1)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 348.

(2)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 871.

(3)  EUT C 316 E af 20.12.2006, s. 366.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/65

---

Situationen inden for bival

P6_TA(2008)0567

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om situationen i biavlssektoren

(2010/C 16 E/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at biavlere i hele verden og europæiske biavlere i særdeleshed står over for meget alvorlige problemer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at biavlere i hele verden og europæiske biavlere i særdeleshed står over for meget alvorlige problemer,

| B. | der henviser til, at biavl gavner hele økosystemet og især er væsentlig for landbrugsøkosystemet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at biavl gavner hele økosystemet og især er væsentlig for landbrugsøkosystemet,

| C. | der henviser til, at det er nødvendigt at bevare biodiversiteten, som biavlen yder et vigtigt bidrag til gennem krydsbestøvning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er nødvendigt at bevare biodiversiteten, som biavlen yder et vigtigt bidrag til gennem krydsbestøvning,

| D. | der henviser til, at der har været drevet biavl i Europa i flere tusind år, og at biavl er en integrerende del af Europas kulturarv og landbrugsarv, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der har været drevet biavl i Europa i flere tusind år, og at biavl er en integrerende del af Europas kulturarv og landbrugsarv,

| E. | der henviser til biavlsprodukters nyttige egenskaber på både det ernæringsmæssige og det medicinske plan, |
| --- | --- |

E.

der henviser til biavlsprodukters nyttige egenskaber på både det ernæringsmæssige og det medicinske plan,

| F. | der henviser til, at de europæiske biavlere takket være deres knowhow og de forskellige klimatiske forhold, der findes i Europa, frembringer et varieret udbud af honning og andre produkter af høj kvalitet som f.eks. gelé royal, propolis, bigift og bivoks, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de europæiske biavlere takket være deres knowhow og de forskellige klimatiske forhold, der findes i Europa, frembringer et varieret udbud af honning og andre produkter af høj kvalitet som f.eks. gelé royal, propolis, bigift og bivoks,

| G. | der henviser til, at sektoren er udsat for illoyal konkurrence fra produkter, der importeres fra tredjelande til Fællesskabet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at sektoren er udsat for illoyal konkurrence fra produkter, der importeres fra tredjelande til Fællesskabet,

| H. | der henviser til, at honning kan importeres fra forskellige dele af verden, men at bestøvningen kun kan sikres af bier i et tilstrækkeligt antal, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at honning kan importeres fra forskellige dele af verden, men at bestøvningen kun kan sikres af bier i et tilstrækkeligt antal,

| I. | der henviser til, at der er alvorlig fare for en reduktion af bibestandene som følge af den stærkt nedsatte pollen- og nektarforsyning, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er alvorlig fare for en reduktion af bibestandene som følge af den stærkt nedsatte pollen- og nektarforsyning,

| J. | der henviser til den drastiske nedgang i antallet af bisamfund i verden, |
| --- | --- |

J.

der henviser til den drastiske nedgang i antallet af bisamfund i verden,

| K. | der henviser til, at sundhedskrisen hos bierne bl.a. skyldes den fortsatte forekomst af parasitten Varroa spp., fænomenet »colony collapse disorder«, hvor hele bisamfund bryder sammen, og den stigende hyppighed af Nosema ceranae, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at sundhedskrisen hos bierne bl.a. skyldes den fortsatte forekomst af parasitten Varroa spp., fænomenet »colony collapse disorder«, hvor hele bisamfund bryder sammen, og den stigende hyppighed af Nosema ceranae,

| L. | der henviser til, at 76 % af fødevareproduktionen er afhængig af biavlssektoren, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 76 % af fødevareproduktionen er afhængig af biavlssektoren,

| M. | der henviser til, at 84 % af de plantearter, der dyrkes i Europa, er afhængige af bestøvning, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at 84 % af de plantearter, der dyrkes i Europa, er afhængige af bestøvning,

| N. | der henviser til, at forskrifter og god praksis alt for ofte ignoreres i forbindelse med anvendelse af biocider, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at forskrifter og god praksis alt for ofte ignoreres i forbindelse med anvendelse af biocider,

| O. | der henviser til, at der endnu ikke er fundet metoder til udryddelse af visse bisygdomme, som svækker biernes modstandsdygtighed og fører til en nedgang i antallet af bistader, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der endnu ikke er fundet metoder til udryddelse af visse bisygdomme, som svækker biernes modstandsdygtighed og fører til en nedgang i antallet af bistader,

1.   mener, at der straks må reageres på sundhedskrisen hos bierne på en passende måde og med effektive redskaber;

2.   mener, at der må træffes foranstaltninger til imødegåelse af den illoyale konkurrence fra biavlsprodukter fra tredjelande som følge af bl.a. lavere produktionsomkostninger, navnlig med hensyn til prisen på sukker og arbejdskraft;

3.   opfordrer Kommissionen til snarest at optrappe forskningen i de parasitter og sygdomme, der reducerer bibestandene, samt i andre potentielle årsager, f. eks. forringelse af den genetiske diversitet og dyrkning af genmodificerede afgrøder, og til at stille yderligere budgetmidler til rådighed til denne forskning;

4.   mener, at det bør gøres obligatorisk at angive oprindelseslandet på etiketten til bihonning;

5.   anmoder Kommissionen om i tilknytning til sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik at indføre foranstaltninger for at fremme oprettelsen af økologiske kompensationsområder (som brakmarker til bier), særlig i store opdyrkede landbrugsområder; kræver, at disse kompensationsområder lægges i de mest vanskeligt opdyrkelige dele, hvor der kan dyrkes planter som honningurt, hjulkrone, agersennep eller hvidkløver, der udgør betydelige pollen- og nektarkilder i biernes trækområder;

6.   opfordrer Rådet og Kommissionen til i alle drøftelser og fremtidige lovgivningstiltag vedrørende dyrkning af genmodificerede afgrøder i EU at tage behørigt hensyn til biernes sundhed, mulighederne for at markedsføre biprodukter og de økonomiske følger for biavlssektoren;

7.   anmoder Kommissionen om at fremme de nødvendige foranstaltninger til begrænsning af risiciene for en utilstrækkelig bestøvning af hensyn til både biavlere og landbrugere, hvis produktion kunne øges betydeligt;

8.   anmoder Kommissionen om at sikre, at kvaliteten af overfladevand kontrolleres og overvåges, da bier er meget følsomme over for enhver forringelse af deres miljø;

9.   anmoder Kommissionen om at iværksætte forskning med henblik på at påvise sammenhængen mellem bidødelighed og brug af pesticider som f.eks. thiamethoxam, imidacloprid, clothianidin og fipronil, således at den i givet fald kan træffe hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende godkendelse af disse produkter;

10.   opfordrer Kommissionen til at koordinere alle de oplysninger om situationen, der for indeværende er til rådighed i de enkelte medlemsstater; mener, at Kommissionen bør samarbejde med anerkendte organisationer med henblik på udveksling af videnskabelige oplysninger om pesticiders indvirkning på bier;

11.   mener, at der bør indføres et krav om analyse af importeret honning for at påvise en eventuel forekomst af bakterier af amerikansk bipest;

12.   opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå en ordning med økonomisk støtte til biavlere, der er i vanskeligheder på grund af bidødelighed;

13.   opfordrer Kommissionen til at integrere forskning i og bekæmpelse af bisygdomme i sin veterinærpolitik;

14.   anmoder Kommissionen om at opfordre samtlige medlemsstater til straks at yde støtte til biavlssektoren;

15.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/67

---

Mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne

P6_TA(2008)0568

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om gennemgangen af henstilling 2001/331/EF om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne

(2010/C 16 E/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2001/331/EF af 4. april 2001 om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2001/331/EF af 4. april 2001 om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. november 2007 om gennemgangen af henstilling 2001/331/EF om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne (KOM(2007)0707), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. november 2007 om gennemgangen af henstilling 2001/331/EF om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne (KOM(2007)0707),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Parlamentet og Rådet i 2001 med den begrundelse, at der var stor forskel på inspektionsordningerne i medlemsstaterne, vedtog henstilling 2001/331/EF, der indeholder ikke-bindende krav til planlægning, gennemførelse, opfølgning og rapportering af miljøinspektioner, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet og Rådet i 2001 med den begrundelse, at der var stor forskel på inspektionsordningerne i medlemsstaterne, vedtog henstilling 2001/331/EF, der indeholder ikke-bindende krav til planlægning, gennemførelse, opfølgning og rapportering af miljøinspektioner,

| B. | der henviser til, at formålet med henstillingen var at sikre bedre overholdelse af Fællesskabets miljølovgivning og bidrage til en mere konsekvent gennemførelse og håndhævelse af den i alle medlemsstater, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med henstillingen var at sikre bedre overholdelse af Fællesskabets miljølovgivning og bidrage til en mere konsekvent gennemførelse og håndhævelse af den i alle medlemsstater,

| C. | der henviser til, at den ovennævnte meddelelse udstikker Kommissionens synspunkter om henstillingens videre udvikling, som bl.a. bygger på medlemsstaternes rapporter om deres gennemførelse af henstillingen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den ovennævnte meddelelse udstikker Kommissionens synspunkter om henstillingens videre udvikling, som bl.a. bygger på medlemsstaternes rapporter om deres gennemførelse af henstillingen,

| D. | der henviser til, at det i meddelelsen bemærkes, at de oplysninger, medlemsstaterne har indsendt om deres gennemførelse af henstillingen, er »ufuldstændige eller vanskeligt sammenlignelige«, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i meddelelsen bemærkes, at de oplysninger, medlemsstaterne har indsendt om deres gennemførelse af henstillingen, er »ufuldstændige eller vanskeligt sammenlignelige«,

| E. | der henviser til, at oplysningerne fra medlemsstater viser, at »kun nogle få [har]gennemført den fuldt ud«, og at »der stadig er stor forskel på den måde, hvorpå miljøinspektionerne udføres i Fællesskabet«, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at oplysningerne fra medlemsstater viser, at »kun nogle få [har]gennemført den fuldt ud«, og at »der stadig er stor forskel på den måde, hvorpå miljøinspektionerne udføres i Fællesskabet«,

| F. | der henviser til, at situationen med ufuldstændig gennemførelse ifølge Kommissionen delvis skyldes medlemsstaternes forskellige fortolkninger af henstillingens definitioner og kriterier og af rapporteringskravene, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at situationen med ufuldstændig gennemførelse ifølge Kommissionen delvis skyldes medlemsstaternes forskellige fortolkninger af henstillingens definitioner og kriterier og af rapporteringskravene,

| G. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at anvendelsesområdet for henstillingen er uhensigtsmæssigt og ikke omfatter mange betydelige aktiviteter såsom Natura 2000, kontrol af affaldsoverførsler, registrering, evaluering, godkendelse og begrænsning af kemiske stoffer (REACH), begrænsning af visse farlige stoffer i produkter (f.eks. direktivet om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr — RoHS direktivet), handel med udryddelsestruede arter og aktiviteter i forbindelse med genetisk modificerede organer og produktansvarssystemer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at anvendelsesområdet for henstillingen er uhensigtsmæssigt og ikke omfatter mange betydelige aktiviteter såsom Natura 2000, kontrol af affaldsoverførsler, registrering, evaluering, godkendelse og begrænsning af kemiske stoffer (REACH), begrænsning af visse farlige stoffer i produkter (f.eks. direktivet om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr — RoHS direktivet), handel med udryddelsestruede arter og aktiviteter i forbindelse med genetisk modificerede organer og produktansvarssystemer,

1.   er foruroliget over, at Kommissionen konkluderer, at der ikke kan sikres en fuldstændig gennemførelse af miljølovgivningen i Fællesskabet, eftersom dette ikke kun indebærer yderligere skader på miljøet, men også fører til konkurrencefordrejninger;

2.   understreger, at en god og ensartet gennemførelse af EU's miljølovgivning er af afgørende betydning, og at alt andet skuffer offentlighedens forventninger og undergraver EU's omdømme som en effektiv beskytter af miljøet;

3.   er uenig med Kommissionen i, at problemet udelukkende bør løses ved hjælp af en ikke-bindende henstilling og indførelse af specifikke retligt bindende krav i sektorbestemte retsakter;

4.   opfordrer i stedet Kommissionen til inden udgangen af 2009 at forelægge et forslag til direktiv om miljøinspektioner, der præciserer de definitioner og kriterier, der fremgår af henstilling 2001/331/EF, og udvider anvendelsesområdet;

5.   finder det afgørende, at Den Europæiske Unions Netværk for Gennemførelse og Håndhævelse af Miljølovgivning (Impel) styrkes, og opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2009 at udarbejde en rapport om mulige fremgangsmåder, herunder oprettelse af en fælles miljøinspektionsstyrke;

6.   foreslår, at der lægges større vægt på at støtte miljøuddannelses- og oplysningsforanstaltninger, hvis indhold bør fastlægges på lokalt, regionalt eller nationalt plan ud fra de behov og problemer, der identificeres i de enkelte områder;

7.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 118 af 27.4.2001, s. 41.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/68

---

Somalia

P6_TA(2008)0569

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om Somalia

(2010/C 16 E/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine beslutninger om situationen i Somalia, særlig beslutningen af 15. november 2007 om Somalia (1) og af 19. juni 2008 om rutinemæssige drab på civilbefolkningen i Somalia (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om situationen i Somalia, særlig beslutningen af 15. november 2007 om Somalia (1) og af 19. juni 2008 om rutinemæssige drab på civilbefolkningen i Somalia (2),

| — | der henviser til Amnesty Internationals rapport af 1. november 2008 om menneskerettighedssituationen i verden, |
| --- | --- |

—

der henviser til Amnesty Internationals rapport af 1. november 2008 om menneskerettighedssituationen i verden,

| — | der henviser til den erklæring, som Radhika Coomaraswamy, FN's generalsekretærs særlige repræsentant for børn og væbnede konflikter, udsendte den 8. november 2008 for at fordømme steningen af den 13-årige Aisha Ibrahim Duhulow, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som Radhika Coomaraswamy, FN's generalsekretærs særlige repræsentant for børn og væbnede konflikter, udsendte den 8. november 2008 for at fordømme steningen af den 13-årige Aisha Ibrahim Duhulow,

| — | der henviser til regionale menneskerettighedsinstrumenter, såsom det afrikanske charter om menneskerettigheder og folks rettigheder af 1981 og protokollen hertil af 2003 om kvinders rettigheder i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til regionale menneskerettighedsinstrumenter, såsom det afrikanske charter om menneskerettigheder og folks rettigheder af 1981 og protokollen hertil af 2003 om kvinders rettigheder i Afrika,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at en 13-årig pige ved navn Aisha Ibrahim Duhulow den 27. oktober 2008 blev stenet til døde i Somalia, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en 13-årig pige ved navn Aisha Ibrahim Duhulow den 27. oktober 2008 blev stenet til døde i Somalia,

| B. | der henviser til, at denne henrettelse ved stening blev udført af en gruppe på 50 mænd i et stadion i den sydlige havneby Kismayo foran omtrent 1 000 tilskuere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne henrettelse ved stening blev udført af en gruppe på 50 mænd i et stadion i den sydlige havneby Kismayo foran omtrent 1 000 tilskuere,

| C. | der henviser til, at pigen var anklaget og dømt for utroskab efter islamisk ret, men at hun i realiteten var blevet overfaldet og voldtaget af tre mænd, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at pigen var anklaget og dømt for utroskab efter islamisk ret, men at hun i realiteten var blevet overfaldet og voldtaget af tre mænd,

| D. | der henviser til, at det var al-Shabab-militsen, som kontrollerer Kismayo, der tilbageholdt Aisha Ibrahim Duhulow og gav ordre om, at hun skulle henrettes ved stening, uden at arrestere eller tilbageholde de mænd, der var blevet anklaget for at have voldtaget hende, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det var al-Shabab-militsen, som kontrollerer Kismayo, der tilbageholdt Aisha Ibrahim Duhulow og gav ordre om, at hun skulle henrettes ved stening, uden at arrestere eller tilbageholde de mænd, der var blevet anklaget for at have voldtaget hende,

| E. | der henviser til, at medlemmer af denne milits åbnede ild, da nogle personer på stadion forsøgte at redde Aisha Ibrahim Duholow, og at de skød og dræbte en dreng blandt tilskuerne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemmer af denne milits åbnede ild, da nogle personer på stadion forsøgte at redde Aisha Ibrahim Duholow, og at de skød og dræbte en dreng blandt tilskuerne,

| F. | der henviser til, at der er indløbet troværdige rapporter om, at menneskerettighedsaktivister i Kismayo har modtaget dødstrusler fra al-Shabab-militsen, som anklager dem for at udbrede falske oplysninger om denne hændelse, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er indløbet troværdige rapporter om, at menneskerettighedsaktivister i Kismayo har modtaget dødstrusler fra al-Shabab-militsen, som anklager dem for at udbrede falske oplysninger om denne hændelse,

| G. | der henviser til, at grove menneskerettighedskrænkelser er blevet en dagligdags foreteelse i Somalia på grund af den dramatiske situation i landet og den udbredte voldsudøvelse, som hidrører fra visse faktioner af Alliancen for Genbefrielse af Somalia, de såkaldte Islamiske Domstole, der forsøger at omstyrte Somalias lovlige regering, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at grove menneskerettighedskrænkelser er blevet en dagligdags foreteelse i Somalia på grund af den dramatiske situation i landet og den udbredte voldsudøvelse, som hidrører fra visse faktioner af Alliancen for Genbefrielse af Somalia, de såkaldte Islamiske Domstole, der forsøger at omstyrte Somalias lovlige regering,

| H. | der henviser til, at disse menneskerettighedskrænkelser også omfatter den nylige kidnapning af to italienske romersk-katolske nonner fra Kenya, som blev bortført til Somalia, og et øget antal selvmordsangreb, der har dræbt mindst 30 mennesker i landets nordlige del i de seneste uger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at disse menneskerettighedskrænkelser også omfatter den nylige kidnapning af to italienske romersk-katolske nonner fra Kenya, som blev bortført til Somalia, og et øget antal selvmordsangreb, der har dræbt mindst 30 mennesker i landets nordlige del i de seneste uger,

| I. | der henviser til, at personale fra flere internationale organisationer, der er til stede i landet, i den seneste tid er blevet udsat for voldelige overgreb og drab, og at flertallet af disse overfald tilskrives medlemmer af de væbnede oppositionsgrupper, heriblandt al-Shabab-militsen, samt faktioner fra de »Islamiske Domstole«, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at personale fra flere internationale organisationer, der er til stede i landet, i den seneste tid er blevet udsat for voldelige overgreb og drab, og at flertallet af disse overfald tilskrives medlemmer af de væbnede oppositionsgrupper, heriblandt al-Shabab-militsen, samt faktioner fra de »Islamiske Domstole«,

| J. | der henviser til, at islamistiske oprørere har gennemført offentlige piskninger i hovedstaden Mogadishu i et forsøg på at demonstrere deres styrkede position, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at islamistiske oprørere har gennemført offentlige piskninger i hovedstaden Mogadishu i et forsøg på at demonstrere deres styrkede position,

| K. | der henviser til, at disse brutale handlinger viser, hvilke metoder sådanne militser benytter sig af, og i bredere forstand samtidig viser, hvor meget der står på spil med hensyn til overholdelse af menneskerettighederne, hvis det lykkes for disse militser at styrke deres kontrol over landet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at disse brutale handlinger viser, hvilke metoder sådanne militser benytter sig af, og i bredere forstand samtidig viser, hvor meget der står på spil med hensyn til overholdelse af menneskerettighederne, hvis det lykkes for disse militser at styrke deres kontrol over landet,

| L. | der henviser til, at Somalias overgangsregering og Alliancen til Genopbygning af Somalia underskrev et dokument om indstilling af fjendtlighederne den 26. oktober 2008 i Djibouti, og der henviser til, at de regionale ledere af Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD), forelagde en fredsplan for Somalia på det ekstraordinære topmøde i Nairobi den 28.-29. oktober 2008, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Somalias overgangsregering og Alliancen til Genopbygning af Somalia underskrev et dokument om indstilling af fjendtlighederne den 26. oktober 2008 i Djibouti, og der henviser til, at de regionale ledere af Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD), forelagde en fredsplan for Somalia på det ekstraordinære topmøde i Nairobi den 28.-29. oktober 2008,

| M. | der henviser til, at det er bydende nødvendigt at støtte Somalias føderale overgangsregering og landets præsident Abdullahi Yusuf, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er bydende nødvendigt at støtte Somalias føderale overgangsregering og landets præsident Abdullahi Yusuf,

1.   fordømmer på det kraftigste steningen og henrettelsen af Aisha Ibrahim Duhulow og er forfærdet over, at der er blevet begået en så barbarisk handling over for et 13-årigt voldtægtsoffer;

2.   opfordrer den somaliske regering til at fordømme denne henrettelse og til at træffe foranstaltninger til at forhindre sådanne brutale henrettelser for fremtiden;

3.   opfordrer den somaliske regering til at udstede dokumenter og fremsætte erklæringer, der posthumt giver Aisha Ibrahim Duhulow æresoprejsning;

4.   støtter den legitime somaliske regerings forsøg på at genvinde kontrollen over havnebyen Kismayo og kræver, at de mænd, der er blevet anklaget for at have voldtaget Aisha Ibrahim Duhulow bliver stillet for retten under hensyntagen til retten til en retfærdig rettergang;

5.   opfordrer EU til at yde al nødvendig støtte for at få etableret en varig demokratisk regering i Somalia og til fortsat at bistå den somaliske regering med at genvinde kontrollen over hele landet og gennemføre retsstatsprincippet på en måde, der er forenelig med regeringens internationale menneskeretlige forpligtelser, hvilket skulle sikre, at sådanne henrettelser ikke finder sted fremover;

6.   opfordrer indtrængende Den Afrikanske Unions mission i Somalia (AMISOM) til fuldt ud at udnytte sit mandat til at beskytte civilbefolkningen, med særlig vægt på kvinder og børn, og slår til lyd for, at denne mission får mandat til at overvåge, efterforske og rapportere om menneskerettighedskrænkelser;

7.   opfordrer både de somaliske og de kenyanske myndigheder til at gøre deres yderste og tage de nødvendige politiske og diplomatiske initiativer for at sikre en frigivelse af de to italienske romersk-katolske nonner;

8.   støtter fuldt ud Djibouti-aftalen mellem Somalias overgangsregering og Alliancen til Genopbygning af Somalia, der har til formål at bringe de årelange fjendtligheder i Somalia til ophør og finde en varig løsningsmodel, som kan bane vej for fred og sætte en stopper for de krænkelser, der er omhandlet i denne beslutning;

9.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne, generalsekretærerne for De Forenede Nationer og Den Afrikanske Union, IGAD-regeringerne, AMISOM og Somalias regering.

---

(1)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 479.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0313.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/71 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/71

---

Dødsstraf i Nigeria

P6_TA(2008)0570

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om dødsstraffen i Nigeria

(2010/C 16 E/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedskrænkelser i Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedskrænkelser i Nigeria,

| — | der henviser til det gældende moratorium for dødsstraf, som Nigerias forbundsregering har indført, |
| --- | --- |

—

der henviser til det gældende moratorium for dødsstraf, som Nigerias forbundsregering har indført,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder af 1981, som blev ratificeret af Nigeria den 22. juni 1983, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder af 1981, som blev ratificeret af Nigeria den 22. juni 1983,

| — | der henviser til det afrikanske charter om børns rettigheder og velfærd af 1990, som blev ratificeret af Nigeria den 23. juli 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om børns rettigheder og velfærd af 1990, som blev ratificeret af Nigeria den 23. juli 2001,

| — | der henviser til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling af 1984, som blev ratificeret af Nigeria den 28. juli 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling af 1984, som blev ratificeret af Nigeria den 28. juli 2001,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder af 1979, der blev ratificeret af Nigeria den 13. juni 1985, og den valgfrie protokol af 1999, der blev ratificeret af Nigeria den 22. november 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder af 1979, der blev ratificeret af Nigeria den 13. juni 1985, og den valgfrie protokol af 1999, der blev ratificeret af Nigeria den 22. november 2004,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 1989, der blev ratificeret af Nigeria den 19. april 1991, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 1989, der blev ratificeret af Nigeria den 19. april 1991,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at over 720 mænd og 11 kvinder i Nigerias fængsler er dømt til døden, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at over 720 mænd og 11 kvinder i Nigerias fængsler er dømt til døden,

| B. | der henviser til, at den nigerianske nationale undersøgelsesgruppe vedrørende dødsstraf og præsidentens kommission om reform af retsvæsenet har fastslået, at indsatte på dødsgangen næsten udelukkende er fattige og uden juridisk repræsentation, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nigerianske nationale undersøgelsesgruppe vedrørende dødsstraf og præsidentens kommission om reform af retsvæsenet har fastslået, at indsatte på dødsgangen næsten udelukkende er fattige og uden juridisk repræsentation,

| C. | der henviser til, at folkeretten forbyder, at mindreårige lovovertrædere idømmes dødsstraf, men påpeger, at mindst 40 dødsdømte på trods heraf var mellem 13 og 17 år på tidspunktet for deres påståede forbrydelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at folkeretten forbyder, at mindreårige lovovertrædere idømmes dødsstraf, men påpeger, at mindst 40 dødsdømte på trods heraf var mellem 13 og 17 år på tidspunktet for deres påståede forbrydelse,

| D. | der henviser til, at islamiske shariadomstole har kompetence til at afgøre straffesager i 12 af Nigerias 36 delstater; der tilføjer, at disse domstole fortsætter med at afsige dødsdomme og idømme straffe som piskning og amputation, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at islamiske shariadomstole har kompetence til at afgøre straffesager i 12 af Nigerias 36 delstater; der tilføjer, at disse domstole fortsætter med at afsige dødsdomme og idømme straffe som piskning og amputation,

| E. | der henviser til, at 47 % af de indsatte på dødsgangen venter på, at deres appelsag bliver afsluttet, at en fjerdel af de fængsledes appelsager har varet i fem år, at 6 % af de indsatte med verserende appelsager har ventet i over 20 år, og at én fange har tilbragt 24 år på dødsgangen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 47 % af de indsatte på dødsgangen venter på, at deres appelsag bliver afsluttet, at en fjerdel af de fængsledes appelsager har varet i fem år, at 6 % af de indsatte med verserende appelsager har ventet i over 20 år, og at én fange har tilbragt 24 år på dødsgangen,

| F. | der henviser til, at Nigerias strafferetssystem er gennemsyret af korruption og forsømmelighed og lider under en betydelig mangel på ressourcer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Nigerias strafferetssystem er gennemsyret af korruption og forsømmelighed og lider under en betydelig mangel på ressourcer,

| G. | der henviser til, at tortur, skønt forbudt i Nigeria, praktiseres dagligt, og at næsten 80 % af de indsatte i nigerianske fængsler oplyser, at de er blevet slået, truet med våben og tortureret i politiceller, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tortur, skønt forbudt i Nigeria, praktiseres dagligt, og at næsten 80 % af de indsatte i nigerianske fængsler oplyser, at de er blevet slået, truet med våben og tortureret i politiceller,

| H. | der henviser til, at mange fængslede, der afventer rettergang, og som sidder på dødsgangen, underkastes afpresning af politifolk, der kræver penge for at sætte dem på fri fod, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mange fængslede, der afventer rettergang, og som sidder på dødsgangen, underkastes afpresning af politifolk, der kræver penge for at sætte dem på fri fod,

| I. | der henviser til, at over halvdelen af landets 40 000 indsatte ikke er blevet stillet for en dommer eller har fået en dom, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at over halvdelen af landets 40 000 indsatte ikke er blevet stillet for en dommer eller har fået en dom,

| J. | der henviser til, at der også findes kroniske, men undgåelige sygdomme som hiv, malaria, tuberkulose, influenza og lungebetændelse i fængslerne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der også findes kroniske, men undgåelige sygdomme som hiv, malaria, tuberkulose, influenza og lungebetændelse i fængslerne,

| K. | der henviser til, at de nigerianske myndigheder har gjort forskellige forsøg på at udbedre manglerne i landets retssystem; der tilføjer, at den nigerianske nationale undersøgelsesgruppe vedrørende dødsstraf (fra 2004) og præsidentens kommission om reform af retsvæsenet (fra 2007) har betvivlet, at dødsstraffen bidrager til at reducere antallet og omfanget af forbrydelserne i Nigeria; der imidlertid konstaterer, at hverken delstatsregeringerne eller forbundsregeringen har iværksat foranstaltninger til afhjælpning af de presserende problemer, som de to undersøgelsesorganer har fremhævet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de nigerianske myndigheder har gjort forskellige forsøg på at udbedre manglerne i landets retssystem; der tilføjer, at den nigerianske nationale undersøgelsesgruppe vedrørende dødsstraf (fra 2004) og præsidentens kommission om reform af retsvæsenet (fra 2007) har betvivlet, at dødsstraffen bidrager til at reducere antallet og omfanget af forbrydelserne i Nigeria; der imidlertid konstaterer, at hverken delstatsregeringerne eller forbundsregeringen har iværksat foranstaltninger til afhjælpning af de presserende problemer, som de to undersøgelsesorganer har fremhævet,

| L. | der henviser til, at Nigeria officielt ikke har meldt om henrettelser siden 2002, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Nigeria officielt ikke har meldt om henrettelser siden 2002,

| M. | der henviser til, at kun syv af Den Afrikanske Unions 53 medlemsstater, efter hvad der er oplyst, har foretaget henrettelser i 2007, medens 13 afrikanske lande formelt har afskaffet dødsstraffen i lovgivningen, og 22 andre har gjort det i praksis, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kun syv af Den Afrikanske Unions 53 medlemsstater, efter hvad der er oplyst, har foretaget henrettelser i 2007, medens 13 afrikanske lande formelt har afskaffet dødsstraffen i lovgivningen, og 22 andre har gjort det i praksis,

| N. | der henviser til, at blot 16 lande havde afskaffet dødsstraffen for alle lovovertrædelser i 1977, mens 137 ud af FN's 192 medlemsstater i dag har afskaffet dødsstraffen i lovgivningen eller i praksis, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at blot 16 lande havde afskaffet dødsstraffen for alle lovovertrædelser i 1977, mens 137 ud af FN's 192 medlemsstater i dag har afskaffet dødsstraffen i lovgivningen eller i praksis,

1.   anmoder Nigerias forbundsregering og landets delstatsregeringer om at afskaffe dødsstraffen;

2.   anmoder Nigerias forbundsregering og landets delstatsregeringer om — indtil dødsstraffen ophæves — at indføre et øjeblikkeligt moratorium for alle henrettelser i overensstemmelse med resolution 62/149 af 26. februar 2008 fra FN's Generalforsamling og omgående omgøre alle dødsdomme til fængselsstraffe;

3.   anmoder Nigerias forbundsregering og landets delstatsregeringer om at fastlægge en detaljeret strategi mod kriminalitet og forklare, hvorledes situationen på området vil blive håndteret;

4.   henstiller kraftigt til Nigerias forbundsregering og landets delstatsregeringer at ophæve alle lovgivningsbestemmelser både på forbundsstatsniveau og på delstatsplan, der kræver dødsstraf over unge, som er under 18 år på tidspunktet for den påståede forbrydelse;

5.   anmoder Nigerias forbundsregering og landets delstatsregeringer om at sikre, at de strengeste internationalt anerkendte og forfatningsmæssige normer for fair rettergang respekteres i sager, hvor der kan idømmes dødsstraf, især når det gælder mangelfuld juridisk repræsentation af fattige fanger, tilståelse eller vidneudsagn opnået gennem vold, afpresning eller tortur, uforholdsmæssigt lang rettergang og lange appelperioder og domfældelse af mindreårige;

6.   anmoder Nigerias forbundsregering om at ratificere den anden valgfrie protokol af 1989 til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den valgfrie protokol af 2002 til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf;

7.   henstiller kraftigt til den nigerianske forbundsregering at ophæve alle bestemmelser om obligatorisk idømmelse af dødsstraf;

8.   anmoder Nigerias forbundsregering og landets delstatsregeringer om at gennemføre henstillingerne fra den nationale undersøgelsesgruppe vedrørende dødsstraf (fra 2004) og præsidentens kommission om reform af retsvæsenet (fra 2007) og især indføre et moratorium for henrettelser og omgøre alle dødsdomme;

9.   anmoder Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne om at yde de nigerianske myndigheder teknisk støtte med det formål at ændre lovgivningsbestemmelserne om dødsstraf, ophæve dødsstraffen og forbedre det nigerianske politis undersøgelsesprocedurer;

10.   ønsker, at arbejdsgruppen om dødsstraf under Den Afrikanske Kommission for Menneskerettigheder og Befolkningernes Rettigheder støttes i arbejdet med at udfærdige en protokol til det afrikanske charter, der forbyder dødsstraf og gør det umuligt at genindføre den;

11.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, Nigerias forbundsregering og parlament, Den Afrikanske Union og Det Panafrikanske Parlament.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/73

---

Sagen om familien al-Kurd

P6_TA(2008)0571

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om sagen om familien al-Kurd

(2010/C 16 E/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Mellemøsten, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Mellemøsten,

| — | der henviser til rapporten fra sin ad hoc-delegation til Israel og de palæstinensiske territorier (30. maj — 2. juni 2008) og til konklusionerne heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra sin ad hoc-delegation til Israel og de palæstinensiske territorier (30. maj — 2. juni 2008) og til konklusionerne heri,

| — | der henviser til den fjerde Genèvekonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde Genèvekonvention,

| — | der henviser til de relevante FN-resolutioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante FN-resolutioner,

| — | der henviser til associeringsaftalen EU-Israel, særlig artikel 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen EU-Israel, særlig artikel 2,

| — | der henviser til formandskabets erklæring af 10. november 2008 på vegne af Den Europæiske Union om ødelæggelsen af huse i Østjerusalem, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets erklæring af 10. november 2008 på vegne af Den Europæiske Union om ødelæggelsen af huse i Østjerusalem,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at medlemmer af det israelske politi og de væbnede styrker natten til søndag den 9. november 2008 tvang familien Al-Kurd fra deres hjem i Sheikh Jarrah-bydelen i Østjerusalem, hvor de har boet i mere end 50 år; der henviser til, at de øjeblikkeligt derefter tillod bosættere at komme ind i familiens hus og derefter afspærrede området, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemmer af det israelske politi og de væbnede styrker natten til søndag den 9. november 2008 tvang familien Al-Kurd fra deres hjem i Sheikh Jarrah-bydelen i Østjerusalem, hvor de har boet i mere end 50 år; der henviser til, at de øjeblikkeligt derefter tillod bosættere at komme ind i familiens hus og derefter afspærrede området,

| B. | der henviser til, at denne udsættelse blev gennemført på grundlag af en ordre, som var udstedt af den israelske højesteret den 16. juli 2008 efter lange og kontroversielle retslige procedurer i en sag vedrørende ejendomsretten ved israelske domstole og forvaltningsorganer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne udsættelse blev gennemført på grundlag af en ordre, som var udstedt af den israelske højesteret den 16. juli 2008 efter lange og kontroversielle retslige procedurer i en sag vedrørende ejendomsretten ved israelske domstole og forvaltningsorganer,

| C. | der henviser til, at De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA) har erklæret, at den fortsat vil yde familien bistand, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA) har erklæret, at den fortsat vil yde familien bistand,

| D. | der henviser til, at udsættelsen fandt sted til trods internationale protester, der henviser til, at USA har rejst spørgsmålet over for de israelske myndigheder, der henviser til, at denne afgørelse kan bane vejen for overtagelsen af 26 huse i Sheikh Jarrah-bydelen i Østjerusalem, hvor 26 andre familier vil blive genstand for en udsættelse, der henviser til de politiske forgreninger i forbindelse med dette spørgsmål for Østjerusalems fremtidige status, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udsættelsen fandt sted til trods internationale protester, der henviser til, at USA har rejst spørgsmålet over for de israelske myndigheder, der henviser til, at denne afgørelse kan bane vejen for overtagelsen af 26 huse i Sheikh Jarrah-bydelen i Østjerusalem, hvor 26 andre familier vil blive genstand for en udsættelse, der henviser til de politiske forgreninger i forbindelse med dette spørgsmål for Østjerusalems fremtidige status,

| E. | der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, og at det internationale samfund ikke har anerkendt Israels suverænitet over Østjerusalem, |
| --- | --- |

E.

der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, og at det internationale samfund ikke har anerkendt Israels suverænitet over Østjerusalem,

| F. | der henviser til, at en delegation fra Parlamentet besøgte Sheikh Jarrah-bydelen den 3. november 2008 og havde mulighed for at møde familien al-Kurd, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en delegation fra Parlamentet besøgte Sheikh Jarrah-bydelen den 3. november 2008 og havde mulighed for at møde familien al-Kurd,

1.   er dybt foruroliget over udsættelsen af familien al-Kurd, de israelske myndigheders nylige ødelæggelse af palæstinensiske familiers huse i flere dele af Østjerusalem og de mulige alvorlige følger af disse foranstaltninger;

2.   påpeger, at disse handlinger, som alvorligt indvirker på beboernes liv i disse områder, er i modstrid med folkeretten, og opfordrer de israelske myndigheder til snarest muligt at bringe dem til ophør;

3.   påpeger, at Østjerusalem i henhold til folkeretten ikke er omfattet af de israelske domstoles jurisdiktion, samtidig med at det israelske retsvæsens uafhængighed anerkendes inden for statens Israels internationalt anerkendte grænser;

4.   opfordrer Rådet, Kommissionen og det internationale samfund, herunder Kvartetten, til at gøre deres yderste for at beskytte palæstinensiske indbyggere i Sheikh Jarrah-bydelen og andre områder af Østjerusalem, og opfordrer Kvartetten til at spille en mere aktiv rolle med henblik på dette;

5.   gentager sin opfordring til de israelske myndigheder om øjeblikkeligt at standse enhver udvidelse af bosættelser og bygning af adskillelseshegnet i områder uden for Israels grænser fra 1967, som er handlinger, der er i modstrid med folkeretten, og undergraver fredsbestræbelserne;

6.   bekræfter, at disse handlinger kun kan ødelægge mulighederne for at nå frem til en fredsaftale mellem palæstinensere og israelere; opfordrer indtrængende Israel til at afstå fra alle ensidige foranstaltninger, som kan foregribe forhandlingerne om den endelige status, navnlig i Jerusalem;

7.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Kvartettens særlige udsending til Mellemøsten, Israels regering, Knesset, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed og Det Palæstinensiske Lovgivende Råd.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 18. november 2008

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/76

---

Anmodning om ophævelse af Frank Vanheckes immunitet

P6_TA(2008)0537

Europa-Parlamentets afgørelse af 18. november 2008 om anmodning om ophævelse af Frank Vanheckes immunitet (2008/2092(IMM))

(2010/C 16 E/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodningen fra Kongeriget Belgiens justitsminister på begæring af den offentlige anklager i Dendermonde om ophævelse af Frank Vanheckes immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 10. april 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodningen fra Kongeriget Belgiens justitsminister på begæring af den offentlige anklager i Dendermonde om ophævelse af Frank Vanheckes immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 10. april 2008,

| — | der har hørt Frank Vanhecke, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der har hørt Frank Vanhecke, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til artikel 58 og 59 i den belgiske forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 58 og 59 i den belgiske forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0421/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0421/2008),

1.   vedtager at ophæve Frank Vanheckes immunitet;

2.   pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Kongeriget Belgiens relevante myndighed.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, [Sml. 1954-1964], s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., [Sml. 1986], s. 2391.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/77

---

Anmodning om ophævelse af Massimo D'Alemas immunitet

P6_TA(2008)0538

Europa-Parlamentets afgørelse af 18. november 2008 om anmodning om ophævelse af Massimo D'Alemas immunitet (2008/2298(IMM))

(2010/C 16 E/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 30. maj 2008 fra anklagemyndigheden ved retten i Milano om ophævelse af Massimo D'Alemas immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 16. juni 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 30. maj 2008 fra anklagemyndigheden ved retten i Milano om ophævelse af Massimo D'Alemas immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 16. juni 2008,

| — | der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6 og 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0422/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0422/2008),

1.   vedtager ikke at tillade anvendelse af telefonaflytninger i den aktuelle sag og ikke at ophæve Massimo D'Alemas immunitet;

2.   pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de ansvarlige italienske myndigheder.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, [Sml. 1954-1964], s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., [Sml. 1986], s. 2391.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 18. november 2008

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/78

---

Protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Kasakhstan *

P6_TA(2008)0528

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kasakhstan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union (KOM(2007)0105 — C6-0328/2008 — 2007/0039(CNS))

(2010/C 16 E/21)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse (KOM(2007)0105), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse (KOM(2007)0105),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Republikken Kasakhstan, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Republikken Kasakhstan,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 44, stk. 2, artikel 47, stk. 2, sidste punktum, artikel 55, 57, stk. 2, artikel 71, 80, stk. 2, artikel 93, 94, 133, 181a og artikel 300, stk. 2, andet punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 44, stk. 2, artikel 47, stk. 2, sidste punktum, artikel 55, 57, stk. 2, artikel 71, 80, stk. 2, artikel 93, 94, 133, 181a og artikel 300, stk. 2, andet punktum,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 101, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 101,

| — | der henviser til artikel 6, stk. 2, i akten vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6, stk. 2, i akten vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0328/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0328/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0416/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0416/2008),

1.   godkender indgåelsen af protokollen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kasakhstans regeringer og parlamenter.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/79

---

Det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) *

P6_TA(2008)0529

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR) (KOM(2008)0483 — C6-0305/2008 — 2008/0159(CNS))

(2010/C 16 E/22)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0483), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0483),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 171 og 172, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0305/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 171 og 172, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0305/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0439/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0439/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag;

2.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

3.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

4.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/79

---

Foreskrevne påskrifter og skilte på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) ***I

P6_TA(2008)0530

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foreskrevne påskrifter og skilte på to- og trehjulede motordrevne køretøjer (kodificeret udgave) (KOM(2008)0318 — C6-0205/2008 — 2008/0099(COD))

(2010/C 16 E/23)

(Fælles beslutningsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0318), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0318),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0205/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0205/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0382/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0382/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

1.   godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/80

---

Enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (kodificeret udgave) ***I

P6_TA(2008)0531

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv på selskabsrettens område om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (kodificeret udgave) (KOM(2008)0344 — C6-0217/2008 — 2008/0109(COD))

(2010/C 16 E/24)

(Fælles beslutningsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0344), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0344),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0217/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0217/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0383/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0383/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

1.   godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/81

---

Førersæder til landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (kodificeret udgave) ***I

P6_TA(2008)0532

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om førersæder til landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (kodificeret udgave) (KOM(2008)0351 — C6-0243/2008 — 2008/0115(COD))

(2010/C 16 E/25)

(Fælles beslutningsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0351), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0351),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0243/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0243/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0384/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0384/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

1.   godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/82

---

Garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (kodificeret udgave) *

P6_TA(2008)0533

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (kodificeret udgave) (KOM(2008)0365 — C6-0273/2008 — 2008/0117(CNS))

(2010/C 16 E/26)

(Høringsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0365), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0365),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0273/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0273/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0387/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0387/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

1.   godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/82

---

Retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område ***

P6_TA(2008)0534

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af konventionen om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (9196/2008 — C6-0215/2008 — 2008/0048(AVC))

(2010/C 16 E/27)

(Procedure med samstemmende udtalelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (9196/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (9196/2008),

| — | der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit sammenholdt med EF-traktatens artikel 61, litra c) (C6-0215/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit sammenholdt med EF-traktatens artikel 61, litra c) (C6-0215/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A6-0428/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A6-0428/2008),

1.   afgiver samstemmende udtalelse om indgåelse af konventionen;

2.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/83

---

Det europæiske national- og regionalregnskabssystem ***I

P6_TA(2008)0535

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab, for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0776 — C6-0452/2007 — 2007/0272(COD))

(2010/C 16 E/28)

(Fælles beslutningsprocedure — førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0776), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0776),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0452/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0452/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0376/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0376/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag;

2.   anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

3.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/84

---

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

P6_TA(2008)0536

Europa-Parlamentets beslutning af 18. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008 — 2008/2286(ACI))

(2010/C 16 E/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0609 — C6-0345/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale (IIA) af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale (IIA) af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2),

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0430/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0430/2008),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har oprettet passende lovgivningsmæssige og budgetmæssige instrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har oprettet passende lovgivningsmæssige og budgetmæssige instrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at EU's økonomiske bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af strukturelle ændringer, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt, i henhold til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der blev vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's økonomiske bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af strukturelle ændringer, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt, i henhold til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der blev vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008,

| C. | der henviser til, at Italien har anmodet om støtte i forbindelse med 4 tilfælde af afskedigelser inden for tekstilbranchen i Sardinien, Piemonte, Lombardiet og Toscana (3), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Italien har anmodet om støtte i forbindelse med 4 tilfælde af afskedigelser inden for tekstilbranchen i Sardinien, Piemonte, Lombardiet og Toscana (3),

1.   anmoder de involverede institutioner om at gøre de nødvendige bestræbelser på at fremskynde anvendelsen af fonden i overensstemmelse med ovennævnte fælles erklæring, ved hvis vedtagelse Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bekræfter vigtigheden af at sikre en hurtig procedure med fuld respekt for IIA af 17. maj 2006 til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen;

2.   godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

3.   pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

4.   pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2007/005 IT/Sardinien, EGF/2007/006 IT/Piemonte, EGF/2007/007 IT/Lombardiet og EGF/2008/001 IT/Toscana.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM ANVENDELSE AF DEN EUROPÆISKE FOND FOR TILPASNING TIL GLOBALISERINGEN I HENHOLD TIL PUNKT 28 I DEN INTERINSTITUTIONELLE AFTALE AF 17. MAJ 2006 MELLEM EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN OG FORSVARLIG ØKONOMISK FORVALTNING

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, i det følgende benævnt »fonden«, blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til afskedigede arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, i det følgende benævnt »fonden«, blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til afskedigede arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(2)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (3) | Italien har indgivet fire ansøgninger om at anvende fonden på grund af afskedigelser i tekstilsektoren, den 9. august 2007 for Sardiniens vedkommende, den 10. august 2007 for Piemontes vedkommende, den 17. august 2007 for Lombardiets vedkommende og den 12. februar 2008 for Toscanas vedkommende. Disse ansøgninger er i overensstemmelse med kravene om fastlæggelse af de finansielle bidrag som fastsat i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. |
| --- | --- |

(3)

Italien har indgivet fire ansøgninger om at anvende fonden på grund af afskedigelser i tekstilsektoren, den 9. august 2007 for Sardiniens vedkommende, den 10. august 2007 for Piemontes vedkommende, den 17. august 2007 for Lombardiets vedkommende og den 12. februar 2008 for Toscanas vedkommende. Disse ansøgninger er i overensstemmelse med kravene om fastlæggelse af de finansielle bidrag som fastsat i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006.

| (4) | Fonden bør derfor anvendes til at yde et finansielt bidrag til ansøgningerne — |
| --- | --- |

(4)

Fonden bør derfor anvendes til at yde et finansielt bidrag til ansøgningerne —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008 anvendes Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, således at et beløb på 35 158 075 EUR kan stilles til rådighed i form af forpligtelses og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den ... november 2008.

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/86

---

Generelle ordning om punktafgift *

P6_TA(2008)0541

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om den generelle ordning om punktafgift (KOM(2008)0078 — C6-0099/2008 — 2008/0051(CNS))

(2010/C 16 E/30)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0078), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0078),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0099/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0417/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0417/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til direktiv


  Betragtning 2 a (ny) |
| | (2a) | For at forbedre funktionen af det indre marked bør der gøres yderligere bestræbelser på at nå frem til en gradvis harmonisering af punktafgift inden for EU, idet der tages hensyn til f.eks. folkesundhed, miljøbeskyttelse og budgetmæssige overvejelser. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

(2a)

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| (4) | Punktafgiftspligtige varer kan pålægges andre indirekte afgifter, som tjener specifikke formål. I så fald bør medlemsstaterne dog for ikke at ødelægge virkningen af fællesskabsregler om indirekte afgifter overholde visse væsentlige elementer i disse regler. |
| --- | --- |

(4)

Punktafgiftspligtige varer kan pålægges andre indirekte afgifter, som tjener specifikke formål. I så fald bør medlemsstaterne dog for ikke at ødelægge virkningen af fællesskabsregler om indirekte afgifter overholde visse væsentlige elementer i disse regler.

| (4) | Punktafgiftspligtige varer kan pålægges andre indirekte afgifter, som tjener specifikke formål. I så fald bør medlemsstaterne dog for ikke at ødelægge virkningen af fællesskabsregler om indirekte afgifter overholde visse væsentlige elementer i disse regler,
  dvs. dem, der omhandler afgiftsgrundlaget og -beregningen og afgiftens forfald og kontrol heraf
  . |
| --- | --- |

(4)

Punktafgiftspligtige varer kan pålægges andre indirekte afgifter, som tjener specifikke formål. I så fald bør medlemsstaterne dog for ikke at ødelægge virkningen af fællesskabsregler om indirekte afgifter overholde visse væsentlige elementer i disse regler,
  dvs. dem, der omhandler afgiftsgrundlaget og -beregningen og afgiftens forfald og kontrol heraf
  .

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 4 a (ny)

| (4a) | Medlemsstaterne bør ved gennemførelsen af dette direktiv tage hensyn til behovet for at sikre et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(4a)

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| (9) | Eftersom punktafgift er en afgift på forbruget af visse varer, bør afgiften ikke forfalde for punktafgiftspligtige varer, der er blevet ødelagt eller gået uigenkaldeligt tabt, uanset hvordan omstændighederne er ved ødelæggelsen eller tabet. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom punktafgift er en afgift på forbruget af visse varer, bør afgiften ikke forfalde for punktafgiftspligtige varer, der er blevet ødelagt eller gået uigenkaldeligt tabt, uanset hvordan omstændighederne er ved ødelæggelsen eller tabet.

| (9) | Eftersom punktafgift er en afgift på forbruget af visse varer, bør afgiften ikke forfalde for punktafgiftspligtige varer, der er blevet
  uomtvisteligt
  ødelagt eller gået uigenkaldeligt tabt, uanset hvordan omstændighederne er ved ødelæggelsen eller tabet. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom punktafgift er en afgift på forbruget af visse varer, bør afgiften ikke forfalde for punktafgiftspligtige varer, der er blevet
  uomtvisteligt
  ødelagt eller gået uigenkaldeligt tabt, uanset hvordan omstændighederne er ved ødelæggelsen eller tabet.

Ændring 57

Forslag til direktiv

Betragtning 14

| (14) | Det bør klart fremgå, i hvilke situationer
  afgiftsfrit salg til rejsende, der forlader Fællesskabets område,
  er
  tilladt. |
| --- | --- |

(14)

Det bør klart fremgå, i hvilke situationer
  afgiftsfrit salg til rejsende, der forlader Fællesskabets område,
  er
  tilladt.

| (14) | Afgiftsfrit salg til rejsende, der forlader Fællesskabets område
  over land
  ,
  bør fortsat være
  tilladt,
  hvis de afgiftsfrie butikker ved de ydre landegrænser kan garantere medlemsstaterne, at de vil opfylde alle krav med henblik på at forhindre enhver form for svig, unddragelse eller misbrug
  . |
| --- | --- |

(14)

Afgiftsfrit salg til rejsende, der forlader Fællesskabets område
  over land
  ,
  bør fortsat være
  tilladt,
  hvis de afgiftsfrie butikker ved de ydre landegrænser kan garantere medlemsstaterne, at de vil opfylde alle krav med henblik på at forhindre enhver form for svig, unddragelse eller misbrug
  .

Ændring 58

Forslag til direktiv

Betragtning 14a (ny)

| (14a) | Rejsende, der tager med fly eller skib til et tredjelandsområde eller et tredjeland, og som er i besiddelse af rejsehjemmel, hvorpå en lufthavn eller en havn beliggende i et tredjelandsområde eller et tredjeland står angivet som det endelige bestemmelsessted, bør være fritaget for betaling af punktafgifter på varer, som leveres af afgiftsfrie butikker. |
| --- | --- |

(14a)

Ændring 59

Forslag til direktiv

Betragtning 19 a (ny)

| (19a) | De regler, der gælder for punkafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension, bør under visse betingelser give mulighed for samlet sikkerhedsstillelse med nedsat beløb for punktafgiften eller fritagelse for sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

(19a)

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 21 a (ny)

| (21a) | For at sikre, at det computerbaserede system fungerer effektivt, bør medlemsstaterne vedtage et ensartet datasæt og en ensartet struktur inden for rammerne af deres nationale programmer med henblik på at give de økonomiske operatører en pålidelig grænseflade. |
| --- | --- |

(21a)

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 24

| (24) | Det er nødvendigt at fastsætte, hvilke procedurer der skal anvendes, hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt. |
| --- | --- |

(24)

Det er nødvendigt at fastsætte, hvilke procedurer der skal anvendes, hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt.

| (24) | Det er nødvendigt at fastsætte, hvilke procedurer der skal anvendes, hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt,
  af årsager, som ikke kan tilskrives de aktører, der er involveret i punktafgiftspligtige varebevægelser
  . |
| --- | --- |

(24)

Det er nødvendigt at fastsætte, hvilke procedurer der skal anvendes, hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt,
  af årsager, som ikke kan tilskrives de aktører, der er involveret i punktafgiftspligtige varebevægelser
  .

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 28 a (ny)

| (28a) | Når der er tale om varer, der er pålagt punktafgift, fordi de er anskaffet af privatpersoner til eget brug og transporteres for egen regning, skal mængden af de punktafgiftspligtige varer angives. |
| --- | --- |

(28a)

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 36

| (36) | For at medlemsstaterne kan få tid til at tilpasse sig til det elektroniske kontrolsystem for varebevægelser under punktafgiftssuspension, bør der være en overgangsperiode for medlemsstaterne, hvor en sådan bevægelse fortsat vil kunne foregå efter formaliteterne i direktiv 92/12/EØF. |
| --- | --- |

(36)

For at medlemsstaterne kan få tid til at tilpasse sig til det elektroniske kontrolsystem for varebevægelser under punktafgiftssuspension, bør der være en overgangsperiode for medlemsstaterne, hvor en sådan bevægelse fortsat vil kunne foregå efter formaliteterne i direktiv 92/12/EØF.

| (36) | For at medlemsstaterne kan få tid til at tilpasse sig til det elektroniske kontrolsystem for varebevægelser under punktafgiftssuspension, bør der være en overgangsperiode for medlemsstaterne, hvor en sådan bevægelse fortsat vil kunne foregå efter formaliteterne i direktiv 92/12/EØF.
  Ved fastsættelse af varigheden af denne overgangsperiode bør der tages behørigt hensyn til de vanskeligheder, der kan være forbundet med at etablere edb-systemet i de enkelte medlemsstater
  . |
| --- | --- |

(36)

For at medlemsstaterne kan få tid til at tilpasse sig til det elektroniske kontrolsystem for varebevægelser under punktafgiftssuspension, bør der være en overgangsperiode for medlemsstaterne, hvor en sådan bevægelse fortsat vil kunne foregå efter formaliteterne i direktiv 92/12/EØF.
  Ved fastsættelse af varigheden af denne overgangsperiode bør der tages behørigt hensyn til de vanskeligheder, der kan være forbundet med at etablere edb-systemet i de enkelte medlemsstater
  .

Ændring 9

Forslag til direktiv

Artikel 4 — nr. 4 a (nyt)

| 4a) | »indførsel af punktafgiftspligtige varer«: indførsel af punktafgiftspligtige varer til Fællesskabets område, medmindre disse varer ved indførslen til Fællesskabet er blevet underlagt en toldsuspensionsprocedure eller -ordning, eller punktafgiftspligtige varers frigivelse fra enhver sådan toldsuspensionsprocedure eller -ordning |
| --- | --- |

4a)

Ændring 10

Forslag til direktiv

Artikel 4 — nr. 4 b (nyt)

| 4b) | »registreret modtager«: en fysisk eller juridisk person, der på betingelser fastsat af de kompetente myndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten er godkendt til at modtage punktafgiftspligtige varer, som flyttes under en afgiftssuspensionsordning, og som er blevet afsendt fra en anden medlemsstat |
| --- | --- |

4b)

Ændring 11

Forslag til direktiv

Artikel 4 — nr. 4 c (nyt)

| 4c) | »registreret afsender«: en fysisk eller juridisk person, der på betingelser fastsat af de kompetente myndigheder i indførselsmedlemsstaten er godkendt til at afsende punktafgiftspligtige varer, der er underlagt en afgiftssuspensionsordning, ved deres overgang til fri omsætning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2008 af 23. april 2008 om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks) (1) |
| --- | --- |

4c)

Ændring 12

Forslag til direktiv

Artikel 4 — nr. 4 d (nyt)

| 4d) | »godkendt oplagshaver«: en fysisk eller juridisk person, der af de kompetente myndigheder i en medlemsstat har fået tilladelse til fremstilling, forarbejdning, oplægning, modtagelse eller afsendelse af punktafgiftspligtige varer under udøvelse af sit erhverv, når kravet om at betale punktafgift er suspenderet under en afgiftssuspensionsordning |
| --- | --- |

4d)

Ændring 13

Forslag til direktiv

Artikel 4 — nr. 4 e (nyt)

| 4e) | »afgiftsoplag«: lokaler, der benyttes af en godkendt oplagshaver under udøvelsen af hans eller hendes erhverv til fremstilling, forarbejdning og oplægning samt modtagelse eller afsendelse af punktafgiftspligtige varer under en afgiftssuspensionsordning på visse betingelser fastsat af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor afgiftsoplaget er beliggende |
| --- | --- |

4e)

Ændring 14

Forslag til direktiv

Artikel 4 — nr. 4 f (nyt)

| 4f) | »indførselssted«: det sted, hvor varerne befinder sig, når de overgår til fri omsætning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 450/2008. |
| --- | --- |

4f)

Ændring 15

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 1 — litra c

| c) | når punktafgiftspligtige varer indføres. |
| --- | --- |

c)

når punktafgiftspligtige varer indføres.

| c) | når punktafgiftspligtige varer indføres,
  herunder uregelmæssig indførsel, medmindre de punktafgiftspligtige varer umiddelbart ved indførslen anbringes under en afgiftssuspensionsordning
  . |
| --- | --- |

c)

når punktafgiftspligtige varer indføres,
  herunder uregelmæssig indførsel, medmindre de punktafgiftspligtige varer umiddelbart ved indførslen anbringes under en afgiftssuspensionsordning
  .

Ændring 16

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 4

| 4. | Ved
  total ødelæggelse eller uigenkaldeligt tab af punktafgiftspligtige varer,
  herunder tab som følge af disse varers art, anses varerne ikke for at være overgået til forbrug
  . |
| --- | --- |

4.

Ved
  total ødelæggelse eller uigenkaldeligt tab af punktafgiftspligtige varer,
  herunder tab som følge af disse varers art, anses varerne ikke for at være overgået til forbrug
  .

| 4. | Total ødelæggelse eller uigenkaldeligt tab af
  de pågældende
  punktafgiftspligtige varer
  skal bevises på tilfredsstillende vis for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den totale ødelæggelse eller det uigenkaldelige tab indtraf
  . |
| --- | --- |

4.

Total ødelæggelse eller uigenkaldeligt tab af
  de pågældende
  punktafgiftspligtige varer
  skal bevises på tilfredsstillende vis for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den totale ødelæggelse eller det uigenkaldelige tab indtraf
  .

Tabet eller ødelæggelsen af de pågældende punktafgiftspligtige varer skal bevises på tilfredsstillende vis for de kompetente myndigheder.

Når det i tilfælde af en bevægelse af punktafgiftspligtige varer under en afgiftssuspensionsordning ikke er muligt at afgøre, hvor den totale ødelæggelse eller det uigenkaldelige tab indtraf, anses det for at være indtruffet i den medlemsstat, hvor det er blevet opdaget.

For så vidt angår første afsnit, er en vare gået uigenkaldeligt tabt, når den er blevet totalt uanvendelig for enhver.

Medlemsstaterne kan stille krav om, at bevidst ødelæggelse af varer under en afgiftssuspensionsordning på forhånd skal godkendes af de kompetente myndigheder.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 1

| 1. | Hvis der opstår en uregelmæssighed under en varebevægelse under punktafgiftssuspension, og den giver anledning til overgang til forbrug af punktafgiftspligtige varer, og det ikke er muligt at fastslå, hvor overgangen til forbrug fandt sted, anses overgangen for at have fundet sted i afsendelsesmedlemsstaten. |
| --- | --- |

1.

Hvis der opstår en uregelmæssighed under en varebevægelse under punktafgiftssuspension, og den giver anledning til overgang til forbrug af punktafgiftspligtige varer, og det ikke er muligt at fastslå, hvor overgangen til forbrug fandt sted, anses overgangen for at have fundet sted i afsendelsesmedlemsstaten.

| 1. | Hvis der opstår en uregelmæssighed under en varebevægelse under punktafgiftssuspension, og den giver anledning til overgang til forbrug af punktafgiftspligtige varer
  i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, første afsnit, litra a
  ), og det ikke er muligt at fastslå, hvor overgangen til forbrug fandt sted, anses overgangen for at have fundet sted i afsendelsesmedlemsstaten
  og på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden blev opdaget
  . |
| --- | --- |

1.

Hvis der opstår en uregelmæssighed under en varebevægelse under punktafgiftssuspension, og den giver anledning til overgang til forbrug af punktafgiftspligtige varer
  i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, første afsnit, litra a
  ), og det ikke er muligt at fastslå, hvor overgangen til forbrug fandt sted, anses overgangen for at have fundet sted i afsendelsesmedlemsstaten
  og på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden blev opdaget
  .

Når punktafgiftspligtige varer under en afgiftssuspensionsordning ikke når frem til bestemmelsesstedet, og den pågældende uregelmæssighed, der giver anledning til overgang til forbrug i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, første afsnit, litra a), ikke er blevet påvist, anses overgangen til forbrug for at være indtruffet i den medlemsstat, hvor de punktafgiftspligtige varer opdages, og på det tidspunkt, hvor de opdages.

Men hvis det inden udløbet af en periode på tre år regnet fra den dato, hvor varebevægelsen begyndte i henhold til artikel 19, stk. 1, påvises, i hvilken medlemsstat overgangen til forbrug faktisk har fundet sted, underretter den pågældende medlemsstat de kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten.

Men hvis det inden udløbet af en periode på tre år regnet fra den dato, hvor varebevægelsen begyndte i henhold til artikel 19, stk. 1, påvises, i hvilken medlemsstat overgangen til forbrug faktisk har fundet sted,
  anses overgangen til forbrug for at være indtruffet i
  den pågældende medlemsstat,
  som
  underretter de kompetente myndigheder i
  påvisnings- eller
  afsendelsesmedlemsstaten.

Hvis punktafgiften er blevet pålagt i afsendelsesmedlemsstaten, skal den godtgøres eller eftergives, så snart der foreligger bevis for,
  at den er blevet opkrævet
  i den anden medlemsstat.

Hvis punktafgiften er blevet pålagt i
  påvisnings- eller
  afsendelsesmedlemsstaten, skal den godtgøres eller eftergives, så snart der foreligger bevis for
  overgang til forbrug
  i den anden medlemsstat.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | Når det er muligt ved hjælp af tilstrækkeligt bevismateriale med en rimelig grad af sikkerhed at fastslå, hvor en uregelmæssighed har fundet sted i forbindelse med en varebevægelse under en afgiftssuspensionsordning, som giver anledning til overgang til forbrug af punktafgiftspligtige varer, erlægges punktafgiften i den medlemsstat, hvor uregelmæssigheden fandt sted. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Når en uregelmæssighed bevisligt har fundet sted i en medlemsstat og givet anledning til overgang til forbrug af punktafgiftspligtige varer, der er påført bestemmelsesmedlemsstatens banderole, skal betalingspligten for punktafgiften ligge i den medlemsstat, hvor uregelmæssigheden fandt sted, dog kun såfremt punktafgiften tilbagebetales til den økonomiske operatør af bestemmelsesmedlemsstaten. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 b (nyt)

| 2b. | I tilfælde af uregelmæssigheder, hvor bestemmelsesmedlemsstaten ikke opkræver punktafgift under anvendelse af banderole, tilfalder punktafgiften straks den medlemsstat, hvor uregelmæssigheden fandt sted. |
| --- | --- |

2b.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 3

| 3. | For så vidt angår stk. 1, forstås ved en uregelmæssighed en situation, hvor
  varebevægelsen
  ikke er ophørt i henhold til artikel 19, stk. 2. |
| --- | --- |

3.

For så vidt angår stk. 1, forstås ved en uregelmæssighed en situation, hvor
  varebevægelsen
  ikke er ophørt i henhold til artikel 19, stk. 2.

| 3. | For så vidt angår stk. 1, forstås ved en uregelmæssighed en situation
  ud over den, der henvises til i artikel 7, stk. 4
  , hvor
  en varebevægelse eller en del af en varebevægelse
  ikke er ophørt i henhold til artikel 19, stk. 2. |
| --- | --- |

3.

For så vidt angår stk. 1, forstås ved en uregelmæssighed en situation
  ud over den, der henvises til i artikel 7, stk. 4
  , hvor
  en varebevægelse eller en del af en varebevægelse
  ikke er ophørt i henhold til artikel 19, stk. 2.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| ea) | godkendte forsknings- og udviklingscentre, laboratorier, statslige organer eller andre enheder, der er godkendt til at udføre kvalitetstest, undersøgelser forud for markedslancering og påvisning af falskneri, forudsat at varerne ikke forefindes i kommercielle mængder, og hvor: |
| --- | --- |

ea)

| i) | medlemsstaterne kan fastsætte, hvilke mængder der udgør kommercielle mængder, og |
| --- | --- |

i)

| ii) | medlemsstaterne kan opstille forenklede procedurer, der muliggør nemmere bevægelse af varer, der er omtalt under denne litra. |
| --- | --- |

ii)

Ændring 23

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 2

| 2. | Fritagelser finder anvendelse på de betingelser og
  med
  de begrænsninger, der er fastsat af værtsmedlemsstaten. Medlemsstaterne kan indrømme fritagelse i form af tilbagebetaling af punktafgiften. |
| --- | --- |

2.

Fritagelser finder anvendelse på de betingelser og
  med
  de begrænsninger, der er fastsat af værtsmedlemsstaten. Medlemsstaterne kan indrømme fritagelse i form af tilbagebetaling af punktafgiften.

| 2. | Fritagelser
  er underlagt
  de betingelser og de begrænsninger, der er fastsat af værtsmedlemsstaten. Medlemsstaterne kan indrømme fritagelse i form af tilbagebetaling af punktafgiften.
  Medlemsstaternes betingelser for tilbagebetaling må ikke medføre uforholdsmæssigt besværlige fritagelsesprocedurer
  . |
| --- | --- |

2.

Fritagelser
  er underlagt
  de betingelser og de begrænsninger, der er fastsat af værtsmedlemsstaten. Medlemsstaterne kan indrømme fritagelse i form af tilbagebetaling af punktafgiften.
  Medlemsstaternes betingelser for tilbagebetaling må ikke medføre uforholdsmæssigt besværlige fritagelsesprocedurer
  .

Ændring 54

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Punktafgiften, herunder afgiften på råolie, kan godtgøres eller eftergives i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt af den enkelte medlemsstat. Medlemsstaterne anvender de samme procedurer for indenlandske varer og varer fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 63/rev

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne kan fritage punktafgiftspligtige varer for betaling af punktafgift, når de leveres af afgiftsfrie butikker og medbringes af rejsende, der tager med fly eller skib til et tredjelandsområde eller et tredje land, i deres personlige bagage. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan fritage punktafgiftspligtige varer for betaling af punktafgift, når de leveres af afgiftsfrie butikker og medbringes af rejsende, der tager med fly eller skib til et tredjelandsområde eller et tredje land, i deres personlige bagage.

| 1. | Medlemsstaterne kan fritage punktafgiftspligtige varer for betaling af punktafgift, når de leveres af afgiftsfrie butikker og medbringes af rejsende, der tager med fly eller skib
  eller rejser over land
  til et tredjelandsområde eller et tredjeland, i deres personlige bagage. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan fritage punktafgiftspligtige varer for betaling af punktafgift, når de leveres af afgiftsfrie butikker og medbringes af rejsende, der tager med fly eller skib
  eller rejser over land
  til et tredjelandsområde eller et tredjeland, i deres personlige bagage.

Ændring 65/rev

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 4

| 4. | I denne artikel forstås ved: |
| --- | --- |

4.

I denne artikel forstås ved:

| 4. | I denne artikel forstås ved: |
| --- | --- |

4.

I denne artikel forstås ved:

| (a) | tredjelandsområde: de områder der er angivet i artikel 5, stk. 2 og 3 |
| --- | --- |

(a)

tredjelandsområde: de områder der er angivet i artikel 5, stk. 2 og 3

| (a) | tredjelandsområde: de områder der er angivet i artikel 5, stk. 2 og 3 |
| --- | --- |

(a)

tredjelandsområde: de områder der er angivet i artikel 5, stk. 2 og 3

| (b) | afgiftsfri butik: en forretning beliggende i en lufthavn eller en havn, som opfylder de betingelser, der er fastsat af de kompetente offentlige myndigheder, navnlig i henhold til stk. 3 |
| --- | --- |

(b)

afgiftsfri butik: en forretning beliggende i en lufthavn eller en havn, som opfylder de betingelser, der er fastsat af de kompetente offentlige myndigheder, navnlig i henhold til stk. 3

| (b) | afgiftsfri butik: en forretning beliggende i en lufthavn eller en havn
  eller ved grænsen til et tredjeland eller et tredjelandsområde
  , som opfylder de betingelser, der er fastsat af de kompetente offentlige myndigheder, navnlig i henhold til stk. 3 |
| --- | --- |

(b)

afgiftsfri butik: en forretning beliggende i en lufthavn eller en havn
  eller ved grænsen til et tredjeland eller et tredjelandsområde
  , som opfylder de betingelser, der er fastsat af de kompetente offentlige myndigheder, navnlig i henhold til stk. 3

| (c) | rejsende til et tredjelandsområde eller til et tredjeland: enhver passager i besiddelse af rejsehjemmel til en fly- eller sørejse, hvorpå en lufthavn eller en havn beliggende i et tredjelandsområde eller et tredjeland står angivet som det
  umiddelbare
  bestemmelsessted. |
| --- | --- |

(c)

rejsende til et tredjelandsområde eller til et tredjeland: enhver passager i besiddelse af rejsehjemmel til en fly- eller sørejse, hvorpå en lufthavn eller en havn beliggende i et tredjelandsområde eller et tredjeland står angivet som det
  umiddelbare
  bestemmelsessted.

| (c) | rejsende til et tredjelandsområde eller til et tredjeland: enhver passager i besiddelse af rejsehjemmel til en fly- eller sørejse, hvorpå en lufthavn eller en havn beliggende i et tredjelandsområde eller et tredjeland står angivet som det
  endelige
  bestemmelsessted,
  og enhver passager, som rejser ud af EU over land
  . |
| --- | --- |

(c)

rejsende til et tredjelandsområde eller til et tredjeland: enhver passager i besiddelse af rejsehjemmel til en fly- eller sørejse, hvorpå en lufthavn eller en havn beliggende i et tredjelandsområde eller et tredjeland står angivet som det
  endelige
  bestemmelsessted,
  og enhver passager, som rejser ud af EU over land
  .

Ændring 25

Forslag til direktiv

Artikel 14 — stk. 2

| 2. | Fremstilling, forarbejdning og oplægning af punktafgiftspligtige varer
  anses kun for at finde sted under punktafgiftssuspension, hvis disse aktiviteter foregår i lokaler, der er godkendt i henhold til stk. 3
  . |
| --- | --- |

2.

Fremstilling, forarbejdning og oplægning af punktafgiftspligtige varer
  anses kun for at finde sted under punktafgiftssuspension, hvis disse aktiviteter foregår i lokaler, der er godkendt i henhold til stk. 3
  .

| 2. | Fremstilling, forarbejdning og oplægning af punktafgiftspligtige varer
  skal finde sted i et afgiftsoplag, hvis punktafgiften ikke er blevet betalt
  . |
| --- | --- |

2.

Fremstilling, forarbejdning og oplægning af punktafgiftspligtige varer
  skal finde sted i et afgiftsoplag, hvis punktafgiften ikke er blevet betalt
  .

Ændring 26

Forslag til direktiv

Artikel 14 — stk. 3

| 3. | De kompetente myndigheder i medlemsstaterne godkender som »afgiftsoplag« lokaler, der benyttes til fremstilling, forarbejdning og oplægning af punktafgiftspligtige varer samt til modtagelse eller afsendelse heraf under afgiftssuspensionsordninger. |
| --- | --- |

3.

udgår

Ændring 27

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 1 — afsnit 2 og 3

Bevillingen kan ikke udelukkende afvises med den begrundelse, at den fysiske eller juridiske person er etableret i en anden medlemsstat
  og agter at drive afgiftsoplaget gennem en repræsentant eller en afdeling i bevillingsmedlemsstaten
  .

Bevillingen
  skal underlægges betingelser, som myndighederne kan fastsætte for at forhindre eventuel unddragelse eller misbrug. Bevillingen
  kan
  dog
  ikke udelukkende afvises med den begrundelse, at den fysiske eller juridiske person er etableret i en anden medlemsstat.

Bevillingen skal omfatte de i artikel 14, stk. 3, omhandlede aktiviteter.

Ændring 28

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 1 — indledning

| 1. | Punktafgiftspligtige varer kan flyttes under punktafgiftssuspension inden for Fællesskabets område: |
| --- | --- |

1.

Punktafgiftspligtige varer kan flyttes under punktafgiftssuspension inden for Fællesskabets område:

| 1. | Punktafgiftspligtige varer kan flyttes under punktafgiftssuspension
  mellem to punkter
  inden for Fællesskabets område,
  herunder via et tredjeland eller via en region i et tredjeland
  : |
| --- | --- |

1.

Punktafgiftspligtige varer kan flyttes under punktafgiftssuspension
  mellem to punkter
  inden for Fællesskabets område,
  herunder via et tredjeland eller via en region i et tredjeland
  :

Ændring 29

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 1 — litra a — nr. ii

| ii) | en fysisk eller juridisk person, der på betingelser fastsat af de kompetente myndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten er godkendt af disse myndigheder til at modtage punktafgiftspligtige varer under punktafgiftssuspension, som er sendt fra en anden medlemsstat, i det følgende benævnt den »registrerede modtager« |
| --- | --- |

ii)

| ii) | en registreret modtagers lokaler |
| --- | --- |

ii)

Ændring 30

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 1 — litra b

| b) | fra indførselsstedet til et af de i litra a) nævnte bestemmelsessteder, hvis varerne sendes af en
  fysisk eller juridisk person, der på betingelser fastsat af de kompetente myndigheder i indførselsmedlemsstaten er godkendt hertil af disse myndigheder, i det følgende benævnt den
  »
  registrerede
  afsender«. |
| --- | --- |

b)

fra indførselsstedet til et af de i litra a) nævnte bestemmelsessteder, hvis varerne sendes af en
  fysisk eller juridisk person, der på betingelser fastsat af de kompetente myndigheder i indførselsmedlemsstaten er godkendt hertil af disse myndigheder, i det følgende benævnt den
  »
  registrerede
  afsender«.

| b) | fra indførselsstedet til et af de i litra a) nævnte bestemmelsessteder
  eller modtagere
  , hvis varerne sendes af en »
  registreret
  afsender«. |
| --- | --- |

b)

fra indførselsstedet til et af de i litra a) nævnte bestemmelsessteder
  eller modtagere
  , hvis varerne sendes af en »
  registreret
  afsender«.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 1 — indledning

| 1. | De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten kræver på betingelser, som de selv fastsætter, at de risici, der er forbundet med varebevægelser under punktafgiftssuspension, dækkes af en sikkerhed, som kan stilles af en eller flere af følgende personer: |
| --- | --- |

1.

De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten kræver på betingelser, som de selv fastsætter, at de risici, der er forbundet med varebevægelser under punktafgiftssuspension, dækkes af en sikkerhed, som kan stilles af en eller flere af følgende personer:

| 1. | De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten kræver på betingelser, som de selv fastsætter, at de risici, der er forbundet med varebevægelser under punktafgiftssuspension, dækkes af en sikkerhed, som kan stilles af,
  eller på vegne af
  , en eller flere af følgende personer: |
| --- | --- |

1.

De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten kræver på betingelser, som de selv fastsætter, at de risici, der er forbundet med varebevægelser under punktafgiftssuspension, dækkes af en sikkerhed, som kan stilles af,
  eller på vegne af
  , en eller flere af følgende personer:

Ændring 32

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Sikkerhedsstillelsen skal være gyldig i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

2.

Sikkerhedsstillelsen skal være gyldig i hele Fællesskabet.

| 2. | Sikkerhedsstillelsen skal være gyldig i hele Fællesskabet
  og kan stilles af
  : |
| --- | --- |

2.

Sikkerhedsstillelsen skal være gyldig i hele Fællesskabet
  og kan stilles af
  :

| a) | institutioner, som har tilladelse til at udøve virksomhed som et kreditinstitut i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (2) eller |
| --- | --- |

a)

| b) | institutioner, som har tilladelse til at udøve forsikringsvirksomhed i henhold til Rådets direktiv af 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (3). |
| --- | --- |

b)

Ændring 33

Forslag til direktiv

Artikel 17 a (ny)

Artikel 17a

1.
     
  De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten kan, efter anmodning fra en af de i artikel 17, stk. 1, nævnte personer og på betingelser, de selv fastsætter, tillade, at der stilles en samlet sikkerhed for lavere punktafgifter, eller at der slet ikke stilles sikkerhed, på betingelse af, at den transportansvarlige påtager sig det afgiftsmæssige ansvar for transporten.

2.
     
  Tilladelsen i medfør af stk. 1, gives kun til personer, der:

| a) | er etableret på Fællesskabets toldområde |
| --- | --- |

a)

er etableret på Fællesskabets toldområde

| b) | tidligere har stillet sikkerhed vedrørende varebevægelser, der er underlagt en afgiftssuspensionsordning, og |
| --- | --- |

b)

tidligere har stillet sikkerhed vedrørende varebevægelser, der er underlagt en afgiftssuspensionsordning, og

| c) | regelmæssigt stiller sikkerhed vedrørende varebevægelser, der er underlagt en afgiftssuspensionsordning, eller af toldvæsenet anses for værende i stand til at opfylde de forpligtelser, der påhviler vedkommende i forbindelse med disse procedurer. |
| --- | --- |

c)

regelmæssigt stiller sikkerhed vedrørende varebevægelser, der er underlagt en afgiftssuspensionsordning, eller af toldvæsenet anses for værende i stand til at opfylde de forpligtelser, der påhviler vedkommende i forbindelse med disse procedurer.

3.
     
  Foranstaltningerne til forvaltning af proceduren for udstedelse af godkendelser i henhold til denne artikels stk. 1 og 2, vedtages i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 40, stk. 2.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Artikel 18 — stk. 2 — afsnit 2 — indledning

En registreret modtager, der er godkendt i henhold til første afsnit, skal efterkomme følgende krav:

En
  midlertidigt
  registreret modtager, der er godkendt i henhold til første afsnit, skal efterkomme følgende krav:

Ændring 35

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 1

| 1. | Punktafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension anses for at begynde, når varerne forlader det afgiftsoplag, hvorfra de afsendes, eller indførselsstedet. |
| --- | --- |

1.

Punktafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension anses for at begynde, når varerne forlader det afgiftsoplag, hvorfra de afsendes, eller indførselsstedet.

| 1. | Punktafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension anses for at begynde, når varerne forlader det afgiftsoplag, hvorfra de afsendes, eller indførselsstedet.
  Fastsættelse af, hvornår varerne forlader enten afgiftsoplaget eller indførselsstedet, sker i form af øjeblikkelig afsendelse af en supplerende oplysningsseddel fra den godkendte oplagshaver eller registrerede afsender til den kompetente myndighed
  . |
| --- | --- |

1.

Punktafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension anses for at begynde, når varerne forlader det afgiftsoplag, hvorfra de afsendes, eller indførselsstedet.
  Fastsættelse af, hvornår varerne forlader enten afgiftsoplaget eller indførselsstedet, sker i form af øjeblikkelig afsendelse af en supplerende oplysningsseddel fra den godkendte oplagshaver eller registrerede afsender til den kompetente myndighed
  .

Ændring 36

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 2

| 2. | Punktafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension
  anses for at ophøre
  , når modtageren har fået overdraget varerne,
  eller
  i det i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. iii), omhandlede tilfælde
  når varerne
  har forladt Fællesskabets område. |
| --- | --- |

2.

Punktafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension
  anses for at ophøre
  , når modtageren har fået overdraget varerne,
  eller
  i det i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. iii), omhandlede tilfælde
  når varerne
  har forladt Fællesskabets område.

| 2. | Punkafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension
  ophører
  : |
| --- | --- |

2.

Punkafgiftspligtige varebevægelser under punktafgiftssuspension
  ophører
  :

| — | når modtageren har fået overdraget varerne.
  Overdragelsen af varerne defineres som det tidspunkt, hvor modtageren straks ved modtagelsen afsender den supplerende meddelelse til de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

—

når modtageren har fået overdraget varerne.
  Overdragelsen af varerne defineres som det tidspunkt, hvor modtageren straks ved modtagelsen afsender den supplerende meddelelse til de kompetente myndigheder

| — | når varerne
  i det i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. iii), omhandlede tilfælde har forladt Fællesskabets område
  eller er placeret under en toldsuspensionsprocedure eller -ordning
  . |
| --- | --- |

—

når varerne
  i det i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. iii), omhandlede tilfælde har forladt Fællesskabets område
  eller er placeret under en toldsuspensionsprocedure eller -ordning
  .

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 19 a (ny)

Artikel 19a

De gældende bestemmelser for bevægelsen af varer under en afgiftssuspensionsordning tillader — på betingelser, som fastsættes af de kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten — at der stilles en samlet sikkerhed for lavere punktafgift, eller at der slet ikke stilles sikkerhed, forudsat transportansvarlige ligeledes påtager sig det afgiftsmæssige ansvar for transporten.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 1

| 1. | Punktafgiftspligtige varebevægelser anses kun for at finde sted under punktafgiftssuspension, hvis det foregår på grundlag af et elektronisk administrativt dokument, der er behandlet som angivet i stk. 2 og 3. |
| --- | --- |

1.

Punktafgiftspligtige varebevægelser anses kun for at finde sted under punktafgiftssuspension, hvis det foregår på grundlag af et elektronisk administrativt dokument, der er behandlet som angivet i stk. 2 og 3.

| 1. | Punktafgiftspligtige varebevægelser anses kun for at finde sted under punktafgiftssuspension, hvis det foregår på grundlag af et elektronisk administrativt dokument, der er behandlet som angivet i stk. 2 og 3.
  Medlemsstaterne og Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt at indføre en offentlig nøgleinfrastruktur på nationalt plan og sikre interoperabilitet i forbindelse hermed
  . |
| --- | --- |

1.

Punktafgiftspligtige varebevægelser anses kun for at finde sted under punktafgiftssuspension, hvis det foregår på grundlag af et elektronisk administrativt dokument, der er behandlet som angivet i stk. 2 og 3.
  Medlemsstaterne og Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt at indføre en offentlig nøgleinfrastruktur på nationalt plan og sikre interoperabilitet i forbindelse hermed
  .

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 6

| 6. | Afsenderen opgiver den administrative referencekode til den person, der ledsager varerne. |
| --- | --- |

6.

| 6. | Forsendelsen skal ledsages af et trykt dokument, der gør det muligt at identificere forsendelsen under bevægelsen. |
| --- | --- |

6.

Koden skal være tilgængelig under hele varebevægelsen under punktafgiftssuspension.

Ændring 40

Forslag til direktiv

Artikel 22

De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten kan på betingelser fastsat af denne medlemsstat tillade, at afsenderen ved brug af edb-systemet opsplitter en sending under punktafgiftssuspension af energiprodukter i to eller flere sendinger, forudsat at den samlede mængde af punktafgiftspligtige varer ikke ændres.

De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten kan på betingelser fastsat af denne medlemsstat tillade, at afsenderen ved brug af edb-systemet opsplitter en sending under punktafgiftssuspension af energiprodukter i to eller flere sendinger, forudsat at:

| a) | den samlede mængde af punktafgiftspligtige varer ikke ændres,
  og |
| --- | --- |

a)

den samlede mængde af punktafgiftspligtige varer ikke ændres,
  og

| b) | opsplitningen gennemføres i en medlemsstat, der tillader en sådan procedure. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterne
  kan også bestemme, at en sådan
  opsplitning
  ikke må foretages
  på deres område.

Medlemsstaterne
  underretter Kommissionen om, hvorvidt og på hvilke betingelser de tillader
  opsplitning på deres område.
  Kommissionen videresender disse oplysninger til de øvrige medlemsstater
  .

Ændring 41

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 1 — afsnit 1

| 1. | Ved modtagelse af punktafgiftspligtige varer på et af de bestemmelsessteder, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iv), eller i artikel 16, stk. 2, skal modtageren
  straks
  sende en rapport om modtagelsen heraf, i det følgende benævnt »modtagelsesrapport«, til de kompetente myndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten via edb-systemet. |
| --- | --- |

1.

Ved modtagelse af punktafgiftspligtige varer på et af de bestemmelsessteder, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iv), eller i artikel 16, stk. 2, skal modtageren
  straks
  sende en rapport om modtagelsen heraf, i det følgende benævnt »modtagelsesrapport«, til de kompetente myndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten via edb-systemet.

| 1. | Ved modtagelse af punktafgiftspligtige varer på et af de bestemmelsessteder, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iv), eller i artikel 16, stk. 2, skal modtageren
  senest den første arbejdsdag efter modtagelsen
  sende en rapport om modtagelsen heraf, i det følgende benævnt »modtagelsesrapport«, til de kompetente myndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten via edb-systemet. |
| --- | --- |

1.

Ved modtagelse af punktafgiftspligtige varer på et af de bestemmelsessteder, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iv), eller i artikel 16, stk. 2, skal modtageren
  senest den første arbejdsdag efter modtagelsen
  sende en rapport om modtagelsen heraf, i det følgende benævnt »modtagelsesrapport«, til de kompetente myndigheder i bestemmelsesmedlemsstaten via edb-systemet.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 3

| 3. | De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten sender udførselsrapporten videre til afsenderen. |
| --- | --- |

3.

De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten sender udførselsrapporten videre til afsenderen.

| 3. | De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten sender udførselsrapporten videre til afsenderen
  senest den første arbejdsdag efter modtagelsen af attestation for, at de punktafgiftsbelagte varer har forladt Fællesskabets område
  . |
| --- | --- |

3.

De kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten sender udførselsrapporten videre til afsenderen
  senest den første arbejdsdag efter modtagelsen af attestation for, at de punktafgiftsbelagte varer har forladt Fællesskabets område
  .

Ændring 43

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 2 og 3

Når systemet igen er tilgængeligt, skal afsenderen straks sende et udkast til det elektroniske administrative dokument. Dette dokument erstatter det i første afsnit, litra a), omhandlede papirdokument, så snart det er blevet behandlet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 3, og proceduren for det elektroniske administrative dokument finder anvendelse.

Varebevægelsen foregår stadig i overensstemmelse med fallback-proceduren, herunder afslutningsproceduren, selvom det elektroniske system skulle blive tilgængeligt igen under bevægelsen.

Indtil det elektroniske administrative dokument er blevet behandlet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 3, anses varebevægelsen for at finde sted under punktafgiftssuspension på grundlag af papirdokumentet.

Ændring 44

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt, kan en godkendt oplagshaver eller en registreret afsender meddele de i artikel 20, stk. 8, eller artikel 22, omhandlede oplysninger ved hjælp af andre kommunikationsmidler. I den forbindelse skal vedkommende underrette de kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten på det tidspunkt, hvor ændringen af bestemmelsesstedet eller opsplitningen af sendingen påbegyndes. |
| --- | --- |

2.

Hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt, kan en godkendt oplagshaver eller en registreret afsender meddele de i artikel 20, stk. 8, eller artikel 22, omhandlede oplysninger ved hjælp af andre kommunikationsmidler. I den forbindelse skal vedkommende underrette de kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten på det tidspunkt, hvor ændringen af bestemmelsesstedet eller opsplitningen af sendingen påbegyndes.

| 2. | Hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt, kan en godkendt oplagshaver eller en registreret afsender meddele de i artikel 20, stk. 8, eller artikel 22 omhandlede oplysninger ved hjælp af andre kommunikationsmidler,
  der fastsættes af medlemsstaterne
  . I den forbindelse skal vedkommende underrette de kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten på det tidspunkt, hvor ændringen af bestemmelsesstedet eller opsplitningen af sendingen påbegyndes. |
| --- | --- |

2.

Hvis edb-systemet ikke er tilgængeligt, kan en godkendt oplagshaver eller en registreret afsender meddele de i artikel 20, stk. 8, eller artikel 22 omhandlede oplysninger ved hjælp af andre kommunikationsmidler,
  der fastsættes af medlemsstaterne
  . I den forbindelse skal vedkommende underrette de kompetente myndigheder i afsendelsesmedlemsstaten på det tidspunkt, hvor ændringen af bestemmelsesstedet eller opsplitningen af sendingen påbegyndes.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 28

Medlemsstaterne kan indføre forenklede procedurer i forbindelse med varebevægelser under punktafgiftssuspension, som udelukkende finder sted på deres område.

Medlemsstaterne kan indføre forenklede procedurer i forbindelse med varebevægelser under punktafgiftssuspension, som udelukkende finder sted på deres område,
  herunder muligheden for at frafalde kravet om elektronisk overvågning af sådanne bevægelser
  .

Ændring 46

Forslag til direktiv

Artikel 29 — nr. 3 a (nyt)

| 3a) | varebevægelser i henhold til artikel 11, stk. 1, litra ea). |
| --- | --- |

3a)

Ændring 47

Forslag til direktiv

Artikel 30 — stk. 1 — afsnit 2

Hvad angår andre punktafgiftspligtige varer end forarbejdet tobak, der anskaffes af privatpersoner, gælder første afsnit også i de tilfælde, hvor varerne transporteres på deres vegne.

udgår

Ændring 48

Forslag til direktiv

Artikel 30 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Med henblik på anvendelsen af stk. 2, litra e), kan medlemsstaterne kun fastsætte vejledende mængder som en form for dokumentation. De vejledende mængder må ikke være mindre end: |
| --- | --- |

2a.

| a) | For tobaksvarer |
| --- | --- |

a)

| — | 400 cigaretter, |
| --- | --- |

—

| — | 200 cerutter (cigarer med en maksimumvægt på højst 3 gram pr. stk.) |
| --- | --- |

—

| — | 100 cigarer |
| --- | --- |

—

| — | 0,5 kilogram røgtobak. |
| --- | --- |

—

| b) | For alkoholholdige drikkevarer |
| --- | --- |

b)

| — | 5 liter spiritus |
| --- | --- |

—

| — | 10 liter mellemklasseprodukter |
| --- | --- |

—

| — | 45 liter vin (heraf højst 30 liter mousserende vin) |
| --- | --- |

—

| — | 55 liter øl. |
| --- | --- |

—

Ændring 49

Forslag til direktiv

Artikel 30 — stk. 2 b (nyt)

| 2b. | Medlemsstaterne kan ligeledes fastsætte, at punktafgiften forfalder i forbrugsmedlemsstaten ved køb af mineralolier, der allerede er overgået til forbrug i en anden medlemsstat, hvis disse varer transporteres af eller for privatpersoner, der benytter atypiske transportformer. Atypiske transportformer kan bl.a. være andre måder at transportere brændstof på end i køretøjernes brændstoftanke eller i en egnet reservedunk samt andre måder at transportere flydende brændsel på end i tankbiler, der anvendes af en erhvervsdrivende. |
| --- | --- |

2b.

Ændring 50

Forslag til direktiv

Artikel 34 — stk. 4 — litra a

| a) | lade sig registrere hos skattemyndighederne i den medlemsstat, hvorfra de afgiftspligtige varer sendes |
| --- | --- |

a)

lade sig registrere hos skattemyndighederne i den medlemsstat, hvorfra de afgiftspligtige varer sendes

| a) | lade sig registrere hos skattemyndighederne i den medlemsstat, hvorfra de afgiftspligtige varer sendes
  og indhente et registreringsdokument hos disse skattemyndigheder |
| --- | --- |

a)

lade sig registrere hos skattemyndighederne i den medlemsstat, hvorfra de afgiftspligtige varer sendes
  og indhente et registreringsdokument hos disse skattemyndigheder

Ændring 51 + 52

Forslag til direktiv

Artikel 37

| 1. | Med forbehold af artikel 7, stk. 1, kan medlemsstaterne kræve, at punktafgiftspligtige varer skal forsynes med afgiftsmærker
  eller
  nationale godkendelsesmærker, som anvendes til skattemæssige formål, på det tidspunkt, hvor de overgår til forbrug på deres område, eller i det tilfælde, der er omhandlet i artikel 31, stk. 1, første afsnit, og artikel 34, stk. 1, når de kommer ind på deres område. |
| --- | --- |

1.

Med forbehold af artikel 7, stk. 1, kan medlemsstaterne kræve, at punktafgiftspligtige varer skal forsynes med afgiftsmærker
  eller
  nationale godkendelsesmærker, som anvendes til skattemæssige formål, på det tidspunkt, hvor de overgår til forbrug på deres område, eller i det tilfælde, der er omhandlet i artikel 31, stk. 1, første afsnit, og artikel 34, stk. 1, når de kommer ind på deres område.

| 1. | Med forbehold af artikel 7, stk. 1, kan medlemsstaterne kræve, at punktafgiftspligtige varer skal forsynes med afgiftsmærker, nationale godkendelsesmærker
  eller enhver anden form for serie- eller ægthedsmærkning
  , som anvendes til skattemæssige formål, på det tidspunkt, hvor de overgår til forbrug på deres område, eller i det tilfælde, der er omhandlet i artikel 31, stk. 1, første afsnit, og artikel 34, stk. 1, når de kommer ind på deres område. |
| --- | --- |

1.

Med forbehold af artikel 7, stk. 1, kan medlemsstaterne kræve, at punktafgiftspligtige varer skal forsynes med afgiftsmærker, nationale godkendelsesmærker
  eller enhver anden form for serie- eller ægthedsmærkning
  , som anvendes til skattemæssige formål, på det tidspunkt, hvor de overgår til forbrug på deres område, eller i det tilfælde, der er omhandlet i artikel 31, stk. 1, første afsnit, og artikel 34, stk. 1, når de kommer ind på deres område.

| 2. | Medlemsstater, der kræver anvendelse af afgiftsmærker
  eller
  nationale godkendelsesmærker, jf. stk. 1, er forpligtet til at stille dem rådighed for de godkendte oplagshavere i de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstater, der kræver anvendelse af afgiftsmærker
  eller
  nationale godkendelsesmærker, jf. stk. 1, er forpligtet til at stille dem rådighed for de godkendte oplagshavere i de øvrige medlemsstater.

| 2. | Medlemsstater, der kræver anvendelse af afgiftsmærker, nationale godkendelsesmærker
  eller enhver anden form for serie- eller ægthedsmærkning
  , jf. stk. 1, er forpligtet til at stille dem til rådighed for de godkendte oplagshavere i de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstater, der kræver anvendelse af afgiftsmærker, nationale godkendelsesmærker
  eller enhver anden form for serie- eller ægthedsmærkning
  , jf. stk. 1, er forpligtet til at stille dem til rådighed for de godkendte oplagshavere i de øvrige medlemsstater.

| 3. | Med forbehold af andre bestemmelser, medlemsstaterne måtte fastsætte for at sikre en korrekt anvendelse af nærværende artikel og undgå svig, unddragelse eller misbrug, påser de, at mærkerne ikke skaber hindringer for den fri bevægelighed af punktafgiftspligtige varer. |
| --- | --- |

3.

Med forbehold af andre bestemmelser, medlemsstaterne måtte fastsætte for at sikre en korrekt anvendelse af nærværende artikel og undgå svig, unddragelse eller misbrug, påser de, at mærkerne ikke skaber hindringer for den fri bevægelighed af punktafgiftspligtige varer.

| 3. | Med forbehold af andre bestemmelser, medlemsstaterne måtte fastsætte for at sikre en korrekt anvendelse af nærværende artikel og undgå svig, unddragelse eller misbrug, påser de, at mærkerne ikke skaber hindringer for den fri bevægelighed af punktafgiftspligtige varer. |
| --- | --- |

3.

Med forbehold af andre bestemmelser, medlemsstaterne måtte fastsætte for at sikre en korrekt anvendelse af nærværende artikel og undgå svig, unddragelse eller misbrug, påser de, at mærkerne ikke skaber hindringer for den fri bevægelighed af punktafgiftspligtige varer.

Når sådanne mærker påsættes punktafgiftspligtige varer, skal ethvert beløb, der betales eller stilles som sikkerhed for at få mærkerne, godtgøres, eftergives eller frigives af den medlemsstat, som udstedte dem, hvis punktafgiften er forfaldet og er blevet opkrævet i en anden medlemsstat.

Når sådanne mærker påsættes punktafgiftspligtige varer, skal ethvert beløb, der betales eller stilles som sikkerhed for at få mærkerne, godtgøres, eftergives eller frigives af den medlemsstat, som udstedte dem, hvis punktafgiften er forfaldet og er blevet opkrævet i en anden medlemsstat.

Den medlemsstat, der har udstedt mærkerne, kan dog gøre tilbagebetaling, eftergivelse eller frigivelse af det betalte eller garanterede beløb betinget af, at der kan fremlægges bevis for, at disse mærker er blevet fjernet eller ødelagt.

| 4. | Afgifts- eller godkendelsesmærkerne
  , jf. stk. 1, gælder i den medlemsstat, der har udstedt dem. Medlemsstaterne kan dog gensidigt anerkende hinandens mærker. |
| --- | --- |

4.

Afgifts- eller godkendelsesmærkerne
  , jf. stk. 1, gælder i den medlemsstat, der har udstedt dem. Medlemsstaterne kan dog gensidigt anerkende hinandens mærker.

| 4. | Afgiftsmærkerne, de nationale godkendelsesmærker eller enhver anden form for serie- eller ægthedsmærkning
  , jf. stk. 1, gælder i den medlemsstat, der har udstedt dem. Medlemsstaterne kan dog gensidigt anerkende hinandens mærker. |
| --- | --- |

4.

Afgiftsmærkerne, de nationale godkendelsesmærker eller enhver anden form for serie- eller ægthedsmærkning
  , jf. stk. 1, gælder i den medlemsstat, der har udstedt dem. Medlemsstaterne kan dog gensidigt anerkende hinandens mærker.

Ændring 53

Forslag til direktiv

Artikel 39

Indtil Rådet har vedtaget fællesskabsbestemmelser om forsyninger til skibe og fly, kan medlemsstaterne opretholde deres nationale bestemmelser desangående.

Indtil Rådet har vedtaget fællesskabsbestemmelser om forsyninger til skibe og fly, kan medlemsstaterne opretholde deres nationale bestemmelser desangående.
  De øvrige medlemsstater skal underrettes om disse nationale bestemmelser, således at deres økonomiske aktører kan få gavn af dem
  .

---

(1)  

  EUT L 145 af 4.6.2008, s. 1.

(2)  

  EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1.

(3)  

  EFT L 228 af 11.8.1992, s. 1.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/103

---

Skolefrugtordning *

P6_TA(2008)0542

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) med henblik på indførelse af en skolefrugtordning (KOM(2008)0442 — C6-0315/2008 — 2008/0146(CNS))

(2010/C 16 E/31)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0442), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0442),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0315/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0315/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0391/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0391/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til forordning — ændringsretsakt


  Betragtning 2 |
| (2) | Ifølge traktatens artikel 33 har den fælles landbrugspolitik bl.a. til formål at stabilisere markederne, sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsprodukter. En skolefrugtordning, som led i hvilken der ydes fællesskabsstøtte til udlevering af frugt
  og
  grøntsager, bananer og produkter fremstillet heraf til skoleelever på deres skoler, vil være i overensstemmelse med disse målsætninger. Desuden kan ordningen forventes at få unge forbrugere til at sætte større pris på frugt og grøntsager og burde derfor
  medføre en stigning i
  det fremtidige forbrug, hvilket vil fremme landbrugets indtjening, hvilket også er et af målene for den fælles landbrugspolitik. I øvrigt kan der i henhold til traktatens artikel 35, litra b), inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik fastsættes bestemmelser om fælles foranstaltninger såsom en skolefrugtordning med henblik på udvidelse af forbruget af visse varer. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 2

(2)

Ifølge traktatens artikel 33 har den fælles landbrugspolitik bl.a. til formål at stabilisere markederne, sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsprodukter. En skolefrugtordning, som led i hvilken der ydes fællesskabsstøtte til udlevering af frugt
  og
  grøntsager, bananer og produkter fremstillet heraf til skoleelever på deres skoler, vil være i overensstemmelse med disse målsætninger. Desuden kan ordningen forventes at få unge forbrugere til at sætte større pris på frugt og grøntsager og burde derfor
  medføre en stigning i
  det fremtidige forbrug, hvilket vil fremme landbrugets indtjening, hvilket også er et af målene for den fælles landbrugspolitik. I øvrigt kan der i henhold til traktatens artikel 35, litra b), inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik fastsættes bestemmelser om fælles foranstaltninger såsom en skolefrugtordning med henblik på udvidelse af forbruget af visse varer.

| (2) | Ifølge traktatens artikel 33 har den fælles landbrugspolitik bl.a. til formål at stabilisere markederne, sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsprodukter. En skolefrugtordning, som led i hvilken der ydes fællesskabsstøtte til udlevering af frugt, grøntsager
  og
  bananer
  med oprindelse i EU og produkter fremstillet heraf, der bør være så friske som muligt, afstemt efter årstiden og billige
  , til skoleelever på deres skoler, vil være i overensstemmelse med disse målsætninger.
  Medlemsstaterne bør på grundlag af subsidiaritetsprincippet have tilstrækkelig frihed ved fastlæggelsen af målgruppen, således at de ud fra deres behov kan udlevere frugt i skolerne til en så stor gruppe elever som muligt
  . Desuden kan ordningen forventes at få unge forbrugere til at sætte større pris på frugt og grøntsager og burde derfor
  få en yderst positiv indvirkning på folkesundheden og bekæmpelsen af børnefattigdom ved at øge
  det fremtidige forbrug
  og skabe en multiplikatoreffekt ved at inddrage elever, forældre og lærere
  , hvilket vil
  have en markant positiv effekt på folkesundheden og
  fremme landbrugets indtjening, hvilket også er et af målene for den fælles landbrugspolitik. I øvrigt kan der i henhold til traktatens artikel 35, litra b), inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik fastsættes bestemmelser om fælles foranstaltninger såsom en skolefrugtordning med henblik på udvidelse af forbruget af visse varer,
  hvilket bør suppleres med elementer vedrørende sundheds- og ernæringslære, og med henblik på at tilskynde til og stimulere fremstilling af regionale produkter, særlig produkter fra bjergområder
  . |
| --- | --- |

(2)

Ifølge traktatens artikel 33 har den fælles landbrugspolitik bl.a. til formål at stabilisere markederne, sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsprodukter. En skolefrugtordning, som led i hvilken der ydes fællesskabsstøtte til udlevering af frugt, grøntsager
  og
  bananer
  med oprindelse i EU og produkter fremstillet heraf, der bør være så friske som muligt, afstemt efter årstiden og billige
  , til skoleelever på deres skoler, vil være i overensstemmelse med disse målsætninger.
  Medlemsstaterne bør på grundlag af subsidiaritetsprincippet have tilstrækkelig frihed ved fastlæggelsen af målgruppen, således at de ud fra deres behov kan udlevere frugt i skolerne til en så stor gruppe elever som muligt
  . Desuden kan ordningen forventes at få unge forbrugere til at sætte større pris på frugt og grøntsager og burde derfor
  få en yderst positiv indvirkning på folkesundheden og bekæmpelsen af børnefattigdom ved at øge
  det fremtidige forbrug
  og skabe en multiplikatoreffekt ved at inddrage elever, forældre og lærere
  , hvilket vil
  have en markant positiv effekt på folkesundheden og
  fremme landbrugets indtjening, hvilket også er et af målene for den fælles landbrugspolitik. I øvrigt kan der i henhold til traktatens artikel 35, litra b), inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik fastsættes bestemmelser om fælles foranstaltninger såsom en skolefrugtordning med henblik på udvidelse af forbruget af visse varer,
  hvilket bør suppleres med elementer vedrørende sundheds- og ernæringslære, og med henblik på at tilskynde til og stimulere fremstilling af regionale produkter, særlig produkter fra bjergområder
  .

Ændring 2

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 2 a (ny)

| (2a) | Skolefrugtordningen bør klart identificeres som et EU-initiativ, der tager sigte på at bekæmpe fedme blandt unge og udvikle deres smag for frugt og grøntsager. Ved hjælp af passende uddannelsesprogrammer bør ordningen også tjene til at gøre børnene bevidste om de skiftende frugtsæsoner. Uddannelsesmyndighederne bør derfor i første række sikre, at årstidens frugt uddeles, samtidig med at man fremmer et bredt udsnit af frugt, således at børnene kan opdage forskellige smagsretninger. |
| --- | --- |

(2a)

Ændring 3

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 3

| (3) | I henhold til traktatens artikel 152, stk. 1, »skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker«. De oplagte sundhedsmæssige fordele ved en skolefrugtordning er aspekter, der bør integreres i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til traktatens artikel 152, stk. 1, »skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker«. De oplagte sundhedsmæssige fordele ved en skolefrugtordning er aspekter, der bør integreres i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik.

| (3) | I henhold til traktatens artikel 152, stk. 1, »skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker«. De oplagte sundhedsmæssige fordele ved en skolefrugtordning er aspekter, der bør integreres i gennemførelsen af
  EU's politikker i almindelighed og i
  den fælles landbrugspolitik
  i særdeleshed
  . |
| --- | --- |

(3)

I henhold til traktatens artikel 152, stk. 1, »skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker«. De oplagte sundhedsmæssige fordele ved en skolefrugtordning er aspekter, der bør integreres i gennemførelsen af
  EU's politikker i almindelighed og i
  den fælles landbrugspolitik
  i særdeleshed
  .

Ændring 4

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 3 a (ny)

| (3a) | I EU-aktionsplanen for økologiske fødevarer og økologisk landbrug foreslås det, at der iværksættes en flerårig oplysnings- og salgskampagne i EU med henblik på at oplyse skolerne om fordelene ved økologisk landbrug og øge forbrugernes kendskab til økologiske produkter og gøre det lettere for dem at genkende disse produkter, herunder EU-logoet. Skolefrugtordningen bør støtte disse mål, navnlig med hensyn til økologisk frugt, og ledsageforanstaltningerne bør omfatte, at der gives oplysninger om økologisk landbrug. |
| --- | --- |

(3a)

Ændring 5

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 6

| (6) | Der bør derfor være mulighed for at yde fællesskabsstøtte til
  medfinansiering
  af ordninger bestående i at forsyne skolebørn med bestemte sunde produkter hidrørende fra
  frugt- og grøntsagssektoren, sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager
  og banansektoren og til
  medfinansiering
  af omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering. Kommissionen bør fastsætte de betingelser, der knytter sig til ordningen. |
| --- | --- |

(6)

Der bør derfor være mulighed for at yde fællesskabsstøtte til
  medfinansiering
  af ordninger bestående i at forsyne skolebørn med bestemte sunde produkter hidrørende fra
  frugt- og grøntsagssektoren, sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager
  og banansektoren og til
  medfinansiering
  af omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering. Kommissionen bør fastsætte de betingelser, der knytter sig til ordningen.

| (6) | Der bør derfor være mulighed for at yde fællesskabsstøtte til
  finansiering
  af ordninger bestående i at forsyne skolebørn med bestemte sunde produkter hidrørende fra
  sektoren for frugt og grøntsager
  og banansektoren og til
  finansiering
  af omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering
  samt til de ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre ordningens effektivitet
  . Kommissionen bør fastsætte de betingelser, der knytter sig til ordningen.
  Der bør lægges særlig vægt på kravene om kvalitet og bæredygtighed for de produkter, der indgår i ordningen, idet disse bør opfylde de højeste standarder og fortrinsvis være afpasset efter årstiden og være produceret lokalt eller så vidt muligt være af fællesskabsoprindelse
  . |
| --- | --- |

(6)

Der bør derfor være mulighed for at yde fællesskabsstøtte til
  finansiering
  af ordninger bestående i at forsyne skolebørn med bestemte sunde produkter hidrørende fra
  sektoren for frugt og grøntsager
  og banansektoren og til
  finansiering
  af omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering
  samt til de ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre ordningens effektivitet
  . Kommissionen bør fastsætte de betingelser, der knytter sig til ordningen.
  Der bør lægges særlig vægt på kravene om kvalitet og bæredygtighed for de produkter, der indgår i ordningen, idet disse bør opfylde de højeste standarder og fortrinsvis være afpasset efter årstiden og være produceret lokalt eller så vidt muligt være af fællesskabsoprindelse
  .

Ændring 6

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 7

| (7) | For at sikre, at skolefrugtordningen gennemføres på korrekt vis, bør de medlemsstater, der ønsker at gøre brug af ordningen, først fastlægge en strategi på nationalt eller regionalt plan. De bør også træffe sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at skolefrugtordningen gennemføres på korrekt vis, bør de medlemsstater, der ønsker at gøre brug af ordningen, først fastlægge en strategi på nationalt eller regionalt plan. De bør også træffe sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv.

| (7) | For at sikre, at skolefrugtordningen gennemføres på korrekt vis, bør de medlemsstater, der ønsker at gøre brug af ordningen, først fastlægge en strategi på nationalt eller regionalt plan,
  der også omfatter uddannelse af målgrupperne
  . De bør også træffe sådanne
  uddannelsesmæssige og logistiske
  ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv,
  og Kommissionen bør fastsætte retningslinjer for gennemførelsen af denne forordning. Medlemsstaterne kan integrere disse foranstaltninger på pædagogisk vis i skolernes læseplaner om sundhed og ernæring
  . |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at skolefrugtordningen gennemføres på korrekt vis, bør de medlemsstater, der ønsker at gøre brug af ordningen, først fastlægge en strategi på nationalt eller regionalt plan,
  der også omfatter uddannelse af målgrupperne
  . De bør også træffe sådanne
  uddannelsesmæssige og logistiske
  ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv,
  og Kommissionen bør fastsætte retningslinjer for gennemførelsen af denne forordning. Medlemsstaterne kan integrere disse foranstaltninger på pædagogisk vis i skolernes læseplaner om sundhed og ernæring
  .

Ændring 7

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 8

| (8) | For ikke at mindske den samlede virkning af tilsvarende nationale foranstaltninger bør
  det også være tilladt
  medlemsstaterne at yde supplerende national støtte til finansiering af uddelingen af de pågældende produkter og de hermed forbundne udgifter samt eventuelle ledsageforanstaltninger, og Fællesskabets skolefrugtordning bør ikke være til skade for eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. For imidlertid at sikre, at fællesskabsordningen får en reel effekt,
  bør
  den ikke erstatte den aktuelle finansiering af eksisterende
  nationale
  skolefrugtordninger eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt. |
| --- | --- |

(8)

For ikke at mindske den samlede virkning af tilsvarende nationale foranstaltninger bør
  det også være tilladt
  medlemsstaterne at yde supplerende national støtte til finansiering af uddelingen af de pågældende produkter og de hermed forbundne udgifter samt eventuelle ledsageforanstaltninger, og Fællesskabets skolefrugtordning bør ikke være til skade for eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. For imidlertid at sikre, at fællesskabsordningen får en reel effekt,
  bør
  den ikke erstatte den aktuelle finansiering af eksisterende
  nationale
  skolefrugtordninger eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt.

| (8) | For ikke at mindske den samlede virkning af tilsvarende nationale foranstaltninger bør medlemsstaterne
  også opfordres til
  at yde supplerende national støtte til finansiering af uddelingen af de pågældende produkter og de hermed forbundne udgifter samt eventuelle ledsageforanstaltninger, og Fællesskabets skolefrugtordning bør ikke være til skade for eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. For imidlertid at sikre, at fællesskabsordningen får en reel effekt,
  må
  den ikke erstatte den aktuelle
  nationale
  finansiering af eksisterende
  flerårige
  skolefrugtordninger eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt.
  Fællesskabsfinansiering bør være af supplerende karakter og er forbeholdt nye ordninger eller udvidelse af eksisterende ordninger
  . |
| --- | --- |

(8)

For ikke at mindske den samlede virkning af tilsvarende nationale foranstaltninger bør medlemsstaterne
  også opfordres til
  at yde supplerende national støtte til finansiering af uddelingen af de pågældende produkter og de hermed forbundne udgifter samt eventuelle ledsageforanstaltninger, og Fællesskabets skolefrugtordning bør ikke være til skade for eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. For imidlertid at sikre, at fællesskabsordningen får en reel effekt,
  må
  den ikke erstatte den aktuelle
  nationale
  finansiering af eksisterende
  flerårige
  skolefrugtordninger eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt.
  Fællesskabsfinansiering bør være af supplerende karakter og er forbeholdt nye ordninger eller udvidelse af eksisterende ordninger
  .

Ændring 8

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 9

| (9) | For at sikre en sund budgetforvaltning bør der fastsættes et fast loft over fællesskabsstøtten og maksimale medfinansieringssatser, og Fællesskabets finansielle bidrag til ordningen bør føjes til den liste over foranstaltninger, der kan finansieres under EGFL, jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

(9)

For at sikre en sund budgetforvaltning bør der fastsættes et fast loft over fællesskabsstøtten og maksimale medfinansieringssatser, og Fællesskabets finansielle bidrag til ordningen bør føjes til den liste over foranstaltninger, der kan finansieres under EGFL, jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik.

| (9) | For at sikre en sund budgetforvaltning bør der fastsættes et fast loft over fællesskabsstøtten og maksimale medfinansieringssatser, og Fællesskabets finansielle bidrag til ordningen bør føjes til den liste over foranstaltninger, der kan finansieres under EGFL, jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik.
  Hvis en eller flere medlemsstater ikke udnytter fællesskabsfinansieringen, kan midlerne overføres og anvendes i andre medlemsstater
  . |
| --- | --- |

(9)

For at sikre en sund budgetforvaltning bør der fastsættes et fast loft over fællesskabsstøtten og maksimale medfinansieringssatser, og Fællesskabets finansielle bidrag til ordningen bør føjes til den liste over foranstaltninger, der kan finansieres under EGFL, jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik.
  Hvis en eller flere medlemsstater ikke udnytter fællesskabsfinansieringen, kan midlerne overføres og anvendes i andre medlemsstater
  .

Ændring 9

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 10

| (10) | For at give tid til en problemfri gennemførelse af ordningen bør den finde anvendelse fra skoleåret 2009/10.
  Der bør udarbejdes
  en rapport
  om ordningen
  efter tre år. |
| --- | --- |

(10)

For at give tid til en problemfri gennemførelse af ordningen bør den finde anvendelse fra skoleåret 2009/10.
  Der bør udarbejdes
  en rapport
  om ordningen
  efter tre år.

| (10) | For at give tid til en problemfri gennemførelse af ordningen bør den finde anvendelse fra skoleåret 2009/10.
  Medlemsstaterne bør foretage en årlig evaluering af ordningens gennemførelse og virkninger, og Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet
  en rapport efter tre år.
  Eftersom kun en langsigtet ordning kan give gunstige virkninger på lang sigt, er det nødvendigt at sikre opfølgning og evaluering af ordningen for at måle dens effektivitet og foreslå eventuelle forbedringer
  . |
| --- | --- |

(10)

For at give tid til en problemfri gennemførelse af ordningen bør den finde anvendelse fra skoleåret 2009/10.
  Medlemsstaterne bør foretage en årlig evaluering af ordningens gennemførelse og virkninger, og Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet
  en rapport efter tre år.
  Eftersom kun en langsigtet ordning kan give gunstige virkninger på lang sigt, er det nødvendigt at sikre opfølgning og evaluering af ordningen for at måle dens effektivitet og foreslå eventuelle forbedringer
  .

Ændring 10

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 11

| (11) | For at gøre ordningen mere effektiv bør Fællesskabet være i stand til at finansiere dels foranstaltninger i relation til oplysning, kontrol og evaluering, der tager sigte på at skærpe offentlighedens opmærksomhed omkring skolefrugtordningen og dens formål, dels det netværkssamarbejde, der knytter sig til ordningen, uden at dette indskrænker dets beføjelser til, inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande, at medfinansiere foranstaltninger, der er nødvendige for at bevidstgøre offentligheden om frugt og grøntsagers gavnlig virkninger for sundheden. |
| --- | --- |

(11)

For at gøre ordningen mere effektiv bør Fællesskabet være i stand til at finansiere dels foranstaltninger i relation til oplysning, kontrol og evaluering, der tager sigte på at skærpe offentlighedens opmærksomhed omkring skolefrugtordningen og dens formål, dels det netværkssamarbejde, der knytter sig til ordningen, uden at dette indskrænker dets beføjelser til, inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande, at medfinansiere foranstaltninger, der er nødvendige for at bevidstgøre offentligheden om frugt og grøntsagers gavnlig virkninger for sundheden.

| (11) | For at gøre ordningen mere effektiv bør Fællesskabet være i stand til at finansiere dels foranstaltninger i relation til oplysning, kontrol og evaluering, der tager sigte på at skærpe offentlighedens opmærksomhed omkring skolefrugtordningen og dens formål, dels det netværkssamarbejde, der knytter sig til ordningen, uden at dette indskrænker dets beføjelser til, inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande, at medfinansiere foranstaltninger, der er nødvendige for at bevidstgøre offentligheden om frugt og grøntsagers gavnlige virkninger for sundheden.
  Det er nødvendigt, at Kommissionen iværksætter en omfattende reklamekampagne for denne ordning i hele EU
  . |
| --- | --- |

(11)

For at gøre ordningen mere effektiv bør Fællesskabet være i stand til at finansiere dels foranstaltninger i relation til oplysning, kontrol og evaluering, der tager sigte på at skærpe offentlighedens opmærksomhed omkring skolefrugtordningen og dens formål, dels det netværkssamarbejde, der knytter sig til ordningen, uden at dette indskrænker dets beføjelser til, inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande, at medfinansiere foranstaltninger, der er nødvendige for at bevidstgøre offentligheden om frugt og grøntsagers gavnlige virkninger for sundheden.
  Det er nødvendigt, at Kommissionen iværksætter en omfattende reklamekampagne for denne ordning i hele EU
  .

Ændring 13

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 1 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 103g a — stk. 1

| 1. | På de af Kommissionen fastsatte betingelser ydes der fra skoleåret 2009/10 fællesskabsstøtte til uddeling af de af Kommissionen udvalgte produkter hidrørende fra frugt- og grøntsagssektoren,
  sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager
  og banansektoren til
  skoleelever
  , og der
  kan
  også ydes støtte til finansiering af bestemte hermed forbundne omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering. |
| --- | --- |

1.

På de af Kommissionen fastsatte betingelser ydes der fra skoleåret 2009/10 fællesskabsstøtte til uddeling af de af Kommissionen udvalgte produkter hidrørende fra frugt- og grøntsagssektoren,
  sektoren for forarbejdede frugter og grøntsager
  og banansektoren til
  skoleelever
  , og der
  kan
  også ydes støtte til finansiering af bestemte hermed forbundne omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering.

| 1. | På de af Kommissionen fastsatte betingelser ydes der fra skoleåret 2009/10 fællesskabsstøtte til uddeling af de af Kommissionen udvalgte
  og af medlemsstaterne nærmere fastsatte
  produkter
  med oprindelse i EU
  hidrørende fra frugt- og grøntsagssektoren og banansektoren til
  skole- og førskoleelever
  , og der ydes også støtte til finansiering af bestemte hermed forbundne omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering
  samt til finansiering af de ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre ordningens effektivitet
  . |
| --- | --- |

1.

På de af Kommissionen fastsatte betingelser ydes der fra skoleåret 2009/10 fællesskabsstøtte til uddeling af de af Kommissionen udvalgte
  og af medlemsstaterne nærmere fastsatte
  produkter
  med oprindelse i EU
  hidrørende fra frugt- og grøntsagssektoren og banansektoren til
  skole- og førskoleelever
  , og der ydes også støtte til finansiering af bestemte hermed forbundne omkostninger til logistik, distribution, udstyr, kommunikation, kontrol og evaluering
  samt til finansiering af de ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at sikre ordningens effektivitet
  .

Kommissionen og medlemsstaterne udvælger frugt og grøntsager, der bør være så friske som muligt, afstemt efter årstiden og billige, på grundlag af sundhedskriterier som f.eks. mindst muligt indhold af unaturlige og usunde tilsætningsstoffer.

Anvendelse af lokale produkter bør prioriteres for at undgå unødvendige transporter og dermed forbundne miljøbelastninger.

Hvis der er økologisk dyrkede og lokalt producerede frugter og grøntsager til rådighed, tages der særligt hensyn hertil.

Ændring 14

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 1 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 103ga — stk. 2

| 2. | Medlemsstater, der ønsker at deltage i ordningen, fastlægger først, på nationalt eller regionalt plan, en strategi for gennemførelsen af ordningen. De træffer
  også
  sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstater, der ønsker at deltage i ordningen, fastlægger først, på nationalt eller regionalt plan, en strategi for gennemførelsen af ordningen. De træffer
  også
  sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv.

| 2. | Medlemsstater, der ønsker at deltage i ordningen, fastlægger først, på nationalt eller regionalt plan, en strategi for gennemførelsen af ordningen
  under hensyntagen til udnyttelsen af de jordbunds- og klimaforhold, hvorunder produktionen af frugt og grøntsager foregår. Det bør i denne forbindelse også sikres, at produkter fremstillet i EU har fortrinsret
  . De
  pågældende medlemsstater tilvejebringer også de nødvendige fællesskabs- og nationale finansielle midler til gennemførelsen og
  træffer sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv,
  idet der gives fortrinsret til børn i førskolealderen og børn i grundskolen, som der dagligt skal uddeles gratis frugt til
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstater, der ønsker at deltage i ordningen, fastlægger først, på nationalt eller regionalt plan, en strategi for gennemførelsen af ordningen
  under hensyntagen til udnyttelsen af de jordbunds- og klimaforhold, hvorunder produktionen af frugt og grøntsager foregår. Det bør i denne forbindelse også sikres, at produkter fremstillet i EU har fortrinsret
  . De
  pågældende medlemsstater tilvejebringer også de nødvendige fællesskabs- og nationale finansielle midler til gennemførelsen og
  træffer sådanne ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv,
  idet der gives fortrinsret til børn i førskolealderen og børn i grundskolen, som der dagligt skal uddeles gratis frugt til
  .

Som led i denne strategi fastsætter medlemsstaterne bl.a.:

| — | hvilke produkter, der skal uddeles under hensyntagen til, at det skal være årstidens produkter, og at de skal være fremstillet lokalt |
| --- | --- |

—

| — | hvilke aldersgrupper blandt skoleeleverne, der er omfattet |
| --- | --- |

—

| — | hvilke undervisningsinstitutioner, der er omfattet af ordningen. |
| --- | --- |

—

I overensstemmelse med objektive kriterier prioriterer medlemsstaterne lokalt producerede traditionelle frugter og grøntsager og støtter mindre landbrug i forbindelse med gennemførelsen af ordningen.

Ledsageforanstaltningerne omfatter rådgivning om sundhed og ernæring, information om de sundhedsmæssige fordele ved frugt, tilpasset elevernes alder, og information om det økologiske landbrugs særlige kendetegn.

Ændring 15

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 1 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 103ga — stk. 3 — litra a

| a) | overstige
  90 mio. EUR
  pr. skoleår |
| --- | --- |

a)

overstige
  90 mio. EUR
  pr. skoleår

| a) | overstige
  500 mio. EUR
  pr. skoleår |
| --- | --- |

a)

overstige
  500 mio. EUR
  pr. skoleår

Ændring 16

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 1 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 103ga — stk. 3 — litra b

| b) | overstige
  50 % af
  uddelingsomkostningerne og hermed forbundne omkostninger som omhandlet i stk. 1
  eller 75 % i de regioner, der er omfattet af konvergensmålet |
| --- | --- |

b)

overstige
  50 % af
  uddelingsomkostningerne og hermed forbundne omkostninger som omhandlet i stk. 1
  eller 75 % i de regioner, der er omfattet af konvergensmålet

| b) | overstige uddelingsomkostningerne og hermed forbundne omkostninger
  samt omkostningerne ved ledsageforanstaltningerne
  som omhandlet i stk. 1 |
| --- | --- |

b)

overstige uddelingsomkostningerne og hermed forbundne omkostninger
  samt omkostningerne ved ledsageforanstaltningerne
  som omhandlet i stk. 1

Ændring 17

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 1 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 103ga — stk. 3 — litra c

| c) | dække andre omkostninger end de i stk. 1 nævnte uddelingsomkostninger og hermed forbundne omkostninger |
| --- | --- |

c)

dække andre omkostninger end de i stk. 1 nævnte uddelingsomkostninger og hermed forbundne omkostninger

| c) | dække andre omkostninger end de i stk. 1 nævnte uddelingsomkostninger og hermed forbundne omkostninger
  samt omkostningerne ved de i stk. 1 nævnte ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv |
| --- | --- |

c)

dække andre omkostninger end de i stk. 1 nævnte uddelingsomkostninger og hermed forbundne omkostninger
  samt omkostningerne ved de i stk. 1 nævnte ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gøre ordningen effektiv

Ændring 18

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 1 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 103ga — stk. 3 — litra d

| d) | bruges som erstatning for den aktuelle finansiering af en eksisterende national skolefrugtordning eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt. |
| --- | --- |

d)

bruges som erstatning for den aktuelle finansiering af en eksisterende national skolefrugtordning eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt.

| d) | bruges som erstatning for den aktuelle
  offentlige
  finansiering af en eksisterende national skolefrugtordning eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt. |
| --- | --- |

d)

bruges som erstatning for den aktuelle
  offentlige
  finansiering af en eksisterende national skolefrugtordning eller andre uddelingsordninger for skoler, hvori indgår frugt.

Ændring 19

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 1 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 103ga — stk. 5

| 5. | Fællesskabets skolefrugtordning berører ikke eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

5.

Fællesskabets skolefrugtordning berører ikke eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

| 5. | Fællesskabets skolefrugtordning berører ikke eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.
  Pilotprojekter, der gennemføres på forsøgsbasis i et mindre antal uddannelsesinstitutioner og i en begrænset periode, betragtes ikke som nationale ordninger, jf. stk. 3, litra d
  ). |
| --- | --- |

5.

Fællesskabets skolefrugtordning berører ikke eventuelle særskilte nationale skolefrugtordninger, der er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.
  Pilotprojekter, der gennemføres på forsøgsbasis i et mindre antal uddannelsesinstitutioner og i en begrænset periode, betragtes ikke som nationale ordninger, jf. stk. 3, litra d
  ).

Ændring 21

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 2 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 184 — nr. 6

| 6) | inden den 31. august 2012 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af skolefrugtordningen i henhold til artikel 103ga, om nødvendigt ledsaget af passende forslag. I rapporten behandles især
  spørgsmålet om
  , hvorvidt ordningen har bidraget til indførelse af velfungerede skolefrugtordninger i medlemsstaterne og til forbedring af børns kostvaner. |
| --- | --- |

6)

inden den 31. august 2012 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af skolefrugtordningen i henhold til artikel 103ga, om nødvendigt ledsaget af passende forslag. I rapporten behandles især
  spørgsmålet om
  , hvorvidt ordningen har bidraget til indførelse af velfungerede skolefrugtordninger i medlemsstaterne og til forbedring af børns kostvaner.

| 6) | inden den 31. august 2012 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af skolefrugtordningen i henhold til artikel 103ga, om nødvendigt ledsaget af passende forslag. I rapporten behandles især
  følgende spørgsmål
  : |
| --- | --- |

6)

inden den 31. august 2012 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af skolefrugtordningen i henhold til artikel 103ga, om nødvendigt ledsaget af passende forslag. I rapporten behandles især
  følgende spørgsmål
  :

| — | hvorvidt ordningen har bidraget til indførelse af velfungerede skolefrugtordninger i medlemsstaterne og til forbedring af børns kostvaner |
| --- | --- |

—

hvorvidt ordningen har bidraget til indførelse af velfungerede skolefrugtordninger i medlemsstaterne og til forbedring af børns kostvaner

| — | hvorvidt valget af national medfinansiering via et forældrebidrag har påvirket ordningens rækkevidde og effektivitet eller ej |
| --- | --- |

—

| — | de nationale ledsageforanstaltningers relevans og effekt, navnlig inkorporeringen af skolefrugtordningen og den tilhørende information om sund ernæring i de nationale læseplaner. |
| --- | --- |

—

---

Onsdag, den 19. november 2008

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/111

---

Fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø ***II

P6_TA(2008)0546

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (9815/3/2008 — C6-0343/2008 — 2007/0020(COD))

(2010/C 16 E/32)

(Fælles beslutningsprocedure — andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (9815/3/2008 — C6-0343/2008) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0046)), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0046)),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0425/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0425/2008),

1.   godkender den fælles holdning;

2.   konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

3.   pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

4.   pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 280 E af 4.11.2008, s. 1.

(2)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 109.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/112

---

Krav til visse selskaber om offentliggørelse og oversættelse ***I

P6_TA(2008)0547

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 68/151/EØF og 89/666/EØF for så vidt angår krav til visse typer selskaber om offentliggørelse og oversættelse (KOM(2008)0194 — C6-0171/2008 — 2008/0083(COD))

(2010/C 16 E/33)

(Fælles beslutningsprocedure — førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0194), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0194),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44, stk. 2, litra g), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44, stk. 2, litra g), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0171/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0400/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0400/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

3.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2008)0083

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 68/151/EØF,
  77/91/EØF og 89/666/EØF for så vidt angår krav til visse typer selskaber i Fællesskabet om offentliggørelse og oversættelse

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 44, stk. 2, litra g),

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog på sit møde den 8. og 9. marts 2007, at de administrative byrder for virksomheder bør reduceres med 25 % inden 2012 for at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog på sit møde den 8. og 9. marts 2007, at de administrative byrder for virksomheder bør reduceres med 25 % inden 2012 for at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne i Fællesskabet.

| (2) | Selskabsretten er udpeget som et område, der pålægger virksomheder et stort antal oplysningskrav, hvoraf nogle er forældede eller unødigt omfattende. |
| --- | --- |

(2)

Selskabsretten er udpeget som et område, der pålægger virksomheder et stort antal oplysningskrav, hvoraf nogle er forældede eller unødigt omfattende.

| (3) | Disse oplysningskrav bør revideres for at begrænse de administrative byrder for selskaber i Fællesskabet til det minimum, som er nødvendigt for at sikre beskyttelsen af andre interesserede parters interesser. |
| --- | --- |

(3)

Disse oplysningskrav bør revideres for at begrænse de administrative byrder for selskaber i Fællesskabet til det minimum, som er nødvendigt for at sikre beskyttelsen af andre interesserede parters interesser.

| (4) | I henhold til Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (3), skal selskaber med begrænset ansvar offentliggøre visse oplysninger, der skal indføres i medlemsstaternes centrale register eller handels- eller selskabsregister. Denne offentliggørelse skal i mange medlemsstater ske ved bekendtgørelse i den nationale offentlige tidende og i visse tilfælde desuden i landsdækkende eller regionale aviser. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (3), skal selskaber med begrænset ansvar offentliggøre visse oplysninger, der skal indføres i medlemsstaternes centrale register eller handels- eller selskabsregister. Denne offentliggørelse skal i mange medlemsstater ske ved bekendtgørelse i den nationale offentlige tidende og i visse tilfælde desuden i landsdækkende eller regionale aviser.

| (5) | I de fleste tilfælde medfører kravene om offentliggørelse ekstra omkostninger for selskaberne uden at bibringe nogen reel merværdi, eftersom mange selskabsregistre gør deres oplysninger tilgængelige online. Initiativer —
  som den kommende europæiske e-justice-portal — der skal
  lette adgangen i hele Fællesskabet til sådanne registre, begrænser yderligere behovet for at offentliggøre oplysningerne i en national offentlig tidende eller et andet trykt medie. |
| --- | --- |

(5)

I de fleste tilfælde medfører kravene om offentliggørelse ekstra omkostninger for selskaberne uden at bibringe nogen reel merværdi, eftersom mange selskabsregistre gør deres oplysninger tilgængelige online. Initiativer —
  som den kommende europæiske e-justice-portal — der skal
  lette adgangen i hele Fællesskabet til sådanne registre, begrænser yderligere behovet for at offentliggøre oplysningerne i en national offentlig tidende eller et andet trykt medie.

| (6) | For at give mulighed for en omkostningseffektiv offentliggørelse, der giver brugere let adgang til oplysningerne, bør medlemsstaterne gøre det obligatorisk at benytte en central elektronisk platform.
  Denne platform bør enten indeholde alle de oplysninger, der skal meddeles, eller give adgang til disse oplysninger i selskabets elektroniske datafil i medlemsstaternes registre. Medlemsstaterne
  bør desuden sikre, at
  alle omkostninger, der pålægges selskaberne for en sådan offentliggørelse, medtages i et samlet gebyr sammen med de eventuelle omkostninger, der opkræves for indførelse i registret. Eventuelle eksisterende krav om offentliggørelse i medlemsstaterne bør ikke medføre andre særlige gebyrer. Dette bør dog ikke berøre medlemsstaternes fri adgang til at lægge omkostningerne i forbindelse med oprettelsen og driften af platformen, herunder formateringen af dokumenterne, over på selskaberne, enten ved at medtage disse omkostninger i registreringsgebyret eller ved periodisk at opkræve et obligatorisk bidrag fra selskaberne
  . |
| --- | --- |

(6)

For at give mulighed for en omkostningseffektiv offentliggørelse, der giver brugere let adgang til oplysningerne, bør medlemsstaterne gøre det obligatorisk at benytte en central elektronisk platform.
  Denne platform bør enten indeholde alle de oplysninger, der skal meddeles, eller give adgang til disse oplysninger i selskabets elektroniske datafil i medlemsstaternes registre. Medlemsstaterne
  bør desuden sikre, at
  alle omkostninger, der pålægges selskaberne for en sådan offentliggørelse, medtages i et samlet gebyr sammen med de eventuelle omkostninger, der opkræves for indførelse i registret. Eventuelle eksisterende krav om offentliggørelse i medlemsstaterne bør ikke medføre andre særlige gebyrer. Dette bør dog ikke berøre medlemsstaternes fri adgang til at lægge omkostningerne i forbindelse med oprettelsen og driften af platformen, herunder formateringen af dokumenterne, over på selskaberne, enten ved at medtage disse omkostninger i registreringsgebyret eller ved periodisk at opkræve et obligatorisk bidrag fra selskaberne
  .

| (7) | I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kan medlemsstaterne fortsat anvende alle andre eksisterende nationale former for offentliggørelseskrav, forudsat at de er vel defineret og bygger på objektive betingelser, navnlig for at garantere retssikkerheden og informationssikkerheden og under hensyntagen til muligheden for adgang til internettet og nationale procedurer. Medlemsstaterne bør dække omkostningerne ved sådanne supplerende offentliggørelseskrav inden for det samlede gebyr. |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kan medlemsstaterne fortsat anvende alle andre eksisterende nationale former for offentliggørelseskrav, forudsat at de er vel defineret og bygger på objektive betingelser, navnlig for at garantere retssikkerheden og informationssikkerheden og under hensyntagen til muligheden for adgang til internettet og nationale procedurer. Medlemsstaterne bør dække omkostningerne ved sådanne supplerende offentliggørelseskrav inden for det samlede gebyr.

| (8) | Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde

   (4)

  , bør ændres for at tage højde for anvendelsen af en central elektronisk platform. |
| --- | --- |

(8)

Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde

   (4)

  , bør ændres for at tage højde for anvendelsen af en central elektronisk platform.

| 9) | ║ Rådets ellevte direktiv 89/666/EØF af 21. december 1989 om offentlighed vedrørende filialer oprettet i en medlemsstat af visse former for selskaber henhørende under en anden stats retsregler (5)
  indeholder krav om offentliggørelse af visse oplysninger vedrørende selskaber. Den medlemsstat, hvori en filial er oprettet, herefter benævnt »værtsmedlemsstaten«, kan foreskrive, at et begrænset antal dokumenter i den forbindelse oversættes til et andet af Fællesskabets officielle sprog. |
| --- | --- |

9)

║ Rådets ellevte direktiv 89/666/EØF af 21. december 1989 om offentlighed vedrørende filialer oprettet i en medlemsstat af visse former for selskaber henhørende under en anden stats retsregler (5)
  indeholder krav om offentliggørelse af visse oplysninger vedrørende selskaber. Den medlemsstat, hvori en filial er oprettet, herefter benævnt »værtsmedlemsstaten«, kan foreskrive, at et begrænset antal dokumenter i den forbindelse oversættes til et andet af Fællesskabets officielle sprog.

| (10) | Den mulighed bør bibeholdes sammen med værtsmedlemsstatens mulighed for i et begrænset antal tilfælde at foreskrive, at oversættelsen skal bekræftes, eftersom tredjeparters interesser kan gøre det nødvendigt ved en sådan bekræftelse at sikre, at oversættelsen er tilstrækkeligt pålidelig. |
| --- | --- |

(10)

Den mulighed bør bibeholdes sammen med værtsmedlemsstatens mulighed for i et begrænset antal tilfælde at foreskrive, at oversættelsen skal bekræftes, eftersom tredjeparters interesser kan gøre det nødvendigt ved en sådan bekræftelse at sikre, at oversættelsen er tilstrækkeligt pålidelig.

| (11) | En oversættelse kan dog anses for tilstrækkeligt pålidelig, hvis den er bekræftet af en oversætter, der er officielt autoriseret hertil i anden medlemsstat, eller af en anden person, der i den pågældende medlemsstat er autoriseret til at foretage bekræftelse af oversættelser til det krævede sprog. Værtsmedlemsstaten bør i så fald ikke kunne forlange en yderligere bekræftelse efter sine egne regler. |
| --- | --- |

(11)

En oversættelse kan dog anses for tilstrækkeligt pålidelig, hvis den er bekræftet af en oversætter, der er officielt autoriseret hertil i anden medlemsstat, eller af en anden person, der i den pågældende medlemsstat er autoriseret til at foretage bekræftelse af oversættelser til det krævede sprog. Værtsmedlemsstaten bør i så fald ikke kunne forlange en yderligere bekræftelse efter sine egne regler.

| (12) | Det samme gælder, hvis et dokument, der er nødvendigt for registreringen af filialen, af det register, hvori selskabets aktmappe er oprettet, kan forelægges på det af Fællesskabets officielle sprog, der kræves af værtsmedlemsstaten. I sådanne tilfælde forekommer det berettiget at forlange yderligere bekræftelse. |
| --- | --- |

(12)

Det samme gælder, hvis et dokument, der er nødvendigt for registreringen af filialen, af det register, hvori selskabets aktmappe er oprettet, kan forelægges på det af Fællesskabets officielle sprog, der kræves af værtsmedlemsstaten. I sådanne tilfælde forekommer det berettiget at forlange yderligere bekræftelse.

| (13) | Medlemsstaterne bør heller ikke kunne stille andre formelle sprogkrav vedrørende dokumentet end kravet om bekræftelse. Især krav om notarial bekræftelse af et i forvejen bekræftet dokument går ud over, hvad der er nødvendigt for at give den fornødne sikkerhed. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør heller ikke kunne stille andre formelle sprogkrav vedrørende dokumentet end kravet om bekræftelse. Især krav om notarial bekræftelse af et i forvejen bekræftet dokument går ud over, hvad der er nødvendigt for at give den fornødne sikkerhed.

| (14) | Målet for dette direktiv, nemlig begrænsning af administrative byrder i forbindelse med krav til visse typer selskaber i Fællesskabet om offentliggørelse og oversættelse, kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. ║ I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(14)

Målet for dette direktiv, nemlig begrænsning af administrative byrder i forbindelse med krav til visse typer selskaber i Fællesskabet om offentliggørelse og oversættelse, kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. ║ I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (15) | Direktiv 68/151/EØF,
  77/91/EØF
  og 89/666/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(15)

Direktiv 68/151/EØF,
  77/91/EØF
  og 89/666/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 68/151/EØF

Artikel 3, stk. 4, i direktiv 68/151/EØF affattes således:

»4.   De i artikel 2 omhandlede dokumenter og oplysninger skal offentliggøres via en central elektronisk platform, der giver adgang til de offentliggjorte oplysninger i kronologisk orden.

Medlemsstaterne sikrer, at selskaber ikke pålægges særlige gebyrer i forbindelse med
  en
  offentliggørelse
  på den centrale elektroniske
  platform eller
  i forbindelse med
  andre krav fra medlemsstaterne om offentliggørelse af de pågældende dokumenter og oplysninger.
  Dette stykke berører ikke medlemsstaternes mulighed for at lægge omkostningerne ved den centrale elektroniske platform over på selskaberne
  .«

Artikel 2

Artikel 2

Ændring af direktiv 77/91/EØF

Ændring af direktiv 77/91/EØF

Artikel 29, stk. 3, i direktiv 77/91/EØF affattes således:

Artikel 29, stk. 3, i direktiv 77/91/EØF affattes således:

»
  3
  .   
  Tilbuddet om fortegningsret såvel som den frist, inden for hvilken denne ret skal udøves, offentliggøres i den officielle nationale tidende. Lovgivningen i en medlemsstat kan dog undlade at foreskrive denne offentliggørelse, når alle selskabets aktier er registreret. I så fald skal samtlige aktionærer have skriftlig underretning. Fortegningsretten skal udøves inden for en frist på mindst fjorten dage fra tilbuddets offentliggørelse eller fra afsendelsen af skrivelserne til aktionærerne
  .«

Artikel 3

Ændring af direktiv 89/666/EØF

Ændring af direktiv 89/666/EØF

Artikel 4 i direktiv 89/666/EØF affattes således:

»Artikel 4

1.   Den medlemsstat, i hvilken en filial er oprettet, kan foreskrive, at de i artikel 2, stk. 2, litra b)▐, og i artikel 3 omhandlede dokumenter skal
  forelægges
  på et andet af Fællesskabets officielle sprog end det officielle sprog for det i artikel 2, stk. 1, litra c), omhandlede register, og at oversættelser af disse dokumenter skal være bekræftet.
  Hvis en medlemsstat kræver bekræftelse, bekræftes oversættelsen af en person med de påkrævede kvalifikationer i en af medlemsstaterne
  .

2.   
  Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse på
  den i artikel 2, stk. 2, litra c), omhandlede attestering,
  medmindre attesteringen er foretaget af det i artikel 2, stk. 1, litra c), omhandlede register på det officielle sprog, der kræves af den medlemsstat, hvori filialen er oprettet
  .

3.   Medlemsstaterne må ikke stille andre
  supplerende
  formelle krav til oversættelsen af
  dokumenterne
  end de i stk. 1 og 2 omhandlede.«

Artikel 4

Gennemførelse

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. maj 2010.
  Medlemsstaterne kan fortsat anvende alle andre eksisterende former for offentliggørelseskrav, forudsat at de er vel defineret og bygger på objektive betingelser, navnlig for at garantere retssikkerheden og informationssikkerheden og under hensyntagen til muligheden for adgang til internettet og nationale procedurer. Medlemsstaterne dækker omkostningerne ved sådanne supplerende offentliggørelseskrav inden for det samlede gebyr
  . De tilsender straks Kommissionen teksten til sådanne love og administrative bestemmelser samt en sammenligningstabel, der viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser ║.

den 1. maj 2010

Medlemsstaterne kan fortsat anvende alle andre eksisterende former for offentliggørelseskrav, forudsat at de er vel defineret og bygger på objektive betingelser, navnlig for at garantere retssikkerheden og informationssikkerheden og under hensyntagen til muligheden for adgang til internettet og nationale procedurer. Medlemsstaterne dækker omkostningerne ved sådanne supplerende offentliggørelseskrav inden for det samlede gebyr

tilsender

teksten til sådanne love og administrative

samt en

der viser sammenhængen mellem de pågældende

Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv

Artikel 5

Ikrafttræden

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

efter offentliggørelsen

Artikel 6

Adressater

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 19.11.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af ...

2

Europa-Parlamentets holdning af 19.11.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af ...

(3)  EFT L 65 af 14.3.1968, s. 8. ║.

3

(4)  

  EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1.

4

EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1.

(5)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 36.

5

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/116

---

Europæiske statistikker ***I

P6_TA(2008)0548

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske statistikker (KOM(2007)0625 — C6-0346/2007 — 2007/0220(COD))

(2010/C 16 E/34)

(Fælles beslutningsprocedure — førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0625), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0625),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk.1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0346/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk.1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0346/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0349/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

3.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0220

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 19. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 223/2009.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/117

---

Den fælles landbrugspolitiks støtteordninger for landbrugere *

P6_TA(2008)0549

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (KOM(2008)0306 — C6-0240/2008 — 2008/0103(CNS))

(2010/C 16 E/35)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36, 37 og 299, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0240/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36, 37 og 299, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0240/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Regionaludvikling (A6-0402/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Regionaludvikling (A6-0402/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til forordning


  Betragtning 1 a (ny) |
| | (1a) | Bureaukratiet i landbrugssektoren bør fortsat mindskes via transparente, enklere og mindre tyngende bestemmelser. Kun gennem lavere omkostninger og mindre bureaukrati kan den fælles landbrugspolitik bidrage til, at den markedsorienterede landbruger kan være konkurrencedygtig på de globaliserede markeder. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

(1a)

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| (2a) | Der bør gøres en kontinuerlig indsats for at forenkle, forbedre og harmonisere krydsoverensstemmelsesordningen. Kommissionen bør derfor hvert andet år forelægge en rapport om krydsoverensstemmelsesordningens anvendelse. |
| --- | --- |

(2a)

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 2 b (ny)

| (2b) | Færre administrative byrder, harmoniserede kontrolforanstaltninger, en sammenlægning af kontrol, også inden for EU-institutionerne, og rettidige betalinger vil øge den generelle støtte blandt landbrugerne til krydsoverensstemmelsesordningen og dermed gøre politikken mere effektiv. |
| --- | --- |

(2b)

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 2 c (ny)

| (2c) | For at mindske den byrde, landbrugerne pålægges, bør medlemsstaterne og EU-institutionerne tilskyndes til at holde såvel antallet af kontrolbesøg på stedet som antallet af kontrolorganer på et minimum, uden at dette berører bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2004 af 21. april 2004 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende krydsoverensstemmelse graduering og det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem som omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (1). Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at gennemføre minimumskontrolindsatsen på betalingsorgansniveau. Desuden bør medlemsstaterne og de EU-institutionerne tilskyndes til at træffe supplerende foranstaltninger for at begrænse antallet af personer, der udfører kontrol, sikre, at de er behørigt uddannet, og begrænse den periode, hvori kontrol på stedet kan gennemføres på en given bedrift, til højst en dag. Kommissionen bør bistå medlemsstaterne med at opfylde kravene til integrerede stikprøveudvælgelser. Udvælgelsen af stikprøver til kontrol på stedet bør ske uafhængigt af en specifik minimumsprocentsats for kontrol i henhold til den specifikke lovgivning, der falder ind under krydsoverensstemmelsesordningens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(2c)

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 2 d (ny)

| (2d) | Medlemsstaterne bør sikre, at landbrugerne ikke straffes to gange (dvs. betalingsreduktion eller -udelukkelse plus bøde som følge af overtrædelse af den gældende nationale lovgivning) for den samme overtrædelse. |
| --- | --- |

(2d)

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 3

| (3) | For at undgå, at landbrugsarealer bliver opgivet og sikre, at de bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand, blev der ved forordning (EF) nr. 1782/2003 fastsat EF-rammebestemmelser, i henhold til hvilke medlemsstaterne vedtager normer under hensyn til de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer (arealanvendelse, vekseldrift og landbrugspraksis) og landbrugsstrukturer. Afskaffelsen af obligatorisk jordudtagning inden for enkeltbetalingsordningen kan i nogle tilfælde have skadelige virkninger for miljøet, især for visse landskabstræk. Derfor bør de gældende EF-bestemmelser udbygges for i fornødent omfang at beskytte bestemte landskabstræk. |
| --- | --- |

(3)

For at undgå, at landbrugsarealer bliver opgivet og sikre, at de bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand, blev der ved forordning (EF) nr. 1782/2003 fastsat EF-rammebestemmelser, i henhold til hvilke medlemsstaterne vedtager normer under hensyn til de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer (arealanvendelse, vekseldrift og landbrugspraksis) og landbrugsstrukturer. Afskaffelsen af obligatorisk jordudtagning inden for enkeltbetalingsordningen kan i nogle tilfælde have skadelige virkninger for miljøet, især for visse landskabstræk. Derfor bør de gældende EF-bestemmelser udbygges for i fornødent omfang at beskytte bestemte landskabstræk.

| (3) | For at undgå, at landbrugsarealer bliver opgivet og sikre, at de bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand, blev der ved forordning (EF) nr. 1782/2003 fastsat EF-rammebestemmelser, i henhold til hvilke medlemsstaterne vedtager normer under hensyn til de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer (arealanvendelse, vekseldrift og landbrugspraksis) og landbrugsstrukturer. Afskaffelsen af obligatorisk jordudtagning inden for enkeltbetalingsordningen kan i nogle tilfælde have skadelige virkninger for miljøet, især for
  den almindelige biodiversitet
  , visse landskabstræk og arealer langs søer og vandløb. Derfor bør de gældende EF-bestemmelser udbygges for i fornødent omfang at beskytte
  biodiversiteten og
  bestemte landskabstræk.
  Under hensyntagen til behovet for at sikre de højest mulige vandkvalitetsstandarder i henhold til fællesskabslovgivningen bør der ikke indføres yderligere begrænsninger, der kan forhindre den hensigtsmæssige udvikling af landdistrikterne
  . |
| --- | --- |

(3)

For at undgå, at landbrugsarealer bliver opgivet og sikre, at de bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand, blev der ved forordning (EF) nr. 1782/2003 fastsat EF-rammebestemmelser, i henhold til hvilke medlemsstaterne vedtager normer under hensyn til de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer (arealanvendelse, vekseldrift og landbrugspraksis) og landbrugsstrukturer. Afskaffelsen af obligatorisk jordudtagning inden for enkeltbetalingsordningen kan i nogle tilfælde have skadelige virkninger for miljøet, især for
  den almindelige biodiversitet
  , visse landskabstræk og arealer langs søer og vandløb. Derfor bør de gældende EF-bestemmelser udbygges for i fornødent omfang at beskytte
  biodiversiteten og
  bestemte landskabstræk.
  Under hensyntagen til behovet for at sikre de højest mulige vandkvalitetsstandarder i henhold til fællesskabslovgivningen bør der ikke indføres yderligere begrænsninger, der kan forhindre den hensigtsmæssige udvikling af landdistrikterne
  .

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 4

| (4) | At beskytte og forvalte vand i forbindelse med landbrugsvirksomhed er
  i stigende grad blevet
  et problem
  i nogle områder
  . Derfor bør de gældende EF-rammebestemmelser for god landbrugs- og miljømæssig stand også udbygges for at beskytte vand mod forurening og afstrømning og forvalte brugen af vand. |
| --- | --- |

(4)

At beskytte og forvalte vand i forbindelse med landbrugsvirksomhed er
  i stigende grad blevet
  et problem
  i nogle områder
  . Derfor bør de gældende EF-rammebestemmelser for god landbrugs- og miljømæssig stand også udbygges for at beskytte vand mod forurening og afstrømning og forvalte brugen af vand.

| (4) | At beskytte og forvalte vand i forbindelse med landbrugsvirksomhed er
  ved at blive
  et problem i
  en stadig større del af Fællesskabet
  . Derfor bør de gældende EF-rammebestemmelser for god landbrugs- og miljømæssig stand også udbygges for at beskytte vand mod forurening og afstrømning og forvalte brugen af vand,
  navnlig ved at nedbringe det store årlige vandspild via bedre forvaltningssystemer for landbrug og vand
  . |
| --- | --- |

(4)

At beskytte og forvalte vand i forbindelse med landbrugsvirksomhed er
  ved at blive
  et problem i
  en stadig større del af Fællesskabet
  . Derfor bør de gældende EF-rammebestemmelser for god landbrugs- og miljømæssig stand også udbygges for at beskytte vand mod forurening og afstrømning og forvalte brugen af vand,
  navnlig ved at nedbringe det store årlige vandspild via bedre forvaltningssystemer for landbrug og vand
  .

Ændring 190 + 226

Forslag til forordning

Betragtning 6

| (6) | For at opnå en bedre balance mellem de politiske redskaber, der skal fremme bæredygtigt landbrug, og dem, der skal fremme udviklingen af landdistrikterne, blev der indført et system med obligatorisk gradvis nedsættelse af de direkte betalinger (»graduering«) ved forordning (EF) nr. 1782/2003. Dette system bør bevares, samtidig med at de første
  5 000 EUR
  fritages for graduering. |
| --- | --- |

(6)

For at opnå en bedre balance mellem de politiske redskaber, der skal fremme bæredygtigt landbrug, og dem, der skal fremme udviklingen af landdistrikterne, blev der indført et system med obligatorisk gradvis nedsættelse af de direkte betalinger (»graduering«) ved forordning (EF) nr. 1782/2003. Dette system bør bevares, samtidig med at de første
  5 000 EUR
  fritages for graduering.

| (6) | For at opnå en bedre balance mellem de politiske redskaber, der skal fremme bæredygtigt landbrug, og dem, der skal fremme udviklingen af landdistrikterne, blev der indført et system med obligatorisk gradvis nedsættelse af de direkte betalinger (»graduering«) ved forordning (EF) nr. 1782/2003. Dette system bør bevares, samtidig med at de første
  10 000 EUR
  fritages for graduering. |
| --- | --- |

(6)

For at opnå en bedre balance mellem de politiske redskaber, der skal fremme bæredygtigt landbrug, og dem, der skal fremme udviklingen af landdistrikterne, blev der indført et system med obligatorisk gradvis nedsættelse af de direkte betalinger (»graduering«) ved forordning (EF) nr. 1782/2003. Dette system bør bevares, samtidig med at de første
  10 000 EUR
  fritages for graduering.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 7

| (7) | De besparelser, der opnås ved den graduering, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1782/2003, anvendes til at finansiere foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Siden forordningen blev vedtaget, er landbruget kommet til at stå over for en række nye krævende udfordringer som klimaforandringer, bioenergis øgede betydning og behovet for bedre vandforvaltning og effektivere beskyttelse af biodiversiteten. Det Europæiske Fællesskab skal som part i Kyotoprotokollen tilpasse sine politikker i lyset af klimaforandringsproblematikken. Som følge alvorlige problemer med vandknaphed og tørke bør vandforvaltningsspørgsmål desuden behandles mere indgående. At beskytte biodiversiteten er fortsat en stor udfordring, og selv om der er gjort store fremskridt, vil det kræve et større arbejde at nå EF's biodiversitetsmål for 2010. EF anerkender, at der er behov for at tage de nye udfordringer op som led i sine politikker. Det rette værktøj til at gøre dette på landbrugsområdet er de landdistriktsprogrammer, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). For at give
  medlemsstaterne
  mulighed for at
  revidere deres
  landdistriktsprogrammer
  i overensstemmelser hermed
  , uden at de skal indskrænke deres igangværende aktiviteter til udvikling af landdistrikterne på andre områder, bør der skaffes flere midler. De fornødne finansielle midler til at støtte EF's politik til udvikling af landdistrikterne kan dog ikke skaffes via de finansielle overslag for 2007-2013. Derfor bør en stor del af de finansielle midler, der kræves, tilvejebringes, ved at der foretages en gradvis større nedsættelse af de direkte betalinger. |
| --- | --- |

(7)

De besparelser, der opnås ved den graduering, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1782/2003, anvendes til at finansiere foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Siden forordningen blev vedtaget, er landbruget kommet til at stå over for en række nye krævende udfordringer som klimaforandringer, bioenergis øgede betydning og behovet for bedre vandforvaltning og effektivere beskyttelse af biodiversiteten. Det Europæiske Fællesskab skal som part i Kyotoprotokollen tilpasse sine politikker i lyset af klimaforandringsproblematikken. Som følge alvorlige problemer med vandknaphed og tørke bør vandforvaltningsspørgsmål desuden behandles mere indgående. At beskytte biodiversiteten er fortsat en stor udfordring, og selv om der er gjort store fremskridt, vil det kræve et større arbejde at nå EF's biodiversitetsmål for 2010. EF anerkender, at der er behov for at tage de nye udfordringer op som led i sine politikker. Det rette værktøj til at gøre dette på landbrugsområdet er de landdistriktsprogrammer, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). For at give
  medlemsstaterne
  mulighed for at
  revidere deres
  landdistriktsprogrammer
  i overensstemmelser hermed
  , uden at de skal indskrænke deres igangværende aktiviteter til udvikling af landdistrikterne på andre områder, bør der skaffes flere midler. De fornødne finansielle midler til at støtte EF's politik til udvikling af landdistrikterne kan dog ikke skaffes via de finansielle overslag for 2007-2013. Derfor bør en stor del af de finansielle midler, der kræves, tilvejebringes, ved at der foretages en gradvis større nedsættelse af de direkte betalinger.

| (7) | De besparelser, der opnås ved den graduering, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1782/2003, anvendes til at finansiere foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Siden forordningen blev vedtaget, er landbruget kommet til at stå over for en række nye krævende udfordringer som klimaforandringer, bioenergis øgede betydning og behovet for bedre vandforvaltning og effektivere beskyttelse af biodiversiteten. Det Europæiske Fællesskab skal som part i Kyotoprotokollen tilpasse sine politikker i lyset af klimaforandringsproblematikken. Som følge alvorlige problemer med vandknaphed og tørke bør vandforvaltningsspørgsmål desuden behandles mere indgående. At beskytte biodiversiteten er fortsat en stor udfordring, og selv om der er gjort store fremskridt, vil det kræve et større arbejde at nå EF's biodiversitetsmål for 2010. EF anerkender, at der er behov for at tage de nye udfordringer op som led i sine politikker. Det rette værktøj til at gøre dette på landbrugsområdet er de landdistriktsprogrammer, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).
  Nogle medlemsstater har allerede indført landdistriktsprogrammer, der tackler de nye udfordringer
  . For at give
  alle medlemsstater
  mulighed for at
  gennemføre
  landdistriktsprogrammer, uden at de skal indskrænke deres igangværende aktiviteter til udvikling af landdistrikterne på andre områder, bør der
  imidlertid
  skaffes flere midler. De fornødne finansielle midler til at støtte EF's politik til udvikling af landdistrikterne kan dog ikke skaffes via de finansielle overslag for 2007-2013. Derfor bør en stor del af de finansielle midler, der kræves, tilvejebringes, ved at der foretages en gradvis større nedsættelse af de direkte betalinger. |
| --- | --- |

(7)

De besparelser, der opnås ved den graduering, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1782/2003, anvendes til at finansiere foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Siden forordningen blev vedtaget, er landbruget kommet til at stå over for en række nye krævende udfordringer som klimaforandringer, bioenergis øgede betydning og behovet for bedre vandforvaltning og effektivere beskyttelse af biodiversiteten. Det Europæiske Fællesskab skal som part i Kyotoprotokollen tilpasse sine politikker i lyset af klimaforandringsproblematikken. Som følge alvorlige problemer med vandknaphed og tørke bør vandforvaltningsspørgsmål desuden behandles mere indgående. At beskytte biodiversiteten er fortsat en stor udfordring, og selv om der er gjort store fremskridt, vil det kræve et større arbejde at nå EF's biodiversitetsmål for 2010. EF anerkender, at der er behov for at tage de nye udfordringer op som led i sine politikker. Det rette værktøj til at gøre dette på landbrugsområdet er de landdistriktsprogrammer, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).
  Nogle medlemsstater har allerede indført landdistriktsprogrammer, der tackler de nye udfordringer
  . For at give
  alle medlemsstater
  mulighed for at
  gennemføre
  landdistriktsprogrammer, uden at de skal indskrænke deres igangværende aktiviteter til udvikling af landdistrikterne på andre områder, bør der
  imidlertid
  skaffes flere midler. De fornødne finansielle midler til at støtte EF's politik til udvikling af landdistrikterne kan dog ikke skaffes via de finansielle overslag for 2007-2013. Derfor bør en stor del af de finansielle midler, der kræves, tilvejebringes, ved at der foretages en gradvis større nedsættelse af de direkte betalinger.

Ændring 11 + 197 + 210

Forslag til forordning

Betragtning 8

| (8) | Fordelingen af den direkte indkomststøtte blandt landbrugerne er kendetegnet ved, at en stor del af betalingerne tildeles et ret begrænset antal store modtagere.
  Det siger sig selv
  , at større modtagere ikke behøver den samme støtte pr. enhed, for at målet med indkomststøtte kan nås effektivt. Muligheden for at tilpasse sig gør det desuden lettere for større modtagere at arbejde med lavere støtte pr. enhed. Det synes derfor rimeligt at forvente, at landbrugere, der modtager store støttebeløb, yder et særligt bidrag til finansieringen af landdistriktsforanstaltninger, som er lagt an på at klare nye udfordringer. Derfor bør der indføres en mekanisme, i henhold til hvilken de højeste betalinger nedsættes kraftigere, og hvor provenuet anvendes til at tackle de nye udfordringer i forbindelse med udviklingen af landdistrikterne. For at sikre, at mekanismen fungerer proportionalt, bør de yderligere nedsættelser forhøjes progressivt i takt med, at betalingerne stiger. |
| --- | --- |

(8)

Fordelingen af den direkte indkomststøtte blandt landbrugerne er kendetegnet ved, at en stor del af betalingerne tildeles et ret begrænset antal store modtagere.
  Det siger sig selv
  , at større modtagere ikke behøver den samme støtte pr. enhed, for at målet med indkomststøtte kan nås effektivt. Muligheden for at tilpasse sig gør det desuden lettere for større modtagere at arbejde med lavere støtte pr. enhed. Det synes derfor rimeligt at forvente, at landbrugere, der modtager store støttebeløb, yder et særligt bidrag til finansieringen af landdistriktsforanstaltninger, som er lagt an på at klare nye udfordringer. Derfor bør der indføres en mekanisme, i henhold til hvilken de højeste betalinger nedsættes kraftigere, og hvor provenuet anvendes til at tackle de nye udfordringer i forbindelse med udviklingen af landdistrikterne. For at sikre, at mekanismen fungerer proportionalt, bør de yderligere nedsættelser forhøjes progressivt i takt med, at betalingerne stiger.

| (8) | Fordelingen af den direkte indkomststøtte blandt landbrugerne er kendetegnet ved, at en stor del af betalingerne tildeles et ret begrænset antal store modtagere.
  Uanset deres bedriftsstruktur er det muligt
  , at større modtagere ikke behøver den samme støtte pr. enhed, for at målet med indkomststøtte kan nås effektivt. Muligheden for at tilpasse sig gør det desuden lettere for større modtagere at arbejde med lavere støtte pr. enhed. Det synes derfor rimeligt at forvente, at landbrugere, der —
  under hensyntagen til den pågældende bedrifts samlede lønomkostninger
  — modtager store støttebeløb, yder et særligt bidrag til finansieringen af landdistriktsforanstaltninger, som er lagt an på at klare nye udfordringer. Derfor bør der indføres en mekanisme, i henhold til hvilken de højeste betalinger nedsættes kraftigere, og hvor provenuet anvendes til at tackle de nye udfordringer i forbindelse med udviklingen af landdistrikterne. For at sikre, at mekanismen fungerer proportionalt, bør de yderligere nedsættelser forhøjes progressivt i takt med, at betalingerne stiger.
  Det bør dog undgås, at sammenslutninger med et stort antal landbrugere som medlemmer og de tilhørende bedrifter, som det er tilfældet med landbrugskooperativer, der opfylder definitionen af »landbruger« i medfør af forordningens artikel 2, betragtes som store modtagere, hvad der ville indebære en tilsvarende nedsættelse af betalingerne. Det bør derfor fastslås, hvilke enheder der opfylder disse betingelser med henblik på fritagelse fra den gradvise nedsættelse
  . |
| --- | --- |

(8)

Fordelingen af den direkte indkomststøtte blandt landbrugerne er kendetegnet ved, at en stor del af betalingerne tildeles et ret begrænset antal store modtagere.
  Uanset deres bedriftsstruktur er det muligt
  , at større modtagere ikke behøver den samme støtte pr. enhed, for at målet med indkomststøtte kan nås effektivt. Muligheden for at tilpasse sig gør det desuden lettere for større modtagere at arbejde med lavere støtte pr. enhed. Det synes derfor rimeligt at forvente, at landbrugere, der —
  under hensyntagen til den pågældende bedrifts samlede lønomkostninger
  — modtager store støttebeløb, yder et særligt bidrag til finansieringen af landdistriktsforanstaltninger, som er lagt an på at klare nye udfordringer. Derfor bør der indføres en mekanisme, i henhold til hvilken de højeste betalinger nedsættes kraftigere, og hvor provenuet anvendes til at tackle de nye udfordringer i forbindelse med udviklingen af landdistrikterne. For at sikre, at mekanismen fungerer proportionalt, bør de yderligere nedsættelser forhøjes progressivt i takt med, at betalingerne stiger.
  Det bør dog undgås, at sammenslutninger med et stort antal landbrugere som medlemmer og de tilhørende bedrifter, som det er tilfældet med landbrugskooperativer, der opfylder definitionen af »landbruger« i medfør af forordningens artikel 2, betragtes som store modtagere, hvad der ville indebære en tilsvarende nedsættelse af betalingerne. Det bør derfor fastslås, hvilke enheder der opfylder disse betingelser med henblik på fritagelse fra den gradvise nedsættelse
  .

For at undgå en yderligere fragmentering af landbrugssektoren bør producentsammenslutninger, der kanaliserer den direkte betaling, dog ikke betragtes som store modtagere, når de anvender gradueringen.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| (8a) | Desuden bør medlemsstaterne tildeles en særlig støttemulighed, så de på passende vis kan tackle de nye udfordringer, som sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik medfører. |
| --- | --- |

(8a)

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 16

| (16) | For at hjælpe landbrugerne med at leve op til normerne for et moderne højkvalitetslandbrug er det nødvendigt, at medlemsstaterne indfører en global bedriftsrådgivningsordning for
  erhvervsmæssigt drevne bedrifter
  . Bedriftsrådgivningsordningen bør hjælpe landbrugerne med at blive mere bevidste om forholdet mellem materialestrømme og driftsprocesser og normerne for miljø, fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd uden på nogen måde at gribe ind i deres forpligtelse til og ansvar for at overholde disse normer. |
| --- | --- |

(16)

For at hjælpe landbrugerne med at leve op til normerne for et moderne højkvalitetslandbrug er det nødvendigt, at medlemsstaterne indfører en global bedriftsrådgivningsordning for
  erhvervsmæssigt drevne bedrifter
  . Bedriftsrådgivningsordningen bør hjælpe landbrugerne med at blive mere bevidste om forholdet mellem materialestrømme og driftsprocesser og normerne for miljø, fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd uden på nogen måde at gribe ind i deres forpligtelse til og ansvar for at overholde disse normer.

| (16) | For at hjælpe landbrugerne med at leve op til normerne for et moderne højkvalitetslandbrug er det nødvendigt, at medlemsstaterne indfører en global bedriftsrådgivningsordning for
  alle landbrugere
  . Bedriftsrådgivningsordningen bør hjælpe landbrugerne med at
  producere effektivt og på en omkostningseffektiv måde og
  blive mere bevidste om forholdet mellem materialestrømme og driftsprocesser og normerne for miljø, fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd uden på nogen måde at gribe ind i deres forpligtelse til og ansvar for at overholde disse normer. |
| --- | --- |

(16)

For at hjælpe landbrugerne med at leve op til normerne for et moderne højkvalitetslandbrug er det nødvendigt, at medlemsstaterne indfører en global bedriftsrådgivningsordning for
  alle landbrugere
  . Bedriftsrådgivningsordningen bør hjælpe landbrugerne med at
  producere effektivt og på en omkostningseffektiv måde og
  blive mere bevidste om forholdet mellem materialestrømme og driftsprocesser og normerne for miljø, fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd uden på nogen måde at gribe ind i deres forpligtelse til og ansvar for at overholde disse normer.

Ændring 14

Forslag til beslutning

Betragtning 19

| (19) | Det er en byrde for medlemsstaternes myndigheder at forvalte små beløb.
  For at undgå en alt for stor administrativ byrde bør medlemsstaterne afholde sig fra at yde direkte betalinger, hvis beløbet er lavere end den gennemsnitlige EF-støtte pr. hektar, eller hvis det støtteberettigede areal på den bedrift, som der ansøges om støtte til, er på under en hektar. Der bør fastsættes særlige bestemmelser for de medlemsstater, hvis bedriftsstruktur er meget anderledes end den gennemsnitlige struktur i EF. Medlemsstaterne bør under hensyntagen til deres landbrugsøkonomis særlige struktur kunne vælge, hvilket af de to kriterier de ønsker at gennemføre. I forbindelse med de særlige betalingsrettigheder, der er tildelt landbrugere med såkaldte »jordløse« bedrifter, er det ineffektivt at anvende det hektarbaserede kriterium. Over for disse landbrugere bør gennemsnitsstøtten derfor gælde som minimumsbeløb
  . |
| --- | --- |

(19)

Det er en byrde for medlemsstaternes myndigheder at forvalte små beløb.
  For at undgå en alt for stor administrativ byrde bør medlemsstaterne afholde sig fra at yde direkte betalinger, hvis beløbet er lavere end den gennemsnitlige EF-støtte pr. hektar, eller hvis det støtteberettigede areal på den bedrift, som der ansøges om støtte til, er på under en hektar. Der bør fastsættes særlige bestemmelser for de medlemsstater, hvis bedriftsstruktur er meget anderledes end den gennemsnitlige struktur i EF. Medlemsstaterne bør under hensyntagen til deres landbrugsøkonomis særlige struktur kunne vælge, hvilket af de to kriterier de ønsker at gennemføre. I forbindelse med de særlige betalingsrettigheder, der er tildelt landbrugere med såkaldte »jordløse« bedrifter, er det ineffektivt at anvende det hektarbaserede kriterium. Over for disse landbrugere bør gennemsnitsstøtten derfor gælde som minimumsbeløb
  .

| (19) | Det er en byrde for medlemsstaternes myndigheder at forvalte små beløb.
  Medlemsstaterne kan vedtage ikke at yde direkte betalinger ud over et fastsat minimumsniveau
  . |
| --- | --- |

(19)

Det er en byrde for medlemsstaternes myndigheder at forvalte små beløb.
  Medlemsstaterne kan vedtage ikke at yde direkte betalinger ud over et fastsat minimumsniveau
  .

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 21

| (21) | De nationale myndigheder bør inden for de foreskrevne tidsfrister udbetale den fulde støtte, der er fastsat i EF's støtteordninger, til modtagerne, efter at der dog er foretaget eventuelle nedsættelser i henhold til denne forordning. For at gøre forvaltningen af de direkte betalinger mere fleksibel bør medlemsstaterne kunne udbetale de direkte betalinger i to rater om året. |
| --- | --- |

(21)

De nationale myndigheder bør inden for de foreskrevne tidsfrister udbetale den fulde støtte, der er fastsat i EF's støtteordninger, til modtagerne, efter at der dog er foretaget eventuelle nedsættelser i henhold til denne forordning. For at gøre forvaltningen af de direkte betalinger mere fleksibel bør medlemsstaterne kunne udbetale de direkte betalinger i to rater om året.

| (21) | De nationale myndigheder bør inden for de foreskrevne tidsfrister udbetale den fulde støtte, der er fastsat i EF's støtteordninger, til modtagerne, efter at der dog er foretaget eventuelle nedsættelser i henhold til denne forordning. For at gøre forvaltningen af de direkte betalinger mere fleksibel bør medlemsstaterne kunne udbetale de direkte betalinger i to rater om året
  for dels at indføje en rentebetaling til markedsrenten i tilfælde af forsinkelse, og dels, alt efter sektorens behov, at give dem en vis fleksibilitet med hensyn til fastsættelsen af betalingsdatoer
  . |
| --- | --- |

(21)

De nationale myndigheder bør inden for de foreskrevne tidsfrister udbetale den fulde støtte, der er fastsat i EF's støtteordninger, til modtagerne, efter at der dog er foretaget eventuelle nedsættelser i henhold til denne forordning. For at gøre forvaltningen af de direkte betalinger mere fleksibel bør medlemsstaterne kunne udbetale de direkte betalinger i to rater om året
  for dels at indføje en rentebetaling til markedsrenten i tilfælde af forsinkelse, og dels, alt efter sektorens behov, at give dem en vis fleksibilitet med hensyn til fastsættelsen af betalingsdatoer
  .

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 23

| (23) | For at nå den fælles landbrugspolitiks mål må de fælles støtteordninger tilpasses udviklingen, om nødvendigt inden for korte frister. Modtagerne kan derfor ikke regne med, at støttebetingelserne forbliver uændrede, og bør være forberedt på en eventuel revision af ordningerne i lyset af den økonomiske udvikling og budgetsituationen. |
| --- | --- |

(23)

udgår

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| (23a) | Den første søjle i den fælles landbrugspolitik bør opretholdes fremover for at garantere den centrale rolle, som landbrugerne spiller som drivkraft i mange landdistrikters økonomi, som landskabets vogter og som garant for Unionens høje fødevaresikkerhedsstandarder. |
| --- | --- |

(23a)

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 24

| (24) | Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der oprettet en enkeltbetalingsordning, der samlede de forskellige eksisterende støttemekanismer i en enkelt ordning med afkoblede direkte betalinger. Erfaringen med anvendelsen af enkeltbetalingsordningen viser, at nogle af dens elementer kan forenkles til fordel for landbrugerne og myndighederne. Da enkeltbetalingsordningen i mellemtiden er blevet gennemført af alle de medlemsstater, der skulle gøre det, er en række bestemmelser, der havde med den oprindelige gennemførelse at gøre, desuden blevet forældede og bør derfor tilpasses. I den sammenhæng er der i nogle tilfælde blevet opdaget en omfattende underudnyttelse af betalingsrettigheder. For at undgå dette bør den
  oprindeligt fastsatte
  frist for at overføre uudnyttede betalingsrettigheder til den nationale reserve
  afkortes til to år i betragtning af, at landbrugerne allerede er fortrolige med, hvordan enkeltbetalingsordningen fungerer
  . |
| --- | --- |

(24)

Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der oprettet en enkeltbetalingsordning, der samlede de forskellige eksisterende støttemekanismer i en enkelt ordning med afkoblede direkte betalinger. Erfaringen med anvendelsen af enkeltbetalingsordningen viser, at nogle af dens elementer kan forenkles til fordel for landbrugerne og myndighederne. Da enkeltbetalingsordningen i mellemtiden er blevet gennemført af alle de medlemsstater, der skulle gøre det, er en række bestemmelser, der havde med den oprindelige gennemførelse at gøre, desuden blevet forældede og bør derfor tilpasses. I den sammenhæng er der i nogle tilfælde blevet opdaget en omfattende underudnyttelse af betalingsrettigheder. For at undgå dette bør den
  oprindeligt fastsatte
  frist for at overføre uudnyttede betalingsrettigheder til den nationale reserve
  afkortes til to år i betragtning af, at landbrugerne allerede er fortrolige med, hvordan enkeltbetalingsordningen fungerer
  .

| (24) | Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der oprettet en enkeltbetalingsordning, der samlede de forskellige eksisterende støttemekanismer i en enkelt ordning med afkoblede direkte betalinger. Erfaringen med anvendelsen af enkeltbetalingsordningen viser, at nogle af dens elementer kan forenkles til fordel for landbrugerne og myndighederne. Da enkeltbetalingsordningen i mellemtiden er blevet gennemført af alle de medlemsstater, der skulle gøre det, er en række bestemmelser, der havde med den oprindelige gennemførelse at gøre, desuden blevet forældede og bør derfor tilpasses. I den sammenhæng er der i nogle tilfælde blevet opdaget en omfattende underudnyttelse af betalingsrettigheder. For at undgå dette bør den
  forudsete
  frist for at overføre uudnyttede betalingsrettigheder til den nationale reserve
  fastsættes til tre år
  . |
| --- | --- |

(24)

Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der oprettet en enkeltbetalingsordning, der samlede de forskellige eksisterende støttemekanismer i en enkelt ordning med afkoblede direkte betalinger. Erfaringen med anvendelsen af enkeltbetalingsordningen viser, at nogle af dens elementer kan forenkles til fordel for landbrugerne og myndighederne. Da enkeltbetalingsordningen i mellemtiden er blevet gennemført af alle de medlemsstater, der skulle gøre det, er en række bestemmelser, der havde med den oprindelige gennemførelse at gøre, desuden blevet forældede og bør derfor tilpasses. I den sammenhæng er der i nogle tilfælde blevet opdaget en omfattende underudnyttelse af betalingsrettigheder. For at undgå dette bør den
  forudsete
  frist for at overføre uudnyttede betalingsrettigheder til den nationale reserve
  fastsættes til tre år
  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 27

| (27) | Den obligatoriske udtagning af agerjord blev oprindeligt indført for at regulere udbuddet. Som følge af udviklingen på markedet for markafgrøder og indførelsen af afkoblet støtte er dette instrument blevet overflødigt og bør derfor afskaffes. De jordudtagningsrettigheder, der er fastsat i henhold til artikel 53 og artikel 63, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003, bør derfor
  aktiveres for arealer på de samme betingelser som alle andre rettigheder
  . |
| --- | --- |

(27)

Den obligatoriske udtagning af agerjord blev oprindeligt indført for at regulere udbuddet. Som følge af udviklingen på markedet for markafgrøder og indførelsen af afkoblet støtte er dette instrument blevet overflødigt og bør derfor afskaffes. De jordudtagningsrettigheder, der er fastsat i henhold til artikel 53 og artikel 63, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003, bør derfor
  aktiveres for arealer på de samme betingelser som alle andre rettigheder
  .

| (27) | Den obligatoriske udtagning af agerjord blev oprindeligt indført for at regulere udbuddet. Som følge af udviklingen på markedet for markafgrøder og indførelsen af afkoblet støtte er dette instrument blevet overflødigt og bør derfor afskaffes. De jordudtagningsrettigheder, der er fastsat i henhold til artikel 53 og artikel 63, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003, bør derfor
  omdannes til normale rettigheder
  . |
| --- | --- |

(27)

Den obligatoriske udtagning af agerjord blev oprindeligt indført for at regulere udbuddet. Som følge af udviklingen på markedet for markafgrøder og indførelsen af afkoblet støtte er dette instrument blevet overflødigt og bør derfor afskaffes. De jordudtagningsrettigheder, der er fastsat i henhold til artikel 53 og artikel 63, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003, bør derfor
  omdannes til normale rettigheder
  .

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 28

| (28) | I de medlemsstater, som har valgt at gennemføre den historiske model, var betalingsrettighedernes værdi som følge af, at tidligere koblet markedsstøtte blev indlemmet i enkeltbetalingsordningen, baseret på den tidligere støttes størrelse. Efterhånden som det er længere og længere tid siden, at enkeltbetalingsordningen blev indført, og efterhånden som stadig flere sektorer indlemmes i enkeltbetalingsordningen, bliver det stadig vanskeligere at retfærdiggøre store individuelle støtteforskelle, som kun er baseret på tidligere støtte. Derfor bør medlemsstater, der har valgt at gennemføre den historiske model, bemyndiges til på visse betingelser at revidere de tildelte betalingsrettigheder for at tilnærme deres værdier til hinanden samtidig med, at EF-rettens generelle principper og den fælles landbrugspolitiks mål overholdes. I den forbindelse kan medlemsstaterne tage særlige forhold, der gør sig gældende for geografiske områder, i betragtning, når de fastsætter mere ensartede beløb. Udjævningen af betalingsrettighederne bør finde sted over en passende periode og nedsættelser begrænses for at give landbrugerne rimelige muligheder for at tilpasse sig de nye støtteforhold. |
| --- | --- |

(28)

I de medlemsstater, som har valgt at gennemføre den historiske model, var betalingsrettighedernes værdi som følge af, at tidligere koblet markedsstøtte blev indlemmet i enkeltbetalingsordningen, baseret på den tidligere støttes størrelse. Efterhånden som det er længere og længere tid siden, at enkeltbetalingsordningen blev indført, og efterhånden som stadig flere sektorer indlemmes i enkeltbetalingsordningen, bliver det stadig vanskeligere at retfærdiggøre store individuelle støtteforskelle, som kun er baseret på tidligere støtte. Derfor bør medlemsstater, der har valgt at gennemføre den historiske model, bemyndiges til på visse betingelser at revidere de tildelte betalingsrettigheder for at tilnærme deres værdier til hinanden samtidig med, at EF-rettens generelle principper og den fælles landbrugspolitiks mål overholdes. I den forbindelse kan medlemsstaterne tage særlige forhold, der gør sig gældende for geografiske områder, i betragtning, når de fastsætter mere ensartede beløb. Udjævningen af betalingsrettighederne bør finde sted over en passende periode og nedsættelser begrænses for at give landbrugerne rimelige muligheder for at tilpasse sig de nye støtteforhold.

| (28) | I de medlemsstater, som har valgt at gennemføre den historiske model, var betalingsrettighedernes værdi som følge af, at tidligere koblet markedsstøtte blev indlemmet i enkeltbetalingsordningen, baseret på den tidligere støttes størrelse. Efterhånden som det er længere og længere tid siden, at enkeltbetalingsordningen blev indført, og efterhånden som stadig flere sektorer indlemmes i enkeltbetalingsordningen, bliver det stadig vanskeligere at retfærdiggøre store individuelle støtteforskelle, som kun er baseret på tidligere støtte. Derfor bør medlemsstater, der har valgt at gennemføre den historiske model, bemyndiges til på visse betingelser at revidere de tildelte betalingsrettigheder for at tilnærme deres værdier til hinanden samtidig med, at EF-rettens generelle principper og den fælles landbrugspolitiks mål overholdes. I den forbindelse kan medlemsstaterne tage særlige forhold, der gør sig gældende for geografiske områder, i betragtning, når de fastsætter mere ensartede beløb. Udjævningen af betalingsrettighederne bør finde sted over en passende periode
  i det tempo, som hver medlemsstat vælger
  , og nedsættelser begrænses for at give landbrugerne rimelige muligheder for at tilpasse sig de nye støtteforhold. |
| --- | --- |

(28)

I de medlemsstater, som har valgt at gennemføre den historiske model, var betalingsrettighedernes værdi som følge af, at tidligere koblet markedsstøtte blev indlemmet i enkeltbetalingsordningen, baseret på den tidligere støttes størrelse. Efterhånden som det er længere og længere tid siden, at enkeltbetalingsordningen blev indført, og efterhånden som stadig flere sektorer indlemmes i enkeltbetalingsordningen, bliver det stadig vanskeligere at retfærdiggøre store individuelle støtteforskelle, som kun er baseret på tidligere støtte. Derfor bør medlemsstater, der har valgt at gennemføre den historiske model, bemyndiges til på visse betingelser at revidere de tildelte betalingsrettigheder for at tilnærme deres værdier til hinanden samtidig med, at EF-rettens generelle principper og den fælles landbrugspolitiks mål overholdes. I den forbindelse kan medlemsstaterne tage særlige forhold, der gør sig gældende for geografiske områder, i betragtning, når de fastsætter mere ensartede beløb. Udjævningen af betalingsrettighederne bør finde sted over en passende periode
  i det tempo, som hver medlemsstat vælger
  , og nedsættelser begrænses for at give landbrugerne rimelige muligheder for at tilpasse sig de nye støtteforhold.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 29 a (ny)

| (29a) | Krydsoverensstemmelsesordningen og den fælles landbrugspolitik vil sandsynligvis behøve yderligere tilpasning i fremtiden, da betalingsniveauet for øjeblikket ikke altid synes at harmonere med de berørte landbrugeres overensstemmelsesindsats, da betalingerne stadig i vid udstrækning afhænger af de historiske udgifter. Det er f.eks. indlysende, at lovgivningen om dyrevelfærd er særlig tyngende for husdyravlere, hvilket ikke afspejles i deres betalingsniveau. Hvis de importerede produkter skulle opfylde de samme normer for dyrevelfærd, ville det imidlertid ikke være nødvendigt at udbetale kompensation til landbrugerne for deres overholdelse af fællesskabslovgivningen på dette område. Kommissionen bør derfor bestræbe sig på at få ikke-handelsmæssige hensyn anerkendt som et importkriterium i forbindelse med forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

(29a)

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 30

| (30) | I henhold til forordning (EF) nr. 1782/2003 om indførelsen af den afkoblede enkeltbetalingsordning kunne medlemsstaterne udelukke visse betalinger fra ordningen. Samtidig kunne valgmulighederne i afsnit III, kapitel 5, afdeling 2 og 3, ifølge nævnte forordnings artikel 64, stk. 3, tages op til revision på baggrund af markeds- og strukturudviklingen. En analyse af erfaringerne viser, at afkoblingen
  giver
  producenterne friere valg til at træffe beslutning om, hvad de vil producere, på grundlag af rentabiliteten og efterspørgslen på markedet.
  Dette gælder især for markafgrøder, humle og frø og i et vist omfang også oksekød
  . Derfor bør de
  delvis koblede betalinger for disse produkter indlemmes i enkeltbetalingsordningen. For at oksekødsproducenterne gradvis kan tilpasse sig de nye støttebestemmelser, bør den særlige handyrspræmie og slagtepræmien gradvis indlemmes
  . Da de delvis koblede betalinger for frugt og grøntsager først blev indført for nylig og da kun som en overgangsforanstaltning, er det ikke nødvendigt at tage disse ordninger op til revision. |
| --- | --- |

(30)

I henhold til forordning (EF) nr. 1782/2003 om indførelsen af den afkoblede enkeltbetalingsordning kunne medlemsstaterne udelukke visse betalinger fra ordningen. Samtidig kunne valgmulighederne i afsnit III, kapitel 5, afdeling 2 og 3, ifølge nævnte forordnings artikel 64, stk. 3, tages op til revision på baggrund af markeds- og strukturudviklingen. En analyse af erfaringerne viser, at afkoblingen
  giver
  producenterne friere valg til at træffe beslutning om, hvad de vil producere, på grundlag af rentabiliteten og efterspørgslen på markedet.
  Dette gælder især for markafgrøder, humle og frø og i et vist omfang også oksekød
  . Derfor bør de
  delvis koblede betalinger for disse produkter indlemmes i enkeltbetalingsordningen. For at oksekødsproducenterne gradvis kan tilpasse sig de nye støttebestemmelser, bør den særlige handyrspræmie og slagtepræmien gradvis indlemmes
  . Da de delvis koblede betalinger for frugt og grøntsager først blev indført for nylig og da kun som en overgangsforanstaltning, er det ikke nødvendigt at tage disse ordninger op til revision.

| (30) | I henhold til forordning (EF) nr. 1782/2003 om indførelsen af den afkoblede enkeltbetalingsordning kunne medlemsstaterne udelukke visse betalinger fra ordningen. Samtidig kunne valgmulighederne i afsnit III, kapitel 5, afdeling 2 og 3, ifølge nævnte forordnings artikel 64, stk. 3, tages op til revision på baggrund af markeds- og strukturudviklingen. En analyse af erfaringerne viser, at afkoblingen
  vil kunne give
  producenterne friere valg til at træffe beslutning om, hvad de vil producere, på grundlag af rentabiliteten og efterspørgslen på markedet. Derfor bør de
  medlemsstater, der beslutter sig for det, have tilladelse til at videreføre støtteafkoblingsprocessen
  . Da de delvis koblede betalinger for frugt og grøntsager først blev indført for nylig og da kun som en overgangsforanstaltning, er det ikke nødvendigt at tage disse ordninger op til revision. |
| --- | --- |

(30)

I henhold til forordning (EF) nr. 1782/2003 om indførelsen af den afkoblede enkeltbetalingsordning kunne medlemsstaterne udelukke visse betalinger fra ordningen. Samtidig kunne valgmulighederne i afsnit III, kapitel 5, afdeling 2 og 3, ifølge nævnte forordnings artikel 64, stk. 3, tages op til revision på baggrund af markeds- og strukturudviklingen. En analyse af erfaringerne viser, at afkoblingen
  vil kunne give
  producenterne friere valg til at træffe beslutning om, hvad de vil producere, på grundlag af rentabiliteten og efterspørgslen på markedet. Derfor bør de
  medlemsstater, der beslutter sig for det, have tilladelse til at videreføre støtteafkoblingsprocessen
  . Da de delvis koblede betalinger for frugt og grøntsager først blev indført for nylig og da kun som en overgangsforanstaltning, er det ikke nødvendigt at tage disse ordninger op til revision.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 31 a (ny)

| (31a) | Der er brug for særlige foranstaltninger til støtte for Unionens fåresektor, som er i alvorlig tilbagegang. Henstillingerne i Europa-Parlamentets beslutning af 19. juni 2008 om fremtiden for fåre-, lamme- og gedesektoren i Europa (2) må gennemføres. |
| --- | --- |

(31a)

Ændring 24

Forslag til beslutning

Betragtning 32

| (32) | Medlemsstaterne bør have lov til at udnytte op til 10 % af deres lofter til at yde særlig støtte i klart definerede tilfælde. Formålet med støtten er at sætte medlemsstaterne i stand til at tage fat på miljøspørgsmål og forbedre landbrugsprodukternes kvalitet og afsætningen af dem. Der bør også være støtte til rådighed til at afbøde konsekvenserne af afviklingen af mælkekvoterne og afkoblingen af støtten i særligt følsomme sektorer.
  I betragtning af den tiltagende betydning, som effektiv risikostyring har fået, bør medlemsstaterne have mulighed for at bidrage finansielt til de præmier, som landbrugerne betaler for afgrødeforsikring, og til, at der ydes kompensation for økonomiske tab som følge af dyre- eller plantesygdomme
  . For at overholde EF's internationale forpligtelser bør de midler, der kan anvendes til koblede støtteforanstaltninger, begrænses til et passende niveau.
  De betingelser, der skal gælde for finansielle bidrag til afgrødeforsikring og kompensation i forbindelse med dyre- eller plantesygdomme, bør fastsættes i overensstemmelse hermed
  . |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterne bør have lov til at udnytte op til 10 % af deres lofter til at yde særlig støtte i klart definerede tilfælde. Formålet med støtten er at sætte medlemsstaterne i stand til at tage fat på miljøspørgsmål og forbedre landbrugsprodukternes kvalitet og afsætningen af dem. Der bør også være støtte til rådighed til at afbøde konsekvenserne af afviklingen af mælkekvoterne og afkoblingen af støtten i særligt følsomme sektorer.
  I betragtning af den tiltagende betydning, som effektiv risikostyring har fået, bør medlemsstaterne have mulighed for at bidrage finansielt til de præmier, som landbrugerne betaler for afgrødeforsikring, og til, at der ydes kompensation for økonomiske tab som følge af dyre- eller plantesygdomme
  . For at overholde EF's internationale forpligtelser bør de midler, der kan anvendes til koblede støtteforanstaltninger, begrænses til et passende niveau.
  De betingelser, der skal gælde for finansielle bidrag til afgrødeforsikring og kompensation i forbindelse med dyre- eller plantesygdomme, bør fastsættes i overensstemmelse hermed
  .

| (32) | Medlemsstaterne bør have lov til at udnytte op til 10 % af deres lofter til at yde særlig støtte i klart definerede tilfælde. Formålet med støtten er at sætte medlemsstaterne i stand til at tage fat på miljøspørgsmål og forbedre landbrugsprodukternes kvalitet og afsætningen af dem. Der bør også være støtte til rådighed til at afbøde konsekvenserne af afviklingen af mælkekvoterne og afkoblingen af støtten i særligt følsomme sektorer. For at overholde EF's internationale forpligtelser bør de midler, der kan anvendes til koblede støtteforanstaltninger, begrænses til et passende niveau. |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterne bør have lov til at udnytte op til 10 % af deres lofter til at yde særlig støtte i klart definerede tilfælde. Formålet med støtten er at sætte medlemsstaterne i stand til at tage fat på miljøspørgsmål og forbedre landbrugsprodukternes kvalitet og afsætningen af dem. Der bør også være støtte til rådighed til at afbøde konsekvenserne af afviklingen af mælkekvoterne og afkoblingen af støtten i særligt følsomme sektorer. For at overholde EF's internationale forpligtelser bør de midler, der kan anvendes til koblede støtteforanstaltninger, begrænses til et passende niveau.

Ændring 25

Forslag til beslutning

Betragtning 32 a (ny)

| (32a) | I betragtning af den tiltagende betydning, som effektiv risikostyring har fået, bør medlemsstaterne have tilladelse til at anvende op til yderligere 5 % af deres loft til at yde støtte til landbrugere eller til producentorganisationer eller -grupperinger i form af finansielle bidrag til forsikringspræmier og gensidige fonde. |
| --- | --- |

(32a)

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 36

| (36) | Afkoblingen af den direkte støtte og indførelsen af enkeltbetalingsordningen var vigtige elementer i reformen af den fælles landbrugspolitik. I 2003 var der dog flere årsager til, at der til en række afgrøder blev bibeholdt særlig støtte. På grundlag af erfaringen med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1782/2003 og markedsudviklingen kan det konkluderes, at de ordninger, som blev holdt uden for enkeltbetalingsordningen i 2003, nu
  kan
  indlemmes i den for at fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug. Dette gælder især olivenoliesektoren, hvor der kun er blevet anvendt begrænset kobling. Det gælder også for de resterende koblede betalinger til hård hvede,
  proteinafgrøder
  , ris, kartoffelstivelse og nødder, som er blevet mindre og mindre effektive, hvilket taler for at vælge den afkoblede løsning.
  For hør bør støtten til forarbejdning også ophæves, og de relevante beløb bør indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  . For ris,
  tørret foder
  , kartoffelstivelse og hør bør der indføres en overgangsperiode, for at overgangen til afkoblet støtte kan forløbe så gnidningsløst som muligt. For nødders vedkommende bør medlemsstaterne fortsat kunne betale den nationale del af støtten på en koblet facon for at afbøde afkoblingens virkninger. |
| --- | --- |

(36)

Afkoblingen af den direkte støtte og indførelsen af enkeltbetalingsordningen var vigtige elementer i reformen af den fælles landbrugspolitik. I 2003 var der dog flere årsager til, at der til en række afgrøder blev bibeholdt særlig støtte. På grundlag af erfaringen med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1782/2003 og markedsudviklingen kan det konkluderes, at de ordninger, som blev holdt uden for enkeltbetalingsordningen i 2003, nu
  kan
  indlemmes i den for at fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug. Dette gælder især olivenoliesektoren, hvor der kun er blevet anvendt begrænset kobling. Det gælder også for de resterende koblede betalinger til hård hvede,
  proteinafgrøder
  , ris, kartoffelstivelse og nødder, som er blevet mindre og mindre effektive, hvilket taler for at vælge den afkoblede løsning.
  For hør bør støtten til forarbejdning også ophæves, og de relevante beløb bør indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  . For ris,
  tørret foder
  , kartoffelstivelse og hør bør der indføres en overgangsperiode, for at overgangen til afkoblet støtte kan forløbe så gnidningsløst som muligt. For nødders vedkommende bør medlemsstaterne fortsat kunne betale den nationale del af støtten på en koblet facon for at afbøde afkoblingens virkninger.

| (36) | Afkoblingen af den direkte støtte og indførelsen af enkeltbetalingsordningen var vigtige elementer i reformen af den fælles landbrugspolitik. I 2003 var der dog flere årsager til, at der til en række afgrøder blev bibeholdt særlig støtte. På grundlag af erfaringen med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1782/2003 og markedsudviklingen kan det konkluderes, at de ordninger, som blev holdt uden for enkeltbetalingsordningen i 2003, nu
  efter medlemsstatens valg vil kunne
  indlemmes i den for at fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug. Dette gælder især olivenoliesektoren, hvor der kun er blevet anvendt begrænset kobling. Det gælder også for de resterende koblede betalinger til hård hvede, ris, kartoffelstivelse og nødder, som er blevet mindre og mindre effektive, hvilket taler for at vælge den afkoblede løsning. For ris, kartoffelstivelse og hør bør der indføres en overgangsperiode, for at overgangen til afkoblet støtte kan forløbe så gnidningsløst som muligt. For nødders vedkommende bør medlemsstaterne fortsat kunne betale den nationale del af støtten på en koblet facon for at afbøde afkoblingens virkninger. |
| --- | --- |

(36)

Afkoblingen af den direkte støtte og indførelsen af enkeltbetalingsordningen var vigtige elementer i reformen af den fælles landbrugspolitik. I 2003 var der dog flere årsager til, at der til en række afgrøder blev bibeholdt særlig støtte. På grundlag af erfaringen med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1782/2003 og markedsudviklingen kan det konkluderes, at de ordninger, som blev holdt uden for enkeltbetalingsordningen i 2003, nu
  efter medlemsstatens valg vil kunne
  indlemmes i den for at fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug. Dette gælder især olivenoliesektoren, hvor der kun er blevet anvendt begrænset kobling. Det gælder også for de resterende koblede betalinger til hård hvede, ris, kartoffelstivelse og nødder, som er blevet mindre og mindre effektive, hvilket taler for at vælge den afkoblede løsning. For ris, kartoffelstivelse og hør bør der indføres en overgangsperiode, for at overgangen til afkoblet støtte kan forløbe så gnidningsløst som muligt. For nødders vedkommende bør medlemsstaterne fortsat kunne betale den nationale del af støtten på en koblet facon for at afbøde afkoblingens virkninger.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 37

| (37) | Som følge af indlemmelsen af nye ordninger i enkeltbetalingsordningen bør det fastsættes, hvordan den nye individuelle indkomststøtte skal beregnes som led i ordningen. For nødder, kartoffelstivelse, hør
  og tørret foder
  bør forhøjelsen gives på basis af den støtte, som landbrugerne har modtaget i de allerseneste år. Ved indlemmelsen af betalinger, der hidtil har været delvis udelukket fra enkeltbetalingsordningen, bør medlemsstaterne dog have mulighed for at anvende de oprindelige referenceperioder. |
| --- | --- |

(37)

Som følge af indlemmelsen af nye ordninger i enkeltbetalingsordningen bør det fastsættes, hvordan den nye individuelle indkomststøtte skal beregnes som led i ordningen. For nødder, kartoffelstivelse, hør
  og tørret foder
  bør forhøjelsen gives på basis af den støtte, som landbrugerne har modtaget i de allerseneste år. Ved indlemmelsen af betalinger, der hidtil har været delvis udelukket fra enkeltbetalingsordningen, bør medlemsstaterne dog have mulighed for at anvende de oprindelige referenceperioder.

| (37) | Som følge af indlemmelsen af nye ordninger i enkeltbetalingsordningen bør det fastsættes, hvordan den nye individuelle indkomststøtte skal beregnes som led i ordningen. For nødder, kartoffelstivelse
  og
  hør bør forhøjelsen gives på basis af den støtte, som landbrugerne har modtaget i de allerseneste år,
  eller landbrugernes produktionskvoter i de seneste år
  . Ved indlemmelsen af betalinger, der hidtil har været delvis udelukket fra enkeltbetalingsordningen, bør medlemsstaterne dog have mulighed for at anvende de oprindelige referenceperioder. |
| --- | --- |

(37)

Som følge af indlemmelsen af nye ordninger i enkeltbetalingsordningen bør det fastsættes, hvordan den nye individuelle indkomststøtte skal beregnes som led i ordningen. For nødder, kartoffelstivelse
  og
  hør bør forhøjelsen gives på basis af den støtte, som landbrugerne har modtaget i de allerseneste år,
  eller landbrugernes produktionskvoter i de seneste år
  . Ved indlemmelsen af betalinger, der hidtil har været delvis udelukket fra enkeltbetalingsordningen, bør medlemsstaterne dog have mulighed for at anvende de oprindelige referenceperioder.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 38

| (38) | Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der indført særlig støtte til energiafgrøder for at støtte udviklingen inden for denne sektor. Som følge af den seneste udvikling inden for bioenergi og især den stærke efterspørgsel efter sådanne produkter på de internationale markeder og indførelsen af bindende mål for bioenergis andel af det samlede brændstofforbrug i 2020 er der ikke længere tilstrækkeligt grundlag for at yde
  særlig
  støtte til energiafgrøder. |
| --- | --- |

(38)

Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der indført særlig støtte til energiafgrøder for at støtte udviklingen inden for denne sektor. Som følge af den seneste udvikling inden for bioenergi og især den stærke efterspørgsel efter sådanne produkter på de internationale markeder og indførelsen af bindende mål for bioenergis andel af det samlede brændstofforbrug i 2020 er der ikke længere tilstrækkeligt grundlag for at yde
  særlig
  støtte til energiafgrøder.

| (38) | Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der indført særlig støtte til energiafgrøder for at støtte udviklingen inden for denne sektor. Som følge af den seneste udvikling inden for bioenergi og især den stærke efterspørgsel efter sådanne produkter på de internationale markeder og indførelsen af bindende mål for bioenergis andel af det samlede brændstofforbrug i 2020 er der ikke længere tilstrækkeligt grundlag for at yde
  koblet
  støtte til energiafgrøder.
  Derfor bør de relevante beløb i fremtiden også indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  . |
| --- | --- |

(38)

Ved forordning (EF) nr. 1782/2003 blev der indført særlig støtte til energiafgrøder for at støtte udviklingen inden for denne sektor. Som følge af den seneste udvikling inden for bioenergi og især den stærke efterspørgsel efter sådanne produkter på de internationale markeder og indførelsen af bindende mål for bioenergis andel af det samlede brændstofforbrug i 2020 er der ikke længere tilstrækkeligt grundlag for at yde
  koblet
  støtte til energiafgrøder.
  Derfor bør de relevante beløb i fremtiden også indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  .

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 1, litra d

| d) | støtteordninger for landbrugere, som producerer ris, kartofler til stivelsesfremstilling,
  bomuld
  , sukker, frugt og grøntsager, fårekød og gedekød og oksekød |
| --- | --- |

d)

støtteordninger for landbrugere, som producerer ris, kartofler til stivelsesfremstilling,
  bomuld
  , sukker, frugt og grøntsager, fårekød og gedekød og oksekød

| d) | støtteordninger for landbrugere, som producerer ris,
  proteinafgrøder
  , kartofler til stivelsesfremstilling, sukker, frugt og grøntsager,
  tobak
  , fårekød og gedekød og oksekød |
| --- | --- |

d)

støtteordninger for landbrugere, som producerer ris,
  proteinafgrøder
  , kartofler til stivelsesfremstilling, sukker, frugt og grøntsager,
  tobak
  , fårekød og gedekød og oksekød

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 2 — litra a

| a) | »landbruger« en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer — uanset hvilken retlig status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret — hvis bedrift befinder sig på EF's område som omhandlet i traktatens artikel 299, og som udøver landbrugsvirksomhed |
| --- | --- |

a)

»landbruger« en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer — uanset hvilken retlig status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret — hvis bedrift befinder sig på EF's område som omhandlet i traktatens artikel 299, og som udøver landbrugsvirksomhed

| a) | »landbruger« en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer — uanset hvilken retlig status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret — hvis bedrift befinder sig på EF's område som omhandlet i traktatens artikel 299, og som udøver landbrugsvirksomhed
  som hovedindtægtskilde |
| --- | --- |

a)

»landbruger« en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer — uanset hvilken retlig status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret — hvis bedrift befinder sig på EF's område som omhandlet i traktatens artikel 299, og som udøver landbrugsvirksomhed
  som hovedindtægtskilde

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 2, litra a a (ny)

| aa) | »landbruger besiddende betalingsrettigheder« en landmand, der er blevet tildelt eller for bestandigt har fået overdraget betalingsrettigheder |
| --- | --- |

aa)

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 2, litra f a (ny)

| fa) | »region« en medlemsstat, en region beliggende i en medlemsstat eller et geografisk område beliggende i en medlemsstat, der viser specifikke karakteristika og/eller strukturelle handikaps, alt efter hvad den givne medlemsstat vælger |
| --- | --- |

fa)

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

| 1. | En landbruger, der modtager direkte betalinger, skal overholde de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er omhandlet i bilag II, og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand, jf. artikel 6. |
| --- | --- |

1.

En landbruger, der modtager direkte betalinger, skal overholde de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er omhandlet i bilag II, og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand, jf. artikel 6.

| 1. | En landbruger, der modtager direkte betalinger, skal overholde de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er omhandlet i bilag II, og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand, jf. artikel 6,
  medmindre dette er uigennemførligt eller har uforholdsmæssige virkninger
  . |
| --- | --- |

1.

En landbruger, der modtager direkte betalinger, skal overholde de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er omhandlet i bilag II, og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand, jf. artikel 6,
  medmindre dette er uigennemførligt eller har uforholdsmæssige virkninger
  .

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | En landbruger, der modtager direkte betalinger, skal overholde reglerne om sikkerhed på arbejdspladsen og de kontraktlige bestemmelser, der er fastsat af den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a a (ny)

| aa) | sikkerhed på arbejdspladsen |
| --- | --- |

aa)

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne sikrer, at alle landbrugsarealer, især arealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, holdes i god landbrugs- og miljømæssig stand. Medlemsstaterne fastlægger på nationalt eller regionalt plan minimumskrav for god landbrugs- og miljømæssig stand
  på grundlag af
  de
  rammer
  , der er opstillet i bilag III,
  idet der tages hensyn til
  de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer, arealanvendelse, vekseldrift, landbrugspraksis og landbrugsstrukturer. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne sikrer, at alle landbrugsarealer, især arealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, holdes i god landbrugs- og miljømæssig stand. Medlemsstaterne fastlægger på nationalt eller regionalt plan minimumskrav for god landbrugs- og miljømæssig stand
  på grundlag af
  de
  rammer
  , der er opstillet i bilag III,
  idet der tages hensyn til
  de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold, eksisterende landbrugssystemer, arealanvendelse, vekseldrift, landbrugspraksis og landbrugsstrukturer.

| 1. | Medlemsstaterne sikrer, at alle landbrugsarealer, især arealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, holdes i god landbrugs- og miljømæssig stand. Medlemsstaterne fastlægger på nationalt eller regionalt plan minimumskrav for god landbrugs- og miljømæssig stand,
  idet der tages hensyn til
  de
  punkter
  , der er opstillet i bilag III,
  og Kommissionens retningslinjer og/eller andre normer inden for deres egne områder
  , de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold,
  økosystemer
  , eksisterende landbrugssystemer, arealanvendelse, vekseldrift, landbrugspraksis og landbrugsstrukturer.
  Disse minimumskrav tilpasses den enkelte situation og opretholdes som følge af deres bedre agronomiske og miljømæssige effektivitet (som anerkendt af videnskabelig forskning og praktisk erfaring)
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne sikrer, at alle landbrugsarealer, især arealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, holdes i god landbrugs- og miljømæssig stand. Medlemsstaterne fastlægger på nationalt eller regionalt plan minimumskrav for god landbrugs- og miljømæssig stand,
  idet der tages hensyn til
  de
  punkter
  , der er opstillet i bilag III,
  og Kommissionens retningslinjer og/eller andre normer inden for deres egne områder
  , de pågældende områders særlige karakteristika, herunder jordbunds- og klimaforhold,
  økosystemer
  , eksisterende landbrugssystemer, arealanvendelse, vekseldrift, landbrugspraksis og landbrugsstrukturer.
  Disse minimumskrav tilpasses den enkelte situation og opretholdes som følge af deres bedre agronomiske og miljømæssige effektivitet (som anerkendt af videnskabelig forskning og praktisk erfaring)
  .

Anden kolonne i bilag III indeholder valgfrie normer, og medlemsstaterne bestemmer selv, om de anvender disse. Desuden er de foranstaltninger, der træffes, baseret på den eksisterende EU-lovgivning og må ikke medføre yderligere forpligtelser.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 6 a (ny)

Artikel 6a

Bonuspoint

Det står den enkelte medlemsstat frit for at indføre en »bonuskrydsoverensstemmelse«, hvorefter landbrugerne tildeles bonuspoint for sådanne foranstaltninger til fremme af biodiversitet, som træffes ud over foranstaltningerne til opfyldelse af de forpligtelser, der følger af god landbrugs- og miljømæssig krydsoverensstemmelse. Hver enkelt medlemsstat fastsætter, hvilke foranstaltninger der kan tildeles sådanne point. Bonuspointene kan anvendes til at kompensere for strafpoint tildelt på området god landbrugs- og miljømæssig stand som omhandlet i artikel 6. Kompensationsmekanismerne fastlægges af medlemsstaterne.

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 6 b (ny)

Artikel 6b

Fødevaresikkerhed

Medlemsstaterne sikrer, at den nationale eller regionale fødevaresikkerhed prioriteres med henblik på en afbalanceret og bæredygtig arealanvendelse. I dette øjemed gennemfører de en undersøgelse af fødevaresikkerheden i forbindelse med en planlagt udvidelse af produktionen af energi på basis af landbrugsråstoffer for at sikre, at dette ikke udgør nogen trussel mod fødevareforsyningen.

Ændring 186 + 229 + 39

Forslag til beslutning

Artikel 7 — stk. 1

| 1. | Alle direkte betalinger på over
  5 000 EUR
  , der i et givet kalenderår skal ydes til en landbruger, nedsættes for hvert år indtil 2012 med følgende procentdele: |
| --- | --- |

1.

Alle direkte betalinger på over
  5 000 EUR
  , der i et givet kalenderår skal ydes til en landbruger, nedsættes for hvert år indtil 2012 med følgende procentdele:

| 1. | Alle direkte betalinger på over
  10 000 EUR
  , der i et givet kalenderår skal ydes til en landbruger, nedsættes for hvert år indtil 2012 med følgende procentdele: |
| --- | --- |

1.

Alle direkte betalinger på over
  10 000 EUR
  , der i et givet kalenderår skal ydes til en landbruger, nedsættes for hvert år indtil 2012 med følgende procentdele:

| (a) | 2009:
  7
   %, |
| --- | --- |

(a)

2009:
  7
   %,

| (a) | 2009:
  6
   %, |
| --- | --- |

(a)

2009:
  6
   %,

| (b) | 2010:
  9
   %, |
| --- | --- |

(b)

2010:
  9
   %,

| (b) | 2010:
  6
   %, |
| --- | --- |

(b)

2010:
  6
   %,

| (c) | 2011:
  11
   %, |
| --- | --- |

(c)

2011:
  11
   %,

| (c) | 2011:
  7
   %, |
| --- | --- |

(c)

2011:
  7
   %,

| (d) | 2012:
  13
   %. |
| --- | --- |

(d)

2012:
  13
   %.

| (d) | 2012:
  7
   %. |
| --- | --- |

(d)

2012:
  7
   %.

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Medlemsstaterne sikrer, at enhver forøgelse af den obligatoriske graduering modsvares af en tilsvarende reduktion i den frivillige graduering.

Ændring 41

Forslag til beslutning

Artikel 7 — stk. 2

| 2. | De nedsættelser, der er nævnt i stk. 1, øges for: |
| --- | --- |

2.

De nedsættelser, der er nævnt i stk. 1, øges for:

| 2. | De nedsættelser, der er nævnt i stk. 1, øges for: |
| --- | --- |

2.

De nedsættelser, der er nævnt i stk. 1, øges for:

| a) | beløb på mellem 100 000 EUR og 199 999 EUR med
  3 procentpoint |
| --- | --- |

a)

beløb på mellem 100 000 EUR og 199 999 EUR med
  3 procentpoint

| a) | beløb på mellem 100 000 EUR og 199 999 EUR med
  1 procentpoint |
| --- | --- |

a)

beløb på mellem 100 000 EUR og 199 999 EUR med
  1 procentpoint

| b) | beløb på mellem 200 000 EUR og 299 999 EUR med
  6 procentpoint |
| --- | --- |

b)

beløb på mellem 200 000 EUR og 299 999 EUR med
  6 procentpoint

| b) | beløb på mellem 200 000 EUR og 299 999 EUR med
  2 procentpoint |
| --- | --- |

b)

beløb på mellem 200 000 EUR og 299 999 EUR med
  2 procentpoint

| c) | beløb på mellem 300 000 EUR og derover med
  9 procentpoint
  . |
| --- | --- |

c)

beløb på mellem 300 000 EUR og derover med
  9 procentpoint
  .

| c) | beløb på mellem 300 000 EUR og derover med
  3 procentpoint
  . |
| --- | --- |

c)

beløb på mellem 300 000 EUR og derover med
  3 procentpoint
  .

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Bestemmelserne i stk. 1 finder kun anvendelse på betalinger, der er fuldt integrerede i enkeltbetalingsordningen. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3

| 3. | Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på direkte betalinger, som ydes til landbrugere i de franske oversøiske departementer, på Azorerne og Madeira, på De Kanariske Øer og på øerne i Det Ægæiske Hav. |
| --- | --- |

3.

Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på direkte betalinger, som ydes til landbrugere i de franske oversøiske departementer, på Azorerne og Madeira, på De Kanariske Øer og på øerne i Det Ægæiske Hav.

| 3. | Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på direkte betalinger, som ydes til landbrugere i de franske oversøiske departementer, på Azorerne og Madeira, på De Kanariske Øer og på øerne i Det Ægæiske Hav
  og Det Ioniske Hav
  . |
| --- | --- |

3.

Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på direkte betalinger, som ydes til landbrugere i de franske oversøiske departementer, på Azorerne og Madeira, på De Kanariske Øer og på øerne i Det Ægæiske Hav
  og Det Ioniske Hav
  .

Ændring 211

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | Stk. 2 finder ikke anvendelse på kooperativer og andre retlige enheder bestående af adskillige landbrugere, der modtager direkte støtte, og som kan kanalisere støtten med henblik på at uddele den blandt medlemmerne. Denne undtagelse finder ikke anvendelse på store modtagere, der modtager 100 000 EUR eller mere, og som er medlemmer af sådanne enheder. |
| --- | --- |

3a.

Ændring 240

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 b (nyt)

| 3b. | Det kan besluttes at undlade at gennemføre stk. 2 i denne artikel, når en enhed, der som medlemmer har landbrugere, der er omfattet af enkeltbetalingsordningen, udelukkende optræder som modtager eller formidler af beløbene med henblik på fuldt ud at udbetale disse til medlemmerne. |
| --- | --- |

3b.

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

| 1. | Medmindre andet følger af artikel 11, må de samlede direkte nettobetalinger, der efter anvendelse af artikel 7 og 10 i denne forordning og artikel 1 i forordning (EF) nr. 378/2007 kan ydes i en medlemsstat for et kalenderår, ikke overstige de lofter, der er fastsat i bilag IV til nærværende forordning. Medlemsstaterne foretager om nødvendigt en lineær nedsættelse af de direkte betalinger, for at overholde lofterne i bilag IV. |
| --- | --- |

1.

Medmindre andet følger af artikel 11, må de samlede direkte nettobetalinger, der efter anvendelse af artikel 7 og 10 i denne forordning og artikel 1 i forordning (EF) nr. 378/2007 kan ydes i en medlemsstat for et kalenderår, ikke overstige de lofter, der er fastsat i bilag IV til nærværende forordning. Medlemsstaterne foretager om nødvendigt en lineær nedsættelse af de direkte betalinger, for at overholde lofterne i bilag IV.

| 1. | Medmindre andet følger af artikel 11, må de samlede direkte nettobetalinger, der efter anvendelse af artikel 7 og 10 i denne forordning og artikel 1 i forordning (EF) nr. 378/2007 kan ydes i en medlemsstat for et kalenderår, ikke overstige de lofter, der er fastsat i bilag IV til nærværende forordning. Medlemsstaterne foretager om nødvendigt en lineær nedsættelse af de direkte betalinger,
  for hvilke der anvendes graduering
  , for at overholde lofterne i bilag IV. |
| --- | --- |

1.

Medmindre andet følger af artikel 11, må de samlede direkte nettobetalinger, der efter anvendelse af artikel 7 og 10 i denne forordning og artikel 1 i forordning (EF) nr. 378/2007 kan ydes i en medlemsstat for et kalenderår, ikke overstige de lofter, der er fastsat i bilag IV til nærværende forordning. Medlemsstaterne foretager om nødvendigt en lineær nedsættelse af de direkte betalinger,
  for hvilke der anvendes graduering
  , for at overholde lofterne i bilag IV.

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

| 2. | Kommissionen
  tager
  efter proceduren i artikel 128, stk. 2, lofterne i bilag IV
  op til revision
  for at tage hensyn til: |
| --- | --- |

2.

Kommissionen
  tager
  efter proceduren i artikel 128, stk. 2, lofterne i bilag IV
  op til revision
  for at tage hensyn til:

| 2. | Kommissionen
  undersøger årligt
  efter proceduren i artikel 128, stk. 2, lofterne i bilag IV for at tage hensyn til: |
| --- | --- |

2.

Kommissionen
  undersøger årligt
  efter proceduren i artikel 128, stk. 2, lofterne i bilag IV for at tage hensyn til:

| a) | ændringer af de maksimumsbeløb, der kan ydes i forbindelse med de direkte betalinger |
| --- | --- |

a)

ændringer af de maksimumsbeløb, der kan ydes i forbindelse med de direkte betalinger

| a) | ændringer af de maksimumsbeløb, der kan ydes i forbindelse med de direkte betalinger |
| --- | --- |

a)

ændringer af de maksimumsbeløb, der kan ydes i forbindelse med de direkte betalinger

| b) | ændringer af den frivillige graduering, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 378/2007 |
| --- | --- |

b)

| c) | strukturelle ændringer af bedrifterne. |
| --- | --- |

c)

strukturelle ændringer af bedrifterne.

| c) | strukturelle ændringer af bedrifterne |
| --- | --- |

c)

strukturelle ændringer af bedrifterne

og underretter Europa-Parlamentet herom.

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

| 1. | De beløb, der i de medlemsstater, der ikke er nye medlemsstater, opstår som følge af nedsættelserne i henhold til artikel 7, stilles i henhold til betingelserne i de følgende stykker til rådighed som
  ekstra
  EF-støtte til foranstaltninger inden for rammerne af landdistriktsprogrammer, som ifølge forordning (EF) nr. 1698/2005 finansieres med midler fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). |
| --- | --- |

1.

De beløb, der i de medlemsstater, der ikke er nye medlemsstater, opstår som følge af nedsættelserne i henhold til artikel 7, stilles i henhold til betingelserne i de følgende stykker til rådighed som
  ekstra
  EF-støtte til foranstaltninger inden for rammerne af landdistriktsprogrammer, som ifølge forordning (EF) nr. 1698/2005 finansieres med midler fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).

| 1. | De beløb, der i de medlemsstater, der ikke er nye medlemsstater, opstår som følge af nedsættelserne i henhold til artikel 7, stilles i henhold til betingelserne i de følgende stykker til rådighed som EF-støtte til foranstaltninger inden for rammerne af landdistriktsprogrammer, som ifølge forordning (EF) nr. 1698/2005 finansieres med midler fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). |
| --- | --- |

1.

De beløb, der i de medlemsstater, der ikke er nye medlemsstater, opstår som følge af nedsættelserne i henhold til artikel 7, stilles i henhold til betingelserne i de følgende stykker til rådighed som EF-støtte til foranstaltninger inden for rammerne af landdistriktsprogrammer, som ifølge forordning (EF) nr. 1698/2005 finansieres med midler fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

| 1. | Artikel 7 gælder kun for landbrugerne i en ny medlemsstat i et givet kalenderår, hvis
  de direkte betalinger,
  som gælder i den pågældende medlemsstat for det pågældende kalenderår ifølge artikel 110, mindst er på niveau med de direkte betalinger i de medlemsstater, der ikke er nye medlemsstater, idet der tages hensyn til eventuelle nedsættelser i henhold til artikel 7, stk. 1
  . |
| --- | --- |

1.

Artikel 7 gælder kun for landbrugerne i en ny medlemsstat i et givet kalenderår, hvis
  de direkte betalinger,
  som gælder i den pågældende medlemsstat for det pågældende kalenderår ifølge artikel 110, mindst er på niveau med de direkte betalinger i de medlemsstater, der ikke er nye medlemsstater, idet der tages hensyn til eventuelle nedsættelser i henhold til artikel 7, stk. 1
  .

| 1. | Graduering er først obligatorisk i de nye medlemsstater fra det øjeblik, hvor
  de
  modtager fulde
  direkte betalinger. |
| --- | --- |

1.

Graduering er først obligatorisk i de nye medlemsstater fra det øjeblik, hvor
  de
  modtager fulde
  direkte betalinger.

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4

| 4. | De beløb, der følger af anvendelsen af artikel 7, stk. 1 og 2, tildeles efter proceduren i artikel 128, stk. 2, den nye medlemsstat, hvor de pågældende beløb er fremkommet.
  De skal anvendes i overensstemmelse med artikel 69, stk. 5a, i forordning (EF) nr. 1698/2005
  . |
| --- | --- |

4.

De beløb, der følger af anvendelsen af artikel 7, stk. 1 og 2, tildeles efter proceduren i artikel 128, stk. 2, den nye medlemsstat, hvor de pågældende beløb er fremkommet.
  De skal anvendes i overensstemmelse med artikel 69, stk. 5a, i forordning (EF) nr. 1698/2005
  .

| 4. | De beløb, der følger af anvendelsen af artikel 7, stk. 1 og 2, tildeles efter proceduren i artikel 128, stk. 2, den nye medlemsstat, hvor de pågældende beløb er fremkommet. |
| --- | --- |

4.

De beløb, der følger af anvendelsen af artikel 7, stk. 1 og 2, tildeles efter proceduren i artikel 128, stk. 2, den nye medlemsstat, hvor de pågældende beløb er fremkommet.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 12 — overskrift

Bedriftsrådgivningsordning

Forsknings- og rådgivningsordning for landbrugsbedrifter

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| 2. | Rådgivningsarbejdet
  skal mindst omfatte de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1. |
| --- | --- |

2.

Rådgivningsarbejdet
  skal mindst omfatte de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1.

| 2. | Forsknings- og rådgivningsarbejdet
  skal mindst omfatte de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1
  samt udbredelse af produktionsmetoder, der er økonomisk effektive, økologisk bæredygtige og mere økonomiske i henseende til naturressourcer og produktionsomkostninger (energi, rå- og hjælpestoffer mv
  .
  )
  . |
| --- | --- |

2.

Forsknings- og rådgivningsarbejdet
  skal mindst omfatte de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1
  samt udbredelse af produktionsmetoder, der er økonomisk effektive, økologisk bæredygtige og mere økonomiske i henseende til naturressourcer og produktionsomkostninger (energi, rå- og hjælpestoffer mv
  .
  )
  .

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

| 2. | Medlemsstaterne
  prioriterer landbrugere, der modtager over 15 000 EUR i direkte betalinger om året, højest
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne
  prioriterer landbrugere, der modtager over 15 000 EUR i direkte betalinger om året, højest
  .

| 2. | Medlemsstaterne
  sørger for, at alle landbrugere frivilligt kan deltage i rådgivningsordningen
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne
  sørger for, at alle landbrugere frivilligt kan deltage i rådgivningsordningen
  .

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — afsnit 2

Databasen skal bl.a. muliggøre, at der straks hos medlemsstatens myndigheder kan foretages direkte søgning på oplysningerne for kalender- og/eller produktionsårene fra 2000.

Databasen skal bl.a. muliggøre, at der straks hos medlemsstatens myndigheder kan foretages direkte søgning på oplysningerne for kalender- og/eller produktionsårene fra 2000,
  eller for de nye medlemsstaters vedkommende fra det første år efter deres tiltrædelse af EU
  .

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne foretager administrativ kontrol af støtteansøgningerne for at undersøge, om støttebetingelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne foretager administrativ kontrol af støtteansøgningerne for at undersøge, om støttebetingelserne er opfyldt.

| 1. | Medlemsstaterne foretager administrativ kontrol af støtteansøgningerne for at undersøge, om støttebetingelserne er opfyldt.
  En sådan administrativ kontrol må ikke være uforholdsmæssigt byrdefuld for landbrugeren, især ikke med hensyn til omkostninger og papirarbejde
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne foretager administrativ kontrol af støtteansøgningerne for at undersøge, om støttebetingelserne er opfyldt.
  En sådan administrativ kontrol må ikke være uforholdsmæssigt byrdefuld for landbrugeren, især ikke med hensyn til omkostninger og papirarbejde
  .

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne foretager kontrol på stedet for at efterprøve, om landbrugeren overholder forpligtelserne omhandlet i kapitel 1. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne foretager kontrol på stedet for at efterprøve, om landbrugeren overholder forpligtelserne omhandlet i kapitel 1.

| 1. | Medlemsstaterne foretager kontrol på stedet for at efterprøve, om landbrugeren overholder forpligtelserne omhandlet i kapitel 1.
  En sådan kontrol udføres i løbet af højst en dag for et enkelt landbrug og må ikke være uforholdsmæssigt byrdefuld for landbrugeren
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne foretager kontrol på stedet for at efterprøve, om landbrugeren overholder forpligtelserne omhandlet i kapitel 1.
  En sådan kontrol udføres i løbet af højst en dag for et enkelt landbrug og må ikke være uforholdsmæssigt byrdefuld for landbrugeren
  .

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Medlemsstaterne kan anvende deres eksisterende forvaltnings- og kontrolsystemer til at sikre overholdelsen af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan anvende deres eksisterende forvaltnings- og kontrolsystemer til at sikre overholdelsen af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1.

| 2. | Medlemsstaterne kan anvende deres eksisterende forvaltnings- og kontrolsystemer til at sikre overholdelsen af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1.
  Medlemsstaterne tilstræber at begrænse antallet af kontrolorganer og antallet af personer, som udfører kontrol på stedet på et enkelt landbrug
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan anvende deres eksisterende forvaltnings- og kontrolsystemer til at sikre overholdelsen af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand omhandlet i kapitel 1.
  Medlemsstaterne tilstræber at begrænse antallet af kontrolorganer og antallet af personer, som udfører kontrol på stedet på et enkelt landbrug
  .

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Medlemsstaterne kan anvende private forvaltnings- og kontrolordninger, forudsat at disse er blevet officielt godkendt af de nationale myndigheder. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 b (nyt)

| 2b. | Medlemsstaterne tilstræber at planlægge kontrolbesøg på en sådan måde, at bedrifter, som af sæsonmæssige årsager bedst kan kontrolleres i en bestemt periode af året, faktisk kontrolleres i denne bestemte periode. Hvis kontrolorganet af sæsonmæssige årsager ikke kan kontrollere et lovgivningsbestemt forvaltningskrav eller en del deraf eller betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand under kontrolbesøget på stedet, betragtes disse krav og betingelser som opfyldt. |
| --- | --- |

2b.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 2

Første afsnit finder også anvendelse, hvis den pågældende misligholdelse skyldes en handling eller undladelse, der direkte kan tilskrives den person, til eller fra hvem landbrugsjorden er blevet overdraget.

Første afsnit finder også anvendelse, hvis den pågældende misligholdelse skyldes en handling eller undladelse, der direkte kan tilskrives den person, til eller fra hvem landbrugsjorden er blevet overdraget,
  medmindre den person, der er ansvarlig for misligholdelsen, også har indgivet en støtteansøgning for det relevante år. I så fald finder den i afsnit 1 nævnte sanktion anvendelse på de direkte betalinger, der skal ydes til den person, som er ansvarlig for misligholdelsen
  .

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 3

I dette stykke forstås ved »overdragelse« alle former for transaktioner, hvorved landbrugsjord ophører med at være til overdragerens rådighed.

I dette stykke forstås ved »overdragelse« alle former for transaktioner, hvorved landbrugsjord ophører med at være til overdragerens rådighed,
  bortset fra de former for transaktioner, som den pågældende landbruger ikke kan forhindre
  .

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 2

Hvis en medlemsstat beslutter at gøre brug af den mulighed, der er nævnt i første afsnit,
  træffer
  myndighederne
  det følgende år de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at landbrugeren afhjælper de konstaterede misligholdelser. Landbrugeren underrettes om konstaterede overtrædelser og de afhjælpende foranstaltninger, der skal træffes
  .

Hvis en medlemsstat beslutter at gøre brug af den mulighed, der er nævnt i første afsnit,
  informerer
  myndighederne
  landbrugeren om de konstaterede overtrædelser, og landbrugeren skal for sit vedkommende give meddelelse om de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe problemet. Med henblik på at foretage kontrol af de foranstaltninger, som landbrugeren har truffet, tager myndighederne hensyn til disse bedrifter, når de gennemfører risikoanalysen for kontrollen på stedet det følgende år
  .

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 26 a (ny)

Artikel 26a

Revision

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2007 og derefter hvert andet år en rapport om anvendelsen af krydsoverensstemmelsesordningen, om nødvendigt ledsaget af passende forslag især med henblik på:

| — | at ændre listen over lovgivningsbestemte forvaltningskrav i bilag III |
| --- | --- |

—

| — | at forenkle, deregulere og forbedre lovgivningen i henhold til listen over lovgivningsbestemte forvaltningskrav, idet der lægges særlig vægt på lovgivningen om nitrater |
| --- | --- |

—

| — | at forenkle, forbedre og harmonisere ordningerne vedrørende kontrolbesøg på stedet under hensyntagen til de muligheder, der ligger i udviklingen af indikatorer og flaskehalsbaseret kontrol, den kontrol, der allerede udføres under private certificeringsordninger, den kontrol, der allerede udføres i henhold til national lovgivning til gennemførelse af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, og informations- og kommunikationsteknologien. |
| --- | --- |

—

Rapporten skal endvidere indeholde en vurdering af de samlede omkostninger til kontrol i tilknytning til krydsoverensstemmelsesordningen i det år, der lå forud for det år, rapporten offentliggøres i.

Ændring 63

Forslag til beslutning

Artikel 30 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne
  yder
  ikke direkte betalinger
  til en landbruger i følgende tilfælde
  : |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne
  yder
  ikke direkte betalinger
  til en landbruger i følgende tilfælde
  :

| 1. | Medlemsstaterne
  kan vedtage
  ikke
  at yde
  direkte betalinger
  udover et fastsat minimumsniveau
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne
  kan vedtage
  ikke
  at yde
  direkte betalinger
  udover et fastsat minimumsniveau
  .

| a) | hvis de samlede direkte betalinger, der ansøges om, eller som skal ydes i et givet kalenderår, ikke overstiger 250 EUR, eller |
| --- | --- |

a)

| b) | hvis det støtteberettigede areal på den bedrift, hvortil der ansøges om eller skal ydes direkte betalinger, ikke overstiger 1 hektar. Cypern og Malta kan dog fastsætte det støtteberettigede minimumsareal til henholdsvis 0,3 hektar og 0,1 hektar. |
| --- | --- |

b)

For landbrugere med særlige rettigheder, jf. artikel 45, stk. 1, gælder dog betingelsen i litra a).

De beløb, som eventuelt spares ved at anvende afsnit 1, forbliver i den nationale reserve for den medlemsstat, beløbene kommer fra.

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2

| 2. | Medlemsstaterne kan på en objektiv og ikkediskriminerende måde beslutte ikke at yde direkte betalinger til selskaber og firmaer, jf. traktatens artikel 48, stk. 2, der ikke har til hovedformål at
  drive landbrugsvirksomhed
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan på en objektiv og ikkediskriminerende måde beslutte ikke at yde direkte betalinger til selskaber og firmaer, jf. traktatens artikel 48, stk. 2, der ikke har til hovedformål at
  drive landbrugsvirksomhed
  .

| 2. | Medlemsstaterne kan på en objektiv og ikke-diskriminerende måde beslutte ikke at yde direkte betalinger til selskaber og firmaer, jf. traktatens artikel 48, stk. 2, der ikke har til hovedformål at
  producere, avle eller dyrke landbrugsprodukter, herunder høstning, malkning, avl og dyrehold til landbrugsmæssige formål
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan på en objektiv og ikke-diskriminerende måde beslutte ikke at yde direkte betalinger til selskaber og firmaer, jf. traktatens artikel 48, stk. 2, der ikke har til hovedformål at
  producere, avle eller dyrke landbrugsprodukter, herunder høstning, malkning, avl og dyrehold til landbrugsmæssige formål
  .

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2

| 2. | Betalingerne foretages op til to gange om året i perioden fra 1. december til 30. juni det følgende kalenderår. |
| --- | --- |

2.

Betalingerne foretages op til to gange om året i perioden fra 1. december til 30. juni det følgende kalenderår.

| 2. | Betalingerne foretages op til to gange om året i perioden fra 1. december til 30. juni det følgende kalenderår
  og omfatter en betaling af en rentebetaling til markedsrenten af beløbet til forfald fra 30. juni i det efterfølgende kalenderår
  . |
| --- | --- |

2.

Betalingerne foretages op til to gange om året i perioden fra 1. december til 30. juni det følgende kalenderår
  og omfatter en betaling af en rentebetaling til markedsrenten af beløbet til forfald fra 30. juni i det efterfølgende kalenderår
  .

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | I tilfælde af forsinket betaling som følge af en tvist med den kompetente myndighed, hvor landbrugeren har fået medhold, modtager landbrugeren en markedsbaseret rentegodtgørelse. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 3

| 3. | Der foretages
  ikke
  betalinger i henhold til de støtteordninger, der er nævnt i bilag I, før medlemsstaterne har afsluttet kontrollen af, om støttebetingelserne er overholdt, jf. artikel 22. |
| --- | --- |

3.

Der foretages
  ikke
  betalinger i henhold til de støtteordninger, der er nævnt i bilag I, før medlemsstaterne har afsluttet kontrollen af, om støttebetingelserne er overholdt, jf. artikel 22.

| 3. | Der foretages
  ingen
  betalinger
  for en ansøgning
  i henhold til de støtteordninger, der er nævnt i bilag I, før medlemsstaterne har afsluttet kontrollen af, om støttebetingelserne
  i forbindelse med den pågældende ansøgning
  er overholdt, jf. artikel 22. |
| --- | --- |

3.

Der foretages
  ingen
  betalinger
  for en ansøgning
  i henhold til de støtteordninger, der er nævnt i bilag I, før medlemsstaterne har afsluttet kontrollen af, om støttebetingelserne
  i forbindelse med den pågældende ansøgning
  er overholdt, jf. artikel 22.

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

Hvis betalingerne imidlertid foretages som forskud eller i to rater, fastsættes det første beløb på grundlag af de resultater af den administrative kontrol og kontrolbesøg på stedet, som foreligger på udbetalingsdatoen, og på et sådant niveau, at det endelige beløb ikke er mindre end beløbet for første rate.

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 33

Artikel 33

udgår

Revision

De støtteordninger, der er nævnt i bilag I, anvendes uden at foregribe en eventuel revision, der til enhver tid kan foretages på baggrund af den økonomiske udvikling og budgetsituationen.

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2

| 2. | Ved landbrugere, der har betalingsrettigheder, forstås i dette afsnit landbrugere, der har fået betalingsrettigheder tildelt eller endeligt overdraget. |
| --- | --- |

2.

udgår

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | De jordudtagningsrettigheder, der er fastsat i henhold til artikel 53 og artikel 63, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003, omdannes til rettigheder i medfør af denne forordning. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1

Betalingsrettighederne pr. hektar ændres ikke, medmindre andet fastsættes.

| 1. | Betalingsrettighederne pr. hektar ændres ikke, medmindre andet fastsættes. |
| --- | --- |

1.

Betalingsrettighederne pr. hektar ændres ikke, medmindre andet fastsættes.

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 2

Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 128, stk. 2, gennemførelsesbestemmelser for ændring af betalingsrettigheder, især i forbindelse med dele af rettigheder.

| 2. | Hvis en landbruger, der har opnået en direkte betaling i referenceperioden, ændrer sin retlige status eller benævnelse inden for denne periode eller senest den 31. december i året forud for det år, hvor enkeltbetalingsordningen anvendes, skal han have adgang til enkeltbetalingsordningen på samme vilkår som den landbruger, der oprindelig drev bedriften. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hvis der sker bedriftssammenlægninger inden for referenceperioden eller senest den 31. december i året forud for det år, hvor enkeltbetalingsordningen anvendes, skal den landbruger, der driver den nye bedrift, have adgang til enkeltbetalingsordningen på samme vilkår som de landbrugere, der drev de oprindelige bedrifter. |
| --- | --- |

3.

Hvis der sker opdelinger af bedrifter inden for referenceperioden eller senest den 31. december i året forud for det år, hvor enkeltbetalingsordningen anvendes, skal de landbrugere, der driver bedrifterne, have pro rata adgang til enkeltbetalingsordningen på samme vilkår som den landbruger, der drev den oprindelige bedrift.

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Hvis det i en medlemsstat ved afslutningen af et budgetår står klart, at de samlede betalingsrettigheder, der i realiteten tildeles, er lavere end det nationale loft i henhold til bilag VIII, skal differencen allokeres til den nationale reserve.

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 2

| 2. | Medlemsstaterne kan anvende den nationale reserve til
  en prioriteret
  tildeling efter objektive kriterier af betalingsrettigheder til landbrugere, der
  påbegynder deres
  landbrugsvirksomhed, således at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan anvende den nationale reserve til
  en prioriteret
  tildeling efter objektive kriterier af betalingsrettigheder til landbrugere, der
  påbegynder deres
  landbrugsvirksomhed, således at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning.

| 2. | Medlemsstaterne kan anvende den nationale reserve til tildeling efter objektive kriterier af betalingsrettigheder til landbrugere, der
  udøver
  landbrugsvirksomhed, således at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning.
  Medlemsstater kan give særlig forrang til nye, unge landbrugere, landbrugere på under 35 år, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan anvende den nationale reserve til tildeling efter objektive kriterier af betalingsrettigheder til landbrugere, der
  udøver
  landbrugsvirksomhed, således at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning.
  Medlemsstater kan give særlig forrang til nye, unge landbrugere, landbrugere på under 35 år, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret
  .

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3

| 3. | Medlemsstater, der ikke anvender artikel 68, stk. 1, litra c
  ), kan anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier og således, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning, at fastlægge betalingsrettigheder for landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstater, der ikke anvender artikel 68, stk. 1, litra c
  ), kan anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier og således, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning, at fastlægge betalingsrettigheder for landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder.

| 3. | Medlemsstaterne
  kan
  fra ikrafttrædelsen af denne forordning i 2009
  anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier og således, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning, at fastlægge betalingsrettigheder
  og støtteforanstaltninger
  for landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention,
  for sektorer, der er i vanskeligheder, og som er koncentreret i de mest ugunstigt stillede områder, f.eks. fåre- og gedehold
  , for at undgå, at jorden
  og produktioner
  bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne
  kan
  fra ikrafttrædelsen af denne forordning i 2009
  anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier og således, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås markeds- og konkurrenceforvridning, at fastlægge betalingsrettigheder
  og støtteforanstaltninger
  for landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention,
  for sektorer, der er i vanskeligheder, og som er koncentreret i de mest ugunstigt stillede områder, f.eks. fåre- og gedehold
  , for at undgå, at jorden
  og produktioner
  bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder.

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | Medlemsstaterne kan anvende deres nationale reserve til tildeling af betalingsrettigheder til landbrugere, som har indgået særlige aftaler, der er reguleret af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3a.

Ændring 79

Forslag til forordning

Artikel 43

Betalingsrettigheder, der ikke er blevet aktiveret i
  to år
  , overføres til den nationale reserve undtagen i tilfælde af force majeure eller usædvanlige omstændigheder, jf. artikel 36, stk. 1.

Betalingsrettigheder, der ikke er blevet aktiveret i
  tre år
  , overføres til den nationale reserve undtagen i tilfælde af force majeure eller usædvanlige omstændigheder, jf. artikel 36, stk. 1.
  Disse midler anvendes fortrinsvis til fremme af unges adgang til landbrugsvirksomhed med henblik på at sikre generationsskiftet
  .

Ændring 80

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2

| 2. | Betalingsrettigheder kan overdrages ved salg eller en hvilken som helst anden endelig overdragelse med eller uden jord. Forpagtning eller tilsvarende transaktioner tillades derimod kun, hvis der sammen med betalingsrettighederne overdrages et tilsvarende antal støtteberettigede hektar. |
| --- | --- |

2.

udgår

Ændring 81

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

I disse tilfælde kan medlemsstaterne også beslutte, at forpagtning eller tilsvarende transaktioner kun tillades, hvis der sammen med betalingsrettighederne overdrages et tilsvarende antal støtteberettigede hektar.

Ændring 82

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Uanset artikel 35, stk. 1, bemyndiger medlemsstaten en landbruger, der har særlige rettigheder, til at fravige kravet om at aktivere rettigheder ved et tilsvarende antal støtteberettigede hektar, hvis landbrugeren opretholder mindst 50 % af den landbrugsvirksomhed, der blev udøvet i kalenderåret 2000, 2001 og 2002 udtrykt i storkreaturer. |
| --- | --- |

2.

Uanset artikel 35, stk. 1, bemyndiger medlemsstaten en landbruger, der har særlige rettigheder, til at fravige kravet om at aktivere rettigheder ved et tilsvarende antal støtteberettigede hektar, hvis landbrugeren opretholder mindst 50 % af den landbrugsvirksomhed, der blev udøvet i kalenderåret 2000, 2001 og 2002 udtrykt i storkreaturer.

| 2. | Uanset artikel 35, stk. 1, bemyndiger medlemsstaten en landbruger, der har særlige rettigheder, til at fravige kravet om at aktivere rettigheder ved et tilsvarende antal støtteberettigede hektar, hvis landbrugeren opretholder mindst 50 % af den landbrugsvirksomhed, der blev udøvet i kalenderåret 2000, 2001 og 2002 udtrykt i storkreaturer.
  For Rumænien og Bulgarien er de pågældende kalenderår 2006, 2007 og 2008
  . |
| --- | --- |

2.

Uanset artikel 35, stk. 1, bemyndiger medlemsstaten en landbruger, der har særlige rettigheder, til at fravige kravet om at aktivere rettigheder ved et tilsvarende antal støtteberettigede hektar, hvis landbrugeren opretholder mindst 50 % af den landbrugsvirksomhed, der blev udøvet i kalenderåret 2000, 2001 og 2002 udtrykt i storkreaturer.
  For Rumænien og Bulgarien er de pågældende kalenderår 2006, 2007 og 2008
  .

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 2 — afsnit 2 a (nyt)

Betingelsen i første afsnit kan til gengæld finde anvendelse på de medlemsstater, som endnu ikke har indført enkeltbetalingsordningen, men som har til hensigt at gøre det.

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 3

| 3. | Ved overdragelse af særlige rettigheder er modtageren
  ikke
  omfattet af dispensationen i stk. 2,
  undtagen
  hvis overdragelsen sker ved arv eller forskud på arv. |
| --- | --- |

3.

Ved overdragelse af særlige rettigheder er modtageren
  ikke
  omfattet af dispensationen i stk. 2,
  undtagen
  hvis overdragelsen sker ved arv eller forskud på arv.

| 3. | Ved overdragelse af særlige rettigheder er modtageren omfattet af dispensationen i stk. 2,
  for så vidt som alle betalingsrettigheder omfattet af fravigelsen er overdraget, samt
  hvis overdragelsen sker ved arv eller forskud på arv,
  eller hvis modtageren ikke råder over det nødvendige areal til at aktivere dem
  . |
| --- | --- |

3.

Ved overdragelse af særlige rettigheder er modtageren omfattet af dispensationen i stk. 2,
  for så vidt som alle betalingsrettigheder omfattet af fravigelsen er overdraget, samt
  hvis overdragelsen sker ved arv eller forskud på arv,
  eller hvis modtageren ikke råder over det nødvendige areal til at aktivere dem
  .

Ændring 85 + 86 + 87 + 88

Forslag til forordning

Artikel 46

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper
  senest den 1. august 2009
  beslutte fra 2010 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til afsnit III, kapitel 1-4, i forordning (EF) nr. 1782/2003. Med henblik herpå kan betalingsrettighederne ændres gradvis
  i mindst tre forudfastsatte årlige etaper og
  efter objektive og ikkediskriminerende kriterier.

| 1. | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper beslutte fra 2010 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til afsnit III, kapitel 1-4, i forordning (EF) nr. 1782/2003. Med henblik herpå kan betalingsrettighederne ændres gradvis efter objektive og ikkediskriminerende kriterier. |
| --- | --- |

1.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper beslutte fra 2010 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til afsnit III, kapitel 1-4, i forordning (EF) nr. 1782/2003. Med henblik herpå kan betalingsrettighederne ændres gradvis efter objektive og ikkediskriminerende kriterier.

Betalingsrettighedernes værdi må
  i forbindelse med ingen af disse årlige etaper
  nedsættes med mere end 50 % af forskellen mellem den oprindelige værdi og
  den værdi, der gælder efter gennemførelsen af den
  sidste
  årlige etape
  .

Betalingsrettighedernes værdi må
  ikke
  nedsættes med mere end 50 % af forskellen mellem den oprindelige værdi og
  dennes
  sidste
  værdi
  .

Medlemsstaterne kan beslutte at anvende
  det foregående afsnit
  på det geografiske niveau, der passer bedst, hvilket fastlægges efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, som fx den institutionelle eller administrative struktur
  og/eller
  det regionale landbrugspotentiale.

| 2. | Medlemsstaterne kan beslutte at anvende
  ændringen af betalingsrettighederne
  på det geografiske niveau, der passer bedst, hvilket fastlægges efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, som fx den institutionelle eller administrative struktur, det regionale landbrugspotentiale
  og/eller de specifikke strukturelle ulemper, der måtte være til stede i et givet geografisk område
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan beslutte at anvende
  ændringen af betalingsrettighederne
  på det geografiske niveau, der passer bedst, hvilket fastlægges efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, som fx den institutionelle eller administrative struktur, det regionale landbrugspotentiale
  og/eller de specifikke strukturelle ulemper, der måtte være til stede i et givet geografisk område
  .

For arealer, der er forbeholdt fælles anvendelse eller omfattet af andre aftaler om kollektiv arealforvaltning, kan værdien af betalingsrettigheder reguleres på grundlag af bedriftens areal på betingelse af, at parametrene for maksimal miljøbelastning overholdes.

Ændring 89

Forslag til forordning

Artikel 47 — stk. 1

| 1. | En medlemsstat, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 1-4, i forordning (EF) nr. 1782/2003, kan senest den 1. august
  2009
  beslutte at anvende enkeltbetalingsordningen på regionalt plan fra
  2010
  på de betingelser, som er fastsat i denne afdeling. |
| --- | --- |

1.

En medlemsstat, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 1-4, i forordning (EF) nr. 1782/2003, kan senest den 1. august
  2009
  beslutte at anvende enkeltbetalingsordningen på regionalt plan fra
  2010
  på de betingelser, som er fastsat i denne afdeling.

| 1. | En medlemsstat, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 1-4, i forordning (EF) nr. 1782/2003, kan senest den 1. august
  hvert år
  beslutte at anvende enkeltbetalingsordningen på regionalt plan fra
  det følgende år
  på de betingelser, som er fastsat i denne afdeling. |
| --- | --- |

1.

En medlemsstat, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 1-4, i forordning (EF) nr. 1782/2003, kan senest den 1. august
  hvert år
  beslutte at anvende enkeltbetalingsordningen på regionalt plan fra
  det følgende år
  på de betingelser, som er fastsat i denne afdeling.

Ændring 90

Forslag til forordning

Artikel 47 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Medlemsstaterne definerer regionerne efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, som fx deres institutionelle eller administrative struktur
  og/eller
  det regionale landbrugspotentiale. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne definerer regionerne efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, som fx deres institutionelle eller administrative struktur
  og/eller
  det regionale landbrugspotentiale.

| 2. | Medlemsstaterne definerer regionerne efter objektive og ikke-diskriminerende kriterier, som f.eks. deres institutionelle eller administrative struktur og/eller det regionale landbrugspotentiale
  og/eller de specifikke strukturelle ulemper, der måtte være tilstede i et givet geografisk område
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne definerer regionerne efter objektive og ikke-diskriminerende kriterier, som f.eks. deres institutionelle eller administrative struktur og/eller det regionale landbrugspotentiale
  og/eller de specifikke strukturelle ulemper, der måtte være tilstede i et givet geografisk område
  .

Ændring 91

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 1

| 1. | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne beslutte at fordele højst 50 % af det regionale loft, der fastsættes i henhold til artikel 47, mellem alle de landbrugere, hvis bedrifter ligger i den pågældende region, inklusive dem, der ikke har betalingsrettigheder. |
| --- | --- |

1.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne beslutte at fordele højst 50 % af det regionale loft, der fastsættes i henhold til artikel 47, mellem alle de landbrugere, hvis bedrifter ligger i den pågældende region, inklusive dem, der ikke har betalingsrettigheder.

| 1. | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne beslutte at fordele højst 50 % af det regionale loft, der fastsættes i henhold til artikel 47, mellem alle de landbrugere, hvis bedrifter ligger i den pågældende region, inklusive dem, der ikke har betalingsrettigheder.
  De arealer, der anvendes, er dem, der er anmeldt af landbrugeren den 15. maj 2008
  . |
| --- | --- |

1.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne beslutte at fordele højst 50 % af det regionale loft, der fastsættes i henhold til artikel 47, mellem alle de landbrugere, hvis bedrifter ligger i den pågældende region, inklusive dem, der ikke har betalingsrettigheder.
  De arealer, der anvendes, er dem, der er anmeldt af landbrugeren den 15. maj 2008
  .

Ændring 92

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

Medlemsstaterne kan dog indføre andre klart definerede kriterier, såsom kvaliteten hos producenten eller beskæftigelse i landbruget og/eller i landdistrikterne, for at garantere geografisk sammenhæng, mangfoldighed og et dynamisk miljø i landdistrikterne samt opretholdelse af traditionelle produktionsmodeller, der ikke er knyttet til jorden.

Ændring 93

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1

| 1. | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der anvender artikel 48 i denne forordning, beslutte senest den 1. august 2009 og i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2011 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nærværende afdeling eller afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003. Med henblik herpå kan de gradvis ændre betalingsrettighederne
  i mindst to forudfastsatte årlige etaper og
  efter objektive og ikkediskriminerende kriterier. |
| --- | --- |

1.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der anvender artikel 48 i denne forordning, beslutte senest den 1. august 2009 og i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2011 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nærværende afdeling eller afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003. Med henblik herpå kan de gradvis ændre betalingsrettighederne
  i mindst to forudfastsatte årlige etaper og
  efter objektive og ikkediskriminerende kriterier.

| 1. | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der anvender artikel 48 i denne forordning, beslutte senest den 1. august 2009 og i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2011 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nærværende afdeling eller afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003. Med henblik herpå kan de gradvis ændre betalingsrettighederne efter objektive og ikkediskriminerende kriterier. |
| --- | --- |

1.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der anvender artikel 48 i denne forordning, beslutte senest den 1. august 2009 og i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2011 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nærværende afdeling eller afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003. Med henblik herpå kan de gradvis ændre betalingsrettighederne efter objektive og ikkediskriminerende kriterier.

Ændring 94

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003, senest den 1. august 2009 beslutte i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2010 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nævnte afdeling, ved gradvis at ændre dem
  i mindst tre forudfastsatte årlige etaper og
  efter objektive og ikkediskriminerende kriterier. |
| --- | --- |

2.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003, senest den 1. august 2009 beslutte i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2010 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nævnte afdeling, ved gradvis at ændre dem
  i mindst tre forudfastsatte årlige etaper og
  efter objektive og ikkediskriminerende kriterier.

| 2. | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003, senest den 1. august 2009 beslutte i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2010 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nævnte afdeling, ved gradvis at ændre dem efter objektive og ikkediskriminerende kriterier. |
| --- | --- |

2.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstater, der har indført enkeltbetalingsordningen i henhold til afsnit III, kapitel 5, afdeling 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003, senest den 1. august 2009 beslutte i overensstemmelse med EF-rettens generelle principper fra 2010 at begynde at regulere værdien af de betalingsrettigheder, der er fastlagt i henhold til nævnte afdeling, ved gradvis at ændre dem efter objektive og ikkediskriminerende kriterier.

Ændring 95

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 3

| 3. | Betalingsrettighedernes værdi
  må i forbindelse med ingen af de årlige etaper, der er nævnt
  i stk. 1 og 2, nedsættes med mere end 50 % af forskellen mellem den oprindelige værdi og
  den værdi, der gælder efter gennemførelsen af den
  sidste
  årlige etape
  . |
| --- | --- |

3.

Betalingsrettighedernes værdi
  må i forbindelse med ingen af de årlige etaper, der er nævnt
  i stk. 1 og 2, nedsættes med mere end 50 % af forskellen mellem den oprindelige værdi og
  den værdi, der gælder efter gennemførelsen af den
  sidste
  årlige etape
  .

| 3. | Betalingsrettighedernes værdi i
  henhold til
  stk. 1 og 2
  må ikke
  nedsættes med mere end 50 % af forskellen mellem den oprindelige værdi og
  dennes
  sidste
  værdi
  . |
| --- | --- |

3.

Betalingsrettighedernes værdi i
  henhold til
  stk. 1 og 2
  må ikke
  nedsættes med mere end 50 % af forskellen mellem den oprindelige værdi og
  dennes
  sidste
  værdi
  .

Ændring 96

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 4

| 4. | Medlemsstaterne kan beslutte at anvende
  stk. 1, 2 og 3
  på det geografiske niveau, der passer bedst, hvilket fastlægges efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, som fx den institutionelle eller administrative struktur
  og/eller
  det regionale landbrugspotentiale. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne kan beslutte at anvende
  stk. 1, 2 og 3
  på det geografiske niveau, der passer bedst, hvilket fastlægges efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, som fx den institutionelle eller administrative struktur
  og/eller
  det regionale landbrugspotentiale.

| 4. | Medlemsstaterne kan beslutte at anvende
  ændringen af betalingsrettighederne
  på det geografiske niveau, der passer bedst, hvilket fastlægges efter objektive og ikke-diskriminerende kriterier, som fx den institutionelle eller administrative struktur, det regionale landbrugspotentiale
  og/eller de specifikke strukturelle ulemper, der måtte være tilstede i et givet geografisk område
  . |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne kan beslutte at anvende
  ændringen af betalingsrettighederne
  på det geografiske niveau, der passer bedst, hvilket fastlægges efter objektive og ikke-diskriminerende kriterier, som fx den institutionelle eller administrative struktur, det regionale landbrugspotentiale
  og/eller de specifikke strukturelle ulemper, der måtte være tilstede i et givet geografisk område
  .

Ændring 98

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 1 — afsnit 1

| 1. | Medlemsstater, der i henhold til artikel 67 og 68 i forordning (EF) nr. 1782/2003 har udelukket betalingerne for får og geder og oksekød fra enkeltbetalingsordningen,
  kan senest den 1. august 2009 beslutte at fortsætte med at anvende
  enkeltbetalingsordningen fra 2010
  på de betingelser, der er fastsat i denne afdeling, og
  i overensstemmelse med den beslutning, der blev truffet i henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003.
  Medlemsstaterne kan dog beslutte at fastsætte, at den del af den andel af deres nationale loft, som skal anvendes til supplerende betalinger til landbrugerne i henhold til artikel 55, stk. 1, i nærværende forordning, skal være lavere end besluttet i henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstater, der i henhold til artikel 67 og 68 i forordning (EF) nr. 1782/2003 har udelukket betalingerne for får og geder og oksekød fra enkeltbetalingsordningen,
  kan senest den 1. august 2009 beslutte at fortsætte med at anvende
  enkeltbetalingsordningen fra 2010
  på de betingelser, der er fastsat i denne afdeling, og
  i overensstemmelse med den beslutning, der blev truffet i henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003.
  Medlemsstaterne kan dog beslutte at fastsætte, at den del af den andel af deres nationale loft, som skal anvendes til supplerende betalinger til landbrugerne i henhold til artikel 55, stk. 1, i nærværende forordning, skal være lavere end besluttet i henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003
  .

| 1. | Medlemsstater, der i henhold til artikel 67 og 68 i forordning (EF) nr. 1782/2003 har udelukket betalingerne for får og geder og oksekød fra enkeltbetalingsordningen,
  anvender
  enkeltbetalingsordningen fra 2010 i overensstemmelse med den beslutning, der blev truffet i henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstater, der i henhold til artikel 67 og 68 i forordning (EF) nr. 1782/2003 har udelukket betalingerne for får og geder og oksekød fra enkeltbetalingsordningen,
  anvender
  enkeltbetalingsordningen fra 2010 i overensstemmelse med den beslutning, der blev truffet i henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003.

Ændring 99

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Efter proceduren i artikel 128, stk. 2, fastsætter Kommissionen afhængigt af hver enkelt medlemsstats valg et loft for hver af de direkte betalinger, der er omhandlet i henholdsvis
  artikel 54, 55 og 56
  . |
| --- | --- |

2.

Efter proceduren i artikel 128, stk. 2, fastsætter Kommissionen afhængigt af hver enkelt medlemsstats valg et loft for hver af de direkte betalinger, der er omhandlet i henholdsvis
  artikel 54, 55 og 56
  .

| 2. | Efter proceduren i artikel 128, stk. 2, fastsætter Kommissionen afhængigt af hver enkelt medlemsstats valg et loft for hver af de direkte betalinger, der er omhandlet i henholdsvis
  artikel 54 og 55
  . |
| --- | --- |

2.

Efter proceduren i artikel 128, stk. 2, fastsætter Kommissionen afhængigt af hver enkelt medlemsstats valg et loft for hver af de direkte betalinger, der er omhandlet i henholdsvis
  artikel 54 og 55
  .

Ændring 100

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 2 — afsnit 2

Loftet skal svare til hver type direkte betalingers andel af de nationale lofter, der er omhandlet i artikel 41, multipliceret med de nedsættelsesprocentsatser, som medlemsstaterne anvender i henhold til
  artikel 54, 55 og 56
  .

Loftet skal svare til hver type direkte betalingers andel af de nationale lofter, der er omhandlet i artikel 41, multipliceret med de nedsættelsesprocentsatser, som medlemsstaterne anvender i henhold til
  artikel 54 og 55
  .

Ændring 101

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 1 — afsnit 1

| 1. | Medlemsstater, der i henhold til
  artikel 68, stk. 2, litra a), nr. i
  ), i forordning (EF) nr. 1782/2003 helt eller delvis har tilbageholdt den del af de nationale lofter, jf. artikel 41 i nærværende forordning, der svarer til den ammekopræmie, som er nævnt i bilag VI til forordning (EF) nr. 1782/2003, foretager en årlig supplerende betaling til landbrugerne. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstater, der i henhold til
  artikel 68, stk. 2, litra a), nr. i
  ), i forordning (EF) nr. 1782/2003 helt eller delvis har tilbageholdt den del af de nationale lofter, jf. artikel 41 i nærværende forordning, der svarer til den ammekopræmie, som er nævnt i bilag VI til forordning (EF) nr. 1782/2003, foretager en årlig supplerende betaling til landbrugerne.

| 1. | Medlemsstater, der i henhold til
  artikel 68
  i forordning (EF) nr. 1782/2003 helt eller delvis har tilbageholdt den del af de nationale lofter, jf. artikel 41 i nærværende forordning, der svarer til den ammekopræmie
  eller den særlige præmie
  , som er nævnt i bilag VI til forordning (EF) nr. 1782/2003, foretager en årlig supplerende betaling til landbrugerne. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstater, der i henhold til
  artikel 68
  i forordning (EF) nr. 1782/2003 helt eller delvis har tilbageholdt den del af de nationale lofter, jf. artikel 41 i nærværende forordning, der svarer til den ammekopræmie
  eller den særlige præmie
  , som er nævnt i bilag VI til forordning (EF) nr. 1782/2003, foretager en årlig supplerende betaling til landbrugerne.

Ændring 102

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 3 a (nyt)

| 3a. | Enhver beslutning, som en medlemsstat træffer i henhold til denne forordnings artikel 53-56, foretages i samråd med institutioner, der repræsenterer dens regionale myndigheder, og på grundlag af en konsekvensanalyse vedrørende beslutningens følger på regionalt plan. |
| --- | --- |

3a.

Ændring 103

Forslag til forordning

Artikel 59 — stk. 3

| 3. | Det første år, enkeltbetalingsordningen anvendes, kan de nye medlemsstater anvende den nationale reserve til efter objektive og ikkediskriminerende kriterier at tildele betalingsrettigheder til landbrugere inden for specifikke sektorer, der befinder sig i en særlig situation som følge af overgangen til enkeltbetalingsordningen, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

3.

Det første år, enkeltbetalingsordningen anvendes, kan de nye medlemsstater anvende den nationale reserve til efter objektive og ikkediskriminerende kriterier at tildele betalingsrettigheder til landbrugere inden for specifikke sektorer, der befinder sig i en særlig situation som følge af overgangen til enkeltbetalingsordningen, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene.

| 3. | Det første år, enkeltbetalingsordningen anvendes, kan de nye medlemsstater anvende den nationale reserve til efter objektive og ikkediskriminerende kriterier at tildele betalingsrettigheder til landbrugere inden for specifikke sektorer, der befinder sig i en særlig situation som følge af overgangen til enkeltbetalingsordningen, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene.
  Medlemsstater kan give særlig forrang til nye, unge landbrugere, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret
  . |
| --- | --- |

3.

Det første år, enkeltbetalingsordningen anvendes, kan de nye medlemsstater anvende den nationale reserve til efter objektive og ikkediskriminerende kriterier at tildele betalingsrettigheder til landbrugere inden for specifikke sektorer, der befinder sig i en særlig situation som følge af overgangen til enkeltbetalingsordningen, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene.
  Medlemsstater kan give særlig forrang til nye, unge landbrugere, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret
  .

Ændring 104

Forslag til forordning

Artikel 59 — stk. 5

| 5. | De nye medlemsstater kan anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier at tildele rettigheder til landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

5.

De nye medlemsstater kan anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier at tildele rettigheder til landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene.

| 5. | De nye medlemsstater kan anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier at tildele rettigheder til landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene.
  Medlemsstater kan give særlig forrang til nye, unge landbrugere, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret
  . |
| --- | --- |

5.

De nye medlemsstater kan anvende den nationale reserve til efter objektive kriterier at tildele rettigheder til landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder, på en sådan måde, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås forvridning af markeds- og konkurrencevilkårene.
  Medlemsstater kan give særlig forrang til nye, unge landbrugere, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret
  .

Ændring 105

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 3

| 3. | Bortset fra tilfælde af force majeure eller usædvanlige omstændigheder, jf. artikel 36, stk. 1, kan en landbruger først overdrage sine betalingsrettigheder uden jord, når han i overensstemmelse med artikel 35 har aktiveret mindst
  80
  % af sine betalingsrettigheder i mindst et kalenderår, eller når han frivilligt har overdraget alle de betalingsrettigheder, som han ikke har anvendt inden for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, til den nationale reserve. |
| --- | --- |

3.

Bortset fra tilfælde af force majeure eller usædvanlige omstændigheder, jf. artikel 36, stk. 1, kan en landbruger først overdrage sine betalingsrettigheder uden jord, når han i overensstemmelse med artikel 35 har aktiveret mindst
  80
  % af sine betalingsrettigheder i mindst et kalenderår, eller når han frivilligt har overdraget alle de betalingsrettigheder, som han ikke har anvendt inden for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, til den nationale reserve.

| 3. | Bortset fra tilfælde af force majeure eller usædvanlige omstændigheder, jf. artikel 36, stk. 1, kan en landbruger først overdrage sine betalingsrettigheder uden jord, når han i overensstemmelse med artikel 35 har aktiveret mindst
  70
   % af sine betalingsrettigheder i mindst et kalenderår, eller når han frivilligt har overdraget alle de betalingsrettigheder, som han ikke har anvendt inden for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, til den nationale reserve. |
| --- | --- |

3.

Bortset fra tilfælde af force majeure eller usædvanlige omstændigheder, jf. artikel 36, stk. 1, kan en landbruger først overdrage sine betalingsrettigheder uden jord, når han i overensstemmelse med artikel 35 har aktiveret mindst
  70
   % af sine betalingsrettigheder i mindst et kalenderår, eller når han frivilligt har overdraget alle de betalingsrettigheder, som han ikke har anvendt inden for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, til den nationale reserve.

Ændring 106

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. — 1 a (nyt)

Fra 2010 kan de medlemsstater, der træffer beslutning herom, afkoble den særlige støtte til producenter af ris, proteinafgrøder, tørret foder og nødder.

Ændring 107

Forslag til forordning

Artikel 64

Fra 2010
  indlemmer
  medlemsstaterne den støtte, der er til rådighed i henhold til de ordninger for koblet støtte, som er nævnt i punkt I, II og III i bilag X, i enkeltbetalingsordningen i overensstemmelse med reglerne i dette kapitel.

Fra 2010
  kan
  medlemsstaterne
  indlemme
  den støtte, der er til rådighed i henhold til de ordninger for koblet støtte, som er nævnt i punkt I, II og III i bilag X, i enkeltbetalingsordningen i overensstemmelse med reglerne i dette kapitel.

Ændring 108

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 1

| 1. | De beløb, der er nævnt i bilag XI, og som var til rådighed til koblet støtte i henhold til de ordninger, som er nævnt i punkt I i bilag X, fordeler medlemsstaterne blandt landbrugerne i de pågældende sektorer efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, idet de især tager hensyn til den støtte, som disse landbrugere enten direkte eller indirekte har modtaget i henhold til de pågældende støtteordninger i et eller flere år i perioden
  2005 til 2008
  . |
| --- | --- |

1.

De beløb, der er nævnt i bilag XI, og som var til rådighed til koblet støtte i henhold til de ordninger, som er nævnt i punkt I i bilag X, fordeler medlemsstaterne blandt landbrugerne i de pågældende sektorer efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, idet de især tager hensyn til den støtte, som disse landbrugere enten direkte eller indirekte har modtaget i henhold til de pågældende støtteordninger i et eller flere år i perioden
  2005 til 2008
  .

| 1. | De beløb, der er nævnt i bilag XI, og som var til rådighed til koblet støtte i henhold til de ordninger, som er nævnt i punkt I i bilag X, fordeler medlemsstaterne
  primært
  blandt landbrugerne i de pågældende sektorer efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, idet de især tager hensyn til den støtte, som disse landbrugere enten direkte eller indirekte har modtaget i henhold til de pågældende støtteordninger
  eller produktionskvoter
  i et eller flere år i perioden
  2005 til 2011
  . |
| --- | --- |

1.

De beløb, der er nævnt i bilag XI, og som var til rådighed til koblet støtte i henhold til de ordninger, som er nævnt i punkt I i bilag X, fordeler medlemsstaterne
  primært
  blandt landbrugerne i de pågældende sektorer efter objektive og ikkediskriminerende kriterier, idet de især tager hensyn til den støtte, som disse landbrugere enten direkte eller indirekte har modtaget i henhold til de pågældende støtteordninger
  eller produktionskvoter
  i et eller flere år i perioden
  2005 til 2011
  .

Ændring 109

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | I begrundede tilfælde og på grundlag af objektive kriterier kan medlemsstaterne helt eller delvis fordele beløbene i stk. 1 mellem alle de landbrugere, hvis bedrifter ligger i den pågældende region. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 110

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Medlemsstaterne
  forhøjer
  værdien af de betalingsrettigheder, landbrugerne har, på grundlag af de beløb, der følger af anvendelsen af stk. 1. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne
  forhøjer
  værdien af de betalingsrettigheder, landbrugerne har, på grundlag af de beløb, der følger af anvendelsen af stk. 1.

| 2. | Medlemsstaterne
  kan forhøje
  værdien af de betalingsrettigheder, landbrugerne har, på grundlag af de beløb, der følger af anvendelsen af stk. 1. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne
  kan forhøje
  værdien af de betalingsrettigheder, landbrugerne har, på grundlag af de beløb, der følger af anvendelsen af stk. 1.

Ændring 111

Forslag til forordning

Artikel 66 — stk. 1

De beløb, der var til rådighed til koblet støtte i henhold til de ordninger, som er nævnt i punkt II i bilag X, fordeler medlemsstaterne blandt landbrugerne i de pågældende sektorer i forhold til den støtte, som disse landbrugere modtog i henhold til de pågældende støtteordninger i perioden 2000 til 2002. Medlemsstaterne kan dog efter objektive og ikkediskriminerende kriterier vælge en senere repræsentativ periode.

De beløb, der var til rådighed til koblet støtte i henhold til de ordninger, som er nævnt i punkt II i bilag X, fordeler medlemsstaterne
  primært
  blandt landbrugerne i de pågældende sektorer i forhold til den støtte, som disse landbrugere modtog i henhold til de pågældende støtteordninger i perioden 2000 til 2002. Medlemsstaterne kan dog efter objektive og ikkediskriminerende kriterier vælge en senere repræsentativ periode.

Ændring 112

Forslag til beslutning

Kapitel 5 — overskrift

SÆRLIG STØTTE

SÆRLIGE STØTTEBETALINGER

Ændring 113

Forslag til beslutning

Artikel 68 — overskrift

Almindelige regler

Supplerende betalinger

Ændring 114

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. – 1 (nyt)

| – 1. | Medlemsstaterne kan senest den 1. januar 2010 og dernæst i tidsrummet fra den 1. oktober 2011 til og med 1. januar 2012 beslutte fra 2010 og/eller fra 2012 at anvende op til 15 % af deres nationale lofter, jf. artikel 41, til at yde støtte til landbrugerne: |
| --- | --- |

– 1.

Ændring 115

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 — indledning

| 1. | Medlemsstaterne kan
  senest den 1. august 2009
  beslutte
  fra 2010
  at anvende op til 10 % af deres nationale lofter, jf. artikel 41, til at yde støtte til landbrugerne: |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan
  senest den 1. august 2009
  beslutte
  fra 2010
  at anvende op til 10 % af deres nationale lofter, jf. artikel 41, til at yde støtte til landbrugerne:

| 1. | Medlemsstaterne kan beslutte,
  i overensstemmelse med stk. – 1
  , at anvende op til 10 % af deres nationale lofter, jf. artikel 41, til at yde
  integreret
  støtte til landbrugerne
  eller til producentorganisationer eller -grupperinger med henblik på at fremme bæredygtige produktionsformer
  : |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan beslutte,
  i overensstemmelse med stk. – 1
  , at anvende op til 10 % af deres nationale lofter, jf. artikel 41, til at yde
  integreret
  støtte til landbrugerne
  eller til producentorganisationer eller -grupperinger med henblik på at fremme bæredygtige produktionsformer
  :

Ændring 116

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 — litra a — nr. i

| i) | særlige typer landbrug, som er vigtige for beskyttelsen eller forbedringen af miljøet |
| --- | --- |

i)

særlige typer landbrug, som er vigtige for beskyttelsen eller forbedringen af miljøet

| i) | særlige typer landbrug, som er vigtige for beskyttelsen eller forbedringen af miljøet,
  klimaet, biodiversiteten og vandkvaliteten, herunder især økologisk landbrug og husdyrhold på friland |
| --- | --- |

i)

særlige typer landbrug, som er vigtige for beskyttelsen eller forbedringen af miljøet,
  klimaet, biodiversiteten og vandkvaliteten, herunder især økologisk landbrug og husdyrhold på friland

Ændring 117

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 — litra a — nr. iii

| iii) | at forbedre markedsføringen af landbrugsprodukter |
| --- | --- |

iii)

at forbedre markedsføringen af landbrugsprodukter

| iii) | at forbedre markedsføringen,
  navnlig den regionale markedsføring
  , af landbrugsprodukter
  og disses konkurrenceevne |
| --- | --- |

iii)

at forbedre markedsføringen,
  navnlig den regionale markedsføring
  , af landbrugsprodukter
  og disses konkurrenceevne

Ændring 118

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 — litra b

| b) | til at overvinde særlige ulemper for landbrugere, der producerer mælk,
  oksekød, fåre- og gedekød
  og ris i økonomisk sårbare eller miljømæssigt følsomme områder |
| --- | --- |

b)

til at overvinde særlige ulemper for landbrugere, der producerer mælk,
  oksekød, fåre- og gedekød
  og ris i økonomisk sårbare eller miljømæssigt følsomme områder

| b) | til at overvinde særlige ulemper for landbrugere, der producerer mælk og ris i økonomisk sårbare eller miljømæssigt følsomme områder
  samt producenter af oksekød, fåre- og gedekød |
| --- | --- |

b)

til at overvinde særlige ulemper for landbrugere, der producerer mælk og ris i økonomisk sårbare eller miljømæssigt følsomme områder
  samt producenter af oksekød, fåre- og gedekød

Ændring 119

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 — litra c

| c) | i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder |
| --- | --- |

c)

i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder

| c) | i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder;
  der gives særlig forrang til nye, unge landbrugere, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret, navnlig producenter, som er medlem af en producentorganisation eller et landbrugskooperativ |
| --- | --- |

c)

i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer, for at undgå, at jorden bliver opgivet, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder;
  der gives særlig forrang til nye, unge landbrugere, familiebedrifter eller andre landbrugere med fortrinsret, navnlig producenter, som er medlem af en producentorganisation eller et landbrugskooperativ

Ændring 120 + 191

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 — litra d

| d) | i form af bidrag til afgrødeforsikringspræmier, jf. artikel 69 |
| --- | --- |

d)

udgår

Ændring 121 + 191

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 — litra e

| e) | gensidige fonde i forbindelse med dyre- og plantesygdomme, jf. artikel 70. |
| --- | --- |

e)

udgår

Ændring 122

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | Medlemsstaterne kan, i overensstemmelse med stk. – 1, beslutte fra det efterfølgende kalenderår at anvende op til 5 % af deres nationale lofter, jf. artikel 41, til at yde støtte til landbrugerne eller til producentorganisationer eller -grupperinger i form af: |
| --- | --- |

1a.

| a) | bidrag til forsikringspræmier i overensstemmelse med de i artikel 69 fastsatte betingelser, eller |
| --- | --- |

a)

| b) | bidrag til gensidige fonde i overensstemmelse med de i artikel 70 fastsatte betingelser. |
| --- | --- |

b)

Ændring 123

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 3

| 3. | Støtten til foranstaltningerne i stk. 1, litra b), må kun ydes: |
| --- | --- |

3.

Støtten til foranstaltningerne i stk. 1, litra b), må kun ydes:

| 3. | Støtten til foranstaltningerne i stk. 1, litra b), må kun ydes i det omfang, det er nødvendigt for at skabe et incitament til at bevare det nuværende
  beskæftigelses- og produktionsniveau
  . |
| --- | --- |

3.

Støtten til foranstaltningerne i stk. 1, litra b), må kun ydes i det omfang, det er nødvendigt for at skabe et incitament til at bevare det nuværende
  beskæftigelses- og produktionsniveau
  .

| a) | hvis enkeltbetalingsordningen er gennemført fuldstændigt i den pågældende sektor i henhold til artikel 54, 55 og 71. |
| --- | --- |

a)

| b) | i det omfang, det er nødvendigt for at skabe et incitament til at bevare det nuværende
  produktionsniveau
  . |
| --- | --- |

b)

i det omfang, det er nødvendigt for at skabe et incitament til at bevare det nuværende
  produktionsniveau
  .

Ændring 124

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 4

| 4. | Støtten til foranstaltningerne i
  stk. 1, litra a), b) og e
  ), må højst udgøre
  2,5 % af de nationale lofter, jf. artikel 41
  . Medlemsstaterne kan fastsætte et maksimum for hver foranstaltning. |
| --- | --- |

4.

Støtten til foranstaltningerne i
  stk. 1, litra a), b) og e
  ), må højst udgøre
  2,5 % af de nationale lofter, jf. artikel 41
  . Medlemsstaterne kan fastsætte et maksimum for hver foranstaltning.

| 4. | Støtten til foranstaltningerne i
  stk. 1, litra a) og b
  ), må højst udgøre
  en procentdel i overensstemmelse med Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår de områder, der hører under Fællesskabets kompetence (3)

  . Medlemsstaterne kan fastsætte et maksimum for hver foranstaltning. |
| --- | --- |

4.

Støtten til foranstaltningerne i
  stk. 1, litra a) og b
  ), må højst udgøre
  en procentdel i overensstemmelse med Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår de områder, der hører under Fællesskabets kompetence (3)

  . Medlemsstaterne kan fastsætte et maksimum for hver foranstaltning.

Ændring 125

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 5 — litra a

| a) | i
  stk. 1, litra a) og d
  ), ydes som årlige supplerende betalinger |
| --- | --- |

a)

i
  stk. 1, litra a) og d
  ), ydes som årlige supplerende betalinger

| a) | i
  stk. 1, litra a), og stk. 1a, litra a
  ), ydes som årlige supplerende betalinger |
| --- | --- |

a)

i
  stk. 1, litra a), og stk. 1a, litra a
  ), ydes som årlige supplerende betalinger

Ændring 126

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 5 — litra d

| d) | i
  stk. 1, litra e
  ), ydes som godtgørelser, jf. artikel 70. |
| --- | --- |

d)

i
  stk. 1, litra e
  ), ydes som godtgørelser, jf. artikel 70.

| d) | i
  stk. 1a, litra b
  ), ydes som godtgørelser, jf. artikel 70. |
| --- | --- |

d)

i
  stk. 1a, litra b
  ), ydes som godtgørelser, jf. artikel 70.

Ændring 127

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 6

| 6. | Betalingsrettigheder med forhøjet enhedsværdig og supplerende betalingsrettigheder, jf. stk. 5, litra c), må kun overdrages, hvis der sammen med rettighederne overdrages et tilsvarende antal hektar. |
| --- | --- |

6.

udgår

Ændring 128

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 7

| 7. | Støtten til foranstaltningerne i stk. 1 skal være
  i overensstemmelse med andre EF-foranstaltninger og -politikker. |
| --- | --- |

7.

Støtten til foranstaltningerne i stk. 1 skal være
  i overensstemmelse med andre EF-foranstaltninger og -politikker.

| 7. | Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 128, stk. 2, betingelserne for at yde den støtte, der er omhandlet i denne afdeling, især for at sikre, at den er
  i overensstemmelse med andre EF-foranstaltninger og -politikker. |
| --- | --- |

7.

Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 128, stk. 2, betingelserne for at yde den støtte, der er omhandlet i denne afdeling, især for at sikre, at den er
  i overensstemmelse med andre EF-foranstaltninger og -politikker.

Ændring 129

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 7 a (nyt)

| 7α. | Medlemsstaterne meddeler hvert år Kommissionen de planlagte foranstaltninger og offentliggør betingelserne og kriterierne for støtten, oplysninger om modtagerne og de beløb, de har fået tildelt. |
| --- | --- |

7α.

Ændring 130

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 8 — litra a

| a) | i
  stk. 1, litra a), b), c) og d
  ), ved at foretage en lineær nedsættelse af de rettigheder, der er tildelt landbrugerne og/eller som stammer fra den nationale reserve |
| --- | --- |

a)

i
  stk. 1, litra a), b), c) og d
  ), ved at foretage en lineær nedsættelse af de rettigheder, der er tildelt landbrugerne og/eller som stammer fra den nationale reserve

| a) | i
  stk. 1, litra a), b) og c) og stk. 1a, litra a
  ), ved at foretage en lineær nedsættelse af de rettigheder, der er tildelt landbrugerne og/eller som stammer fra den nationale reserve |
| --- | --- |

a)

i
  stk. 1, litra a), b) og c) og stk. 1a, litra a
  ), ved at foretage en lineær nedsættelse af de rettigheder, der er tildelt landbrugerne og/eller som stammer fra den nationale reserve

Ændring 131

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 8 — litra b

| b) | i
  stk. 1, litra e
  ), ved om nødvendigt at foretage en lineær nedsættelse af en eller flere af de betalinger, der skal foretages til modtagerne i overensstemmelse med dette afsnit
  og inden for de grænser, der er fastsat i stk. 1 og 3
  . |
| --- | --- |

b)

i
  stk. 1, litra e
  ), ved om nødvendigt at foretage en lineær nedsættelse af en eller flere af de betalinger, der skal foretages til modtagerne i overensstemmelse med dette afsnit
  og inden for de grænser, der er fastsat i stk. 1 og 3
  .

| b) | i
  stk. 1a, litra b
  ), ved om nødvendigt at foretage en lineær nedsættelse af en eller flere af de betalinger, der skal foretages til modtagerne i overensstemmelse med dette afsnit. |
| --- | --- |

b)

i
  stk. 1a, litra b
  ), ved om nødvendigt at foretage en lineær nedsættelse af en eller flere af de betalinger, der skal foretages til modtagerne i overensstemmelse med dette afsnit.

Ændring 132

Forslag til beslutning

Artikel 68 — stk. 9

| 9. | Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 128, stk. 2 betingelserne for at yde den støtte, der er omhandlet i denne afdeling, især for at sikre, at den er i overensstemmelse med andre EF-foranstaltninger og -politikker, og for at undgå kumulering af støtte. |
| --- | --- |

9.

udgår

Ændring 133

Forslag til beslutning

Artikel 69 — overskrift

Afgrødeforsikring

Forsikringer

Ændring 134

Forslag til beslutning

Artikel 69 — stk. 1 — afsnit 1

| 1. | Medlemsstaterne kan yde finansielle bidrag til
  præmier til forsikring af afgrøder mod
  tab som følge af ugunstige vejrforhold. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan yde finansielle bidrag til
  præmier til forsikring af afgrøder mod
  tab som følge af ugunstige vejrforhold.

| 1. | Medlemsstaterne kan yde finansielle bidrag til
  forsikringspræmier, hvis der er truffet relevante forholdsregler mod velkendte risici med henblik på at kompensere for |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan yde finansielle bidrag til
  forsikringspræmier, hvis der er truffet relevante forholdsregler mod velkendte risici med henblik på at kompensere for

| a) | tab som følge af ugunstige vejrforhold
  sidestillet med naturkatastrofer |
| --- | --- |

a)

tab som følge af ugunstige vejrforhold
  sidestillet med naturkatastrofer

| b) | andre tab som følge af vejrforhold |
| --- | --- |

b)

| c) | økonomiske tab som følge af dyre- eller plantesygdomme eller skadedyrsangreb. |
| --- | --- |

c)

Hver medlemsstat eller region gennemfører særlige undersøgelser for at indsamle sammenlignelige statistiske eller aktuarmæssige oplysninger.

Ændring 135

Forslag til beslutning

Artikel 69 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

I denne artikel forstås ved: »økonomiske tab« ekstraomkostninger, som en landbruger påføres som følge af ekstraordinære foranstaltninger, landbrugeren må træffe for at begrænse leverancerne til markedet eller omfattende produktionstab. Omkostninger, som der kan ydes kompensation for i henhold til andre fællesskabsbestemmelser, og omkostninger i forbindelse med anvendelsen af andre sundheds- og veterinær- eller plantesundhedsforanstaltninger betragtes ikke som økonomiske tab.

Ændring 136

Forslag til beslutning

Artikel 69 — stk. 2 og 3

| 2. | Det finansielle bidrag,
  der kan ydes pr. landbruger
  , fastsættes til 60 % af forsikringspræmien. Medlemsstaterne kan beslutte at forhøje det finansielle bidrag til 70 % under hensyntagen til vejrforholdene eller forholdene i den pågældende sektor. |
| --- | --- |

2.

Det finansielle bidrag,
  der kan ydes pr. landbruger
  , fastsættes til 60 % af forsikringspræmien. Medlemsstaterne kan beslutte at forhøje det finansielle bidrag til 70 % under hensyntagen til vejrforholdene eller forholdene i den pågældende sektor.

| 2. | Det finansielle bidrag fastsættes til 60 % af forsikringspræmien,
  enten betalt individuelt eller i givet fald kollektivt, hvis forsikringskontrakten er indgået af en producentorganisation
  . Medlemsstaterne kan beslutte at forhøje det finansielle bidrag til 70 % under hensyntagen til vejrforholdene eller forholdene i den pågældende sektor. |
| --- | --- |

2.

Det finansielle bidrag fastsættes til 60 % af forsikringspræmien,
  enten betalt individuelt eller i givet fald kollektivt, hvis forsikringskontrakten er indgået af en producentorganisation
  . Medlemsstaterne kan beslutte at forhøje det finansielle bidrag til 70 % under hensyntagen til vejrforholdene eller forholdene i den pågældende sektor.

Medlemsstaterne kan sætte grænser for, hvor stor en præmie, der kan ydes finansielt bidrag til.

Medlemsstaterne kan sætte grænser for, hvor stor en præmie der kan ydes finansielt bidrag til.

| 3. | Afgrødeforsikringen dækker kun, hvis de ugunstige vejrforhold er blevet officielt anerkendt af myndighederne i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

3.

Ændring 137

Forslag til beslutning

Artikel 69 — stk. 5

| 5. | De finansielle bidrag udbetales direkte til den berørte landbruger. |
| --- | --- |

5.

De finansielle bidrag udbetales direkte til den berørte landbruger.

| 5. | De finansielle bidrag udbetales direkte til den berørte landbruger
  eller i givet fald til den producentorganisation, som indgik kontrakten på baggrund af sit medlemstal
  . |
| --- | --- |

5.

De finansielle bidrag udbetales direkte til den berørte landbruger
  eller i givet fald til den producentorganisation, som indgik kontrakten på baggrund af sit medlemstal
  .

Ændring 138

Forslag til beslutning

Artikel 69 — stk. 6 — afsnit 1

| 6. | Medlemsstaternes udgifter til de finansielle bidrag medfinansieres af EF ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1
  , med
  40
   % af de støtteberettigede forsikringspræmier, jf. nærværende artikels stk. 2. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaternes udgifter til de finansielle bidrag medfinansieres af EF ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1
  , med
  40
   % af de støtteberettigede forsikringspræmier, jf. nærværende artikels stk. 2.

| 6. | Medlemsstaternes udgifter til de finansielle bidrag medfinansieres af EF ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1a
  , med
  50
   % af de støtteberettigede forsikringspræmier, jf. nærværende artikels stk. 2. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaternes udgifter til de finansielle bidrag medfinansieres af EF ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1a
  , med
  50
   % af de støtteberettigede forsikringspræmier, jf. nærværende artikels stk. 2.

For så vidt angår de nye medlemsstater forøges den i første afsnit omtalte sats dog til 70 %.

Ændring 139

Forslag til beslutning

Artikel 70 — overskrift

Gensidige fonde
  i forbindelse med dyre- og plantesygdomme

Gensidige fonde

Ændring 140

Forslag til beslutning

Artikel 70 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne kan ved hjælp af finansielle bidrag til gensidige fonde sørge for, at der ydes finansiel kompensation til landbrugere for økonomiske tab ved udbrud af dyre- eller plantesygdomme. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan ved hjælp af finansielle bidrag til gensidige fonde sørge for, at der ydes finansiel kompensation til landbrugere for økonomiske tab ved udbrud af dyre- eller plantesygdomme.

| 1. | Medlemsstaterne kan ved hjælp af finansielle bidrag til gensidige fonde sørge for, at der ydes finansiel kompensation til landbrugere for økonomiske tab ved
  naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold
  , udbrud af dyre- eller plantesygdomme,
  hvis der er truffet relevante forholdsregler. Disse fonde kan administreres af producent- og/eller brancheorganisationer i henhold til de vilkår og bestemmelser, som er fastsat i artikel 122 og 123 i forordning (EF) nr. 1234/2007
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne kan ved hjælp af finansielle bidrag til gensidige fonde sørge for, at der ydes finansiel kompensation til landbrugere for økonomiske tab ved
  naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold
  , udbrud af dyre- eller plantesygdomme,
  hvis der er truffet relevante forholdsregler. Disse fonde kan administreres af producent- og/eller brancheorganisationer i henhold til de vilkår og bestemmelser, som er fastsat i artikel 122 og 123 i forordning (EF) nr. 1234/2007
  .

Disse fonde kan udgøre et supplement til de nationale landbrugsforsikringsordninger.

Ændring 141 + 205

Forslag til beslutning

Artikel 70 — stk. 2 — litra a

| a) | »gensidig fond« en ordning, som medlemsstaten har godkendt i henhold til national ret, og som giver de tilsluttede landbrugere mulighed for at forsikre sig selv, og som giver mulighed for at yde kompensation til de tilsluttede landbrugere, der rammes af økonomiske tab forårsaget af udbrud af en dyre- eller plantesygdom |
| --- | --- |

a)

»gensidig fond« en ordning, som medlemsstaten har godkendt i henhold til national ret, og som giver de tilsluttede landbrugere mulighed for at forsikre sig selv, og som giver mulighed for at yde kompensation til de tilsluttede landbrugere, der rammes af økonomiske tab forårsaget af udbrud af en dyre- eller plantesygdom

| a) | »gensidig fond« en ordning, som medlemsstaten har godkendt i henhold til national ret
  og EU-ret
  , og som giver de tilsluttede landbrugere mulighed for at forsikre sig selv, og som giver mulighed for at yde kompensation til de tilsluttede landbrugere, der rammes af økonomiske tab
  for deres landbrug
  forårsaget af
  naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold eller
  udbrud af en
  karantænekrævende
  dyre- eller plantesygdom,
  eller som giver tilsluttede landbrugere mulighed for at forsikre sig selv ved at yde kompensation til de tilsluttede landbrugere, der rammes af direkte tab forårsaget af udbrud af en karantænekrævende dyre- eller plantesygdom |
| --- | --- |

a)

»gensidig fond« en ordning, som medlemsstaten har godkendt i henhold til national ret
  og EU-ret
  , og som giver de tilsluttede landbrugere mulighed for at forsikre sig selv, og som giver mulighed for at yde kompensation til de tilsluttede landbrugere, der rammes af økonomiske tab
  for deres landbrug
  forårsaget af
  naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold eller
  udbrud af en
  karantænekrævende
  dyre- eller plantesygdom,
  eller som giver tilsluttede landbrugere mulighed for at forsikre sig selv ved at yde kompensation til de tilsluttede landbrugere, der rammes af direkte tab forårsaget af udbrud af en karantænekrævende dyre- eller plantesygdom

Ændring 142

Forslag til beslutning

Artikel 70 — stk. 2 — litra b

| b) | »økonomiske tab« ekstraomkostninger, som en landbruger påføres som følge af ekstraordinære foranstaltninger, landbrugeren må træffe for at begrænse leverancerne til markedet eller omfattende produktionstab. Omkostninger, som der kan ydes kompensation for i henhold til andre EF-bestemmelser, og omkostninger i forbindelse med anvendelsen af andre sundheds- og veterinær- eller plantesundhedsforanstaltninger betragtes ikke som økonomiske tab. |
| --- | --- |

b)

»økonomiske tab« ekstraomkostninger, som en landbruger påføres som følge af ekstraordinære foranstaltninger, landbrugeren må træffe for at begrænse leverancerne til markedet eller omfattende produktionstab. Omkostninger, som der kan ydes kompensation for i henhold til andre EF-bestemmelser, og omkostninger i forbindelse med anvendelsen af andre sundheds- og veterinær- eller plantesundhedsforanstaltninger betragtes ikke som økonomiske tab.

| b) | »økonomiske tab« ekstraomkostninger, som en landbruger påføres som følge af ekstraordinære foranstaltninger, landbrugeren må træffe for at begrænse leverancerne til markedet,
  omkostningerne ved en nødvaccination
  eller omfattende produktionstab. Omkostninger, som der kan ydes kompensation for i henhold til andre EF-bestemmelser, og omkostninger i forbindelse med anvendelsen af andre sundheds- og veterinær- eller plantesundhedsforanstaltninger betragtes ikke som økonomiske tab |
| --- | --- |

b)

»økonomiske tab« ekstraomkostninger, som en landbruger påføres som følge af ekstraordinære foranstaltninger, landbrugeren må træffe for at begrænse leverancerne til markedet,
  omkostningerne ved en nødvaccination
  eller omfattende produktionstab. Omkostninger, som der kan ydes kompensation for i henhold til andre EF-bestemmelser, og omkostninger i forbindelse med anvendelsen af andre sundheds- og veterinær- eller plantesundhedsforanstaltninger betragtes ikke som økonomiske tab

Ændring 143

Forslag til beslutning

Artikel 70 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| ba) | »ugunstige vejrforhold« vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, såsom frost, hagl, is, regn, skovbrande eller tørke, der tilintetgør mere end 30 % af en given landbrugers gennemsnitlige årlige produktion i den foregående treårsperiode eller af et treårsgennemsnit baseret på den foregående femårsperiode, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes |
| --- | --- |

ba)

Ændring 144

Forslag til beslutning

Artikel 70 — stk. 2 — litra b b (nyt)

| bb) | »relevante sikkerhedsforanstaltninger« foranstaltninger til sikring af det højst mulige niveau for dyrevelfærd og plantesundhed. |
| --- | --- |

bb)

Ændring 206 + 145

Forslag til beslutning

Artikel 70 — stk. 3 — afsnit 1

| 3. | De gensidige fonde betaler finansiel kompensation direkte til de tilsluttede landbrugere, som rammes af økonomiske tab. |
| --- | --- |

3.

De gensidige fonde betaler finansiel kompensation direkte til de tilsluttede landbrugere, som rammes af økonomiske tab.

| 3. | De gensidige fonde betaler finansiel kompensation direkte til de tilsluttede landbrugere, som rammes af økonomiske
  eller direkte
  tab,
  såfremt de har truffet de relevante sikkerhedsforanstaltninger
  . |
| --- | --- |

3.

De gensidige fonde betaler finansiel kompensation direkte til de tilsluttede landbrugere, som rammes af økonomiske
  eller direkte
  tab,
  såfremt de har truffet de relevante sikkerhedsforanstaltninger
  .

Ændring 146

Forslag til beslutning

Artikel 70 — stk. 6 — afsnit 1

| 6. | EF medfinansierer
  40
   % af medlemsstaternes støtteberettigede udgifter til de finansielle bidrag, jf. stk. 4, ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1
  . |
| --- | --- |

6.

EF medfinansierer
  40
   % af medlemsstaternes støtteberettigede udgifter til de finansielle bidrag, jf. stk. 4, ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1
  .

| 6. | EF medfinansierer
  50
   % af medlemsstaternes støtteberettigede udgifter til de finansielle bidrag, jf. stk. 4, ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1a
  . |
| --- | --- |

6.

EF medfinansierer
  50
   % af medlemsstaternes støtteberettigede udgifter til de finansielle bidrag, jf. stk. 4, ved hjælp af de midler, der er nævnt i
  artikel 68, stk. 1a
  .

For så vidt angår de nye medlemsstater forøges den i første afsnit omtalte sats dog til 70 %.

Ændring 147

Forslag til forordning

Afsnit III — kapitel 5 — artikel 70 a (ny)

Artikel 70a

Særlig støtte til mælkeproducenter

| 1. | Såfremt der i et regnskabsår på baggrund af de i henhold til forordning (EF) nr. 1290/2005 udarbejdede udgiftsprofiler resterer en margen på mindst 600 000 000 EUR i finansoverslagets rubrik 2, stilles dette beløb minus den pågældende margen til rådighed for særlig støtte til mælkeproducenterne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Samtidig med at Kommissionen forelægger EuropaParlamentet og Rådet sit foreløbige forslag til budget for regnskabsåret, forelægger den også sit overslag over den særlige støtte til mælkeproducenterne. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den særlige støtte til mælkeproducenterne kan ydes til følgende foranstaltninger: |
| --- | --- |

3.

| a) | særlig støtte i henhold til artikel 68, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

a)

| b) | foranstaltninger i henhold til artikel 20 og artikel 36, litra a), i forordning (EF) nr. 1698/2005, hvis de umiddelbart bidrager til en fremme af landbrugsbedrifter. |
| --- | --- |

b)

| 4. | På grundlag af det i stk. 2 anførte overslag meddeler medlemsstaterne senest den 15. oktober det pågældende år Kommissionen, hvilke foranstaltninger der vil blive anvendt i henhold til stk. 3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fordelingen mellem medlemsstaterne af de særlige støttemidler til mælkeproducenterne foretages i overensstemmelse med den enkelte stats referencemængde for mælk, jf. bilag I i Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003 af 29. september 2003 om en afgift på mælk og mejeriprodukter (4) |
| --- | --- |

5.

Ændring 148

Forslag til forordning

Artikel 71

For 2009, 2010 og 2011 ydes der
  støtte til landbrugere, som producerer ris henhørende under KN-kode 1006 10 på de betingelser, der er fastsat i denne afdeling.

Der ydes
  støtte til landbrugere, som producerer ris henhørende under KN-kode 1006 10 på de betingelser, der er fastsat i denne afdeling.

Ændring 149

Forslag til forordning

Artikel 72 — stk. 2 — tabel

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009 | 2010 og 2011 |
| Bulgarien | 345,255 | 172,627 |
| Grækenland | 561,00 | 280,5 |
| Spanien | 476,25 | 238,125 |
| Frankrig | 411,75 | 205,875 |
| Italien | 453,00 | 226,5 |
| Ungarn | 232,50 | 116,25 |
| Portugal | 453,75 | 226,875 |
| Rumænien | 126,075 | 63,037 |

(EUR/ha)

2009

2010 og 2011

Bulgarien

345,255

172,627

Grækenland

561,00

280,5

Spanien

476,25

238,125

Frankrig

411,75

205,875

Italien

453,00

226,5

Ungarn

232,50

116,25

Portugal

453,75

226,875

Rumænien

126,075

63,037

| (EUR/ha) |
| --- |
| | 2009
  til 2013 |
| Bulgarien | 345,255 |
| Grækenland | 561,00 |
| Spanien | 476,25 |
| Frankrig | 411,75 |
| Italien | 453,00 |
| Ungarn | 232,50 |
| Portugal | 453,75 |
| Rumænien | 126,075 |

(EUR/ha)

2009
  til 2013

Bulgarien

345,255

Grækenland

561,00

Spanien

476,25

Frankrig

411,75

Italien

453,00

Ungarn

232,50

Portugal

453,75

Rumænien

126,075

Ændring 150

Forslag til forordning

Afdeling 1 a (ny)

AFDELING 1A

præmie for proteinafgrøder

Artikel 74a

Anvendelsesområde

Der ydes støtte til landbrugere, som producerer proteinafgrøder på de i denne afdeling fastsatte betingelser.

Proteinafgrøder omfatter:

| a) | ærter henhørende under KN-kode 0713 10 |
| --- | --- |

a)

| b) | valksbønner og hestebønner henhørende under KN-kode 0713 50 |
| --- | --- |

b)

| c) | sødlupiner henhørende under KN-kode 1209 29 50. |
| --- | --- |

c)

Artikel 74b

Betingelser og støttens størrelse

Støtten udgør 55,57 EUR pr. hektar proteinafgrøder høstet efter, at de er grønmodne.

Afgrøder, der dyrkes på fuldt tilsåede arealer og i overensstemmelse med lokale normer, men som ikke når at blive grønmodne som følge af usædvanlige vejrforhold, der anerkendes af den pågældende medlemsstat, forbliver dog støtteberettigede, såfremt de pågældende arealer ikke anvendes til andre formål indtil dette vækststadium.

Artikel 74c

Areal

| 1. | Der fastsættes et maksimalt garantiareal på 1 400 000 ha, som der kan ydes støtte for. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Såfremt det areal, for hvilket der ansøges om støtte, overstiger det maksimale garantiareal, foretages der efter proceduren omhandlet i artikel 128, stk. 2, det pågældende år en proportional nedsættelse af det areal pr. landbruger, for hvilket der ansøges om støtte. |
| --- | --- |

2.

Ændring 151

Forslag til forordning

Artikel 75 — stk. 1 — litra a

| a) | 66,32 EUR for produktionsåret 2009/10
  og
  2010/11 |
| --- | --- |

a)

66,32 EUR for produktionsåret 2009/10
  og
  2010/11

| — | 66,32 EUR for produktionsåret 2009/10, 2010/11,
  2011/12 og 2012/13
  ; |
| --- | --- |

—

66,32 EUR for produktionsåret 2009/10, 2010/11,
  2011/12 og 2012/13
  ;

Ændring 152

Forslag til forordning

Artikel 75 — stk. 1 — litra b

| b) | 33,16 EUR for produktionsåret 2011/12 og 2012/13. |
| --- | --- |

b)

udgår

Ændring 153

Forslag til forordning

Afdeling 3 — Artikel 77 til 81

Afdeling 3 udgår

Ændring 154

Forslag til forordning

Artikel 82 — stk. 2

| 2. | Støtten ydes
  for højst fem på hinanden følgende år fra det produktionsår, hvor den tærskel på 50 %, der er nævnt i stk. 1, er nået, dog senest for
  produktionsåret 2013/14. |
| --- | --- |

2.

Støtten ydes
  for højst fem på hinanden følgende år fra det produktionsår, hvor den tærskel på 50 %, der er nævnt i stk. 1, er nået, dog senest for
  produktionsåret 2013/14.

| 2. | Støtten ydes
  indtil
  produktionsåret 2013/14. |
| --- | --- |

2.

Støtten ydes
  indtil
  produktionsåret 2013/14.

Ændring 187 + 198 + 209

Forslag til forordning

Afdeling 6 a (ny)

AFDELING 6A

TOBAKSSTØTTE

Artikel 87a

Anvendelsesområde

For høstårene 2010, 2011 og 2012 kan der ydes støtte til landbrugere, der producerer råtobak henhørende under KN-kode 2401 i henhold til de betingelser der fastsættes i denne afdeling.

Artikel 87b

Betingelser for støtteberettigelse

Støtte udbetales til landbrugere, som i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for råtobak (5) i kalenderårene 2000, 2001 og 2002 fik udbetalt tobakspræmie, og til de landbrugere, der modtog produktionskvoter for tobak i løbet af perioden 1. januar 2002 til 31. december 2005. Der gælder følgende betingelser for udbetaling af støtten:

| a) | at tobakken stammer fra et produktionsområde i medfør af bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 2848/98 af 22. december 1998 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 for så vidt angår præmieordningen, produktionskvoterne og den særstøtte, der ydes til producentsammenslutningerne, i tobakssektoren (6). |
| --- | --- |

a)

| b) | at kvalitetskravene i forordning (EF) nr. 2848/98, er overholdt; |
| --- | --- |

b)

| c) | at landbrugeren leverer tobaksbladene til den virksomhed, der foretager den første forarbejdning, i henhold til en dyrkningskontrakt; |
| --- | --- |

c)

| d) | at den ydes på en sådan måde, at landbrugerne sikres samme behandling, og/eller efter objektive kriterier, såsom at tobaksproducenterne befinder sig i en mål 1-region, eller at de producerer sorter af en bestemt kvalitet. |
| --- | --- |

d)

Når den generelle arealbetalingsordnings anvendelsesperiode er udløbet, jf. artikel 111, og hvis denne afdeling finder anvendelse, tildeles produktionskvoterne senest ved udgangen af enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår.

Artikel 87c

Beløb

Det maksimale totale støttebeløb, inklusive de beløb, der skal overføres til Fællesskabsfonden for Tobak, som der refereres til i Artikel 87d, fastsættes således:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010-2012 |
| Tyskland | 21 287 |
| Spanien | 70 599 |
| Frankrig | 48 217 |
| Italien (undtagen Puglia) | 189 366 |
| Portugal | 8 468 |

(mio. EUR)

2010-2012

Tyskland

21 287

Spanien

70 599

Frankrig

48 217

Italien (undtagen Puglia)

189 366

Portugal

8 468

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009-2012 |
| Ungarn | pm |
| Bulgarien | pm |
| Rumænien | pm |
| Polen | pm |

(mio. EUR)

2009-2012

Ungarn

pm

Bulgarien

pm

Rumænien

pm

Polen

pm

Artikel 87d

Overførsel til Fællesskabsfonden for Tobak

Ændring 155

Forslag til forordning

Artikel 90 — stk. 4

| 4. | Præmien for hvert moderfår er på 21 EUR. For landbrugere, der afsætter fåremælk eller fåremælksprodukter, er præmien pr. moderfår dog på
  6,8 EUR
  . |
| --- | --- |

4.

Præmien for hvert moderfår er på 21 EUR. For landbrugere, der afsætter fåremælk eller fåremælksprodukter, er præmien pr. moderfår dog på
  6,8 EUR
  .

| 4. | Præmien for hvert moderfår er på 21 EUR. For landbrugere, der afsætter fåremælk eller fåremælksprodukter, er præmien pr. moderfår dog på
  16,8 EUR
  . |
| --- | --- |

4.

Præmien for hvert moderfår er på 21 EUR. For landbrugere, der afsætter fåremælk eller fåremælksprodukter, er præmien pr. moderfår dog på
  16,8 EUR
  .

Ændring 156

Forslag til forordning

Artikel 90 — stk. 5

| 5. | Præmien for hver moderged er på
  6,8 EUR
  . |
| --- | --- |

5.

Præmien for hver moderged er på
  6,8 EUR
  .

| 5. | Præmien for hver moderged er på
  16,8 EUR
  . |
| --- | --- |

5.

Præmien for hver moderged er på
  16,8 EUR
  .

Ændring 157

Forslag til forordning

Artikel 98 — litra a

| a) | »region«: en medlemsstat eller en region i en medlemsstat efter den pågældende medlemsstats valg |
| --- | --- |

a)

udgår

Ændring 158

Forslag til forordning

Artikel 112 a (ny)

Artikel 112a

National reserve

| 1. | Medlemsstater, der anvender den generelle arealbetalingsordning, opretter en national reserve, der omfatter forskellen mellem de lofter, der er fastsat i bilag VIIIa, og summen af de faktisk udbetalte direkte betalinger i det givne år. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstaterne kan anvende den nationale reserve til at yde betalinger til gennemførelsen af foranstaltningerne i artikel 68 efter objektive kriterier og således, at der sikres ligebehandling af landbrugerne og undgås brud på markedsprincipper og konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

2.

Ændring 160

Forslag til forordning

Artikel 113 — stk. 4 — afsnit 2 — litra b a (nyt)

| ba) | kravene i punkt C i bilag II anvendes fra 1. januar 2013. |
| --- | --- |

ba)

Ændring 161

Forslag til forordning

Artikel 123

Artikel 123

udgår

Finansiel overførsel med henblik på omstrukturering i tobaksområderne

Fra regnskabsåret 2011 stilles der 484 mio. EUR til rådighed som supplerende EF-støtte til foranstaltninger i tobaksproducerende områder som led i programmer for udvikling af landdistrikterne, som finansieres af ELFUL, for de medlemsstater, hvor tobaksproducenterne i 2000, 2001 og 2002 modtog støtte i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2075/92.

Ændring 162

Forslag til forordning

Artikel 129 — litra t

| t) | or så vidt angår bomuld, gennemførelsesbestemmelser vedrørende: |
| --- | --- |

t)

udgår

| i) | beregningen af nedsættelsen af støtten i henhold til artikel 80, stk. 3 |
| --- | --- |

i)

| ii) | de godkendte brancheorganisationer, navnlig deres finansiering og et kontrol- og sanktionssystem. |
| --- | --- |

ii)

Ændring 163

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 132 — nr. 1 — litra b

Forordning (EF) nr. 378/2007

Artikel 1 – stk. 5

| 5. | De satser for frivillig graduering, der gælder for en landbruger som følge af anvendelsen af artikel 7 i forordning (EF) nr. XXX/2008 [denne forordning], minus 5 procentpoint, fratrækkes den sats for frivillig graduering, som medlemsstaterne anvender i henhold til stk. 4 i nærværende artikel. Både den procentdel, der skal fratrækkes, og den endelige frivillige gradueringsprocentdel skal være lig med eller over 0. |
| --- | --- |

5.

De satser for frivillig graduering, der gælder for en landbruger som følge af anvendelsen af artikel 7 i forordning (EF) nr. XXX/2008 [denne forordning], minus 5 procentpoint, fratrækkes den sats for frivillig graduering, som medlemsstaterne anvender i henhold til stk. 4 i nærværende artikel. Både den procentdel, der skal fratrækkes, og den endelige frivillige gradueringsprocentdel skal være lig med eller over 0.

| 5. | De satser for frivillig graduering, der gælder for en landbruger som følge af anvendelsen af artikel 7 i forordning (EF) nr. XXX/2008 [denne forordning], minus 5 procentpoint, fratrækkes den sats for frivillig graduering, som medlemsstaterne anvender i henhold til stk. 4 i nærværende artikel. Både den procentdel, der skal fratrækkes, og den endelige frivillige gradueringsprocentdel skal være lig med eller over 0.
  Dog bør ingen tilpasninger medføre en samlet reduktion i den ELFUL-støtte, der allerede er tildelt programmer for udvikling af landdistrikterne, således som fastsat i den formelle afgørelse fra Kommissionen om godkendelse af disse
  . |
| --- | --- |

5.

De satser for frivillig graduering, der gælder for en landbruger som følge af anvendelsen af artikel 7 i forordning (EF) nr. XXX/2008 [denne forordning], minus 5 procentpoint, fratrækkes den sats for frivillig graduering, som medlemsstaterne anvender i henhold til stk. 4 i nærværende artikel. Både den procentdel, der skal fratrækkes, og den endelige frivillige gradueringsprocentdel skal være lig med eller over 0.
  Dog bør ingen tilpasninger medføre en samlet reduktion i den ELFUL-støtte, der allerede er tildelt programmer for udvikling af landdistrikterne, således som fastsat i den formelle afgørelse fra Kommissionen om godkendelse af disse
  .

Ændring 164

Forslag til forordning

Artikel 133 a (ny)

Artikel 133a

Undersøgelse af udgifterne til overholdelse af lovgivningen

Kommissionen foretager en undersøgelse af landbrugernes faktiske udgifter til overholdelse af sådan EU-lovgivning inden for miljø, dyrevelfærd og fødevaresikkerhed, som fastsætter strengere krav end dem, der gælder for importerede produkter. Denne lovgivning omfatter bl.a. de forordninger og direktiver i bilag II, der ligger til grund for krydsoverensstemmelsesordningen, samt de standarder, der er defineret som god landbrugs- og miljømæssig stand i bilag III, som også udgør en del af krydsoverensstemmelseskravene.

Undersøgelsen vurderer ovennævnte udgifter til overholdelse i alle medlemsstaterne. Udgifterne kan variere fra medlemsstat til medlemsstat og endog fra region til region inden for medlemsstaterne alt efter forskellene i deres klimatiske, geologiske, økonomiske og sociale forhold og deres produktionsmæssige kendetegn.

Ændring 165

Forslag til forordning

Bilag I — række 3 — kolonne 2

Afsnit IV, kapitel 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003

Afsnit IV, kapitel 1, afdeling 1a, i denne forordning.

Ændring 166

Forslag til forordning

Bilag II — punkt A — nr. 4

| 4. | Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1) | | Artikel 4 og 5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1)

Artikel 4 og 5

| 4. | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (EUT L 372 af 27.12.2006, s. 19) | | Artikel 6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (EUT L 372 af 27.12.2006, s. 19)

Artikel 6

Ændring 167

Forslag til forordning

Bilag II — punkt A a (nyt)

| Aa | Arbejdspladssikkerhed | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 8a | Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1) | | Artikel 6 |
| 8b | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (syvende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (EFT L 262 af 17.10.2000, s. 21) | | Artikel 3, 6, 8 og 9 |
| 8c | Rådets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge på arbejdspladsen (EFT L 216 af 20.8.1994, s. 12) | | |
| 8d | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50) | | Artikel 3, artikel 4 til 12 |

Aa

Arbejdspladssikkerhed

8a

Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1)

Artikel 6

8b

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (syvende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (EFT L 262 af 17.10.2000, s. 21)

Artikel 3, 6, 8 og 9

8c

Rådets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge på arbejdspladsen (EFT L 216 af 20.8.1994, s. 12)

8d

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50)

Artikel 3, artikel 4 til 12

Ændring 168

Forslag til forordning

Bilag III — kolonne 2 — overskrift

Normer

Eksempler på relevante krav

Ændring 194

Forslag til forordning

Bilag III — række 4 — kolonne 2 — led 2a ny

| — | Eventuelt oprettelse og/eller bevarelse af levesteder |
| --- | --- |

—

Ændring 169

Forslag til forordning

Bilag III — række 4 — kolonne 2 — led 3

| — | Bevarelse af landskabstræk,
  herunder eventuelt hække, vandhuller, grøfter og træer i rækker, i grupper eller enkeltstående og markbræmmer |
| --- | --- |

—

Bevarelse af landskabstræk,
  herunder eventuelt hække, vandhuller, grøfter og træer i rækker, i grupper eller enkeltstående og markbræmmer

| — | Bevarelse af landskabstræk |
| --- | --- |

—

Bevarelse af landskabstræk

Ændring 171

Forslag til forordning

Bilag III — række 5 — kolonne 2 — led 1

| — | Anlæggelse af bræmmer langs søer og vandløb |
| --- | --- |

—

Anlæggelse af bræmmer langs søer og vandløb

| — | Anlæggelse af bræmmer langs søer og vandløb
  under overholdelse af den relevante fælles lovgivning om beskyttelse af overfladevand |
| --- | --- |

—

Anlæggelse af bræmmer langs søer og vandløb
  under overholdelse af den relevante fælles lovgivning om beskyttelse af overfladevand

Ændring 172

Forslag til forordning

Bilag IV

| mio. EUR |
| --- |
| Kalenderår | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgien | 583,2 | 570,9 | 563,1 | 553,9 |
| Tjekkiet | | | | 773,0 |
| Danmark | 985,9 | 965,3 | 954,6 | 937,8 |
| Tyskland | 5 467,4 | 5 339,2 | 5 269,3 | 5 178,0 |
| Estland | | | | 88,9 |
| Irland | 1 283,1 | 1 264,0 | 1 247,1 | 1 230,0 |
| Grækenland | 2 567,3 | 2 365,5 | 2 348,9 | 2 324,1 |
| Spanien | 5 171,3 | 5 043,4 | 5 019,1 | 4 953,5 |
| Frankrig | 8 218,5 | 8 021,2 | 7 930,7 | 7 796,2 |
| Italien | 4 323,6 | 4 103,7 | 4 073,2 | 4 023,3 |
| Cypern | | | | 48,2 |
| Letland | | | | 130,5 |
| Litauen | | | | 337,9 |
| Luxembourg | 35,2 | 34,5 | 34,0 | 33,4 |
| Ungarn | | | | 1 150,9 |
| Malta | | | | 4,6 |
| Nederlandene | 841,5 | 827,0 | 829,4 | 815,9 |
| Østrig | 727,7 | 718,2 | 712,1 | 704,9 |
| Polen | | | | 2 730,5 |
| Portugal | 635,8 | 623,0 | 622,6 | 622,6 |
| Slovenien | | | | 129,4 |
| Slovakiet | | | | 335,9 |
| Finland | 550,0 | 541,2 | 536,0 | 529,8 |
| Sverige | 731,7 | 719,9 | 710,6 | 699,8 |
| Det Forenede Kongerige | 3 373,0 | 3 340,4 | 3 335,8 | 3 334,9 |

mio. EUR

Kalenderår

2009

2010

2011

2012

Belgien

583,2

570,9

563,1

553,9

Tjekkiet

773,0

Danmark

985,9

965,3

954,6

937,8

Tyskland

5 467,4

5 339,2

5 269,3

5 178,0

Estland

88,9

Irland

1 283,1

1 264,0

1 247,1

1 230,0

Grækenland

2 567,3

2 365,5

2 348,9

2 324,1

Spanien

5 171,3

5 043,4

5 019,1

4 953,5

Frankrig

8 218,5

8 021,2

7 930,7

7 796,2

Italien

4 323,6

4 103,7

4 073,2

4 023,3

Cypern

48,2

Letland

130,5

Litauen

337,9

Luxembourg

35,2

34,5

34,0

33,4

Ungarn

1 150,9

Malta

4,6

Nederlandene

841,5

827,0

829,4

815,9

Østrig

727,7

718,2

712,1

704,9

Polen

2 730,5

Portugal

635,8

623,0

622,6

622,6

Slovenien

129,4

Slovakiet

335,9

Finland

550,0

541,2

536,0

529,8

Sverige

731,7

719,9

710,6

699,8

Det Forenede Kongerige

3 373,0

3 340,4

3 335,8

3 334,9

| mio. EUR |
| --- |
| Kalenderår | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgien | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Tjekkiet | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danmark | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Tyskland | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estland | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Irland | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grækenland | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Spanien | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Frankrig | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italien | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Cypern | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Letland | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Litauen | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luxembourg | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ungarn | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nederlandene | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Østrig | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Polen | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugal | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovenien | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovakiet | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Finland | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Sverige | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Det Forenede Kongerige | p.m | p.m | p.m | p.m |

mio. EUR

Kalenderår

2009

2010

2011

2012

Belgien

p.m

p.m

p.m

p.m

Tjekkiet

p.m

p.m

p.m

p.m

Danmark

p.m

p.m

p.m

p.m

Tyskland

p.m

p.m

p.m

p.m

Estland

p.m

p.m

p.m

p.m

Irland

p.m

p.m

p.m

p.m

Grækenland

p.m

p.m

p.m

p.m

Spanien

p.m

p.m

p.m

p.m

Frankrig

p.m

p.m

p.m

p.m

Italien

p.m

p.m

p.m

p.m

Cypern

p.m

p.m

p.m

p.m

Letland

p.m

p.m

p.m

p.m

Litauen

p.m

p.m

p.m

p.m

Luxembourg

p.m

p.m

p.m

p.m

Ungarn

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

Nederlandene

p.m

p.m

p.m

p.m

Østrig

p.m

p.m

p.m

p.m

Polen

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugal

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovenien

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovakiet

p.m

p.m

p.m

p.m

Finland

p.m

p.m

p.m

p.m

Sverige

p.m

p.m

p.m

p.m

Det Forenede Kongerige

p.m

p.m

p.m

p.m

Ændring 173

Forslag til forordning

Bilag VIII — tabel 1 og 2

KOMMISSIONENS FORSLAG

| 1000 EUR |
| --- |
| Tabel 1 |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 og følgende år |
| Belgien | 614 179 | 611 901 | 613 281 | 613 281 | 614 661 | 614 661 | 614 661 | 614 661 |
| Danmark | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 043 421 | 1 043 421 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 | 1 048 999 |
| Tyskland | 5 770 254 | 5 781 666 | 5 826 537 | 5 826 537 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 | 5 848 330 |
| Irland | 1 342 268 | 1 340 737 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Grækenland | 2 367 713 | 2 209 591 | 2 210 829 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Spanien | 4 838 512 | 5 070 413 | 5 114 250 | 5 139 246 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 | 5 139 316 |
| Frankrig | 8 404 502 | 8 444 468 | 8 500 503 | 8 504 425 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 | 8 518 804 |
| Italien | 4 143 175 | 4 277 633 | 4 320 238 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 | 4 369 974 |
| Luxembourg | 37 051 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nederlandene | 853 090 | 853 169 | 886 966 | 886 966 | 904 272 | 904 272 | 904 272 | 904 272 |
| Østrig | 745 561 | 747 298 | 750 019 | 750 019 | 751 616 | 751 616 | 751 616 | 751 616 |
| Portugal | 589 723 | 600 296 | 600 370 | 605 967 | 605 972 | 605 972 | 605 972 | 605 972 |
| Finland | 566 801 | 565 823 | 568 799 | 568 799 | 570 583 | 570 583 | 570 583 | 570 583 |
| Sverige | 763 082 | 765 229 | 768 853 | 768 853 | 770 916 | 770 916 | 770 916 | 770 916 |
| Det Forenede Kongerige | 3 985 834 | 3 986 361 | 3 987 844 | 3 987 844 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 | 3 987 849 |

1000 EUR

Tabel 1

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 og følgende år

Belgien

614 179

611 901

613 281

613 281

614 661

614 661

614 661

614 661

Danmark

1 030 478

1 031 321

1 043 421

1 043 421

1 048 999

1 048 999

1 048 999

1 048 999

Tyskland

5 770 254

5 781 666

5 826 537

5 826 537

5 848 330

5 848 330

5 848 330

5 848 330

Irland

1 342 268

1 340 737

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Grækenland

2 367 713

2 209 591

2 210 829

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Spanien

4 838 512

5 070 413

5 114 250

5 139 246

5 139 316

5 139 316

5 139 316

5 139 316

Frankrig

8 404 502

8 444 468

8 500 503

8 504 425

8 518 804

8 518 804

8 518 804

8 518 804

Italien

4 143 175

4 277 633

4 320 238

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

4 369 974

Luxembourg

37 051

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

37 084

Nederlandene

853 090

853 169

886 966

886 966

904 272

904 272

904 272

904 272

Østrig

745 561

747 298

750 019

750 019

751 616

751 616

751 616

751 616

Portugal

589 723

600 296

600 370

605 967

605 972

605 972

605 972

605 972

Finland

566 801

565 823

568 799

568 799

570 583

570 583

570 583

570 583

Sverige

763 082

765 229

768 853

768 853

770 916

770 916

770 916

770 916

Det Forenede Kongerige

3 985 834

3 986 361

3 987 844

3 987 844

3 987 849

3 987 849

3 987 849

3 987 849

| 1000 EUR |
| --- |
| Tabel 2 (7) |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 og følgende år |
| Bulgarien | 287 399 | 328 997 | 409 587 | 490 705 | 571 467 | 652 228 | 732 986 | 813 746 |
| Tjekkiet | 559 622 | 647 080 | 735 801 | 821 779 | 909 164 | 909 164 | 909 164 | 909 164 |
| Estland | 60 500 | 70 769 | 80 910 | 91 034 | 101 171 | 101 171 | 101 171 | 101 171 |
| Cypern | 31 670 | 38 845 | 43 730 | 48 615 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Letland | 90 016 | 104 025 | 118 258 | 132 193 | 146 355 | 146 355 | 146 355 | 146 355 |
| Litauen | 230 560 | 268 746 | 305 964 | 342 881 | 380 064 | 380 064 | 380 064 | 380 064 |
| Ungarn | 807 366 | 935 912 | 1 064 312 | 1 191 526 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 | 1 318 542 |
| Malta | 3 434 | 3 851 | 4 268 | 4 685 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Polen | 1 877 107 | 2 164 285 | 2 456 894 | 2 742 771 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 | 3 033 549 |
| Rumænien | 623 399 | 713 207 | 891 072 | 1 068 953 | 1 246 821 | 1 424 684 | 1 602 550 | 1 780 414 |
| Slovenien | 87 942 | 102 047 | 116 077 | 130 107 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovakiet | 240 014 | 277 779 | 314 692 | 351 377 | 388 191 | 388 191 | 388 191 | 388 191 |

1000 EUR

Tabel 2 (7)

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 og følgende år

Bulgarien

287 399

328 997

409 587

490 705

571 467

652 228

732 986

813 746

Tjekkiet

559 622

647 080

735 801

821 779

909 164

909 164

909 164

909 164

Estland

60 500

70 769

80 910

91 034

101 171

101 171

101 171

101 171

Cypern

31 670

38 845

43 730

48 615

53 499

53 499

53 499

53 499

Letland

90 016

104 025

118 258

132 193

146 355

146 355

146 355

146 355

Litauen

230 560

268 746

305 964

342 881

380 064

380 064

380 064

380 064

Ungarn

807 366

935 912

1 064 312

1 191 526

1 318 542

1 318 542

1 318 542

1 318 542

Malta

3 434

3 851

4 268

4 685

5 102

5 102

5 102

5 102

Polen

1 877 107

2 164 285

2 456 894

2 742 771

3 033 549

3 033 549

3 033 549

3 033 549

Rumænien

623 399

713 207

891 072

1 068 953

1 246 821

1 424 684

1 602 550

1 780 414

Slovenien

87 942

102 047

116 077

130 107

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovakiet

240 014

277 779

314 692

351 377

388 191

388 191

388 191

388 191

ÆNDRING

| 1000 EUR |
| --- |
| Tabel 1 |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 og følgende år |
| Belgien | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Danmark | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Tyskland | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Irland | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Grækenland | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Spanien | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Frankrig | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Italien | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Luxembourg | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Nederlandene | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Østrig | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Portugal | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Finland | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Sverige | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Det Forenede Kongerige | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

1000 EUR

Tabel 1

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 og følgende år

Belgien

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Danmark

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Tyskland

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Irland

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Grækenland

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Spanien

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Frankrig

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Italien

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Luxembourg

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Nederlandene

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Østrig

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Portugal

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Finland

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Sverige

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Det Forenede Kongerige

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

| 1000 EUR |
| --- |
| Tabel 2 |
| Medlemsstat | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 og følgende år |
| Bulgarien | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Tjekkiet | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Estland | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Cypern | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Letland | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Litauen | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Ungarn | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Malta | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Polen | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Rumænien | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovenien | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |
| Slovakiet | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |

1000 EUR

Tabel 2

Medlemsstat

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 og følgende år

Bulgarien

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Tjekkiet

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Estland

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Cypern

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Letland

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Litauen

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Ungarn

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Malta

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Polen

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Rumænien

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovenien

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Slovakiet

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

p.m

Ændring 174

Forslag til forordning

Bilag X — del I — led 2

| — | fra 2010 den præmie for proteinafgrøder, der er fastsat i afsnit IV, kapitel 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003 |
| --- | --- |

—

udgår

Ændring 175

Forslag til forordning

Bilag X — del I — led 3

| — | fra
  2010
  den afgrødespecifikke betaling for ris, der er fastsat i afsnit IV, kapitel III, i forordning (EF) nr. 1782/2003 og i afsnit IV, kapitel 1, afdeling 1, i nærværende forordning, i overensstemmelse med den tidsplan, som er omhandlet i artikel 72, stk. 2, i nærværende forordning |
| --- | --- |

—

fra
  2010
  den afgrødespecifikke betaling for ris, der er fastsat i afsnit IV, kapitel III, i forordning (EF) nr. 1782/2003 og i afsnit IV, kapitel 1, afdeling 1, i nærværende forordning, i overensstemmelse med den tidsplan, som er omhandlet i artikel 72, stk. 2, i nærværende forordning

| — | fra
  2013
  den afgrødespecifikke betaling for ris, der er fastsat i afsnit IV, kapitel III, i forordning (EF) nr. 1782/2003 og i afsnit IV, kapitel 1, afdeling 1, i nærværende forordning, i overensstemmelse med den tidsplan, som er omhandlet i artikel 72, stk. 2, i nærværende forordning |
| --- | --- |

—

fra
  2013
  den afgrødespecifikke betaling for ris, der er fastsat i afsnit IV, kapitel III, i forordning (EF) nr. 1782/2003 og i afsnit IV, kapitel 1, afdeling 1, i nærværende forordning, i overensstemmelse med den tidsplan, som er omhandlet i artikel 72, stk. 2, i nærværende forordning

Ændring 176

Forslag til forordning

Bilag X — del I — led 5

| — | fra 2011 den forarbejdningsstøtte til tørret foder, der er fastsat i del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling I, underafdeling I, i forordning (EF) nr. 1234/2007 |
| --- | --- |

—

udgår

Ændring 177

Forslag til forordning

Bilag X — del I — led 6

| — | fra
  2011
  den støtte til forarbejdning af hør til fiberproduktion, der er fastsat i del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling I, underafdeling II, i forordning (EF) nr. 1234/2007, i overensstemmelse med den tidsplan, der er omhandlet i nævnte underafdeling. |
| --- | --- |

—

fra
  2011
  den støtte til forarbejdning af hør til fiberproduktion, der er fastsat i del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling I, underafdeling II, i forordning (EF) nr. 1234/2007, i overensstemmelse med den tidsplan, der er omhandlet i nævnte underafdeling.

| — | fra
  2013
  den støtte til forarbejdning af hør til fiberproduktion, der er fastsat i del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling I, underafdeling II, i forordning (EF) nr. 1234/2007, i overensstemmelse med den tidsplan, der er omhandlet i nævnte underafdeling. |
| --- | --- |

—

fra
  2013
  den støtte til forarbejdning af hør til fiberproduktion, der er fastsat i del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling I, underafdeling II, i forordning (EF) nr. 1234/2007, i overensstemmelse med den tidsplan, der er omhandlet i nævnte underafdeling.

Ændring 178

Forslag til forordning

Bilag X — del I — led 7

| — | fra
  2011
  den kartoffelstivelsespræmie, der er fastsat i artikel [95a] i forordning (EF) nr. 1234/2007, og i overensstemmelse med tidsplanen i artikel 75 i nærværende forordning den støtte til stivelseskartofler, som er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

—

fra
  2011
  den kartoffelstivelsespræmie, der er fastsat i artikel [95a] i forordning (EF) nr. 1234/2007, og i overensstemmelse med tidsplanen i artikel 75 i nærværende forordning den støtte til stivelseskartofler, som er fastsat i nævnte artikel.

| — | fra
  2013
  den kartoffelstivelsespræmie, der er fastsat i artikel [95a] i forordning (EF) nr. 1234/2007, og i overensstemmelse med tidsplanen i artikel 75 i nærværende forordning den støtte til stivelseskartofler, som er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

—

fra
  2013
  den kartoffelstivelsespræmie, der er fastsat i artikel [95a] i forordning (EF) nr. 1234/2007, og i overensstemmelse med tidsplanen i artikel 75 i nærværende forordning den støtte til stivelseskartofler, som er fastsat i nævnte artikel.

Ændring 179

Forslag til forordning

Bilag X — del I a (ny)

Ia

Fra 2010, hvis en medlemsstat ikke træffer den beslutning, der er nævnt i artikel 64, i nærværende forordning:

| — | den præmie for proteinafgrøder, der er fastsat i afsnit IV, kapitel 2, i forordning (EF) nr. 1782/2003 |
| --- | --- |

—

| — | den afgrødespecifikke betaling for ris, der er fastsat i afsnit IV, kapitel 3, i forordning (EF) nr. 1782/2003 og afsnit IV, kapitel 1, afdeling 1, i nærværende forordning, i overensstemmelse med den tidsplan, som er omhandlet i artikel 72, stk. 2, i nærværende forordning |
| --- | --- |

—

| — | den forarbejdningsstøtte til tørret foder, der er fastsat i del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling I, underafdeling I, i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

—

Ændring 180

Forslag til forordning

Bilag XI — tabel »Tørret foder«

Tabel »Tørret foder«

udgår

Ændring 181

Forslag til forordning

Bilag XI — tabel »Proteinafgrøder«

Tabel »Proteinafgrøder«

udgår

Ændring 182

Forslag til forordning

Bilag XI — tabel »Ris« — kolonne 2010-2012

Kolonne 2010

udgår

Kolonne 2011

Kolonne 2012

Ændring 183

Forslag til forordning

Bilag XI — tabel »Lange hørfibre« — kolonne 2011-2012

Kolonne 2011

udgår

Kolonne 2012

Ændring 184

Forslag til forordning

Bilag XI — tabel »Forarbejdningsstøtte — kartoffelstivelse« — kolonne 2011-2012

Kolonne 2011

udgår

Kolonne2012

Ændring 185

Forslag til forordning

Bilag XI — tabel »Støtte til producenter af stivelseskartofler« — kolonne 2011-2012

Kolonne 2011

udgår

Kolonne 2012

---

(1)  

  EUT L 141 af 30.4.2004, s. 18.

(2)  
  »Vedtagne tekster« P6_TA(2008)0310.

(3)  

  EFT L 336 af 23.12.1994, s. 1.

(4)  

  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 123.

(5)  

  EFT L 215 af 30.7.1992, s. 70.

(6)  

  EFT L 358 af 31.12.1998, s. 17.

(7)  Lofter beregnet under hensyntagen til planen for stigninger, jf. artikel 110.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/173

---

Ændringer af den fælles landbrugspolitik *

P6_TA(2008)0550

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændringer af den fælles landbrugspolitik ved ændring af forordning (EF) nr. 320/2006, (EF) nr. 1234/2007, (EF) nr. 3/2008 og (EF) nr. [...]/2008 (KOM(2008)0306 — C6-0241/2008 — 2008/0104(CNS))

(2010/C 16 E/36)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0241/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0241/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0401/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0401/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til forordning — ændringsretsakt


  Betragtning 3 |
| (3) | For korn bør ordningen ændres for at sikre, at sektoren er konkurrencedygtig og markedsorienteret, samtidig med at intervention fortsat fungerer som sikkerhedsnet i tilfælde af markedsforstyrrelser og gør det lettere for landbrugerne at reagere på markedssignalerne. Baseret på en analyse, som viste en vis risiko for øget intervention for byg, hvis priserne var lave, blev det i Rådets konklusioner om reformen af interventionsordningen for majs bestemt, at hele korninterventionsordningen skulle tages op til revision som led i sundhedstjekket. Udsigterne for korn har dog ændret sig betydeligt siden da og er nu kendetegnet af gunstige verdensmarkedspriser som følge af stigende global efterspørgsel og mindre kornlagre på verdensplan. På den baggrund vil fastsættelsen af et interventionsniveau på nul for andet foderkorn samtidig med majsreformen gøre det muligt at gennemføre intervention, uden at det får negative følger for kornmarkedet som helhed. Udsigterne for kornsektoren gælder også for hård hvede, hvilket betyder, at interventionsopkøb vil kunne afskaffes, da de er blevet overflødige, fordi markedspriserne hele tiden ligger betydeligt over interventionsprisen. Da intervention for korn snarere skal være et sikkerhedsnet
  end et element, som påvirker prisdannelsen, er de forskellige høstperioder i medlemsstaterne, som starter produktionsårene, ikke længere relevante, da der ikke længere vil blive fastsat priser, som afspejler interventionsniveauet plus månedlige forhøjelser som led i ordningen. Af forenklingshensyn bør datoerne for intervention for korn derfor harmoniseres på EF-plan
  . |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 3

(3)

For korn bør ordningen ændres for at sikre, at sektoren er konkurrencedygtig og markedsorienteret, samtidig med at intervention fortsat fungerer som sikkerhedsnet i tilfælde af markedsforstyrrelser og gør det lettere for landbrugerne at reagere på markedssignalerne. Baseret på en analyse, som viste en vis risiko for øget intervention for byg, hvis priserne var lave, blev det i Rådets konklusioner om reformen af interventionsordningen for majs bestemt, at hele korninterventionsordningen skulle tages op til revision som led i sundhedstjekket. Udsigterne for korn har dog ændret sig betydeligt siden da og er nu kendetegnet af gunstige verdensmarkedspriser som følge af stigende global efterspørgsel og mindre kornlagre på verdensplan. På den baggrund vil fastsættelsen af et interventionsniveau på nul for andet foderkorn samtidig med majsreformen gøre det muligt at gennemføre intervention, uden at det får negative følger for kornmarkedet som helhed. Udsigterne for kornsektoren gælder også for hård hvede, hvilket betyder, at interventionsopkøb vil kunne afskaffes, da de er blevet overflødige, fordi markedspriserne hele tiden ligger betydeligt over interventionsprisen. Da intervention for korn snarere skal være et sikkerhedsnet
  end et element, som påvirker prisdannelsen, er de forskellige høstperioder i medlemsstaterne, som starter produktionsårene, ikke længere relevante, da der ikke længere vil blive fastsat priser, som afspejler interventionsniveauet plus månedlige forhøjelser som led i ordningen. Af forenklingshensyn bør datoerne for intervention for korn derfor harmoniseres på EF-plan
  .

| (3) | For korn bør ordningen ændres for at sikre, at sektoren er konkurrencedygtig og markedsorienteret, samtidig med at intervention fortsat fungerer som sikkerhedsnet i tilfælde af markedsforstyrrelser og gør det lettere for landbrugerne at reagere på markedssignalerne. Baseret på en analyse, som viste en vis risiko for øget intervention for byg, hvis priserne var lave, blev det i Rådets konklusioner om reformen af interventionsordningen for majs bestemt, at hele korninterventionsordningen skulle tages op til revision som led i sundhedstjekket. Udsigterne for korn har dog ændret sig betydeligt siden da og er nu kendetegnet af gunstige verdensmarkedspriser som følge af stigende global efterspørgsel og mindre kornlagre på verdensplan. På den baggrund vil fastsættelsen af et interventionsniveau på nul for andet foderkorn samtidig med majsreformen gøre det muligt at gennemføre intervention, uden at det får negative følger for kornmarkedet som helhed. Udsigterne for kornsektoren gælder også for hård hvede, hvilket betyder, at interventionsopkøb vil kunne afskaffes, da de er blevet overflødige, fordi markedspriserne hele tiden ligger betydeligt over interventionsprisen. Da intervention for korn skal være et sikkerhedsnet,
  bør intervention kun gennemføres i løbet af produktionsårets sidste tre måneder
  . |
| --- | --- |

(3)

For korn bør ordningen ændres for at sikre, at sektoren er konkurrencedygtig og markedsorienteret, samtidig med at intervention fortsat fungerer som sikkerhedsnet i tilfælde af markedsforstyrrelser og gør det lettere for landbrugerne at reagere på markedssignalerne. Baseret på en analyse, som viste en vis risiko for øget intervention for byg, hvis priserne var lave, blev det i Rådets konklusioner om reformen af interventionsordningen for majs bestemt, at hele korninterventionsordningen skulle tages op til revision som led i sundhedstjekket. Udsigterne for korn har dog ændret sig betydeligt siden da og er nu kendetegnet af gunstige verdensmarkedspriser som følge af stigende global efterspørgsel og mindre kornlagre på verdensplan. På den baggrund vil fastsættelsen af et interventionsniveau på nul for andet foderkorn samtidig med majsreformen gøre det muligt at gennemføre intervention, uden at det får negative følger for kornmarkedet som helhed. Udsigterne for kornsektoren gælder også for hård hvede, hvilket betyder, at interventionsopkøb vil kunne afskaffes, da de er blevet overflødige, fordi markedspriserne hele tiden ligger betydeligt over interventionsprisen. Da intervention for korn skal være et sikkerhedsnet,
  bør intervention kun gennemføres i løbet af produktionsårets sidste tre måneder
  .

Ændring 2

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 4

| (4) | Siden reformen i 2003 er rissektorens konkurrenceevne blevet forbedret, produktionen er stabil og lagrene faldende på grund af stigende efterspørgsel både i EF og på verdensmarkedet, og det forventede prisniveau ligger betydeligt over interventionsprisen.
  Det er således ikke længere nødvendigt med interventionsopkøb af ris, hvorfor de bør afskaffes
  . |
| --- | --- |

(4)

Siden reformen i 2003 er rissektorens konkurrenceevne blevet forbedret, produktionen er stabil og lagrene faldende på grund af stigende efterspørgsel både i EF og på verdensmarkedet, og det forventede prisniveau ligger betydeligt over interventionsprisen.
  Det er således ikke længere nødvendigt med interventionsopkøb af ris, hvorfor de bør afskaffes
  .

| (4) | Siden reformen i 2003 er rissektorens konkurrenceevne blevet forbedret, produktionen er stabil og lagrene faldende på grund af stigende efterspørgsel både i EF og på verdensmarkedet, og det forventede prisniveau ligger betydeligt over interventionsprisen.
  På trods heraf bør interventionen bevares som et sikkerhedsnet
  . |
| --- | --- |

(4)

Siden reformen i 2003 er rissektorens konkurrenceevne blevet forbedret, produktionen er stabil og lagrene faldende på grund af stigende efterspørgsel både i EF og på verdensmarkedet, og det forventede prisniveau ligger betydeligt over interventionsprisen.
  På trods heraf bør interventionen bevares som et sikkerhedsnet
  .

Ændring 3

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 6

| (6) | Intervention kan uden videre afskaffes for
  disse produkter
  i 2009, fordi den aktuelle markedssituation og markedsudsigterne tyder på, at der alligevel ikke ville finde intervention sted for dem i 2009. |
| --- | --- |

(6)

Intervention kan uden videre afskaffes for
  disse produkter
  i 2009, fordi den aktuelle markedssituation og markedsudsigterne tyder på, at der alligevel ikke ville finde intervention sted for dem i 2009.

| (6) | Intervention kan uden videre afskaffes for
  ris og svinekød
  i 2009, fordi den aktuelle markedssituation og markedsudsigterne tyder på, at der alligevel ikke ville finde intervention sted for dem i 2009. |
| --- | --- |

(6)

Intervention kan uden videre afskaffes for
  ris og svinekød
  i 2009, fordi den aktuelle markedssituation og markedsudsigterne tyder på, at der alligevel ikke ville finde intervention sted for dem i 2009.

Ændring 5

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 8 a (ny)

| (8a) | Investeringsstøtten til mælkeproducenter begrænses fra 2009 ikke længere til de påviselige kvotemængder, hvorved producenterne kan investere mere markedsorienteret. |
| --- | --- |

(8a)

Ændring 6

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 10

| (10) | Der gøres ikke megen brug af støtte til privat oplagring af smør. Som følge af mælkeproduktionens sæsonbetingede karakter i EF vil smørproduktionen dog fortsat følge et sæsonbetinget mønster. Derfor vil smørmarkedet kunne komme under midlertidigt pres, hvilket vil kunne afhjælpes ved hjælp af oplagring en del af året. Kommissionen bør dog træffe beslutning herom på grundlag af en tilbundsgående markedsanalyse uden at være forpligtet til at give adgang til en sådan ordning hvert år, hvorfor ordningen bør være fakultativ. |
| --- | --- |

(10)

udgår

Ændring 7

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 12

| (12) | Støtten til afsætning af smør til konditorvarer og konsumis og til direkte konsum er blevet nedsat i takt med nedsættelsen af interventionsprisen for smør siden 2004 og var derfor nul, før licitationerne blev suspenderet som følge af den gunstige markedssituation.
  Afsætningsstøtten er ikke længere nødvendig til at støtte markedet på interventionsprisniveau og bør derfor afskaffes
  . |
| --- | --- |

(12)

Støtten til afsætning af smør til konditorvarer og konsumis og til direkte konsum er blevet nedsat i takt med nedsættelsen af interventionsprisen for smør siden 2004 og var derfor nul, før licitationerne blev suspenderet som følge af den gunstige markedssituation.
  Afsætningsstøtten er ikke længere nødvendig til at støtte markedet på interventionsprisniveau og bør derfor afskaffes
  .

| (12) | Støtten til afsætning af smør til konditorvarer og konsumis og til direkte konsum er blevet nedsat i takt med nedsættelsen af interventionsprisen for smør siden 2004 og var derfor nul, før licitationerne blev suspenderet som følge af den gunstige markedssituation. |
| --- | --- |

(12)

Støtten til afsætning af smør til konditorvarer og konsumis og til direkte konsum er blevet nedsat i takt med nedsættelsen af interventionsprisen for smør siden 2004 og var derfor nul, før licitationerne blev suspenderet som følge af den gunstige markedssituation.

Ændring 8

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 13

| (13) | For at øge EF-landbrugets konkurrenceevne og fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug bør overgangen fra produktionsstøtte til producentstøtte, der blev påbegyndt i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003, videreføres, ved at den støtte, der i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) er fastsat for
  tørret foder
  , hør, hamp og kartoffelstivelse ophæves og indlemmes i ordningen for afkoblet indkomststøtte til de enkelte bedrifter. Selv om afkoblingen af støtten til landbrugerne resulterer i, at der udbetales de samme beløb, vil den øge indkomststøttens effektivitet betydeligt. |
| --- | --- |

(13)

For at øge EF-landbrugets konkurrenceevne og fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug bør overgangen fra produktionsstøtte til producentstøtte, der blev påbegyndt i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003, videreføres, ved at den støtte, der i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) er fastsat for
  tørret foder
  , hør, hamp og kartoffelstivelse ophæves og indlemmes i ordningen for afkoblet indkomststøtte til de enkelte bedrifter. Selv om afkoblingen af støtten til landbrugerne resulterer i, at der udbetales de samme beløb, vil den øge indkomststøttens effektivitet betydeligt.

| (13) | For at øge EF-landbrugets konkurrenceevne og fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug bør overgangen fra produktionsstøtte til producentstøtte, der blev påbegyndt i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003, videreføres, ved at den støtte, der i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) er fastsat for hør, hamp og kartoffelstivelse ophæves og indlemmes i ordningen for afkoblet indkomststøtte til de enkelte bedrifter. Selv om afkoblingen af støtten til landbrugerne resulterer i, at der udbetales de samme beløb, vil den øge indkomststøttens effektivitet betydeligt. |
| --- | --- |

(13)

For at øge EF-landbrugets konkurrenceevne og fremme et mere markedsorienteret og bæredygtigt landbrug bør overgangen fra produktionsstøtte til producentstøtte, der blev påbegyndt i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003, videreføres, ved at den støtte, der i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) er fastsat for hør, hamp og kartoffelstivelse ophæves og indlemmes i ordningen for afkoblet indkomststøtte til de enkelte bedrifter. Selv om afkoblingen af støtten til landbrugerne resulterer i, at der udbetales de samme beløb, vil den øge indkomststøttens effektivitet betydeligt.

Ændring 9

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 14

| (14) | Rådet besluttede i 2000 at afvikle støtten til korte hørfibre og hampefibre. Denne beslutning bliver gennemført med virkning fra produktionsåret 2009/10 i kraft af de ændringer af fusionsmarkedsordningen, som er fastsat i forordning (EF) nr. 247/2008, og det samme gælder afviklingen af den supplerende forarbejdningsstøtte til virksomheder, der forarbejder hør dyrket i traditionelle områder. Støtten til lange hørfibre bør afkobles. For at give erhvervet mulighed for at tilpasse sig, bør
  halvdelen af
  støtten indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  i 2011 og anden halvdel
  i 2013. |
| --- | --- |

(14)

Rådet besluttede i 2000 at afvikle støtten til korte hørfibre og hampefibre. Denne beslutning bliver gennemført med virkning fra produktionsåret 2009/10 i kraft af de ændringer af fusionsmarkedsordningen, som er fastsat i forordning (EF) nr. 247/2008, og det samme gælder afviklingen af den supplerende forarbejdningsstøtte til virksomheder, der forarbejder hør dyrket i traditionelle områder. Støtten til lange hørfibre bør afkobles. For at give erhvervet mulighed for at tilpasse sig, bør
  halvdelen af
  støtten indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  i 2011 og anden halvdel
  i 2013.

| (14) | Rådet besluttede i 2000 at afvikle støtten til korte hørfibre og hampefibre. Denne beslutning bliver gennemført med virkning fra produktionsåret 2009/2010 i kraft af de ændringer af fusionsmarkedsordningen, som er fastsat i forordning (EF) nr. 247/2008, og det samme gælder afviklingen af den supplerende forarbejdningsstøtte til virksomheder, der forarbejder hør dyrket i traditionelle områder. Støtten til lange hørfibre bør afkobles. For at give erhvervet mulighed for at tilpasse sig, bør støtten indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  senest
  i 2013. |
| --- | --- |

(14)

Rådet besluttede i 2000 at afvikle støtten til korte hørfibre og hampefibre. Denne beslutning bliver gennemført med virkning fra produktionsåret 2009/2010 i kraft af de ændringer af fusionsmarkedsordningen, som er fastsat i forordning (EF) nr. 247/2008, og det samme gælder afviklingen af den supplerende forarbejdningsstøtte til virksomheder, der forarbejder hør dyrket i traditionelle områder. Støtten til lange hørfibre bør afkobles. For at give erhvervet mulighed for at tilpasse sig, bør støtten indlemmes i enkeltbetalingsordningen
  senest
  i 2013.

Ændring 10

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 15

| (15) | Ordningen for tørret foder blev underkastet en reform i 2003, hvor en del af støtten blev givet til producenterne og afkoblet. Da den generelle tendens i forbindelse med sundhedstjekket går i retning af større markedsorientering, og i betragtning af de nuværende markedsudsigter for foder bør overgangen til fuldstændig afkobling af støtten for hele sektoren afsluttes, ved at den resterende støtte afkobles. |
| --- | --- |

(15)

Ordningen for tørret foder blev underkastet en reform i 2003, hvor en del af støtten blev givet til producenterne og afkoblet. Da den generelle tendens i forbindelse med sundhedstjekket går i retning af større markedsorientering, og i betragtning af de nuværende markedsudsigter for foder bør overgangen til fuldstændig afkobling af støtten for hele sektoren afsluttes, ved at den resterende støtte afkobles.

| (15) | Ordningen for tørret foder blev underkastet en reform i 2003, hvor en del af støtten blev givet til producenterne og afkoblet. Da den generelle tendens i forbindelse med sundhedstjekket går i retning af større markedsorientering, og i betragtning af de nuværende markedsudsigter for foder bør overgangen til fuldstændig afkobling af støtten for hele sektoren afsluttes
  senest 2013
  , ved at den resterende støtte afkobles. |
| --- | --- |

(15)

Ordningen for tørret foder blev underkastet en reform i 2003, hvor en del af støtten blev givet til producenterne og afkoblet. Da den generelle tendens i forbindelse med sundhedstjekket går i retning af større markedsorientering, og i betragtning af de nuværende markedsudsigter for foder bør overgangen til fuldstændig afkobling af støtten for hele sektoren afsluttes
  senest 2013
  , ved at den resterende støtte afkobles.

Virkningerne af, at støtten til forarbejdningsvirksomhederne afskaffes, bør kunne afbødes ved tilpasninger af den pris, der betales til råvareproducenterne, der selv får øgede rettigheder til direkte støtte som følge af afkoblingen. Afskaffelsen af støtten til forarbejdningsvirksomhederne retfærdiggøres også af markedssituationen og udsigterne for proteinafgrøder som helhed. Da sektoren i forvejen har været under omstrukturering siden 2003-reformen, og på grund af de særlige negative miljøvirkninger, som det for nylig har vist sig, at produktionen af tørret foder har, bør støtten afkobles, selv om der dog bør fastsættes en kort overgangsperiode på to år, for at sektoren kan få mulighed for at tilpasse sig.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 17

| (17) | Som følge af udviklingen på det indre marked og de internationale markeder for korn og stivelse har produktionsrestitutionen for stivelse ikke længere noget formål og bør derfor afskaffes. Som følge af markedssituationen og — udsigterne har støtten igennem nogen tid været fastsat til nul, og denne tendens forventes at fortsætte, så restitutionen kan hurtigt afskaffes uden negative konsekvenser for sektoren. |
| --- | --- |

(17)

udgår

Ændring 12

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 18

| (18) | Bestemmelserne om ekstraordinære markedsstøtteforanstaltninger i forbindelse med dyresygdomme skal medtages i en horisontal bestemmelse om risikostyring og bør derfor udgå af forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(18)

udgår

Ændring 13

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 19

| (19) | Producentorganisationer kan spille en
  nyttig
  rolle, når det drejer sig om at samle udbuddet i sektorer, hvor der er uligevægt i koncentrationen af producenter og købere. Medlemsstaterne bør derfor kunne anerkende producentorganisationer inden for alle sektorer. |
| --- | --- |

(19)

Producentorganisationer kan spille en
  nyttig
  rolle, når det drejer sig om at samle udbuddet i sektorer, hvor der er uligevægt i koncentrationen af producenter og købere. Medlemsstaterne bør derfor kunne anerkende producentorganisationer inden for alle sektorer.

| (19) | Selv om afgrødeforsikringen eller de gensidige fonde kan bidrage til en afhjælpende risikostyring, kan denne vise sig at være dyr på det økonomiske og det sociale plan. Der bør derfor gøres en sideløbende indsats for at fremme udviklingen af instrumenter, der muliggør en forebyggende risikostyring
  . Producentorganisationer
  såvel som brancheorganisationer
  kan spille en
  vigtig
  rolle,
  i denne forebyggende risikostyring, især
  når det drejer sig om at samle udbuddet i sektorer, hvor der er uligevægt i koncentrationen af producenter og købere,
  eller når det drejer sig om at forbedre kendskabet til markederne
  . Medlemsstaterne bør derfor kunne anerkende producentorganisationer
  og brancheorganisationer
  inden for alle sektorer. |
| --- | --- |

(19)

Selv om afgrødeforsikringen eller de gensidige fonde kan bidrage til en afhjælpende risikostyring, kan denne vise sig at være dyr på det økonomiske og det sociale plan. Der bør derfor gøres en sideløbende indsats for at fremme udviklingen af instrumenter, der muliggør en forebyggende risikostyring
  . Producentorganisationer
  såvel som brancheorganisationer
  kan spille en
  vigtig
  rolle,
  i denne forebyggende risikostyring, især
  når det drejer sig om at samle udbuddet i sektorer, hvor der er uligevægt i koncentrationen af producenter og købere,
  eller når det drejer sig om at forbedre kendskabet til markederne
  . Medlemsstaterne bør derfor kunne anerkende producentorganisationer
  og brancheorganisationer
  inden for alle sektorer.

Ændring 42

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. – 1 (nyt)

Forordning (EF) nr. 247/2006

Artikel 4 — stk. 3

| – 1) | Artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 247/2006 affattes således: |
| --- | --- |

– 1)

| 3. | Uanset stk. 2, litra a), kan følgende maksimumsmængder af sukker (KN-kode 1701) forsendes fra Azorerne til resten af Fællesskabet i følgende år: |
| --- | --- |

3.

| — | 2008: 3 000 ton |
| --- | --- |

—

| — | 2009: 2 285 ton |
| --- | --- |

—

| — | 2010: 1 570 ton |
| --- | --- |

—

| — | 2011: 855 ton. |
| --- | --- |

—

Ændring 44

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. — 1 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 247/2006

Artikel 5 — stk. 1

| – 1a) | Artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 247/2006 affattes således: |
| --- | --- |

– 1a)

| 1. | I perioden omhandlet i artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1260/2001, er C-sukker, som omhandlet i nævnte forordnings artikel 13, og som er eksporteret i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2670/81 af 14. september 1981 om gennemførelsesbestemmelser for produktion ud over kvoterne inden for sukkersektoren og indført med henblik på konsum på Madeira og på De Kanariske Øer i form af hvidt sukker under KN-kode 1701 og med henblik på raffinering og konsum på Azorerne i form af råsukker under KN-kode 1701 12 10 og/eller KN-kode 1701 11 10, på betingelserne i denne forordning, omfattet af ordningen med fritagelse for opkrævning af importafgifter inden for de foreløbige forsyningsopgørelser omhandlet i artikel 2 i nærværende forordning. |
| --- | --- |

1.

Ændring 66

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 8 — stk. 1 — litra b

| 1) | Artikel 8, stk. 1, litra b), udgår. |
| --- | --- |

1)

udgår

Ændring 14

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 10

| 2) | I artikel 10 foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

2)

udgår

| a) | I stk. 1 foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

a)

| i) | Litra a) affattes således: |
| --- | --- |

i)

| a) | blød hvede, byg, majs og sorghum |
| --- | --- |

a)

| ii) | Litra b) udgår. |
| --- | --- |

ii)

| b) | Stk. 2 udgår. |
| --- | --- |

b)

Ændring 15

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 11 — litra a

| a) | for korn fra
  1. november
  til 31. maj |
| --- | --- |

a)

for korn fra
  1. november
  til 31. maj

| a) | for korn fra
  1. marts
  til 31. maj |
| --- | --- |

a)

for korn fra
  1. marts
  til 31. maj

Ændring 16

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 11 — litra d a (nyt)

| da) | for svinekød i hele produktionsåret. |
| --- | --- |

da)

Ændring 17

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 12 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| ba) | indleder Kommissionen uden bistand fra den komité, der er nævnt i artikel 195, stk. 1, invention for svinekød, hvis den gennemsnitlige markedspris for kød fra slagtede svin, som er fastsat på baggrund af de noterede priser på Fællesskabets repræsentative markeder i de enkelte medlemslande, og som er vægtet med koefficienter, der afspejler betydningen af det enkelte medlemslands svinebestand, i en repræsentativ periode, er på under 103 % af referenceprisen, og det kan forventes, at den holder sig på dette niveau. |
| --- | --- |

ba)

Ændring 18

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 12 — stk. 2

| 2. | Kommissionen kan
  uden bistand fra den komité, der er nævnt i artikel 195, stk. 1
  , suspendere den offentlige intervention for blød hvede, hvis prisen for blød hvede med et proteinindhold på mindst 11 % »leveret Rouen« er højere end referenceprisen. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen kan
  uden bistand fra den komité, der er nævnt i artikel 195, stk. 1
  , suspendere den offentlige intervention for blød hvede, hvis prisen for blød hvede med et proteinindhold på mindst 11 % »leveret Rouen« er højere end referenceprisen.

| 2. | Kommissionen kan suspendere den offentlige intervention for blød hvede, hvis prisen for blød hvede med et proteinindhold på mindst 11 % »leveret Rouen« er højere end referenceprisen. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen kan suspendere den offentlige intervention for blød hvede, hvis prisen for blød hvede med et proteinindhold på mindst 11 % »leveret Rouen« er højere end referenceprisen.

Kommissionen giver på ny adgang til offentlig intervention
  uden bistand fra den komité, der er nævnt i artikel 195, stk. 1
  , hvis betingelserne i første afsnit i nærværende stykke ikke længere gør sig gældende.

Kommissionen giver på ny adgang til offentlig intervention, hvis betingelserne i første afsnit i nærværende stykke ikke længere gør sig gældende.

Ændring 67

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 18

| 4) | Del II, afsnit I, kapitel I, afdeling II, underafdeling III, affattes således: |
| --- | --- |

4)

udgår

UNDERAFDELING III

Interventionspriser

Artikel 18

Interventionspriser

| 1. | Interventionspriserne og de mængder, der kan omfattes af intervention, for de produkter, der er nævnt i artikel 10, litra a), d), e) og f), fastsættes af Kommissionen ved licitation. Under særlige omstændigheder kan licitationerne begrænses til bestemte medlemsstater eller områder i en medlemsstat, eller interventionspriserne og de mængder, der antages til intervention, kan fastsættes for hver medlemsstat eller for hvert område i en medlemsstat på grundlag af de gennemsnitlige markedspriser, der er noteret. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den interventionspris, der fastsættes i henhold til stk. 1, må ikke være højere end |
| --- | --- |

2.

| a) | de respektive referencepriser for korn |
| --- | --- |

a)

| b) | den gennemsnitlige markedspris for oksekød, der er noteret i en medlemsstat eller et område i en medlemsstat, forhøjet med et beløb, som Kommissionen skal fastsætte på grundlag af objektive kriterier |
| --- | --- |

b)

| c) | 90 % af referenceprisen for smør |
| --- | --- |

c)

| d) | referenceprisen for skummetmælkspulver. |
| --- | --- |

d)

| 3. | Interventionsprisen for sukker er 80 % af den referencepris, der er fastsat for det produktionsår, der følger efter det produktionsår, hvor tilbuddet gives. Hvis kvaliteten af det sukker, betalingsorganet får tilbudt, afviger fra den standardkvalitet, som er defineret i bilag IV, punkt B, og som referenceprisen er fastsat for, forhøjes eller nedsættes interventionsprisen tilsvarende. |
| --- | --- |

3.

Ændring 43

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 4 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 26 — stk. 2 — litra a) — punkt ii a (nyt)

| 4a) | I artikel 26, stk. 2, litra a), indsættes følgende punkt:. |
| --- | --- |

4a)

| iia) | kan benyttes inden for rammerne af den særlige forsyningsordning anført i artikel 5 i forordning (EF) nr. 247/2006. |
| --- | --- |

iia)

Ændring 19

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 5

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Del II — afsnit I — kapitel I — afdeling III — underafdeling I

| 5) | Del II, afsnit I, kapitel I, afdeling III, underafdeling I, udgår. |
| --- | --- |

5)

udgår

Ændring 20

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 31

| 6) | I artikel 31 foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

6)

udgår

| a) | I stk. 1 foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

a)

| i) | Efter litra c) indsættes som litra ca) og cb): |
| --- | --- |

i)

| ca) | usaltet smør, der er fremstillet af fløde eller mælk på en godkendt virksomhed i EF, med et smørfedtindhold på mindst 82 vægtprocent, et fedtfrit mælketørstofindhold på højst 2 vægtprocent og et vandindhold på højst 16 vægtprocent |
| --- | --- |

ca)

| cb) | saltet smør, der er fremstillet af fløde eller mælk på en godkendt virksomhed i EF, med et smørfedtindhold på mindst 80 vægtprocent, et fedtfrit mælketørstofindhold på højst 2 vægtprocent, et vandindhold på højst 16 vægtprocent og et saltindhold på højst 2 vægtprocent. |
| --- | --- |

cb)

| ii) | Litra e) udgår. |
| --- | --- |

ii)

| b) | Stk. 2, andet afsnit, udgår. |
| --- | --- |

b)

Ændring 21

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 34a

| 7) | Som artikel 34a indsættes: |
| --- | --- |

7)

udgår

Artikel 34a

Betingelser for støtte til smør

| 1. | Kommissionen kan beslutte at yde støtte til privat oplagring af smør, især hvis udviklingen i priserne på og lagrene af dette produkt vidner om en alvorlig uligevægt på markedet, som kan fjernes eller mindskes ved oplagring en del af året. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionen fastsætter støtten ud fra oplagringsomkostningerne og den forventede udvikling i smørpriserne. |
| --- | --- |

2.

Ændring 22

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 8

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 36

| 8) | Artikel 36 udgår. |
| --- | --- |

8)

udgår

Ændring 23

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 11

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 44

| 11) | Artikel 44 udgår. |
| --- | --- |

11)

udgår

Ændring 24

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 12 — litra a

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 46 — stk. 1

| a) | Stk. 1 affattes således: |
| --- | --- |

a)

udgår

| 1. | EF medfinansierer 50 % af medlemsstaternes udgifter til de ekstraordinære støtteforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 45. |
| --- | --- |

1.

Ændring 25

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 14 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 66 — stk. 5 a (nyt)

| 14a) | I artikel 66 tilføjes følgende stk. 5a: |
| --- | --- |

14a)

| 5a. | Medlemsstaterne kan ansøge om midlertidige kvoteforhøjelser på grundlag af underudnyttelse af mælkekvoterne i andre medlemsstater under forudsætning af, at de kan påvise, at deres mælkemarked ikke kan sikres en gnidningsløs afvikling under de nugældende bestemmelser. Med henblik herpå beregner Kommissionen hvert år underudnyttelsen af mælkekvoterne. Kommissionen vurderer medlemsstaternes eventuelle anmodninger om ekstra kvoteforhøjelser og fremlægger forslag til midlertidig uddeling af produktionskvoter ved begyndelsen af hvert produktionsår. Disse midlertidige kvoter skal for et givet produktionsår altid ligge under niveauet for underudnyttelsen af kvoterne i det produktionsår, som går forud for det givne produktionsår. Kommissionen bistås af den komité, der er nævnt i artikel 195, stk. 1. |
| --- | --- |

5a.

Ændring 26

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 14 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 78 — stk. 3 a (nyt)

| 14b) | I artikel 78 indsættes følgende stk. 3a: |
| --- | --- |

14b)

| 3a. | De samlede indtægter fra tillægsafgiften, der betales til EU, samt besparelserne på landbrugsbudgettet overføres til mælkefonden med henblik på iværksættelsen af ledsageforanstaltninger for mælkesektoren. |
| --- | --- |

3a.

I medfør af artikel 68 [Generelle regler] i forordning (EF) nr. [...]/2008 [den nye forordning om direkte betalinger] må støtteforanstaltninger ikke finansieres af denne ordning.

Ændring 27

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 17

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Del II — afsnit I — kapitel IV — afdeling I — underafdeling I

| 17) | Del II, afsnit I, kapitel IV, afdeling I, underafdeling I, udgår. |
| --- | --- |

17)

udgår

Ændring 28

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 18 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 91 — stk. 1 — afsnit 2

| 18a) | Artikel 91, stk. 1, andet afsnit, affattes således: |
| --- | --- |

18a)

I produktionsårene 2009-2010 til 2012-2013 ydes der også støtte på de samme vilkår til forarbejdning af strå af korte hørfibre og hamp til fiberproduktion.

Ændring 29

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 19

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 92 — stk. 1

| 1. | Den forarbejdningsstøtte, der er omhandlet i artikel 91, fastsættes for lange hørfibre: |
| --- | --- |

1.

Den forarbejdningsstøtte, der er omhandlet i artikel 91, fastsættes for lange hørfibre:

| 1. | Den forarbejdningsstøtte, der er omhandlet i artikel 91, fastsættes: |
| --- | --- |

1.

Den forarbejdningsstøtte, der er omhandlet i artikel 91, fastsættes:

| a) | til 200 EUR
  for
  produktionsåret

  2009/10

  og 2010/11 og |
| --- | --- |

a)

til 200 EUR
  for
  produktionsåret

  2009/10

  og 2010/11 og

| a) | for lange hørfibre: 160 EUR pr. ton for
  produktionsårene

  2009-2010

  til 2012-2013 |
| --- | --- |

a)

for lange hørfibre: 160 EUR pr. ton for
  produktionsårene

  2009-2010

  til 2012-2013

| b) | til 100 EUR
  for
  produktionsåret 2011/12 og

  2012/13. |
| --- | --- |

b)

til 100 EUR
  for
  produktionsåret 2011/12 og

  2012/13.

| b) | for korte hørfibre og hampefibre, som indeholder højst 7,5 % urenheder og skæver: 90 EUR pr. ton for
  produktionsårene 2009-2010 til

  2012-2013. |
| --- | --- |

b)

for korte hørfibre og hampefibre, som indeholder højst 7,5 % urenheder og skæver: 90 EUR pr. ton for
  produktionsårene 2009-2010 til

  2012-2013.

Medlemsstaten kan dog under hensyn til de traditionelle afsætningsmuligheder beslutte også at yde støtte til:

| a) | korte hørfibre, der indeholder mellem 7,5 % og 15 % urenheder og skæver |
| --- | --- |

a)

| b) | hampefibre, der indeholder mellem 7,5 % og 25 % urenheder og skæver. |
| --- | --- |

b)

I de tilfælde, der er nævnt i andet afsnit, yder medlemsstaten støtte for en mængde, der med 7,5 % urenheder og skæver højst svarer til den producerede mængde.

Ændring 30

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 20 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 94 — stk. 1 a

| 20a) | I artikel 94 indsættes følgende stk. 1a: |
| --- | --- |

20a)

| 1a. | For korte hørfibre og hampefibre, som der kan ydes støtte til, fastsættes der en maksimal garantimængde på 147 265 tons for hvert af produktionsårene 2009-2010 til 2012-2013. Den mængde fordeles mellem visse medlemsstater som nationale garantimængder, jf. punkt A. II. i bilag XI. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 31

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 20 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 94 a (ny)

| 20b) | Som artikel 94a indsættes: |
| --- | --- |

20b)

Artikel 94a

Supplerende støtte

I produktionsårene 2009-2010 til 2012-2013 ydes der for hørarealer i område I og II, jf. punkt A. III i bilag XI, en supplerende støtte til den godkendte første forarbejdningsvirksomhed, hvis stråproduktion er omfattet af:

| a) | en købs-/salgskontrakt eller et tilsagn som omhandlet i artikel 91, stk. 1; og |
| --- | --- |

a)

| b) | støtte til forarbejdning til lange hørfibre. |
| --- | --- |

b)

Den supplerende støtte er på 120 EUR pr. ha i område I og på 50 EUR pr. ha i område II.

Ændring 32

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 21

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 95a — stk. 1

| 1. | For produktionsåret 2009/10

  og 2010/11
  ydes der en præmie på 22,25 EUR pr. t produceret stivelse til virksomheder, der producerer kartoffelstivelse, for kartoffelstivelsesmængden inden for den kvote, der er omhandlet i artikel 84a, stk. 2, forudsat at de har betalt kartoffelproducenterne en minimumspris for alle de kartofler, der medgår til fremstilling af stivelse inden for denne kvote. |
| --- | --- |

1.

For produktionsåret 2009/10

  og 2010/11
  ydes der en præmie på 22,25 EUR pr. t produceret stivelse til virksomheder, der producerer kartoffelstivelse, for kartoffelstivelsesmængden inden for den kvote, der er omhandlet i artikel 84a, stk. 2, forudsat at de har betalt kartoffelproducenterne en minimumspris for alle de kartofler, der medgår til fremstilling af stivelse inden for denne kvote.

| 1. | For produktionsåret 2009-2010

  til 2012-2013
  ydes der en præmie på 22,25 EUR pr. t produceret stivelse til virksomheder, der producerer kartoffelstivelse, for kartoffelstivelsesmængden inden for den kvote, der er omhandlet i artikel 84a, stk. 2, forudsat at de har betalt kartoffelproducenterne en minimumspris for alle de kartofler, der medgår til fremstilling af stivelse inden for denne kvote. |
| --- | --- |

1.

For produktionsåret 2009-2010

  til 2012-2013
  ydes der en præmie på 22,25 EUR pr. t produceret stivelse til virksomheder, der producerer kartoffelstivelse, for kartoffelstivelsesmængden inden for den kvote, der er omhandlet i artikel 84a, stk. 2, forudsat at de har betalt kartoffelproducenterne en minimumspris for alle de kartofler, der medgår til fremstilling af stivelse inden for denne kvote.

Ændring 33

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 22

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 96

| 22) | Artikel 96 udgår. |
| --- | --- |

22)

udgår

Ændring 35

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 29 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 122 — stk. 1 a (nyt)

| 29a) | I artikel 122 indsættes følgende nye stk.: |
| --- | --- |

29a)

Medlemsstaterne kan desuden anerkende ansøgende sammenslutninger som producentorganisationer, jf. artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1). I så fald anvendes bestemmelserne i afsnit 1, litra c), nr. i).

Ændring 36

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 30

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 124 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Disse brancheorganisationer arbejder bl.a. på at fremme forebyggende risikostyring, forskning og udvikling, oplysning om og fremstød til fordel for produkter og sektorer, markedsanalyse og -information samt tiltag med henblik på indgåelse af kontrakter.

Ændring 37

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 30 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 162 — stk. 1 — litra a — nr. i

| 30a) | Artikel 162, stk. 1, litra a), nr. i) udgår

   (2). |
| --- | --- |

30a)

Artikel 162, stk. 1, litra a), nr. i) udgår

   (2).

Ændring 38

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — stk. 30 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 162 — stk. 1 — litra a — nr. ii

| 30 b) | Artikel 162, stk. 1, litra c), litra ii) udgår

   (2). |
| --- | --- |

30 b)

Artikel 162, stk. 1, litra c), litra ii) udgår

   (2).

Ændring 39

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 31 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 182 — stk. 3

| 31a) | Artikel 182, stk. 3, affattes således: |
| --- | --- |

31a)

| 3. | Medlemsstater, der nedsætter deres sukkerkvote med over 50 % af den sukkerkvote, der blev fastsat den 20. februar 2006 i bilag III til forordning (EF) nr. 318/2006, kan yde midlertidig statsstøtte indtil produktionsåret 2013-2014. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen fastsætter på grundlag af en ansøgning fra de enkelte medlemsstater den samlede statsstøtte, der kan ydes til denne foranstaltning.

For Italien må den midlertidige støtte, der er nævnt i første afsnit, ikke overstige i alt 11 EUR pr. produktionsår pr. ton sukkerroer til sukkerroeavlerne og til transport af sukkerroer.

Finland kan yde en støtte på op til 350 EUR/ha pr. produktionsår til sukkerroeavlerne.

De berørte medlemsstater underretter senest 30 dage efter hvert produktionsårs udløb Kommissionen om, hvilket beløb de faktisk har ydet i statsstøtte i det pågældende produktionsår.

Ændring 40

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 4 — nr. 32

Forordning (EF) nr. 1234/2007

Artikel 184 — nr. 5

| 5) | inden den
  30. juni 2011
  forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  betingelserne for en gnidningsløs afvikling af mælkekvoteordningen, herunder især om eventuelle yderligere forhøjelser af kvoterne eller eventuelle nedsættelser af tillægsafgiften
  . |
| --- | --- |

5)

inden den
  30. juni 2011
  forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  betingelserne for en gnidningsløs afvikling af mælkekvoteordningen, herunder især om eventuelle yderligere forhøjelser af kvoterne eller eventuelle nedsættelser af tillægsafgiften
  .

| 5) | inden den
  31. december 2010
  forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  situationen på mælkemarkedet. Denne rapport skal desuden analysere effektiviteten af medlemsstaternes forvaltningssystemer i forbindelse med liberaliseringen af kvoteordningen. Rapporten skal om nødvendigt ledsages af passende forslag
  . |
| --- | --- |

5)

inden den
  31. december 2010
  forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om
  situationen på mælkemarkedet. Denne rapport skal desuden analysere effektiviteten af medlemsstaternes forvaltningssystemer i forbindelse med liberaliseringen af kvoteordningen. Rapporten skal om nødvendigt ledsages af passende forslag
  .

---

(1)  

  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

(2)  
  Artiklerne i og bilagene til forordning (EF) nr. 1234/2007 skal tilpasses i overensstemmelse hermed.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/189 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/189

---

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) *

P6_TA(2008)0551

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2008)0306 — C6-0242/2008 — 2008/0105(CNS))

(2010/C 16 E/37)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, i henhold til hvilke det er blevet hørt af Rådet (C6-0242/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, i henhold til hvilke det er blevet hørt af Rådet (C6-0242/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter samt til udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0390/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter samt til udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0390/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til forordning — ændringsretsakt


  Betragtning 1 |
| (1) | I forbindelse med evalueringen af reformen af den fælles landbrugspolitik af 2003 er klimaforandringer, vedvarende energikilder, vandforvaltning
  og
  biodiversitet blevet udpeget som afgørende nye udfordringer for det europæiske landbrug. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 1

(1)

I forbindelse med evalueringen af reformen af den fælles landbrugspolitik af 2003 er klimaforandringer, vedvarende energikilder, vandforvaltning
  og
  biodiversitet blevet udpeget som afgørende nye udfordringer for det europæiske landbrug.

| (1) | I forbindelse med evalueringen af reformen af den fælles landbrugspolitik af 2003 er klimaforandringer, vedvarende energikilder, vandforvaltning, biodiversitet
  og afvikling af mælkekvoterne
  blevet udpeget som afgørende nye udfordringer for det europæiske landbrug. |
| --- | --- |

(1)

I forbindelse med evalueringen af reformen af den fælles landbrugspolitik af 2003 er klimaforandringer, vedvarende energikilder, vandforvaltning, biodiversitet
  og afvikling af mælkekvoterne
  blevet udpeget som afgørende nye udfordringer for det europæiske landbrug.

Ændring 2

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 5

| (5) | Det er vigtigt at styrke aktionerne på disse områder yderligere, navnlig i forbindelse med de programmer for udvikling af landdistrikterne, der er godkendt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Det er vigtigt at styrke aktionerne på disse områder yderligere, navnlig i forbindelse med de programmer for udvikling af landdistrikterne, der er godkendt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005.

| (5) | Hvis medlemsstaternes nuværende programmer for udvikling af landdistrikterne ikke omfatter tilstrækkelige og relevante foranstaltninger som angivet i bilag II
  , er det vigtigt at styrke aktionerne på disse områder yderligere, navnlig i forbindelse med de programmer for udvikling af landdistrikterne, der er godkendt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(5)

Hvis medlemsstaternes nuværende programmer for udvikling af landdistrikterne ikke omfatter tilstrækkelige og relevante foranstaltninger som angivet i bilag II
  , er det vigtigt at styrke aktionerne på disse områder yderligere, navnlig i forbindelse med de programmer for udvikling af landdistrikterne, der er godkendt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005.

Ændring 3

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Det fremgår af Eurobarometer-undersøgelsen »Attitudes of EU citizens towards animal welfare« fra 2007, at et stort flertal af EU-borgerne (72 %) mener, at landbrugerne bør modtage kompensation for de øgede udgifter, der kan følge af højere dyrevelfærdsstandarder. Desuden indeholder protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, som ved Amsterdamtraktaten blev knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab som bilag, krav om, at Fællesskabet og medlemsstaterne ved fastlæggelsen og gennemførelsen af landbrugspolitikker skal tage fuldt hensyn til dyrs velfærd. |
| --- | --- |

(5a)

Ændring 4

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 6

| (6) | I betragtning af, hvor vigtige disse EF-prioriteringer er, bør medlemsstaterne
  være forpligtet til at
  inkorporere aktioner, der tager sigte på at tackle de nye udfordringer, i deres programmer for udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af, hvor vigtige disse EF-prioriteringer er, bør medlemsstaterne
  være forpligtet til at
  inkorporere aktioner, der tager sigte på at tackle de nye udfordringer, i deres programmer for udvikling af landdistrikterne.

| (6) | I betragtning af, hvor vigtige disse EF-prioriteringer er, bør medlemsstaterne inkorporere
  en større del af de
  aktioner, der tager sigte på at tackle de nye udfordringer, i deres programmer for udvikling af landdistrikterne,
  men kun hvis medlemsstaterne endnu ikke har tillagt disse EU-prioriteringer tilstrækkelig betydning
  . |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af, hvor vigtige disse EF-prioriteringer er, bør medlemsstaterne inkorporere
  en større del af de
  aktioner, der tager sigte på at tackle de nye udfordringer, i deres programmer for udvikling af landdistrikterne,
  men kun hvis medlemsstaterne endnu ikke har tillagt disse EU-prioriteringer tilstrækkelig betydning
  .

Ændring 5

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 7

| (7) | I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) vedtaget ved Rådets afgørelse 2006/144/EF revideres for at tage hensyn til navnlig større ændringer i Fællesskabets prioriteringer.
  Medlemsstaterne
  bør derfor
  være underlagt en generel forpligtelse
  til at revidere deres nationale strategiplaner som følge af eventuelle ændringer af Fællesskabets strategiske retningslinjer, således at det fastsættes, i hvilken forbindelse programmerne skal ændres. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) vedtaget ved Rådets afgørelse 2006/144/EF revideres for at tage hensyn til navnlig større ændringer i Fællesskabets prioriteringer.
  Medlemsstaterne
  bør derfor
  være underlagt en generel forpligtelse
  til at revidere deres nationale strategiplaner som følge af eventuelle ændringer af Fællesskabets strategiske retningslinjer, således at det fastsættes, i hvilken forbindelse programmerne skal ændres.

| (7) | I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) vedtaget ved Rådets afgørelse 2006/144/EF revideres for at tage hensyn til navnlig større ændringer i Fællesskabets prioriteringer.
  De medlemsstater, der ikke allerede har vedtaget relevante foranstaltninger
  , bør derfor
  opfordres
  til at revidere deres nationale strategiplaner som følge af eventuelle ændringer af Fællesskabets strategiske retningslinjer, således at det fastsættes, i hvilken forbindelse programmerne skal ændres. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) vedtaget ved Rådets afgørelse 2006/144/EF revideres for at tage hensyn til navnlig større ændringer i Fællesskabets prioriteringer.
  De medlemsstater, der ikke allerede har vedtaget relevante foranstaltninger
  , bør derfor
  opfordres
  til at revidere deres nationale strategiplaner som følge af eventuelle ændringer af Fællesskabets strategiske retningslinjer, således at det fastsættes, i hvilken forbindelse programmerne skal ændres.

Ændring 6

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 9

| (9) | Kravene til indholdet i programmerne for udvikling af landdistrikterne bør tilpasses som følge af de nye krav. Der bør opstilles en ikke-udtømmende liste over aktionstyper for at hjælpe medlemsstaterne med at udpege de aktioner, der er relevante for de nye udfordringer, og som falder ind under de retlige rammer for udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

(9)

Kravene til indholdet i programmerne for udvikling af landdistrikterne bør tilpasses som følge af de nye krav. Der bør opstilles en ikke-udtømmende liste over aktionstyper for at hjælpe medlemsstaterne med at udpege de aktioner, der er relevante for de nye udfordringer, og som falder ind under de retlige rammer for udvikling af landdistrikterne.

| (9) | Kravene til indholdet i programmerne for udvikling af landdistrikterne bør
  om nødvendigt
  tilpasses som følge af de nye krav. Der bør opstilles en ikke-udtømmende liste over aktionstyper for at hjælpe medlemsstaterne med at udpege de aktioner, der er relevante for de nye udfordringer, og som falder ind under de retlige rammer for udvikling af landdistrikterne;
  afhængig af de enkelte medlemsstaters behov kan denne liste på et senere tidspunkt udvides
  . |
| --- | --- |

(9)

Kravene til indholdet i programmerne for udvikling af landdistrikterne bør
  om nødvendigt
  tilpasses som følge af de nye krav. Der bør opstilles en ikke-udtømmende liste over aktionstyper for at hjælpe medlemsstaterne med at udpege de aktioner, der er relevante for de nye udfordringer, og som falder ind under de retlige rammer for udvikling af landdistrikterne;
  afhængig af de enkelte medlemsstaters behov kan denne liste på et senere tidspunkt udvides
  .

Ændring 7

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 9 a (ny)

| (9a) | En tilpasning af forordning (EF) nr. 1698/2005 er også passende for så vidt angår betalinger vedrørende naturbetingede ulemper i bjergområder og betalinger til andre områder med ulemper. Den nuværende ordning, der er baseret på Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)
   (1)
  , og som skal gælde i den nye støtteperiode indtil 2009, skal videreføres indtil udgangen af den nuværende støtteperiode. |
| --- | --- |

(9a)

Ændring 8

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 10

| (10) | For at tilskynde støttemodtagerne yderligere til at deltage i aktioner, der tager sigte på de nye udfordringer, bør der være mulighed for at
  fastsætte højere støttesatser for
  sådanne aktioner. |
| --- | --- |

(10)

For at tilskynde støttemodtagerne yderligere til at deltage i aktioner, der tager sigte på de nye udfordringer, bør der være mulighed for at
  fastsætte højere støttesatser for
  sådanne aktioner.

| (10) | For at tilskynde støttemodtagerne yderligere til at deltage i aktioner, der tager sigte på de nye udfordringer, bør der være mulighed for at
  tildele støtte til
  sådanne aktioner
  uden yderligere national medfinansiering. Denne mulighed bør kunne anvendes af medlemsstaterne til overførsel af innovation, som følger af anvendt forskning
  . |
| --- | --- |

(10)

For at tilskynde støttemodtagerne yderligere til at deltage i aktioner, der tager sigte på de nye udfordringer, bør der være mulighed for at
  tildele støtte til
  sådanne aktioner
  uden yderligere national medfinansiering. Denne mulighed bør kunne anvendes af medlemsstaterne til overførsel af innovation, som følger af anvendt forskning
  .

Ændring 9

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 11

| (11) | I henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. xxxx/xxxx af xx. xx. 2008 [om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere] skal de midler, der er opstået som følge af yderligere graduering, anvendes til at støtte udvikling af landdistrikterne. Det bør sikres, at et beløb svarende til disse midler, anvendes til at støtte aktioner, der vedrører de nye udfordringer. |
| --- | --- |

(11)

I henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. xxxx/xxxx af xx. xx. 2008 [om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere] skal de midler, der er opstået som følge af yderligere graduering, anvendes til at støtte udvikling af landdistrikterne. Det bør sikres, at et beløb svarende til disse midler, anvendes til at støtte aktioner, der vedrører de nye udfordringer.

| (11) | I henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. xxxx/xxxx af xx. xx. 2008 [om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere] skal de midler, der er opstået som følge af yderligere graduering,
  hvor der ikke allerede er fastsat bestemmelse herom i de medlemsstater, der anvender frivillig graduering i henhold til forordning (EF) nr. 378/2007

   (2), anvendes til at støtte udvikling af landdistrikterne. Det bør sikres, at et beløb svarende til disse midler, anvendes til at støtte
  såvel eksisterende som nye
  aktioner, der vedrører de nye udfordringer
  i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters afgørelser. Det må imidlertid tilstræbes ikke at afskrække fra landbrugsproduktion i områder, hvor denne yder et afgørende bidrag til udvikling af landdistrikterne
  . |
| --- | --- |

(11)

I henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. xxxx/xxxx af xx. xx. 2008 [om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere] skal de midler, der er opstået som følge af yderligere graduering,
  hvor der ikke allerede er fastsat bestemmelse herom i de medlemsstater, der anvender frivillig graduering i henhold til forordning (EF) nr. 378/2007

   (2), anvendes til at støtte udvikling af landdistrikterne. Det bør sikres, at et beløb svarende til disse midler, anvendes til at støtte
  såvel eksisterende som nye
  aktioner, der vedrører de nye udfordringer
  i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters afgørelser. Det må imidlertid tilstræbes ikke at afskrække fra landbrugsproduktion i områder, hvor denne yder et afgørende bidrag til udvikling af landdistrikterne
  .

Ændring 10

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 11 a (ny)

| (11a) | Disse aktioner skal være i overensstemmelse med aktioner, der finansieres af andre fællesskabsfonde, navnlig strukturfondene (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden). |
| --- | --- |

(11a)

Ændring 11

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 12

| (12) | Da der er tale om specifik
  og obligatorisk
  anvendelse af ekstrabeløb svarende til de nævnte finansielle midler,
  skulle
  det ikke
  have nogen
  konsekvenser for ligevægten mellem de forskellige mål for støtten til udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

(12)

Da der er tale om specifik
  og obligatorisk
  anvendelse af ekstrabeløb svarende til de nævnte finansielle midler,
  skulle
  det ikke
  have nogen
  konsekvenser for ligevægten mellem de forskellige mål for støtten til udvikling af landdistrikterne.

| (12) | Da der er tale om specifik anvendelse af ekstrabeløb svarende til de nævnte finansielle midler,
  må
  det ikke
  få
  konsekvenser for ligevægten mellem de forskellige mål for støtten til udvikling af landdistrikterne.
  Derfor skal den i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1698/2005 definerede ligevægt mellem målene også være sikret ved anvendelse af midler til de nye prioriteringer
  . |
| --- | --- |

(12)

Da der er tale om specifik anvendelse af ekstrabeløb svarende til de nævnte finansielle midler,
  må
  det ikke
  få
  konsekvenser for ligevægten mellem de forskellige mål for støtten til udvikling af landdistrikterne.
  Derfor skal den i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1698/2005 definerede ligevægt mellem målene også være sikret ved anvendelse af midler til de nye prioriteringer
  .

Ændring 12

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | Med henblik på at sikre tilstrækkelig finansiering til programmerne til udvikling af landdistrikter bør der indføres en større grad af fleksibilitet, således at der gives mulighed for inden for samme medlemsstat også at bruge ikke anvendte midler fra strukturfondene (udgiftsområde 1b) til dette formål. |
| --- | --- |

(12a)

Ændring 28

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. – 1 (nyt)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 5 — stk. 7

| – 1) | Artikel 5, stk. 7, affattes således: |
| --- | --- |

– 1)

| 7. | Medlemsstaterne sørger for, at aktioner, der finansieres af ELFUL, er i overensstemmelse med traktaten og de retsakter, der er vedtaget i henhold til den. Med henblik herpå skal alle aktioner, der finansieres af ELFUL, direkte målrettes landbrugere. |
| --- | --- |

7.

Ændring 13

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 12a — stk. 1

| 1. | Hver medlemsstat
  skal
  efter proceduren i artikel 12, stk. 1, revidere sin nationale strategiplan som følge af den revision af Fællesskabets strategiske retningslinjer, der er omhandlet i artikel 10. |
| --- | --- |

1.

Hver medlemsstat
  skal
  efter proceduren i artikel 12, stk. 1, revidere sin nationale strategiplan som følge af den revision af Fællesskabets strategiske retningslinjer, der er omhandlet i artikel 10.

| 1. | Hver medlemsstat
  opfordres til i samråd med sine lokale og regionale myndigheder
  efter proceduren i artikel 12, stk. 1,
  at
  revidere sin nationale strategiplan som følge af den revision af Fællesskabets strategiske retningslinjer, der er omhandlet i artikel 10. |
| --- | --- |

1.

Hver medlemsstat
  opfordres til i samråd med sine lokale og regionale myndigheder
  efter proceduren i artikel 12, stk. 1,
  at
  revidere sin nationale strategiplan som følge af den revision af Fællesskabets strategiske retningslinjer, der er omhandlet i artikel 10.

Ændring 14

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 16a — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| 1. | Fra den 1. januar 2010 skal medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikterne
  fastsætte
  aktioner, der i overensstemmelse med deres specifikke behov tager sigte på følgende prioriteringer, der er beskrevet i Fællesskabets strategiske retningslinjer og yderligere specificeret i den nationale strategiplan: |
| --- | --- |

1.

Fra den 1. januar 2010 skal medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikterne
  fastsætte
  aktioner, der i overensstemmelse med deres specifikke behov tager sigte på følgende prioriteringer, der er beskrevet i Fællesskabets strategiske retningslinjer og yderligere specificeret i den nationale strategiplan:

| 1. | Hvis dette ikke allerede er sket
  , skal medlemsstaterne fra den 1. januar 2010 i deres programmer for udvikling af landdistrikterne
  fremsætte
  aktioner, der i overensstemmelse med deres specifikke behov tager sigte på følgende prioriteringer, der er beskrevet i Fællesskabets strategiske retningslinjer og yderligere specificeret i den nationale strategiplan: |
| --- | --- |

1.

Hvis dette ikke allerede er sket
  , skal medlemsstaterne fra den 1. januar 2010 i deres programmer for udvikling af landdistrikterne
  fremsætte
  aktioner, der i overensstemmelse med deres specifikke behov tager sigte på følgende prioriteringer, der er beskrevet i Fællesskabets strategiske retningslinjer og yderligere specificeret i den nationale strategiplan:

Ændring 15

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 16a — stk. 1 — afsnit 1 — litra d

| d) | biodiversitet. |
| --- | --- |

d)

biodiversitet.

| d) | bevarelse og bæredygtig udnyttelse af biodiversiteten. |
| --- | --- |

d)

Ændring 29

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 16a — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Alle aktioner skal direkte målrettes landbrugere.

Ændring 16

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 16a — stk. 1 — afsnit 2

Medlemsstaterne kan tage udgangspunkt i den vejledende liste over aktioner, der er fastsat i bilag II til nærværende forordning og/eller enhver anden type aktion, forudsat at de er rettet mod de prioriteringer, der er omhandlet i første afsnit, og at de tager sigte på at opnå de potentielle virkninger, der er angivet i bilag II.

Medlemsstaterne kan
  i samråd med deres regionale og lokale myndigheder
  tage udgangspunkt i den vejledende liste over aktioner, der er fastsat i bilag II til nærværende forordning og/eller enhver anden type aktion,
  herunder aktioner inden for indlandsfiskeri
  , forudsat at de er rettet mod de prioriteringer, der er omhandlet i første afsnit, og at de tager sigte på at opnå de potentielle virkninger, der er angivet i bilag II.

Ændring 17

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 16a — stk. 1 — afsnit 2 a (nyt)

Medlemsstaterne sikrer, at der opnås synergi med lignende aktioner, der finansieres ved hjælp af andre EU-midler, navnlig strukturfondene, og de udvikler i givet fald integrerede tiltag vedrørende strategier, foranstaltninger og finansiering.

Ændring 18

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 16b (ny)

| 3a) | Følgende indsættes som artikel 16b: |
| --- | --- |

3a)

Artikel 16 b

Innovation og overførsel af knowhow fra den anvendte forskning

| 1. | Fra den 1. januar 2010 indfører medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikter afhængigt af deres specifikke behov målrettede aktioner, der tager sigte på overførsel af innovation fra den anvendte forskning til økonomien i landdistrikterne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fra 1. januar 2010 kan de i bilag I fastsatte støttesatser øges med 10 procentpoint for den i stk. 1 nævnte type aktioner. |
| --- | --- |

2.

Ændring 19

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 30

| 4a) | Artikel 30 affattes således: |
| --- | --- |

4a)

Artikel 30

Infrastrukturer knyttet til udviklingen og tilpasningen af landbrugs- og skovbrugssektorerne

Støtte i henhold til artikel 20, litra b), nr. v), ydes navnlig for aktioner, der skal give adgang til landbrugs- og skovarealer, og aktioner for jordfordeling og -forbedring, energiforsyning, adgang til informations- og kommunikationsteknologi og vandforvaltning

Ændring 20

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 36 — litra a — indledning

| 4b) | I artikel 36, litra a), affattes indledningen således: |
| --- | --- |

4b)

| a) | foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer, herunder arealer til indlandsfiskeri, gennem: |
| --- | --- |

a)

Ændring 30

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4 c (nyt)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 39 — stk. 5 a (nyt)

| 4c) | I artikel 39 indsættes følgende stykke: |
| --- | --- |

4c)

| 5a. | Der kan med henblik på bevarelse af landbrugsafgrøder og dyr, der har kulturhistorisk værdi, ydes støtte til aktioner, der ikke er omfattet af bestemmelserne i stk. 1-4. |
| --- | --- |

5a.

Ændring 21

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 69 — stk. 5a

| 5a. | I perioden 1. januar 2010 — 31. december 2015
  afholder
  medlemsstaterne
  udgifter
  svarende til de beløb, der fremkommer ved anvendelsen af den obligatoriske graduering i henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. [xxxx/2008 (ny forordning om direkte støtteordninger)] i form af EF-støtte inden for rammerne af de gældende programmer for udvikling af landdistrikterne [
  godkendt efter den 1. januar 2010
  ] til
  de typer aktioner, der er omhandlet i artikel 16a i nærværende forordning
  . |
| --- | --- |

5a.

I perioden 1. januar 2010 — 31. december 2015
  afholder
  medlemsstaterne
  udgifter
  svarende til de beløb, der fremkommer ved anvendelsen af den obligatoriske graduering i henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. [xxxx/2008 (ny forordning om direkte støtteordninger)] i form af EF-støtte inden for rammerne af de gældende programmer for udvikling af landdistrikterne [
  godkendt efter den 1. januar 2010
  ] til
  de typer aktioner, der er omhandlet i artikel 16a i nærværende forordning
  .

| 5a. | I perioden 1. januar 2010 — 31. december 2015
  afsætter
  medlemsstaterne
  et beløb
  svarende til de beløb, der fremkommer ved anvendelsen af den obligatoriske graduering i henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. [xxxx/2008 (ny forordning om direkte støtteordninger)] i form af EF-støtte inden for rammerne af de gældende programmer for udvikling af landdistrikterne til
  såvel eksisterende som nye aktioner vedrørende de nye prioriteringer i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters afgørelser
  . |
| --- | --- |

5a.

I perioden 1. januar 2010 — 31. december 2015
  afsætter
  medlemsstaterne
  et beløb
  svarende til de beløb, der fremkommer ved anvendelsen af den obligatoriske graduering i henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. [xxxx/2008 (ny forordning om direkte støtteordninger)] i form af EF-støtte inden for rammerne af de gældende programmer for udvikling af landdistrikterne til
  såvel eksisterende som nye aktioner vedrørende de nye prioriteringer i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters afgørelser
  .

Ændring 32

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 69 — stk. 5b

| 5b. | Hvis de samlede udgifter, der er afholdt til de aktioner, der er omhandlet i denne artikels stk. 5a, er mindre end det beløb, der er omhandlet i artikel 16a, stk. 3, litra b), tilbagebetaler medlemsstaterne differencen til EU-budgettet op til det beløb, som de samlede bevillinger til andre aktioner end dem, der er omhandlet i artikel 16a, er overskredet med. |
| --- | --- |

5b.

udgår

Ændring 22

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 7 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 70 — stk. 4 a (nyt)

| 7a) | I artikel 70 indsættes følgende som stk. 4a: |
| --- | --- |

7a)

| 4a. | Uanset lofterne i stk. 3 kan et beløb svarende til de midler, der fremkommer ved anvendelsen af den obligatoriske graduering i henhold til artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. [xxxx/2008 (ny forordning om direkte støtteordninger)], anvendes uden yderligere national medfinansiering. |
| --- | --- |

4a.

Ændring 23

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 9 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Artikel 93

| 9a) | Artikel 93 affattes således: |
| --- | --- |

9a)

Artikel 93

Ophævelse

[...] Forordning (EF) nr. 1257/1999 ophæves herved med virkning fra den 1. januar 2007 bortset fra artikel 13, litra a), artikel 14, stk. 1, og artikel 14, stk. 2, første og andet led, artikel 15, artikel 17-20, artikel 51, stk. 3, og artikel 55, stk. 4, samt den del af bilag I, hvori beløbene i artikel 15, stk. 3, er fastsat. [...]

Henvisninger til den ophævede forordning skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning.

Forordning (EF) nr. 1257/1999 gælder fortsat for aktioner, som Kommissionen godkender i henhold til nævnte forordning inden den 1. januar 2007. [...]

Ændring 24

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 10 — litra a a (ny)

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Bilag — tabel — linje 1

| aa) | Linje 1 affattes således: |
| --- | --- |

aa)

| 22, stk. 2 | Etableringsstøtte
   (3) | 75 000 |
| --- | --- | --- |

22, stk. 2

Etableringsstøtte
   (3)

75 000

Ændring 25

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Bilag

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Bilag II — Prioritet: vedvarende energi — linje 4 a (ny)

| Produktion og udnyttelse af solenergi, vindenergi, geotermisk energi og kraftvarmeproduktion | Artikel 26: Modernisering af landbrugsbedrifterne




  Artikel 53: Diversificering i retning af ikke-landbrugsmæssige aktiviteter




  Artikel 54: Støtte til oprettelse og udvikling af virksomheder




  Artikel 56: Basistjenester til økonomien og befolkningen i landdistrikter | Erstatning af fossile brændstoffer |
| --- | --- | --- |

Produktion og udnyttelse af solenergi, vindenergi, geotermisk energi og kraftvarmeproduktion

Artikel 26: Modernisering af landbrugsbedrifterne

Artikel 53: Diversificering i retning af ikke-landbrugsmæssige aktiviteter

Artikel 54: Støtte til oprettelse og udvikling af virksomheder

Artikel 56: Basistjenester til økonomien og befolkningen i landdistrikter

Erstatning af fossile brændstoffer

Ændring 26

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Bilag

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Bilag II — Prioritet: vandforvaltning — linje 1 a (ny)

| Forvaltning af risikoen for oversvømmelse | Artikel 39: Landbrugs-miljøbetalinger




  Artikel 41: Ikkeproduktive investeringer | Forbedring af kapaciteten til vandforvaltning i tilfælde af oversvømmelser |
| --- | --- | --- |

Forvaltning af risikoen for oversvømmelse

Artikel 39: Landbrugs-miljøbetalinger

Artikel 41: Ikkeproduktive investeringer

Forbedring af kapaciteten til vandforvaltning i tilfælde af oversvømmelser

Ændring 27

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Bilag

Forordning (EF) nr. 1698/2005

Bilag II — Ny prioritering

| Prioritering: Afvikling af mælkekvoter |
| --- |
| Type aktioner | Foranstaltninger | Potentielle virkninger |
| Modernisering og markedsorienteret produktion | Flerårigt program for afvikling af mælkekvoter | Højnelse af konkurrenceevnen |

Prioritering: Afvikling af mælkekvoter

Type aktioner

Foranstaltninger

Potentielle virkninger

Modernisering og markedsorienteret produktion

Flerårigt program for afvikling af mælkekvoter

Højnelse af konkurrenceevnen

---

(1)  

  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80

  .

(2)  
  Rådets forordning (EF) nr. 378/2007 af 27. marts 2007 om regler for frivillig graduering af direkte betalinger som fastsat i forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (EUT L 95 af 5.4.2007, s. 1).

(3)  Etableringsstøtten kan gives i form af en enkeltpræmie, der ikke kan overstige 50 000 EUR, eller i form af et rentetilskud, hvis kapitaliserede værdi ikke overstiger 50 000 EUR. Når de to støtteformer kombineres, må det samlede beløb ikke overstige 75 000 EUR.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/199 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/199

---

Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (2007-2013) *

P6_TA(2008)0552

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. november 2008 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/144/EF om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (KOM(2008)0306 — C6-0239/2008 — 2008/0106(CNS))

(2010/C 16 E/38)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0306),

| — | der henviser til EF-traktaten, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0239/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktaten, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0239/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A6-0377/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A6-0377/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til afgørelse — ændringsretsakt


  Bilag — nr. 2


  Afgørelse nr. 2006/144/EF


  Bilag — del 3 — punkt 3.4a — nr. i |
| i) | Især kan investeringsstøtten under akse 1 målrettes mod energi-, vand- og andet inputbesparende maskineri og udstyr og produktion vedvarende energi til brug på bedriften. I fødevareproduktionen og skovbruget kan investeringsstøtten bidrage til at udvikle innovative og mere bæredygtige metoder til
  forarbejdning
  af
  biobrændstoffer
  . |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til afgørelse — ændringsretsakt

Bilag — nr. 2

Afgørelse nr. 2006/144/EF

Bilag — del 3 — punkt 3.4a — nr. i

i)

Især kan investeringsstøtten under akse 1 målrettes mod energi-, vand- og andet inputbesparende maskineri og udstyr og produktion vedvarende energi til brug på bedriften. I fødevareproduktionen og skovbruget kan investeringsstøtten bidrage til at udvikle innovative og mere bæredygtige metoder til
  forarbejdning
  af
  biobrændstoffer
  .

| i) | Især kan investeringsstøtten under akse 1 målrettes mod energi-, vand- og andet inputbesparende maskineri og udstyr og produktion vedvarende energi til brug på bedriften. I fødevareproduktionen og skovbruget kan investeringsstøtten bidrage til at udvikle innovative og mere bæredygtige metoder til
  erstatning
  af
  fossile brændstoffer og reduktion af drivhusgasemissioner, herunder andengenerationsagrobrændstoffer, idet det sikres, at fødevareproduktionen ikke mindskes af den grund, og at den pågældende landbrugsbedrifts energibalance generelt forbedres
  . |
| --- | --- |

i)

Især kan investeringsstøtten under akse 1 målrettes mod energi-, vand- og andet inputbesparende maskineri og udstyr og produktion vedvarende energi til brug på bedriften. I fødevareproduktionen og skovbruget kan investeringsstøtten bidrage til at udvikle innovative og mere bæredygtige metoder til
  erstatning
  af
  fossile brændstoffer og reduktion af drivhusgasemissioner, herunder andengenerationsagrobrændstoffer, idet det sikres, at fødevareproduktionen ikke mindskes af den grund, og at den pågældende landbrugsbedrifts energibalance generelt forbedres
  .

---

Torsdag, den 20. november 2008

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/201 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/201

---

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) ***I

P6_TA(2008)0553

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (KOM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD))

(2010/C 16 E/39)

(Fælles beslutningsprocedure — førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0244),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 280, stk. 4, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0228/2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 280, stk. 4, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0228/2006),

| — | der henviser til udtalelse nr. 7/2006 fra Revisionsretten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse nr. 7/2006 fra Revisionsretten (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0394/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0394/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

3.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 8 af 12.1.2007, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2006)0084

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 280,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten (1),

║

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentet har opfordret Kommissionen til straks at gå i gang med en konsolidering af lovteksterne vedrørende administrative fællesskabsundersøgelser. Denne konsolidering skal styrke effektiviteten i Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»kontoret«) og klarlægge de retlige rammer for dets opgaver. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentet har opfordret Kommissionen til straks at gå i gang med en konsolidering af lovteksterne vedrørende administrative fællesskabsundersøgelser. Denne konsolidering skal styrke effektiviteten i Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»kontoret«) og klarlægge de retlige rammer for dets opgaver.

| (2) | Det bør sikres, at kontorets ansatte kan udføre deres opgaver i fuld uafhængighed. Med henblik herpå bør der etableres en forvaltning af de menneskelige ressourcer, der i højere grad er tilpasset kontorets operationelle behov, særligt ved at tilstræbe en bedre balance mellem faste og midlertidigt ansatte. |
| --- | --- |

(2)

Det bør sikres, at kontorets ansatte kan udføre deres opgaver i fuld uafhængighed. Med henblik herpå bør der etableres en forvaltning af de menneskelige ressourcer, der i højere grad er tilpasset kontorets operationelle behov, særligt ved at tilstræbe en bedre balance mellem faste og midlertidigt ansatte.

| (3) | (3) Under henvisning til, at alle Kommissionens tjenestegrene og Den Europæiske Unions og De Europæiske Fællesskabers øvrige institutioner, organer, kontorer og agenturer (»institutioner, organer, kontorer og agenturer«) har et medansvar for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser, og i anerkendelse af betydningen af præventive foranstaltninger ved udformningen af en europæisk politik på dette område, der også omfatter bekæmpelse af svig og bestikkelse, bør kontorets arbejdsområde udvides til også at omfatte disse aspekter. Udformningen af de lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger på europæisk plan bør være baseret på kontorets operationelle praksis på dette område. |
| --- | --- |

(3)

(3) Under henvisning til, at alle Kommissionens tjenestegrene og Den Europæiske Unions og De Europæiske Fællesskabers øvrige institutioner, organer, kontorer og agenturer (»institutioner, organer, kontorer og agenturer«) har et medansvar for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser, og i anerkendelse af betydningen af præventive foranstaltninger ved udformningen af en europæisk politik på dette område, der også omfatter bekæmpelse af svig og bestikkelse, bør kontorets arbejdsområde udvides til også at omfatte disse aspekter. Udformningen af de lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger på europæisk plan bør være baseret på kontorets operationelle praksis på dette område.

| (4) | I betragtning af de mange fællesskabsmidler, der fordeles på området ekstern bistand, antallet af undersøgelser fra kontorets side på dette område og det internationale samarbejde i forbindelse med undersøgelserne bør der fastlægges et retsgrundlag, der gør det muligt for Kommissionen af sikre bistand fra tredjelandenes kompetente myndigheder og fra internationale organisationer i udførelsen af kontorets opgaver. |
| --- | --- |

(4)

I betragtning af de mange fællesskabsmidler, der fordeles på området ekstern bistand, antallet af undersøgelser fra kontorets side på dette område og det internationale samarbejde i forbindelse med undersøgelserne bør der fastlægges et retsgrundlag, der gør det muligt for Kommissionen af sikre bistand fra tredjelandenes kompetente myndigheder og fra internationale organisationer i udførelsen af kontorets opgaver.

| (5) | Der bør opstilles klare regler, der bekræfter den primære kompetence, som kontoret har til at foretage interne undersøgelser, men som samtidig indfører mekanismer, der giver institutioner, organer, kontorer og agenturer mulighed for hurtigt at overtage efterforskningen i sager, hvor kontoret beslutter ikke at foretage sig noget. |
| --- | --- |

(5)

Der bør opstilles klare regler, der bekræfter den primære kompetence, som kontoret har til at foretage interne undersøgelser, men som samtidig indfører mekanismer, der giver institutioner, organer, kontorer og agenturer mulighed for hurtigt at overtage efterforskningen i sager, hvor kontoret beslutter ikke at foretage sig noget.

| (6) | Det bør gøres klart, at kontorets indledning af en undersøgelse er underlagt opportunitetsprincippet, hvilket betyder, at kontoret kan beslutte ikke at indlede en undersøgelse i mindre vigtige tilfælde og i tilfælde, der ikke indgår i den prioritering af undersøgelser, der årligt fastsættes af kontoret. Sådanne tilfælde bør fra nu af for interne undersøgelsers vedkommende behandles af institutionerne og for eksterne undersøgelsers vedkommende af de kompetente nationale myndigheder efter de i den enkelte medlemsstat gældende regler. |
| --- | --- |

(6)

Det bør gøres klart, at kontorets indledning af en undersøgelse er underlagt opportunitetsprincippet, hvilket betyder, at kontoret kan beslutte ikke at indlede en undersøgelse i mindre vigtige tilfælde og i tilfælde, der ikke indgår i den prioritering af undersøgelser, der årligt fastsættes af kontoret. Sådanne tilfælde bør fra nu af for interne undersøgelsers vedkommende behandles af institutionerne og for eksterne undersøgelsers vedkommende af de kompetente nationale myndigheder efter de i den enkelte medlemsstat gældende regler.

| (7) | Det er nødvendigt, at det så hurtigt som muligt fastslås, om de oplysninger, der fremsendes til kontoret i forbindelse med dets opgaver, er pålidelige. Det bør derfor præciseres, at institutioner, organer, kontorer og agenturer skal give kontoret øjeblikkelig og automatisk adgang til databaser for forvaltning af fællesskabsmidler og til alle andre relevante databaser og oplysninger. |
| --- | --- |

(7)

Det er nødvendigt, at det så hurtigt som muligt fastslås, om de oplysninger, der fremsendes til kontoret i forbindelse med dets opgaver, er pålidelige. Det bør derfor præciseres, at institutioner, organer, kontorer og agenturer skal give kontoret øjeblikkelig og automatisk adgang til databaser for forvaltning af fællesskabsmidler og til alle andre relevante databaser og oplysninger.

| (8) | Det er nødvendigt, at kontoret pålægges en præcis forpligtelse til tidligt at underrette institutioner, organer, kontorer og agenturer om igangværende undersøgelser, hvis et medlem, en leder, en tjenestemand, en øvrig ansat eller et andet medlem af personalet er personligt impliceret i de forhold, der undersøges, eller hvor det kunne blive nødvendigt at træffe administrative foranstaltninger for at beskytte Unionens interesser. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt, at kontoret pålægges en præcis forpligtelse til tidligt at underrette institutioner, organer, kontorer og agenturer om igangværende undersøgelser, hvis et medlem, en leder, en tjenestemand, en øvrig ansat eller et andet medlem af personalet er personligt impliceret i de forhold, der undersøges, eller hvor det kunne blive nødvendigt at træffe administrative foranstaltninger for at beskytte Unionens interesser.

| (9) | For at gøre kontorets undersøgelsesindsats mere effektiv bør man i lyset af de af institutionerne foretagne evalueringer af kontorets arbejde, blandt andet Kommissionens evalueringsrapport fra april 2003 og Revisionsrettens særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af kontoret (3), afklare visse aspekter og forbedre visse foranstaltninger, som kontoret kan træffe under gennemførelsen af sine undersøgelser. Kontoret bør således ║ dels kunne foretage den kontrol og inspektion, der er omhandlet i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (4), som led i interne undersøgelser og i tilfælde af svig i tilknytning til kontrakter vedrørende fællesskabsmidler, dels have adgang til de oplysninger, som institutioner, organer, kontorer og agenturer ligger inde med, i forbindelse med eksterne undersøgelser. |
| --- | --- |

(9)

For at gøre kontorets undersøgelsesindsats mere effektiv bør man i lyset af de af institutionerne foretagne evalueringer af kontorets arbejde, blandt andet Kommissionens evalueringsrapport fra april 2003 og Revisionsrettens særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af kontoret (3), afklare visse aspekter og forbedre visse foranstaltninger, som kontoret kan træffe under gennemførelsen af sine undersøgelser. Kontoret bør således ║ dels kunne foretage den kontrol og inspektion, der er omhandlet i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (4), som led i interne undersøgelser og i tilfælde af svig i tilknytning til kontrakter vedrørende fællesskabsmidler, dels have adgang til de oplysninger, som institutioner, organer, kontorer og agenturer ligger inde med, i forbindelse med eksterne undersøgelser.

| (10) | Kontorets operationelle praksis er i høj grad afhængig af samarbejdet med medlemsstaterne. Det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne over for kontoret angiver, hvilke af deres kompetente myndigheder der råder over personale, som kan være kontoret behjælpeligt i udførelsen af dets opgaver, især i de tilfælde hvor en medlemsstat ikke har oprettet en særskilt myndighed til koordinering på nationalt plan af bekæmpelsen af svig med fællesskabsmidler. |
| --- | --- |

(10)

Kontorets operationelle praksis er i høj grad afhængig af samarbejdet med medlemsstaterne. Det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne over for kontoret angiver, hvilke af deres kompetente myndigheder der råder over personale, som kan være kontoret behjælpeligt i udførelsen af dets opgaver, især i de tilfælde hvor en medlemsstat ikke har oprettet en særskilt myndighed til koordinering på nationalt plan af bekæmpelsen af svig med fællesskabsmidler.

| (11) | Med henblik på at forbedre de operationelle, retlige og administrative rammer for bekæmpelsen af svig er det vigtigt, at kontoret har kendskab til, hvordan dets undersøgelser følges op. Medlemsstaternes kompetente myndigheder, institutioner, organer, kontorer og agenturer samt tredjelandenes og de internationale organisationers myndigheder bør derfor med Kommissionens medvirken forpligtes til regelmæssigt at forelægge kontoret en rapport om de fremskridt, der er gjort, for så vidt angår opfølgningen på kontorets afsluttende undersøgelsesrapport. |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på at forbedre de operationelle, retlige og administrative rammer for bekæmpelsen af svig er det vigtigt, at kontoret har kendskab til, hvordan dets undersøgelser følges op. Medlemsstaternes kompetente myndigheder, institutioner, organer, kontorer og agenturer samt tredjelandenes og de internationale organisationers myndigheder bør derfor med Kommissionens medvirken forpligtes til regelmæssigt at forelægge kontoret en rapport om de fremskridt, der er gjort, for så vidt angår opfølgningen på kontorets afsluttende undersøgelsesrapport.

| (12) | Da det er vigtigt, at samarbejdet mellem kontoret, Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust) styrkes, er det nødvendigt at indføre et retsgrundlag, der gør det muligt for kontoret at indgå aftaler med disse to agenturer. Med henblik på at udnytte Eurojusts, kontorets og medlemsstaternes kompetente myndigheders respektive beføjelser, for så vidt angår forhold, der kan give grundlag for at rejse tiltale, opfordres kontoret til at underrette Eurojust, hvis der er tegn på ulovlig aktivitet, som kan skade Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser, som tyder på alvorlig kriminalitet, og som vedrører mindst to medlemsstater. |
| --- | --- |

(12)

Da det er vigtigt, at samarbejdet mellem kontoret, Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust) styrkes, er det nødvendigt at indføre et retsgrundlag, der gør det muligt for kontoret at indgå aftaler med disse to agenturer. Med henblik på at udnytte Eurojusts, kontorets og medlemsstaternes kompetente myndigheders respektive beføjelser, for så vidt angår forhold, der kan give grundlag for at rejse tiltale, opfordres kontoret til at underrette Eurojust, hvis der er tegn på ulovlig aktivitet, som kan skade Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser, som tyder på alvorlig kriminalitet, og som vedrører mindst to medlemsstater.

| (13) | Det har af hensyn til retssikkerheden vist sig nødvendigt
  i denne forordning
  at
  kodificere
  de
  grundlæggende
  processuelle garantier i forbindelse med kontorets undersøgelser, interne såvel som eksterne. Dette bør ikke berøre en mere omfattende beskyttelse, der eventuelt måtte følge af reglerne i traktaterne, af
  protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, af
  vedtægten
  for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (vedtægten)
  og af
  enhver anden
  gældende
  national bestemmelse
  . |
| --- | --- |

(13)

Det har af hensyn til retssikkerheden vist sig nødvendigt
  i denne forordning
  at
  kodificere
  de
  grundlæggende
  processuelle garantier i forbindelse med kontorets undersøgelser, interne såvel som eksterne. Dette bør ikke berøre en mere omfattende beskyttelse, der eventuelt måtte følge af reglerne i traktaterne, af
  protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, af
  vedtægten
  for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (vedtægten)
  og af
  enhver anden
  gældende
  national bestemmelse
  .

| (14) | De processuelle garantier og de undersøgte personers legitime interesser skal respekteres og anvendes, uden at dette fører til forskelsbehandling i forhold til kontorets forskellige undersøgelsesformer. |
| --- | --- |

(14)

De processuelle garantier og de undersøgte personers legitime interesser skal respekteres og anvendes, uden at dette fører til forskelsbehandling i forhold til kontorets forskellige undersøgelsesformer.

| (15) | Med henblik på at sikre størst mulig gennemsigtighed i forbindelse med kontorets operationelle aktiviteter, især principperne for undersøgelsesproceduren, de pågældende personers legitime rettigheder og de processuelle garantier, bestemmelserne vedrørende databeskyttelse, politikken for meddelelse af oplysninger om visse aspekter af kontorets operationelle aktiviteter, kontrollen med lovligheden af undersøgelsesdokumenterne og de pågældende personers klagemuligheder, bør der fastlægges et retsgrundlag, der giver kontoret mulighed for at etablere en forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser. Denne procedure bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(15)

Med henblik på at sikre størst mulig gennemsigtighed i forbindelse med kontorets operationelle aktiviteter, især principperne for undersøgelsesproceduren, de pågældende personers legitime rettigheder og de processuelle garantier, bestemmelserne vedrørende databeskyttelse, politikken for meddelelse af oplysninger om visse aspekter af kontorets operationelle aktiviteter, kontrollen med lovligheden af undersøgelsesdokumenterne og de pågældende personers klagemuligheder, bør der fastlægges et retsgrundlag, der giver kontoret mulighed for at etablere en forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser. Denne procedure bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (16) | Med henblik på i hele undersøgelsesforløbet at sikre overholdelse af de processuelle garantier er det nødvendigt at sørge for, at der i kontoret findes en funktion til udøvelse af legalitetskontrol. Legalitetskontrollen sker navnlig før indledningen og afslutningen af en undersøgelse og før hver fremsendelse af oplysninger til medlemsstaternes kompetente myndigheder. Den foretages af juridiske eksperter, som kan udøve en dømmende funktion i en medlemsstat, og som arbejder i kontoret. Generaldirektøren bør ligeledes søge disse eksperters udtalelse i forbindelse med kontorets undersøgelses- og forretningsudvalg (forretningsudvalget). |
| --- | --- |

(16)

Med henblik på i hele undersøgelsesforløbet at sikre overholdelse af de processuelle garantier er det nødvendigt at sørge for, at der i kontoret findes en funktion til udøvelse af legalitetskontrol. Legalitetskontrollen sker navnlig før indledningen og afslutningen af en undersøgelse og før hver fremsendelse af oplysninger til medlemsstaternes kompetente myndigheder. Den foretages af juridiske eksperter, som kan udøve en dømmende funktion i en medlemsstat, og som arbejder i kontoret. Generaldirektøren bør ligeledes søge disse eksperters udtalelse i forbindelse med kontorets undersøgelses- og forretningsudvalg (forretningsudvalget).

| (17) | For at øge retsbeskyttelsen af personer, der er genstand for en undersøgelse, bør en person, der er personligt impliceret, for så vidt andet ikke følger af artikel 90a i vedtægten ║ og de beføjelser, som Domstolen for De Europæiske Fællesskaber har i henhold til traktaten, på sidste trin i en undersøgelse have ret til at få konklusionerne og henstillingerne i den afsluttende undersøgelsesrapport ▐. |
| --- | --- |

(17)

For at øge retsbeskyttelsen af personer, der er genstand for en undersøgelse, bør en person, der er personligt impliceret, for så vidt andet ikke følger af artikel 90a i vedtægten ║ og de beføjelser, som Domstolen for De Europæiske Fællesskaber har i henhold til traktaten, på sidste trin i en undersøgelse have ret til at få konklusionerne og henstillingerne i den afsluttende undersøgelsesrapport ▐.

| (18) | Af hensyn til større åbenhed er det nødvendigt at sikre, at anmelderen bliver underrettet i passende omfang om den indledende beslutning om, hvorvidt der skal indledes en undersøgelse, og, når den pågældende udtrykkeligt har anmodet om det, om det endelige resultat af de foranstaltninger, der er truffet på grundlag af den pågældendes oplysninger. |
| --- | --- |

(18)

Af hensyn til større åbenhed er det nødvendigt at sikre, at anmelderen bliver underrettet i passende omfang om den indledende beslutning om, hvorvidt der skal indledes en undersøgelse, og, når den pågældende udtrykkeligt har anmodet om det, om det endelige resultat af de foranstaltninger, der er truffet på grundlag af den pågældendes oplysninger.

| (19) | Med henblik på at give de europæiske skatteborgere objektive oplysninger og for at sikre pressefriheden, bør alle EU-organer, som medvirker i en undersøgelse, respektere princippet om beskyttelse af journalisters kilder i overensstemmelse med national lovgivning. |
| --- | --- |

(19)

▐

| (20) | De erfaringer, der er gjort i praksis, har vist, at det kan være nyttigt at lade kontorets generaldirektør have mulighed for at uddelegere nogle af sine funktioner til en eller flere ansatte på kontoret i et skriftligt dokument, som fastsætter betingelserne for denne uddelegering og grænserne herfor. |
| --- | --- |

(20)

De erfaringer, der er gjort i praksis, har vist, at det kan være nyttigt at lade kontorets generaldirektør have mulighed for at uddelegere nogle af sine funktioner til en eller flere ansatte på kontoret i et skriftligt dokument, som fastsætter betingelserne for denne uddelegering og grænserne herfor.

| (21) | De berørte personers grundlæggende rettigheder bør være sikret på ethvert tidspunkt, især i forbindelse med fremsendelsen af oplysninger. De grundlæggende principper for kontorets kommunikationspolitik bør klarlægges. Formidlingen af oplysninger til Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten vedrørende kontorets undersøgelser — bilateralt eller inden for rammerne af samrådsproceduren — skal ske med respekt for undersøgelsernes fortrolighed, de berørte personers legitime rettigheder og i givet fald under overholdelse af nationale bestemmelser vedrørende retslige procedurer. Det er nødvendigt at indføre et retsgrundlag, der gør det muligt for kontoret at indgå aftaler med de berørte institutioner om formidlingen af oplysninger. Generaldirektøren bør sørge for, at enhver fremsendelse af oplysninger til offentligheden overholder principperne om neutralitet og upartiskhed. Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser bør præcisere konsekvenserne af en ubeføjet viderebringelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(21)

De berørte personers grundlæggende rettigheder bør være sikret på ethvert tidspunkt, især i forbindelse med fremsendelsen af oplysninger. De grundlæggende principper for kontorets kommunikationspolitik bør klarlægges. Formidlingen af oplysninger til Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten vedrørende kontorets undersøgelser — bilateralt eller inden for rammerne af samrådsproceduren — skal ske med respekt for undersøgelsernes fortrolighed, de berørte personers legitime rettigheder og i givet fald under overholdelse af nationale bestemmelser vedrørende retslige procedurer. Det er nødvendigt at indføre et retsgrundlag, der gør det muligt for kontoret at indgå aftaler med de berørte institutioner om formidlingen af oplysninger. Generaldirektøren bør sørge for, at enhver fremsendelse af oplysninger til offentligheden overholder principperne om neutralitet og upartiskhed. Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser bør præcisere konsekvenserne af en ubeføjet viderebringelse af oplysninger.

| (22) | Det har vist sig ønskeligt at
  klarlægge
  Overvågningsudvalgets
  rolle og revidere kriterierne og proceduren for udnævnelsen af dets medlemmer. På tidspunktet for deres udvælgelse bør kandidaterne bestride et ledende hverv af dømmende eller undersøgelsesmæssig karakter eller tilsvarende. Deres mandat bør være på fem år og ikke kunne forlænges. For at sikre ekspertisen i udvalget, bør udvælgelsen af visse af medlemmerne ske forskudt
  . |
| --- | --- |

(22)

Det har vist sig ønskeligt at
  klarlægge
  Overvågningsudvalgets
  rolle og revidere kriterierne og proceduren for udnævnelsen af dets medlemmer. På tidspunktet for deres udvælgelse bør kandidaterne bestride et ledende hverv af dømmende eller undersøgelsesmæssig karakter eller tilsvarende. Deres mandat bør være på fem år og ikke kunne forlænges. For at sikre ekspertisen i udvalget, bør udvælgelsen af visse af medlemmerne ske forskudt
  .

| (23) | Der bør ske en udvidelse og styrkelse af Overvågningsudvalgets mandatbundne opgaver og en sikring af kontorets uafhængighed i forbindelse med dets undersøgelser. Udvalget bør overvåge de fremskridt, der gøres vedrørende de processuelle garantier og undersøgelsernes varighed. Det bør underrettes om undersøgelser, der varer over 12 måneder, og afgive udtalelse til generaldirektøren og om nødvendigt til institutionerne om undersøgelser, der ikke er afsluttet inden for 18 måneder. Det bør understreges, at Overvågningsudvalget ikke må gribe ind i igangværende undersøgelser. |
| --- | --- |

(23)

Der bør ske en udvidelse og styrkelse af Overvågningsudvalgets mandatbundne opgaver og en sikring af kontorets uafhængighed i forbindelse med dets undersøgelser. Udvalget bør overvåge de fremskridt, der gøres vedrørende de processuelle garantier og undersøgelsernes varighed. Det bør underrettes om undersøgelser, der varer over 12 måneder, og afgive udtalelse til generaldirektøren og om nødvendigt til institutionerne om undersøgelser, der ikke er afsluttet inden for 18 måneder. Det bør understreges, at Overvågningsudvalget ikke må gribe ind i igangværende undersøgelser.

| (24) | Der bør foretages en evaluering af de retslige, institutionelle og operationelle rammer for bekæmpelsen af svig, bestikkelse og enhver anden form for aktivitet til skade for De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. Med henblik herpå bør institutionerne opfordres til at samordne deres aktioner og gøre sig overvejelser om de vigtigste aspekter i den europæiske strategi til bekæmpelse af svig. Der bør etableres en samrådsprocedure mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Samrådet bør vedrøre en række elementer af samarbejdet på dette område mellem kontoret og medlemsstaterne og EU-institutionerne og forbindelserne til tredjelande og internationale organisationer, kontorets undersøgelsespolitik og Overvågningsudvalgets rapporter og analyser. Kontorets generaldirektør og formanden for Overvågningsudvalget deltager i samrådet, som finder sted mindst en gang om året. |
| --- | --- |

(24)

Der bør foretages en evaluering af de retslige, institutionelle og operationelle rammer for bekæmpelsen af svig, bestikkelse og enhver anden form for aktivitet til skade for De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser. Med henblik herpå bør institutionerne opfordres til at samordne deres aktioner og gøre sig overvejelser om de vigtigste aspekter i den europæiske strategi til bekæmpelse af svig. Der bør etableres en samrådsprocedure mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Samrådet bør vedrøre en række elementer af samarbejdet på dette område mellem kontoret og medlemsstaterne og EU-institutionerne og forbindelserne til tredjelande og internationale organisationer, kontorets undersøgelsespolitik og Overvågningsudvalgets rapporter og analyser. Kontorets generaldirektør og formanden for Overvågningsudvalget deltager i samrådet, som finder sted mindst en gang om året.

| (25) | For at Overvågningsudvalget kan udføre sine opgaver effektivt, i fuld uafhængighed og målrettet er det vigtigt, at kontoret garanterer, at der skabes de nødvendige betingelser for, at Overvågningsudvalgets sekretariat kan arbejde uafhængigt alene underlagt udvalgsformandens og udvalgets medlemmers kontrol. |
| --- | --- |

(25)

For at Overvågningsudvalget kan udføre sine opgaver effektivt, i fuld uafhængighed og målrettet er det vigtigt, at kontoret garanterer, at der skabes de nødvendige betingelser for, at Overvågningsudvalgets sekretariat kan arbejde uafhængigt alene underlagt udvalgsformandens og udvalgets medlemmers kontrol.

| (26) | For at styrke den fulde uafhængighed, ledelsen af kontoret har i sit hverv, bør generaldirektøren udpeges for en periode på
  fem år
  , som ▐ kan forlænges
  én gang. På tidspunktet for udvælgelsen bør kandidaterne bestride eller have bestridt en ledende dømmende funktion eller et ledende hverv i forbindelse med undersøgelser og have mindst ti års praktisk erfaring i bekæmpelse af svig i en stilling med et stort forvaltningsansvar. En betydelig del af denne erfaring bør være erhvervet i forbindelse med bekæmpelse af nationalt svig eller svig med fællesskabsmidler. Udnævnelsesproceduren bør ikke strække sig over mere end ni måneder. Generaldirektøren bør udpeges efter fælles aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og udnævnes af Kommissionen
  . |
| --- | --- |

(26)

For at styrke den fulde uafhængighed, ledelsen af kontoret har i sit hverv, bør generaldirektøren udpeges for en periode på
  fem år
  , som ▐ kan forlænges
  én gang. På tidspunktet for udvælgelsen bør kandidaterne bestride eller have bestridt en ledende dømmende funktion eller et ledende hverv i forbindelse med undersøgelser og have mindst ti års praktisk erfaring i bekæmpelse af svig i en stilling med et stort forvaltningsansvar. En betydelig del af denne erfaring bør være erhvervet i forbindelse med bekæmpelse af nationalt svig eller svig med fællesskabsmidler. Udnævnelsesproceduren bør ikke strække sig over mere end ni måneder. Generaldirektøren bør udpeges efter fælles aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og udnævnes af Kommissionen
  .

| (27) | Da der er tale om en følsom stilling, bør det sikres, at kontorets generaldirektør i overensstemmelse med artikel 16 i vedtægten underretter Kommissionen, hvis vedkommende agter at udøve erhvervsvirksomhed inden for to år efter sin udtræden af tjenesten. Denne oplysning bør være indeholdt i Kommissionens årsrapport om bekæmpelse af svig. |
| --- | --- |

(27)

Da der er tale om en følsom stilling, bør det sikres, at kontorets generaldirektør i overensstemmelse med artikel 16 i vedtægten underretter Kommissionen, hvis vedkommende agter at udøve erhvervsvirksomhed inden for to år efter sin udtræden af tjenesten. Denne oplysning bør være indeholdt i Kommissionens årsrapport om bekæmpelse af svig.

| (28) | For at styrke overholdelsen af de processuelle garantier bør
  alle, der underkastes en undersøgelse fra kontorets side, have mulighed for at klage til Overvågningsudvalget. Klagerne bør behandles af en
  høringskonsulent,
  som er fuldstændig uafhængig, og som er udnævnt af generaldirektøren efter forslag fra Overvågningsudvalget. Høringskonsulenten bør afgive
  sin udtalelse
  i løbet af 30 arbejdsdage og fremsende den til klageren, kontorets generaldirektør og Overvågningsudvalget
  . |
| --- | --- |

(28)

▐

| (29) | Efter en periode på fire år bør anvendelsen af denne forordning underkastes en evaluering. Kommissionen bør forelægge Parlamentet og Rådet en rapport vedføjet en udtalelse fra Overvågningsudvalget. Forordningen bør kunne revideres på baggrund af denne evaluering. Under alle omstændigheder bør forordningen revideres efter oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed. |
| --- | --- |

(29)

Efter en periode på fire år bør anvendelsen af denne forordning underkastes en evaluering. Kommissionen bør forelægge Parlamentet og Rådet en rapport vedføjet en udtalelse fra Overvågningsudvalget. Forordningen bør kunne revideres på baggrund af denne evaluering. Under alle omstændigheder bør forordningen revideres efter oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed.

| (30) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (5) bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(30)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (5) bør derfor ændres.

| (31) | Ved nærværende forordning afklares og styrkes kontorets handlemuligheder i forbindelse med eksterne undersøgelser kun på enkelte punkter, hvor det har vist sig, at der er retlige lakuner i det nuværende system, og hvor det kun kan sikres, at de eksterne undersøgelser bliver pålidelige og brugbare for medlemsstaternes myndigheder, gennem en mere effektiv indsats fra kontorets side. Desuden må de processuelle garantier udvides til også at omfatte eksterne undersøgelser, således at der bliver ensartede retlige rammer for alle kontorets undersøgelser. Denne forordning overholder fuldt ud subsidiaritetsprincippet som omhandlet i traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(31)

Ved nærværende forordning afklares og styrkes kontorets handlemuligheder i forbindelse med eksterne undersøgelser kun på enkelte punkter, hvor det har vist sig, at der er retlige lakuner i det nuværende system, og hvor det kun kan sikres, at de eksterne undersøgelser bliver pålidelige og brugbare for medlemsstaternes myndigheder, gennem en mere effektiv indsats fra kontorets side. Desuden må de processuelle garantier udvides til også at omfatte eksterne undersøgelser, således at der bliver ensartede retlige rammer for alle kontorets undersøgelser. Denne forordning overholder fuldt ud subsidiaritetsprincippet som omhandlet i traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (32) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 47 og 48 ║ — |
| --- | --- |

(32)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 47 og 48 ║ —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1073/1999 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 1 og 2 affattes således:


  »
  1
  .   
  Med henblik på at styrke bekæmpelsen af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser, udøver Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, oprettet ved Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (»kontoret«), de undersøgelsesbeføjelser, der er tillagt Kommissionen ved fællesskabslovgivningen, i medlemsstaterne og, i overensstemmelse med de gældende samarbejdsaftaler, i tredjelande.




  Svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser, herunder uregelmæssigheder, er definerede i Fællesskabets retsakter og de aftalemæssige bestemmelser, der er gældende på området.




  2.
     
  Kontoret formidler Kommissionens bistand til medlemsstaterne med henblik på at tilrettelægge et snævert, løbende samarbejde mellem deres kompetente myndigheder for at samordne indsatsen for at beskytte Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser mod svig. Kontoret bidrager til udformning og udvikling af metoder til forebyggelse af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser
  .« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1 og 2 affattes således:

»
  1
  .   
  Med henblik på at styrke bekæmpelsen af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser, udøver Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, oprettet ved Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (»kontoret«), de undersøgelsesbeføjelser, der er tillagt Kommissionen ved fællesskabslovgivningen, i medlemsstaterne og, i overensstemmelse med de gældende samarbejdsaftaler, i tredjelande.

Svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser, herunder uregelmæssigheder, er definerede i Fællesskabets retsakter og de aftalemæssige bestemmelser, der er gældende på området.

2.
     
  Kontoret formidler Kommissionens bistand til medlemsstaterne med henblik på at tilrettelægge et snævert, løbende samarbejde mellem deres kompetente myndigheder for at samordne indsatsen for at beskytte Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser mod svig. Kontoret bidrager til udformning og udvikling af metoder til forebyggelse af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser
  .«

| 2) | Artikel 3 affattes således:
  »Artikel 3

  Eksterne undersøgelser

  1.   Kontoret udøver den beføjelse, der er tillagt Kommissionen ved forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 til at foretage kontrol og inspektion på stedet i medlemsstaterne og i tredjelande og internationale organisationer i overensstemmelse med gældende aftaler.
  Som led i sin undersøgelsesfunktion foretager kontoret kontrol og inspektion i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og til reglerne for de enkelte sektorer nævnt i artikel 9, stk. 2, i samme forordning, i medlemsstaterne og, i overensstemmelse med gældende samarbejdsaftaler, i tredjelande
  og i internationale organisationer
  .
  2.   For at fastslå, om der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som omhandlet i artikel 1 i forbindelse med en støtteaftale, en støtteafgørelse eller en kontrakt om fællesskabsfinansiering, kan kontoret efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol på stedet hos erhvervsdrivende, der
  direkte eller indirekte
  er berørt af en sådan finansiering.


  Medlemsstaterne vedtager og gennemfører alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kontoret udøver den undersøgelsesfunktion, der er nævnt i denne artikel. De tilbyder kontoret deres støtte i forbindelse med kontrol og inspektion på stedet efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 hos erhvervsdrivende, der direkte eller indirekte er berørt af en fællesskabsfinansiering.


  3.   Under en ekstern undersøgelse kan kontoret i det omfang, det er ▐ nødvendigt for at kunne fastslå, om der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som omhandlet i artikel 1, få adgang til de relevante oplysninger, som institutioner, organer, kontorer eller agenturer er i besiddelse af vedrørende de forhold, der er genstand for undersøgelsen. Artikel 4, stk. 2 og 4, finder herved anvendelse.
  4.   Når kontoret, inden der indledes en undersøgelse, råder over oplysninger, der giver anledning til formodning om, at der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som nævnt i artikel 1,
  underretter
  kontorets generaldirektør ▐ de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater herom, og disse foretager, uden at det berører reglerne for de enkelte sektorer, en passende opfølgning og foranstalter eventuelt undersøgelser i overensstemmelse med gældende national ret, hvori kontorets ansatte kan deltage. De kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater underretter kontorets generaldirektør om
  de trufne foranstaltninger, og
  de resultater, der er opnået på grundlag af disse oplysninger.


  5.
     
  Beslutter kontoret ikke at indlede en undersøgelse, underretter det Eurojust om fremsendelse til medlemsstaternes kompetente myndigheder af oplysninger, der giver anledning til formodning om, at der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som nævnt i artikel 1, der udgør alvorlig kriminalitet og vedrører mindst to medlemsstater. Kontoret underretter ligeledes Eurojust, hvis en af kontorets undersøgelser sorterer under dens myndighed i henhold til bestemmelserne i samarbejdsaftalerne mellem de to organer
  .« |
| --- | --- |

2)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

Eksterne undersøgelser

1.   Kontoret udøver den beføjelse, der er tillagt Kommissionen ved forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 til at foretage kontrol og inspektion på stedet i medlemsstaterne og i tredjelande og internationale organisationer i overensstemmelse med gældende aftaler.

Som led i sin undersøgelsesfunktion foretager kontoret kontrol og inspektion i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og til reglerne for de enkelte sektorer nævnt i artikel 9, stk. 2, i samme forordning, i medlemsstaterne og, i overensstemmelse med gældende samarbejdsaftaler, i tredjelande
  og i internationale organisationer
  .

2.   For at fastslå, om der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som omhandlet i artikel 1 i forbindelse med en støtteaftale, en støtteafgørelse eller en kontrakt om fællesskabsfinansiering, kan kontoret efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol på stedet hos erhvervsdrivende, der
  direkte eller indirekte
  er berørt af en sådan finansiering.

Medlemsstaterne vedtager og gennemfører alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kontoret udøver den undersøgelsesfunktion, der er nævnt i denne artikel. De tilbyder kontoret deres støtte i forbindelse med kontrol og inspektion på stedet efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 hos erhvervsdrivende, der direkte eller indirekte er berørt af en fællesskabsfinansiering.

3.   Under en ekstern undersøgelse kan kontoret i det omfang, det er ▐ nødvendigt for at kunne fastslå, om der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som omhandlet i artikel 1, få adgang til de relevante oplysninger, som institutioner, organer, kontorer eller agenturer er i besiddelse af vedrørende de forhold, der er genstand for undersøgelsen. Artikel 4, stk. 2 og 4, finder herved anvendelse.

4.   Når kontoret, inden der indledes en undersøgelse, råder over oplysninger, der giver anledning til formodning om, at der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som nævnt i artikel 1,
  underretter
  kontorets generaldirektør ▐ de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater herom, og disse foretager, uden at det berører reglerne for de enkelte sektorer, en passende opfølgning og foranstalter eventuelt undersøgelser i overensstemmelse med gældende national ret, hvori kontorets ansatte kan deltage. De kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater underretter kontorets generaldirektør om
  de trufne foranstaltninger, og
  de resultater, der er opnået på grundlag af disse oplysninger.

5.
     
  Beslutter kontoret ikke at indlede en undersøgelse, underretter det Eurojust om fremsendelse til medlemsstaternes kompetente myndigheder af oplysninger, der giver anledning til formodning om, at der foreligger svig, bestikkelse eller anden ulovlig aktivitet som nævnt i artikel 1, der udgør alvorlig kriminalitet og vedrører mindst to medlemsstater. Kontoret underretter ligeledes Eurojust, hvis en af kontorets undersøgelser sorterer under dens myndighed i henhold til bestemmelserne i samarbejdsaftalerne mellem de to organer
  .«

| 3) | Følgende artikel indsættes:



  »Artikel 3a



  Kontorets samarbejde med Eurojust, Europol og andre internationale organisationer




  Kontoret kan under udøvelsen af de beføjelser, det er tillagt ved denne forordning, indgå samarbejdsaftaler med Eurojust og Europol. Formålet med disse aftaler er at klarlægge disse organers respektive beføjelser og fastlægge deres samarbejde inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed.




  Kontoret kan ligeledes indgå samarbejdsaftaler med andre internationale organisationer
  .« |
| --- | --- |

3)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 3a

Kontorets samarbejde med Eurojust, Europol og andre internationale organisationer

Kontoret kan under udøvelsen af de beføjelser, det er tillagt ved denne forordning, indgå samarbejdsaftaler med Eurojust og Europol. Formålet med disse aftaler er at klarlægge disse organers respektive beføjelser og fastlægge deres samarbejde inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

Kontoret kan ligeledes indgå samarbejdsaftaler med andre internationale organisationer
  .«

| 4) | Artikel 4 ændres således:








  a) | Stk. 1, andet afsnit, affattes således:




  »»De interne undersøgelser foretages under overholdelse af bestemmelserne i traktaterne, særlig protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, under overholdelse af vedtægten og på de betingelser og særlige vilkår, der er fastsat i nærværende forordning og i beslutninger, som hver enkel institution, organ, kontor og agentur vedtager, uden at dette fører til forskelsbehandling, for så vidt angår de processuelle garantier og de berørte personers legitime rettigheder, i forhold til eksterne undersøgelser.«« |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 4 ændres således:

a)

Stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»»De interne undersøgelser foretages under overholdelse af bestemmelserne i traktaterne, særlig protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, under overholdelse af vedtægten og på de betingelser og særlige vilkår, der er fastsat i nærværende forordning og i beslutninger, som hver enkel institution, organ, kontor og agentur vedtager, uden at dette fører til forskelsbehandling, for så vidt angår de processuelle garantier og de berørte personers legitime rettigheder, i forhold til eksterne undersøgelser.««

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »Efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan kontoret foretage kontrol på stedet hos erhvervsdrivende,
  der er berørt direkte eller indirekte
  , for at få adgang til oplysninger af relevans for de forhold, som er genstand for den interne undersøgelse.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»Efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan kontoret foretage kontrol på stedet hos erhvervsdrivende,
  der er berørt direkte eller indirekte
  , for at få adgang til oplysninger af relevans for de forhold, som er genstand for den interne undersøgelse.«

| c) | Stk. 5 ophæves. |
| --- | --- |

c)

Stk. 5 ophæves.

| 5) | Artikel 5 affattes således:
  »Artikel 5

  Indledning af undersøgelser

  1.   Kontoret kan indlede en undersøgelse, når der er en tilstrækkeligt begrundet mistanke om, at der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter som nævnt i artikel 1. Når der træffes beslutning om, hvorvidt der skal indledes en undersøgelse, skal der tages hensyn til, hvad der prioriteres i kontorets politik på undersøgelsesområdet og dets arbejdsprogram for undersøgelser som fastsat i henhold til artikel 11a og artikel 12, stk. 6.
  Anonyme oplysninger kan ligeledes tages i betragtning, hvis mistanken er tilstrækkeligt begrundet
  .


  2.
     
  Undersøgelser indledes på grundlag af en beslutning truffet af kontorets generaldirektør efter høring af kontorets forretningsudvalg og i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 14 om legalitetskontrol.



  3.   Eksterne undersøgelser indledes på grundlag af en beslutning truffet af kontorets generaldirektør, som handler på eget initiativ eller efter anmodning fra en berørt medlemsstat eller fra
  en af De Europæiske Fællesskabers eller Den Europæiske Unions institutioner
  .
  De interne undersøgelser indledes på grundlag af en beslutning truffet af kontorets generaldirektør, som handler på eget initiativ eller på grundlag af en anmodning fra en
  af De Europæiske Fællesskabers eller Den Europæiske Unions institutioner
  , hvor undersøgelsen skal foretages.
  Så længe kontoret foretager en intern undersøgelse i henhold til nærværende forordning, kan institutioner, organer, kontorer og agenturer ikke indlede en parallel administrativ undersøgelse af de samme forhold.

  4.   Når en institution, et organ, et kontor eller et agentur påtænker at indlede en undersøgelse i medfør af deres administrative beføjelser, anmoder den eller det kontoret om at oplyse, om de pågældende forhold allerede er genstand for en intern undersøgelse. Kontoret meddeler senest 15 arbejdsdage efter at have fået denne anmodning, om der allerede er indledt en undersøgelse, eller om kontoret påtænker at indlede en undersøgelse i medfør af stk. 5. Hvis der ikke bliver givet noget svar, anses dette for kontorets beslutning om ikke at indlede en intern undersøgelse.

  5.   Beslutningen om, hvorvidt der skal indledes en undersøgelse, træffes senest to måneder efter, at kontoret har modtaget en anmodning som omhandlet i stk. 3 eller 4. Beslutningen meddeles straks den institution, det organ, det kontor, det agentur eller den medlemsstat, der har fremsat anmodningen. En beslutning om ikke at indlede en undersøgelse ║ begrundes.
  Når en tjenestemand eller anden ansat i en institution, et organ, et kontor eller et agentur, der handler i overensstemmelse med artikel 22a i vedtægten eller med tilsvarende bestemmelser i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, giver kontoret oplysninger om en mistanke om svig eller uregelmæssigheder, giver kontoret den pågældende meddelelse om, hvorvidt det har besluttet at indlede en undersøgelse af de pågældende forhold.


  Inden indledningen af og under en undersøgelse giver de forskellige institutioner, organer, kontorer og agenturer kontoret øjeblikkelig og automatisk adgang til databaser for forvaltning af fællesskabsmidler og til alle andre relevante databaser og oplysninger, så kontoret kan fastslå, om de oplysninger, der fremsendes, er pålidelige.



  6.   Hvis kontoret beslutter ikke at indlede en intern undersøgelse ud fra overvejelser om det hensigtsmæssige heri eller ud fra prioriteringen på undersøgelsesområdet, sender det straks de foreliggende oplysninger til den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur, således at der kan træffes de rette foranstaltninger i henhold til de gældende regler. Kontoret træffer eventuelt aftale med institutionen, organet, kontoret eller agenturet om egnede foranstaltninger til beskyttelse af informationskilden, og anmoder, hvis det er nødvendigt, om at blive underrettet om, hvordan det bliver fulgt op.
  Hvis kontoret beslutter ikke at indlede en ekstern undersøgelse ud fra overvejelser om det hensigtsmæssige heri eller ud fra prioriteringen på undersøgelsesområdet, finder artikel 3, stk. 4, anvendelse.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 5 affattes således:

»Artikel 5

Indledning af undersøgelser

1.   Kontoret kan indlede en undersøgelse, når der er en tilstrækkeligt begrundet mistanke om, at der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter som nævnt i artikel 1. Når der træffes beslutning om, hvorvidt der skal indledes en undersøgelse, skal der tages hensyn til, hvad der prioriteres i kontorets politik på undersøgelsesområdet og dets arbejdsprogram for undersøgelser som fastsat i henhold til artikel 11a og artikel 12, stk. 6.
  Anonyme oplysninger kan ligeledes tages i betragtning, hvis mistanken er tilstrækkeligt begrundet
  .

2.
     
  Undersøgelser indledes på grundlag af en beslutning truffet af kontorets generaldirektør efter høring af kontorets forretningsudvalg og i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 14 om legalitetskontrol.

3.   Eksterne undersøgelser indledes på grundlag af en beslutning truffet af kontorets generaldirektør, som handler på eget initiativ eller efter anmodning fra en berørt medlemsstat eller fra
  en af De Europæiske Fællesskabers eller Den Europæiske Unions institutioner
  .

De interne undersøgelser indledes på grundlag af en beslutning truffet af kontorets generaldirektør, som handler på eget initiativ eller på grundlag af en anmodning fra en
  af De Europæiske Fællesskabers eller Den Europæiske Unions institutioner
  , hvor undersøgelsen skal foretages.

Så længe kontoret foretager en intern undersøgelse i henhold til nærværende forordning, kan institutioner, organer, kontorer og agenturer ikke indlede en parallel administrativ undersøgelse af de samme forhold.

4.   Når en institution, et organ, et kontor eller et agentur påtænker at indlede en undersøgelse i medfør af deres administrative beføjelser, anmoder den eller det kontoret om at oplyse, om de pågældende forhold allerede er genstand for en intern undersøgelse. Kontoret meddeler senest 15 arbejdsdage efter at have fået denne anmodning, om der allerede er indledt en undersøgelse, eller om kontoret påtænker at indlede en undersøgelse i medfør af stk. 5. Hvis der ikke bliver givet noget svar, anses dette for kontorets beslutning om ikke at indlede en intern undersøgelse.

5.   Beslutningen om, hvorvidt der skal indledes en undersøgelse, træffes senest to måneder efter, at kontoret har modtaget en anmodning som omhandlet i stk. 3 eller 4. Beslutningen meddeles straks den institution, det organ, det kontor, det agentur eller den medlemsstat, der har fremsat anmodningen. En beslutning om ikke at indlede en undersøgelse ║ begrundes.

Når en tjenestemand eller anden ansat i en institution, et organ, et kontor eller et agentur, der handler i overensstemmelse med artikel 22a i vedtægten eller med tilsvarende bestemmelser i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, giver kontoret oplysninger om en mistanke om svig eller uregelmæssigheder, giver kontoret den pågældende meddelelse om, hvorvidt det har besluttet at indlede en undersøgelse af de pågældende forhold.

Inden indledningen af og under en undersøgelse giver de forskellige institutioner, organer, kontorer og agenturer kontoret øjeblikkelig og automatisk adgang til databaser for forvaltning af fællesskabsmidler og til alle andre relevante databaser og oplysninger, så kontoret kan fastslå, om de oplysninger, der fremsendes, er pålidelige.

6.   Hvis kontoret beslutter ikke at indlede en intern undersøgelse ud fra overvejelser om det hensigtsmæssige heri eller ud fra prioriteringen på undersøgelsesområdet, sender det straks de foreliggende oplysninger til den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur, således at der kan træffes de rette foranstaltninger i henhold til de gældende regler. Kontoret træffer eventuelt aftale med institutionen, organet, kontoret eller agenturet om egnede foranstaltninger til beskyttelse af informationskilden, og anmoder, hvis det er nødvendigt, om at blive underrettet om, hvordan det bliver fulgt op.

Hvis kontoret beslutter ikke at indlede en ekstern undersøgelse ud fra overvejelser om det hensigtsmæssige heri eller ud fra prioriteringen på undersøgelsesområdet, finder artikel 3, stk. 4, anvendelse.«

| 6) | Artikel 6 ændres således:








  a) | Stk. 1 affattes således:


  »
  1
  .   
  Kontorets generaldirektør leder gennemførelsen af undersøgelserne. Generaldirektøren kan skriftligt bemyndige en af kontorets administrerende direktører til at lede gennemførelsen af undersøgelserne. Undersøgelserne gennemføres af ansatte udpeget af kontoret under kontorets generaldirektørs myndighed og ansvar
  .« |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 6 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»
  1
  .   
  Kontorets generaldirektør leder gennemførelsen af undersøgelserne. Generaldirektøren kan skriftligt bemyndige en af kontorets administrerende direktører til at lede gennemførelsen af undersøgelserne. Undersøgelserne gennemføres af ansatte udpeget af kontoret under kontorets generaldirektørs myndighed og ansvar
  .«

| b) | Stk. 3 affattes således:


  »
  3
  .   
  De af kontorets ansatte, der er udpeget til at foretage en undersøgelse, skal i forbindelse med hver kontrol være i besiddelse af en skriftlig fuldmagt, som er udstedt af generaldirektøren og indeholder oplysninger om genstanden for og formålet med undersøgelsen, retsgrundlagene for at gennemføre undersøgelsen og de undersøgelsesbeføjelser, der følger af disse retsgrundlag.

  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»
  3
  .   
  De af kontorets ansatte, der er udpeget til at foretage en undersøgelse, skal i forbindelse med hver kontrol være i besiddelse af en skriftlig fuldmagt, som er udstedt af generaldirektøren og indeholder oplysninger om genstanden for og formålet med undersøgelsen, retsgrundlagene for at gennemføre undersøgelsen og de undersøgelsesbeføjelser, der følger af disse retsgrundlag.

| c) | Følgende stykke indsættes:


  »
  3a
  .   
  Konstaterer de af kontorets ansatte, der er udpeget til at gennemføre en kontrol eller en inspektion på stedet efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, at en erhvervsdrivende modsætter sig dette, underrettes den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat, som kontoret på forhånd har udpeget som kontaktpunkt, straks herom. Efter anmodning fra kontoret yder den pågældende medlemsstats kompetente myndighed kontorets ansatte den nødvendige bistand, så de kan udføre deres opgave som angivet i den fuldmagt, der er nævnt i stk. 3. Medlemsstaten sørger for, at kontorets ansatte på samme betingelser som dens kompetente myndigheder og under overholdelse af national lovgivning har adgang til alle de oplysninger og al den dokumentation vedrørende de forhold, der er nævnt i artikel 1, som viser sig nødvendige for et vellykket forløb af kontroller og inspektioner på stedet
  .« |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke indsættes:

»
  3a
  .   
  Konstaterer de af kontorets ansatte, der er udpeget til at gennemføre en kontrol eller en inspektion på stedet efter bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, at en erhvervsdrivende modsætter sig dette, underrettes den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat, som kontoret på forhånd har udpeget som kontaktpunkt, straks herom. Efter anmodning fra kontoret yder den pågældende medlemsstats kompetente myndighed kontorets ansatte den nødvendige bistand, så de kan udføre deres opgave som angivet i den fuldmagt, der er nævnt i stk. 3. Medlemsstaten sørger for, at kontorets ansatte på samme betingelser som dens kompetente myndigheder og under overholdelse af national lovgivning har adgang til alle de oplysninger og al den dokumentation vedrørende de forhold, der er nævnt i artikel 1, som viser sig nødvendige for et vellykket forløb af kontroller og inspektioner på stedet
  .«

| d) | Stk. 4 affattes således:


  »
  4
  .   
  Kontorets ansatte optræder under kontrol og inspektion på stedet og i forbindelse med undersøgelser på en måde, der er i overensstemmelse med de regler og sædvaner, der gælder for undersøgelsespersonale i den pågældende medlemsstat, med vedtægten og med de beslutninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, andet afsnit. Kontorets ansatte handler i overensstemmelse med princippet om upartiskhed. De underretter straks generaldirektøren, hvis de i forbindelse med deres undersøgelsesarbejde kan komme i en situation, hvor der kan opstå en interessekonflikt. Generaldirektøren træffer beslutning om, hvorvidt der foreligger en interessekonflikt. I påkommende tilfælde giver han anvisning på skridt til udskiftning af den pågældende ansatte
  .« |
| --- | --- |

d)

Stk. 4 affattes således:

»
  4
  .   
  Kontorets ansatte optræder under kontrol og inspektion på stedet og i forbindelse med undersøgelser på en måde, der er i overensstemmelse med de regler og sædvaner, der gælder for undersøgelsespersonale i den pågældende medlemsstat, med vedtægten og med de beslutninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, andet afsnit. Kontorets ansatte handler i overensstemmelse med princippet om upartiskhed. De underretter straks generaldirektøren, hvis de i forbindelse med deres undersøgelsesarbejde kan komme i en situation, hvor der kan opstå en interessekonflikt. Generaldirektøren træffer beslutning om, hvorvidt der foreligger en interessekonflikt. I påkommende tilfælde giver han anvisning på skridt til udskiftning af den pågældende ansatte
  .«

| e) | Stk. 5 affattes således:


  »
  5
  .   
  Undersøgelserne gennemføres uopholdeligt i en periode, som skal stå i et rimeligt forhold til sagens omstændigheder og kompleksitet. Kontorets ansatte bør sikre sig, at de gennemfører en undersøgelse på en sådan måde, at bevismateriale sikres og bevares. Om nødvendigt kan de, hvis der er risiko for, at bevismateriale kan forsvinde, anmode den pågældende medlemsstats kompetente myndighed om i overensstemmelse med national lovgivning at træffe alle nødvendige sikrings- eller gennemførelsesforanstaltninger
  .« |
| --- | --- |

e)

Stk. 5 affattes således:

»
  5
  .   
  Undersøgelserne gennemføres uopholdeligt i en periode, som skal stå i et rimeligt forhold til sagens omstændigheder og kompleksitet. Kontorets ansatte bør sikre sig, at de gennemfører en undersøgelse på en sådan måde, at bevismateriale sikres og bevares. Om nødvendigt kan de, hvis der er risiko for, at bevismateriale kan forsvinde, anmode den pågældende medlemsstats kompetente myndighed om i overensstemmelse med national lovgivning at træffe alle nødvendige sikrings- eller gennemførelsesforanstaltninger
  .«

| f) | Følgende stykke indsættes:
  »Viser efterforskningen ║, at et medlem, en leder, en tjenestemand, en øvrig ansat eller en anden person ansat i en institution, et organ, ║ kontor eller ║ agentur muligvis er impliceret, eller at det kan være hensigtsmæssigt at træffe retsbevarende eller administrative foranstaltninger for at beskytte Unionens interesser,
  underretter kontoret hurtigst muligt
  institutionen, organet, kontoret eller agenturet om den igangværende undersøgelse. Der skal herunder gives følgende oplysninger:






  a) | navnet på den eller de personer, som er genstand for undersøgelsen, og et resumé af de pågældende forhold |
| --- | --- | --- |

f)

Følgende stykke indsættes:

»Viser efterforskningen ║, at et medlem, en leder, en tjenestemand, en øvrig ansat eller en anden person ansat i en institution, et organ, ║ kontor eller ║ agentur muligvis er impliceret, eller at det kan være hensigtsmæssigt at træffe retsbevarende eller administrative foranstaltninger for at beskytte Unionens interesser,
  underretter kontoret hurtigst muligt
  institutionen, organet, kontoret eller agenturet om den igangværende undersøgelse. Der skal herunder gives følgende oplysninger:

a)

navnet på den eller de personer, som er genstand for undersøgelsen, og et resumé af de pågældende forhold

| b) | alle oplysninger, der vil kunne hjælpe institutionen, organet, kontoret eller agenturet med at beslutte, om det er hensigtsmæssigt at træffe retsbevarende eller administrative foranstaltninger for at beskytte Unionens interesser
  og, hvis det er hensigtsmæssigt, angivelse af frister for disse foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

alle oplysninger, der vil kunne hjælpe institutionen, organet, kontoret eller agenturet med at beslutte, om det er hensigtsmæssigt at træffe retsbevarende eller administrative foranstaltninger for at beskytte Unionens interesser
  og, hvis det er hensigtsmæssigt, angivelse af frister for disse foranstaltninger

| c) | eventuelt særlige forholdsregler vedrørende fortrolig behandling, hvis sådanne anbefales. |
| --- | --- |

c)

eventuelt særlige forholdsregler vedrørende fortrolig behandling, hvis sådanne anbefales.

Disse oplysninger til den pågældende institution, det pågældende organ, kontor eller agentur kan stilles i bero i tilfælde, hvor absolut hemmeligholdelse er nødvendig af hensyn til undersøgelsen, eller som indebærer, at der anvendes efterforskningsprocedurer henhørende under en national retslig myndigheds kompetence, i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, der gælder for undersøgelser. Generaldirektøren begrunder sin beslutning i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 14 om legalitetskontrol.

Institutionen, organet, kontoret eller agenturet beslutter i givet fald, om det er hensigtsmæssigt at træffe eventuelle retsbevarende eller administrative foranstaltninger, under hensyntagen til, at der bør sikres en effektiv gennemførelse af undersøgelsen, og til de særlige forholdsregler vedrørende fortrolig behandling, som kontoret har anbefalet.
  Institutionen, organet, kontoret eller agenturet underretter kontoret så hurtigt som muligt om beslutninger om eventuelle foranstaltninger truffet i henhold til denne artikel, eller i påkommende tilfælde om nødvendigheden af at indlede en efterfølgende disciplinærsag vedrørende forhold, der er omfattet af vedtægten. En efterfølgende disciplinærsag kan indledes efter samråd med kontoret
  .«

| g) | I stk. 6 tilføjes følgende afsnit:




  »Kontorets ansatte kan anmode om bistand fra tredjelandes kompetente myndigheder til udførelsen af deres opgaver i overensstemmelse med de samarbejdsaftaler, der er indgået med disse lande. De kan ligeledes anmode om bistand fra internationale organisationer til udførelsen af deres opgaver i overensstemmelse med bestemmelserne i de aftaler, der er indgået med disse organisationer.« |
| --- | --- |

g)

I stk. 6 tilføjes følgende afsnit:

»Kontorets ansatte kan anmode om bistand fra tredjelandes kompetente myndigheder til udførelsen af deres opgaver i overensstemmelse med de samarbejdsaftaler, der er indgået med disse lande. De kan ligeledes anmode om bistand fra internationale organisationer til udførelsen af deres opgaver i overensstemmelse med bestemmelserne i de aftaler, der er indgået med disse organisationer.«

| h) | Følgende stykke indsættes:
  »Viser det ║ sig, at en undersøgelse ikke kan afsluttes inden for en frist på tolv måneder, efter at den er indledt, kan kontorets generaldirektør beslutte at forlænge denne frist med indtil seks måneder.
  Kontorets generaldirektør forvisser sig om, at det er nødvendigt at forlænge undersøgelsen
  . Inden denne beslutning træffes
  underretter generaldirektøren
  Overvågningsudvalget
  om grundene til, at det endnu ikke har været muligt at afslutte undersøgelsen, og om, hvilken frist der må forudses at være nødvendig, inden den kan afsluttes
  .


  Er undersøgelsen ikke afsluttet inden for en frist på 18 måneder, efter at den er indledt, underretter generaldirektøren Overvågningsudvalget om grundene til, at det endnu ikke har været muligt at afslutte undersøgelsen, og Overvågningsudvalget afgiver udtalelse om forlængelsen og eventuelt det videre forløb af undersøgelsen.




  Overvågningsudvalget fremsender en kopi af sin udtalelse til den pågældende institution eller det pågældende organ, kontor eller agentur. Denne fremsendelse kan stilles i bero i tilfælde, hvor absolut hemmeligholdelse er nødvendig af hensyn til undersøgelsen, eller i henhold til de nationale bestemmelser, der gælder for undersøgelser.




  Generaldirektøren forelægger budgetmyndigheden en årlig rapport om grundene til, at det ikke har været muligt at afslutte undersøgelser inden for en frist på 30 måneder, efter at de er indledt. Overvågningsudvalget forelægger budgetmyndigheden en udtalelse herom
  .« |
| --- | --- |

h)

Følgende stykke indsættes:

»Viser det ║ sig, at en undersøgelse ikke kan afsluttes inden for en frist på tolv måneder, efter at den er indledt, kan kontorets generaldirektør beslutte at forlænge denne frist med indtil seks måneder.
  Kontorets generaldirektør forvisser sig om, at det er nødvendigt at forlænge undersøgelsen
  . Inden denne beslutning træffes
  underretter generaldirektøren
  Overvågningsudvalget
  om grundene til, at det endnu ikke har været muligt at afslutte undersøgelsen, og om, hvilken frist der må forudses at være nødvendig, inden den kan afsluttes
  .

Er undersøgelsen ikke afsluttet inden for en frist på 18 måneder, efter at den er indledt, underretter generaldirektøren Overvågningsudvalget om grundene til, at det endnu ikke har været muligt at afslutte undersøgelsen, og Overvågningsudvalget afgiver udtalelse om forlængelsen og eventuelt det videre forløb af undersøgelsen.

Overvågningsudvalget fremsender en kopi af sin udtalelse til den pågældende institution eller det pågældende organ, kontor eller agentur. Denne fremsendelse kan stilles i bero i tilfælde, hvor absolut hemmeligholdelse er nødvendig af hensyn til undersøgelsen, eller i henhold til de nationale bestemmelser, der gælder for undersøgelser.

Generaldirektøren forelægger budgetmyndigheden en årlig rapport om grundene til, at det ikke har været muligt at afslutte undersøgelser inden for en frist på 30 måneder, efter at de er indledt. Overvågningsudvalget forelægger budgetmyndigheden en udtalelse herom
  .«

| 7) | Artikel 7, stk. 1 og 2 affattes således:


  »
  1
  .   
  Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne meddeler straks kontoret alle oplysninger om eventuelle tilfælde af svig eller bestikkelse eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser.




  2.
     
  Institutionerne, organerne, kontorerne, agenturerne og medlemsstaterne, i det omfang national ret tillader det, fremsender på anmodning af kontoret eller på eget initiativ alle de dokumenter og oplysninger, som de er i besiddelse af om en igangværende undersøgelse
  .« |
| --- | --- |

7)

Artikel 7, stk. 1 og 2 affattes således:

»
  1
  .   
  Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne meddeler straks kontoret alle oplysninger om eventuelle tilfælde af svig eller bestikkelse eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser.

2.
     
  Institutionerne, organerne, kontorerne, agenturerne og medlemsstaterne, i det omfang national ret tillader det, fremsender på anmodning af kontoret eller på eget initiativ alle de dokumenter og oplysninger, som de er i besiddelse af om en igangværende undersøgelse
  .«

| 8) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 7a
  Garantier under proceduren
  1.   Kontoret foretager sine undersøgelser med henblik på at fremskaffe såvel belastende som diskulperende oplysninger.
  Undersøgelserne foretages objektivt og upartisk og under overholdelse af princippet om uskyldighed, indtil det modsatte er bevist, samt retssikkerhedsgarantier, som udstukket i forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser i artikel 15a
  .
  2.   Viser en undersøgelse ║, at et medlem, en leder, en tjenestemand, en øvrig ansat eller en person ansat i en institution, et organ, et kontor eller et agentur eller hos en erhvervsdrivende muligvis er impliceret i en sag, bliver den pågældende underrettet herom, for så vidt som det ikke skader gennemførelsen af undersøgelsen.
  Under alle omstændigheder må der ikke
  inden udarbejdelsen af den afsluttende rapport
  drages konklusioner, der vedrører en fysisk eller juridisk person ved navns nævnelse, uden at den deri personligt implicerede person har haft mulighed for
  skriftligt eller under en samtale med de embedsmænd, der er udpeget af kontoret
  , at fremsætte bemærkninger til de forhold, der vedrører den pågældende. Der skal i opfordringen til den pågældende om at udtale sig
  inden for en tidsfrist, som kontoret fastsætter
  , gives et resumé af disse forhold. Den pågældende kan
  under en samtale
  bistås af en person efter eget valg. En person, der er personligt impliceret, har ret til at udtrykke sig på et af Fællesskabets officielle sprog efter eget valg; tjenestemænd eller øvrige ansatte i Fællesskaberne kan dog opfordres til at udtrykke sig på et af Fællesskabets officielle sprog, som de behersker indgående. En person, der er personligt impliceret, har ret til ikke at inkriminere sig selv.
  I tilfælde, hvor absolut hemmeligholdelse er nødvendig af hensyn til undersøgelsen, og som indebærer, at der anvendes efterforskningsprocedurer henhørende under en national retslig myndigheds kompetence, og i tilfælde af en ekstern undersøgelse under en kompetent national myndighed kan kontorets generaldirektør
  under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 14 om legalitetskontrol
  beslutte at udsætte opfyldelsen af forpligtelsen til at opfordre den personligt implicerede person til at fremsætte sine bemærkninger. ▐ I interne undersøgelser træffer kontorets generaldirektør denne beslutning
  efter at have underrettet
  den institution, det organ, det kontor eller det agentur, som den pågældende person tilhører.


  Institutionen, organet, kontoret eller agenturet beslutter i givet fald, om det er hensigtsmæssigt at træffe eventuelle retsbevarende eller administrative foranstaltninger, under behørig hensyntagen til, at der bør sikres en effektiv gennemførelse af undersøgelsen, og til de særlige forholdsregler vedrørende fortrolig behandling, som kontoret har anbefalet. Institutionen, organet, kontoret eller agenturet underretter i givet fald hurtigst muligt kontoret om beslutningen om foranstaltninger truffet i henhold til denne artikel, eller om nødvendigheden af at indlede en efterfølgende disciplinærsag vedrørende forhold, der er omfattet af vedtægten. En efterfølgende disciplinærsag kan indledes efter samråd med kontoret.


  3.   Indkaldelse af vidner og personligt implicerede personer, jf. stk. 2, til samtale skal sendes med et varsel på mindst
  ti arbejdsdage
  . Denne frist kan afkortes,
  hvis
  den person, der skal høres,
  udtrykkeligt indvilger heri
  . Indkaldelsen indeholder blandt andet en liste over den hørte persons rettigheder. Kontoret udarbejder et referat af samtalen og giver den hørte person adgang til det, for at vedkommende kan godkendte referatet eller fremsætte bemærkninger hertil.


  Tyder indicierne
  under samtalen
  på
  , at den hørte person kan være impliceret i de forhold, der undersøges, finder procedurereglerne i stk. 2 straks anvendelse.
  4.   De i denne artikel omhandlede processuelle garantier finder anvendelse, uden at dette griber ind i:






  a) | en mere omfattende beskyttelse, der måtte følge af traktatens regler,
  af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og af
  andre
  gældende nationale bestemmelser
  eller fællesskabsbestemmelser
  ,
  herunder protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter |
| --- | --- | --- |

8)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 7a

Garantier under proceduren

1.   Kontoret foretager sine undersøgelser med henblik på at fremskaffe såvel belastende som diskulperende oplysninger.
  Undersøgelserne foretages objektivt og upartisk og under overholdelse af princippet om uskyldighed, indtil det modsatte er bevist, samt retssikkerhedsgarantier, som udstukket i forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser i artikel 15a
  .

2.   Viser en undersøgelse ║, at et medlem, en leder, en tjenestemand, en øvrig ansat eller en person ansat i en institution, et organ, et kontor eller et agentur eller hos en erhvervsdrivende muligvis er impliceret i en sag, bliver den pågældende underrettet herom, for så vidt som det ikke skader gennemførelsen af undersøgelsen.

Under alle omstændigheder må der ikke
  inden udarbejdelsen af den afsluttende rapport
  drages konklusioner, der vedrører en fysisk eller juridisk person ved navns nævnelse, uden at den deri personligt implicerede person har haft mulighed for
  skriftligt eller under en samtale med de embedsmænd, der er udpeget af kontoret
  , at fremsætte bemærkninger til de forhold, der vedrører den pågældende. Der skal i opfordringen til den pågældende om at udtale sig
  inden for en tidsfrist, som kontoret fastsætter
  , gives et resumé af disse forhold. Den pågældende kan
  under en samtale
  bistås af en person efter eget valg. En person, der er personligt impliceret, har ret til at udtrykke sig på et af Fællesskabets officielle sprog efter eget valg; tjenestemænd eller øvrige ansatte i Fællesskaberne kan dog opfordres til at udtrykke sig på et af Fællesskabets officielle sprog, som de behersker indgående. En person, der er personligt impliceret, har ret til ikke at inkriminere sig selv.

I tilfælde, hvor absolut hemmeligholdelse er nødvendig af hensyn til undersøgelsen, og som indebærer, at der anvendes efterforskningsprocedurer henhørende under en national retslig myndigheds kompetence, og i tilfælde af en ekstern undersøgelse under en kompetent national myndighed kan kontorets generaldirektør
  under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 14 om legalitetskontrol
  beslutte at udsætte opfyldelsen af forpligtelsen til at opfordre den personligt implicerede person til at fremsætte sine bemærkninger. ▐ I interne undersøgelser træffer kontorets generaldirektør denne beslutning
  efter at have underrettet
  den institution, det organ, det kontor eller det agentur, som den pågældende person tilhører.

Institutionen, organet, kontoret eller agenturet beslutter i givet fald, om det er hensigtsmæssigt at træffe eventuelle retsbevarende eller administrative foranstaltninger, under behørig hensyntagen til, at der bør sikres en effektiv gennemførelse af undersøgelsen, og til de særlige forholdsregler vedrørende fortrolig behandling, som kontoret har anbefalet. Institutionen, organet, kontoret eller agenturet underretter i givet fald hurtigst muligt kontoret om beslutningen om foranstaltninger truffet i henhold til denne artikel, eller om nødvendigheden af at indlede en efterfølgende disciplinærsag vedrørende forhold, der er omfattet af vedtægten. En efterfølgende disciplinærsag kan indledes efter samråd med kontoret.

3.   Indkaldelse af vidner og personligt implicerede personer, jf. stk. 2, til samtale skal sendes med et varsel på mindst
  ti arbejdsdage
  . Denne frist kan afkortes,
  hvis
  den person, der skal høres,
  udtrykkeligt indvilger heri
  . Indkaldelsen indeholder blandt andet en liste over den hørte persons rettigheder. Kontoret udarbejder et referat af samtalen og giver den hørte person adgang til det, for at vedkommende kan godkendte referatet eller fremsætte bemærkninger hertil.

Tyder indicierne
  under samtalen
  på
  , at den hørte person kan være impliceret i de forhold, der undersøges, finder procedurereglerne i stk. 2 straks anvendelse.

4.   De i denne artikel omhandlede processuelle garantier finder anvendelse, uden at dette griber ind i:

a)

en mere omfattende beskyttelse, der måtte følge af traktatens regler,
  af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og af
  andre
  gældende nationale bestemmelser
  eller fællesskabsbestemmelser
  ,
  herunder protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter

| b) | rettigheder og forpligtelser i henhold til
  statutten for Europa-Parlamentets medlemmer og
  vedtægten. |
| --- | --- |

b)

rettigheder og forpligtelser i henhold til
  statutten for Europa-Parlamentets medlemmer og
  vedtægten.

Artikel 7b

Underretning om indstilling af undersøgelsen

Hvis der efter en undersøgelse ikke foreligger nogen belastende beviser mod et medlem, en leder, en tjenestemand, en øvrig ansat eller en anden person ansat i en institution, et organ, et kontor eller et agentur eller med hensyn til en erhvervsdrivende, indstilles undersøgelsen af den pågældende efter beslutning truffet af kontorets generaldirektør, der skriftligt underretter den pågældende
  inden for 10 dage fra det tidspunkt, hvor beslutningen blev truffet
  , og i givet fald dennes institution, organ, kontor eller agentur herom.

Artikel 7c

Beskyttelse af journalistiske kilder

Med henblik på at give de europæiske skatteborgere objektive oplysninger og for at sikre pressefriheden, skal alle EU-organer, som medvirker i en undersøgelse, respektere princippet om beskyttelse af journalisters kilder i henhold til national lovgivning
  .«

| 9) | Artikel 8, stk. 3 og 4, affattes således:
  »3.   Kontoret overholder fællesskabsbestemmelserne og de nationale bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, navnlig bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (6).
  4.   Kontorets generaldirektør sørger for, at bestemmelserne i denne artikel samt i traktatens artikel 287 anvendes. |
| --- | --- |

9)

Artikel 8, stk. 3 og 4, affattes således:

»3.   Kontoret overholder fællesskabsbestemmelserne og de nationale bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, navnlig bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (6).

4.   Kontorets generaldirektør sørger for, at bestemmelserne i denne artikel samt i traktatens artikel 287 anvendes.

| 10) | Som artikel 8a indsættes:
  »Artikel 8a

  Fremsendelse af den afsluttende rapport efter afslutningen af undersøgelsen

  Inden den afsluttende undersøgelsesrapport fremsendes til de berørte institutioner, organer, kontorer eller agenturer eller til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder, fremsender kontoret rapportens konklusioner og henstillinger til den person, der er personligt impliceret i de forhold, der er genstand for en intern eller ekstern undersøgelse.
  Kontorets generaldirektør kan beslutte at undlade at fremsende rapporten som fastsat i stk. 1, men kun i de tilfælde, hvor det er nødvendigt at opretholde fuldstændig hemmeligholdelse
  eller
  at foretage efterforskning under en national retslig myndigheds kompetence,
  i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, der gælder for undersøgelser
  . I tilfælde af en intern undersøgelse træffer han denne beslutning
  efter på behørig vis at have underrettet
  den institution, det organ, det kontor eller det agentur, som den berørte person tilhører.

  Mener en person, der er personligt impliceret, ║ at de processuelle garantier i artikel 6, stk. 5, og artikel 7a er blevet tilsidesat på en måde, som har kunnet indvirke på konklusionerne af undersøgelsen, kan den pågældende inden ti arbejdsdage regnet fra modtagelsen af konklusionerne i den afsluttende rapport, bede
  overvågningsudvalget
  om en udtalelse
  i henhold til proceduren i artikel 14a
  .« |
| --- | --- |

10)

Som artikel 8a indsættes:

»Artikel 8a

Fremsendelse af den afsluttende rapport efter afslutningen af undersøgelsen

Inden den afsluttende undersøgelsesrapport fremsendes til de berørte institutioner, organer, kontorer eller agenturer eller til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder, fremsender kontoret rapportens konklusioner og henstillinger til den person, der er personligt impliceret i de forhold, der er genstand for en intern eller ekstern undersøgelse.

Kontorets generaldirektør kan beslutte at undlade at fremsende rapporten som fastsat i stk. 1, men kun i de tilfælde, hvor det er nødvendigt at opretholde fuldstændig hemmeligholdelse
  eller
  at foretage efterforskning under en national retslig myndigheds kompetence,
  i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, der gælder for undersøgelser
  . I tilfælde af en intern undersøgelse træffer han denne beslutning
  efter på behørig vis at have underrettet
  den institution, det organ, det kontor eller det agentur, som den berørte person tilhører.

Mener en person, der er personligt impliceret, ║ at de processuelle garantier i artikel 6, stk. 5, og artikel 7a er blevet tilsidesat på en måde, som har kunnet indvirke på konklusionerne af undersøgelsen, kan den pågældende inden ti arbejdsdage regnet fra modtagelsen af konklusionerne i den afsluttende rapport, bede
  overvågningsudvalget
  om en udtalelse
  i henhold til proceduren i artikel 14a
  .«

| 11) | Artikel 9 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »Ved afslutningen af en undersøgelse foretaget af kontoret udarbejder dette under generaldirektørens myndighed en afsluttende rapport, som ▐ skal indeholde en oversigt over forløbet af proceduren,
  de forholdsregler, der er truffet
  , retsgrundlaget, de konstaterede faktiske forhold og den juridiske vurdering heraf, ▐ og konklusionerne af undersøgelsen, herunder henstillinger om, hvilke videre skridt der bør tages.
  Rapporten skal opregne de forventede økonomiske tab og de beløb, der skal opkræves. Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser i artikel 15a præciserer, hvilke øvrige elementer, rapporten skal indeholde med henblik på opkrævning, som de anvisningsberettigede er ansvarlige for
  .« |
| --- | --- | --- |

11)

Artikel 9 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»Ved afslutningen af en undersøgelse foretaget af kontoret udarbejder dette under generaldirektørens myndighed en afsluttende rapport, som ▐ skal indeholde en oversigt over forløbet af proceduren,
  de forholdsregler, der er truffet
  , retsgrundlaget, de konstaterede faktiske forhold og den juridiske vurdering heraf, ▐ og konklusionerne af undersøgelsen, herunder henstillinger om, hvilke videre skridt der bør tages.
  Rapporten skal opregne de forventede økonomiske tab og de beløb, der skal opkræves. Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser i artikel 15a præciserer, hvilke øvrige elementer, rapporten skal indeholde med henblik på opkrævning, som de anvisningsberettigede er ansvarlige for
  .«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Den rapport, der udarbejdes efter en ekstern undersøgelse, og alle relevante dokumenter vedrørende undersøgelsen sendes til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder i overensstemmelse med reglerne for eksterne undersøgelser og til Kommissionen. For så vidt det ikke er i strid med national ret, underretter de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater kontorets generaldirektør om, hvilke videre skridt der er taget på foranledning af de undersøgelsesrapporter, de har fået tilsendt.
  De tilsender med henblik herpå hver sjette måned eller efter omstændighederne inden for en af kontorets generaldirektør fastsat tidsfrist generaldirektøren en rapport om de fremskridt, der er gjort
  .


  Kontoret sender til de kompetente myndigheder i tredjelande, i overensstemmelse med aftaler om samarbejde og gensidig bistand, der er indgået med Kommissionen, og til internationale organisationer, i overensstemmelse med aftaler indgået med Kommissionen, konklusionerne og anbefalingerne i den rapport, der udarbejdes efter en ekstern undersøgelse samt alle relevante dokumenter i forbindelse hermed. Kommissionen sikrer, at de kompetente myndigheder i tredjelande, der i aftalerne om samarbejde og gensidig bistand er udpeget til at være kontorets kontaktpunkt, underretter kontorets generaldirektør i den udstrækning, den nationale ret tillader det, om de skridt der er taget til opfølgning på konklusionerne og anbefalingerne i undersøgelsesrapporten. Kommissionen sikrer ligeledes, at de internationale organisationer underretter kontorets generaldirektør om de skridt, der er taget til opfølgning på konklusionerne og anbefalingerne i den afsluttende rapport. De tilsender med henblik herpå hver sjette måned eller efter omstændighederne inden for en af kontorets generaldirektør fastsat tidsfrist generaldirektøren en rapport om de fremskridt, der er gjort
  .« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Den rapport, der udarbejdes efter en ekstern undersøgelse, og alle relevante dokumenter vedrørende undersøgelsen sendes til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder i overensstemmelse med reglerne for eksterne undersøgelser og til Kommissionen. For så vidt det ikke er i strid med national ret, underretter de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater kontorets generaldirektør om, hvilke videre skridt der er taget på foranledning af de undersøgelsesrapporter, de har fået tilsendt.
  De tilsender med henblik herpå hver sjette måned eller efter omstændighederne inden for en af kontorets generaldirektør fastsat tidsfrist generaldirektøren en rapport om de fremskridt, der er gjort
  .

Kontoret sender til de kompetente myndigheder i tredjelande, i overensstemmelse med aftaler om samarbejde og gensidig bistand, der er indgået med Kommissionen, og til internationale organisationer, i overensstemmelse med aftaler indgået med Kommissionen, konklusionerne og anbefalingerne i den rapport, der udarbejdes efter en ekstern undersøgelse samt alle relevante dokumenter i forbindelse hermed. Kommissionen sikrer, at de kompetente myndigheder i tredjelande, der i aftalerne om samarbejde og gensidig bistand er udpeget til at være kontorets kontaktpunkt, underretter kontorets generaldirektør i den udstrækning, den nationale ret tillader det, om de skridt der er taget til opfølgning på konklusionerne og anbefalingerne i undersøgelsesrapporten. Kommissionen sikrer ligeledes, at de internationale organisationer underretter kontorets generaldirektør om de skridt, der er taget til opfølgning på konklusionerne og anbefalingerne i den afsluttende rapport. De tilsender med henblik herpå hver sjette måned eller efter omstændighederne inden for en af kontorets generaldirektør fastsat tidsfrist generaldirektøren en rapport om de fremskridt, der er gjort
  .«

| c) | Følgende stykke indsættes:
  »Når den rapport, der udarbejdes efter en intern undersøgelse
  indeholder oplysninger om
  forhold, der kan give grundlag for at rejse tiltale, sendes den afsluttende rapport til de retslige myndigheder i den berørte medlemsstat
  og, med forbehold af nationale retslige procedurer
  , til den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur i henhold til stk. 4. ▐« |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke indsættes:

»Når den rapport, der udarbejdes efter en intern undersøgelse
  indeholder oplysninger om
  forhold, der kan give grundlag for at rejse tiltale, sendes den afsluttende rapport til de retslige myndigheder i den berørte medlemsstat
  og, med forbehold af nationale retslige procedurer
  , til den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur i henhold til stk. 4. ▐«

| d) | Stk. 4 affattes således:


  »
  4
  .   
  Den rapport, der udarbejdes efter en intern undersøgelse, og alle relevante dokumenter vedrørende undersøgelsen sendes til den pågældende institution, det pågældende organ eller det pågældende kontor eller agentur. Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne tager de skridt, af især disciplinær eller retslig art, som de interne undersøgelser foreskriver, og underretter kontorets generaldirektør herom. De tilsender med henblik herpå hver sjette måned eller i givet fald inden for en af kontorets generaldirektør fastsat tidsfrist generaldirektøren en rapport om de fremskridt, der er gjort
  .« |
| --- | --- |

d)

Stk. 4 affattes således:

»
  4
  .   
  Den rapport, der udarbejdes efter en intern undersøgelse, og alle relevante dokumenter vedrørende undersøgelsen sendes til den pågældende institution, det pågældende organ eller det pågældende kontor eller agentur. Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne tager de skridt, af især disciplinær eller retslig art, som de interne undersøgelser foreskriver, og underretter kontorets generaldirektør herom. De tilsender med henblik herpå hver sjette måned eller i givet fald inden for en af kontorets generaldirektør fastsat tidsfrist generaldirektøren en rapport om de fremskridt, der er gjort
  .«

| e) | Følgende stykke indsættes:
  »En anmelder, som har givet kontoret oplysninger om mistanke om svig eller uregelmæssigheder, kan, hvis han anmoder om det, af kontoret få oplysninger om, at en undersøgelse er blevet afsluttet, og i givet fald om, at der er fremsendt en afsluttende rapport til de kompetente myndigheder. Kontoret kan dog afslå anmodningen, når det finder, at anmodningen vil kunne være til skade for de berørte personers rettigheder, for undersøgelsens effektivitet og de videre skridt, der træffes på foranledning heraf, eller for hensynet til fortrolig behandling.« |
| --- | --- |

e)

Følgende stykke indsættes:

»En anmelder, som har givet kontoret oplysninger om mistanke om svig eller uregelmæssigheder, kan, hvis han anmoder om det, af kontoret få oplysninger om, at en undersøgelse er blevet afsluttet, og i givet fald om, at der er fremsendt en afsluttende rapport til de kompetente myndigheder. Kontoret kan dog afslå anmodningen, når det finder, at anmodningen vil kunne være til skade for de berørte personers rettigheder, for undersøgelsens effektivitet og de videre skridt, der træffes på foranledning heraf, eller for hensynet til fortrolig behandling.«

| 12) | Artikel 10 affattes således:
  »Artikel 10

  Udveksling af oplysninger mellem kontoret og de nationale myndigheder i medlemsstaterne

  1.   Med forbehold af artikel 8 og 9 i nærværende forordning og bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan kontoret når som helst fremsende oplysninger, som er fremkommet under eksterne undersøgelser, til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder.


  Beslutning om tilsendelse træffes af kontorets generaldirektør efter høring af kontorets Eksekutivudvalg og i overensstemmelse med de i artikel 14, stk. 2, fastsatte bestemmelser om legalitetskontrol.


  2.   Med forbehold af artikel 8 og 9 fremsender kontorets generaldirektør under igangværende interne undersøgelser til de retslige myndigheder i den berørte medlemsstat kontorets oplysninger om forhold, som kræver, at der anvendes efterforskningsprocedurer, som henhører under en national retslig myndigheds kompetence, eller som på grund af forholdenes grovhed, kræver omgående strafferetlig forfølgning. Generaldirektøren underretter da på forhånd den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur. De fremsendte oplysninger skal blandt andet omfatte navnet på den i undersøgelsen implicerede person, et resumé af de konstaterede faktiske forhold, den foreløbige juridiske vurdering og det eventuelle økonomiske tab.


  Beslutning om tilsendelse træffes kontorets generaldirektør efter høring af kontorets Eksekutivudvalg og i overensstemmelse med de i artikel 14, stk. 2, fastsatte bestemmelser om legalitetskontrol.


  Inden fremsendelsen af de i første afsnit nævnte oplysninger,
  og så længe dette ikke skader den igangværende undersøgelse
  , giver kontoret den i undersøgelsen implicerede person lejlighed til at udtale sig om de faktiske forhold, der vedrører ham eller hende, på de betingelser og vilkår, der er fastsat i artikel 7a, stk. 2, andet og tredje afsnit.
  3.   Såfremt national ret ikke er til hinder herfor, underretter de kompetente myndigheder, herunder de retslige myndigheder, i den berørte medlemsstat hurtigst muligt kontorets generaldirektør om, hvilke videre skridt der er blevet taget på foranledning af de hvordan de oplysninger, de har fået tilsendt i henhold til denne artikel.


  4.
     
  Samarbejdet og udvekslingen af informationer mellem kontoret og medlemsstaternes kompetente myndigheder, såvel som de skridt og foranstaltninger, der tages eller træffes på grundlag af de oplysninger, de har modtaget, analyseres regelmæssigt inden for rammerne af den samrådsprocedure, der er fastsat i artikel 11a
  .« |
| --- | --- |

12)

Artikel 10 affattes således:

»Artikel 10

Udveksling af oplysninger mellem kontoret og de nationale myndigheder i medlemsstaterne

1.   Med forbehold af artikel 8 og 9 i nærværende forordning og bestemmelserne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan kontoret når som helst fremsende oplysninger, som er fremkommet under eksterne undersøgelser, til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder.

Beslutning om tilsendelse træffes af kontorets generaldirektør efter høring af kontorets Eksekutivudvalg og i overensstemmelse med de i artikel 14, stk. 2, fastsatte bestemmelser om legalitetskontrol.

2.   Med forbehold af artikel 8 og 9 fremsender kontorets generaldirektør under igangværende interne undersøgelser til de retslige myndigheder i den berørte medlemsstat kontorets oplysninger om forhold, som kræver, at der anvendes efterforskningsprocedurer, som henhører under en national retslig myndigheds kompetence, eller som på grund af forholdenes grovhed, kræver omgående strafferetlig forfølgning. Generaldirektøren underretter da på forhånd den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur. De fremsendte oplysninger skal blandt andet omfatte navnet på den i undersøgelsen implicerede person, et resumé af de konstaterede faktiske forhold, den foreløbige juridiske vurdering og det eventuelle økonomiske tab.

Beslutning om tilsendelse træffes kontorets generaldirektør efter høring af kontorets Eksekutivudvalg og i overensstemmelse med de i artikel 14, stk. 2, fastsatte bestemmelser om legalitetskontrol.

Inden fremsendelsen af de i første afsnit nævnte oplysninger,
  og så længe dette ikke skader den igangværende undersøgelse
  , giver kontoret den i undersøgelsen implicerede person lejlighed til at udtale sig om de faktiske forhold, der vedrører ham eller hende, på de betingelser og vilkår, der er fastsat i artikel 7a, stk. 2, andet og tredje afsnit.

3.   Såfremt national ret ikke er til hinder herfor, underretter de kompetente myndigheder, herunder de retslige myndigheder, i den berørte medlemsstat hurtigst muligt kontorets generaldirektør om, hvilke videre skridt der er blevet taget på foranledning af de hvordan de oplysninger, de har fået tilsendt i henhold til denne artikel.

4.
     
  Samarbejdet og udvekslingen af informationer mellem kontoret og medlemsstaternes kompetente myndigheder, såvel som de skridt og foranstaltninger, der tages eller træffes på grundlag af de oplysninger, de har modtaget, analyseres regelmæssigt inden for rammerne af den samrådsprocedure, der er fastsat i artikel 11a
  .«

| 13) | Følgende artikler indsættes:



  »Artikel 10a


  Udveksling af oplysninger mellem kontoret og interesserede institutioner



  1.
     
  Kontorets generaldirektør rapporterer regelmæssigt og mindst en gang om året til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten om resultaterne af kontorets undersøgelser under hensyntagen til undersøgelsernes fortrolige karakter, de berørte personers legitime rettigheder og i påkommende tilfælde de nationale bestemmelser vedrørende retslige procedurer.




  Generaldirektøren handler i overensstemmelse med det princip om uafhængighed, der er kendetegnende for dennes hverv.




  2.
     
  Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten sikrer fortrolighed i forbindelse med undersøgelser, der foretages af kontoret, de berørte personers legitime rettigheder og, såfremt der tages retslige skridt, alle nationale bestemmelser vedrørende sådanne procedurer.




  3.
     
  Kontoret og de berørte institutioner kan indgå aftaler om udveksling af de oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af kontorets opgaver, under overholdelse af de i stk. 1 og 2 fastsatte principper.



  Artikel 10b


  Information af offentligheden



  Kontorets generaldirektør sørger for, at offentligheden informeres på en neutral og upartisk måde og under overholdelse af de i artikel 10a fastsatte principper.




  Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser, jf. artikel 15a, opstiller regler til forebyggelse af ubeføjet viderebringelse af oplysninger om kontorets operationelle aktiviteter, og de disciplinære foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af ubeføjet viderebringelse, jf. artikel 8, stk. 3
  .« |
| --- | --- |

13)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 10a

Udveksling af oplysninger mellem kontoret og interesserede institutioner

1.
     
  Kontorets generaldirektør rapporterer regelmæssigt og mindst en gang om året til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten om resultaterne af kontorets undersøgelser under hensyntagen til undersøgelsernes fortrolige karakter, de berørte personers legitime rettigheder og i påkommende tilfælde de nationale bestemmelser vedrørende retslige procedurer.

Generaldirektøren handler i overensstemmelse med det princip om uafhængighed, der er kendetegnende for dennes hverv.

2.
     
  Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten sikrer fortrolighed i forbindelse med undersøgelser, der foretages af kontoret, de berørte personers legitime rettigheder og, såfremt der tages retslige skridt, alle nationale bestemmelser vedrørende sådanne procedurer.

3.
     
  Kontoret og de berørte institutioner kan indgå aftaler om udveksling af de oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af kontorets opgaver, under overholdelse af de i stk. 1 og 2 fastsatte principper.

Artikel 10b

Information af offentligheden

Kontorets generaldirektør sørger for, at offentligheden informeres på en neutral og upartisk måde og under overholdelse af de i artikel 10a fastsatte principper.

Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser, jf. artikel 15a, opstiller regler til forebyggelse af ubeføjet viderebringelse af oplysninger om kontorets operationelle aktiviteter, og de disciplinære foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af ubeføjet viderebringelse, jf. artikel 8, stk. 3
  .«

| 14) | Artikel 11 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »Overvågningsudvalget
  sikrer
  ved hjælp af regelmæssig kontrol af udøvelsen af undersøgelsesfunktionen,
  at kontoret udøver de beføjelser, det er tillagt ved denne forordning, i fuld uafhængighed
  . Overvågningsudvalget:








  a) | sørger for, at reglerne for fremsendelse af oplysninger mellem kontoret og institutionerne, organerne, kontorerne eller agenturerne overholdes |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artikel 11 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»Overvågningsudvalget
  sikrer
  ved hjælp af regelmæssig kontrol af udøvelsen af undersøgelsesfunktionen,
  at kontoret udøver de beføjelser, det er tillagt ved denne forordning, i fuld uafhængighed
  . Overvågningsudvalget:

a)

sørger for, at reglerne for fremsendelse af oplysninger mellem kontoret og institutionerne, organerne, kontorerne eller agenturerne overholdes

| b) | holder øje med udviklingen i anvendelsen af de processuelle garantier og i undersøgelsernes varighed på grundlag af de periodiske statistikker,
  oplysninger og fortrolige sagsakter
  , som kontorets generaldirektør forelægger
  udvalget
  , og af de udtalelser ▐, der udarbejdes ▐ af høringskonsulenten |
| --- | --- |

b)

holder øje med udviklingen i anvendelsen af de processuelle garantier og i undersøgelsernes varighed på grundlag af de periodiske statistikker,
  oplysninger og fortrolige sagsakter
  , som kontorets generaldirektør forelægger
  udvalget
  , og af de udtalelser ▐, der udarbejdes ▐ af høringskonsulenten

| c) | bistår generaldirektøren i arbejdet med at sikre, at kontoret råder over tilstrækkelige ressourcer til at gennemføre dets undersøgelsesopgaver |
| --- | --- |

c)

bistår generaldirektøren i arbejdet med at sikre, at kontoret råder over tilstrækkelige ressourcer til at gennemføre dets undersøgelsesopgaver

| d) | afgiver udtalelser og rådgiver om:








  — | fastsættelse af undersøgelsens prioriteringer |
| --- | --- | --- |

d)

afgiver udtalelser og rådgiver om:

—

fastsættelse af undersøgelsens prioriteringer

| — | undersøgelsens varighed samt varigheden af opfølgende arbejde |
| --- | --- |

—

undersøgelsens varighed samt varigheden af opfølgende arbejde

| — | forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser |
| --- | --- |

—

forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser

| e) | fremlægger udtalelser om generaldirektørens indbringelser af sager for Domstolen og de nationale domstole |
| --- | --- |

e)

fremlægger udtalelser om generaldirektørens indbringelser af sager for Domstolen og de nationale domstole

| f) | bistår generaldirektøren i forbindelse med samrådsproceduren |
| --- | --- |

f)

bistår generaldirektøren i forbindelse med samrådsproceduren

| g) | kan indstævne Kommissionen eller enhver anden institution for Domstolen, hvis det mener, at disse institutioner har truffet foranstaltninger, som rejser tvivl om kontorets generaldirektørs uafhængighed. |
| --- | --- |

g)

kan indstævne Kommissionen eller enhver anden institution for Domstolen, hvis det mener, at disse institutioner har truffet foranstaltninger, som rejser tvivl om kontorets generaldirektørs uafhængighed.

Overvågningsudvalget afgiver udtalelser til kontorets generaldirektør på eget initiativ eller efter anmodning fra sidstnævnte eller fra en institution, et organ, et kontor eller et agentur, uden dog at gribe ind i afviklingen af igangværende undersøgelser. Ansøgeren får udleveret en kopi af disse oplysninger.«

| b) | Stk. 2 affattes således:


  »
  2
  .   
  Udvalget består af fem uafhængige eksterne personer, der på udnævnelsestidspunktet bestrider en ledende dømmende funktion, et ledende hverv i forbindelse med undersøgelser eller tilsvarende med forbindelse til kontorets opgaver. De skal have indsigt i, hvordan EU-institutionerne fungerer, og kendskab til et andet af Unionens officielle sprog.




  Medlemmerne udnævnes af Europa- Parlamentet, Rådet og Kommissionen efter fælles overenskomst. En indkaldelse af ansøgninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. De fem personer vælges ud fra en liste over udvalgte kandidater, der udarbejdes af Kommissionen og indeholder mindst 12 kandidater
  .« |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»
  2
  .   
  Udvalget består af fem uafhængige eksterne personer, der på udnævnelsestidspunktet bestrider en ledende dømmende funktion, et ledende hverv i forbindelse med undersøgelser eller tilsvarende med forbindelse til kontorets opgaver. De skal have indsigt i, hvordan EU-institutionerne fungerer, og kendskab til et andet af Unionens officielle sprog.

Medlemmerne udnævnes af Europa- Parlamentet, Rådet og Kommissionen efter fælles overenskomst. En indkaldelse af ansøgninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. De fem personer vælges ud fra en liste over udvalgte kandidater, der udarbejdes af Kommissionen og indeholder mindst 12 kandidater
  .«

| c) | Stk. 3 affattes således:


  »
  3
  .   
  Medlemmernes mandatperiode er på fem år. Perioden kan ikke forlænges. For at sikre ekspertisen i udvalget bør medlemmerne udnævnes forskudt
  .« |
| --- | --- |

c)

Stk. 3 affattes således:

»
  3
  .   
  Medlemmernes mandatperiode er på fem år. Perioden kan ikke forlænges. For at sikre ekspertisen i udvalget bør medlemmerne udnævnes forskudt
  .«

| d) | Stk. 6, 7 og 8 affattes således:


  »
  6
  .   
  Overvågningsudvalget udpeger selv sin formand. Det fastsætter selv sin forretningsorden, der forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til udtalelse inden vedtagelsen. Der indkaldes til møde i Overvågningsudvalget på initiativ af udvalgets formand eller kontorets generaldirektør. Overvågningsudvalget træffer sine beslutninger med et flertal af medlemmerne. Dets sekretariatsopgaver varetages af kontoret.


  7.   Generaldirektøren for kontoret sender hvert år Overvågningsudvalget kontorets arbejdsprogram for undersøgelser. Generaldirektøren underretter regelmæssigt udvalget om kontorets arbejde, om udøvelsen af undersøgelsesfunktionen og om de videre skridt, der er taget på foranledning af undersøgelserne.
  Generaldirektøren for kontoret underretter Overvågningsudvalget om:






  a) | de tilfælde, hvor den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur ikke har taget videre skridt på foranledning af generaldirektørens henstillinger |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 6, 7 og 8 affattes således:

»
  6
  .   
  Overvågningsudvalget udpeger selv sin formand. Det fastsætter selv sin forretningsorden, der forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til udtalelse inden vedtagelsen. Der indkaldes til møde i Overvågningsudvalget på initiativ af udvalgets formand eller kontorets generaldirektør. Overvågningsudvalget træffer sine beslutninger med et flertal af medlemmerne. Dets sekretariatsopgaver varetages af kontoret.

7.   Generaldirektøren for kontoret sender hvert år Overvågningsudvalget kontorets arbejdsprogram for undersøgelser. Generaldirektøren underretter regelmæssigt udvalget om kontorets arbejde, om udøvelsen af undersøgelsesfunktionen og om de videre skridt, der er taget på foranledning af undersøgelserne.

Generaldirektøren for kontoret underretter Overvågningsudvalget om:

a)

de tilfælde, hvor den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur ikke har taget videre skridt på foranledning af generaldirektørens henstillinger

| b) | de tilfælde, hvor ▐ en medlemsstats
  kompetente myndighed ikke har taget videre skridt på foranledning af generaldirektørens henstillinger
  . |
| --- | --- |

b)

de tilfælde, hvor ▐ en medlemsstats
  kompetente myndighed ikke har taget videre skridt på foranledning af generaldirektørens henstillinger
  .

8.   Overvågningsudvalget afgiver en aktivitetsrapport mindst en gang om året blandt andet vedrørende
  vurderingen af kontorets uafhængighed
  , anvendelsen af de processuelle garantier og undersøgelsernes varighed; disse rapporter sendes til institutionerne. Udvalget kan forelægge rapporter om resultaterne og opfølgningen af de undersøgelser, som kontoret foretager, for Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.«

| 15) | Følgende stykke indsættes:
  »Artikel 11a

  Samrådsprocedure



  1.
     
  Der etableres en samrådsprocedure mellem
  Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ▐.


  2.
     
  Samrådsproceduren vedrører:










  a) | forbindelserne og samarbejdet mellem kontoret og medlemsstaterne og mellem sidstnævnte især:








  — | koordination af den indsats, der iværksættes i medfør af artikel 1 |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Følgende stykke indsættes:

»Artikel 11a

Samrådsprocedure

1.
     
  Der etableres en samrådsprocedure mellem
  Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ▐.

2.
     
  Samrådsproceduren vedrører:

a)

forbindelserne og samarbejdet mellem kontoret og medlemsstaterne og mellem sidstnævnte især:

—

koordination af den indsats, der iværksættes i medfør af artikel 1

| — | gennemførelse i national ret og anvendelse af nærværende forordning, af forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt konventionen om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser af 26. juli 1995 og tilhørende protokoller |
| --- | --- |

—

gennemførelse i national ret og anvendelse af nærværende forordning, af forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt konventionen om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser af 26. juli 1995 og tilhørende protokoller

| — | de videre skridt der tages som opfølgning på den afsluttende rapport fra kontoret, og på underretninger fra kontoret |
| --- | --- |

—

de videre skridt der tages som opfølgning på den afsluttende rapport fra kontoret, og på underretninger fra kontoret

| b) | forbindelserne og samarbejdet mellem kontoret og Unionens og Fællesskabernes institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder Eurojust og Europol, især institutionernes bistand til kontoret og videre skridt taget som opfølgning på afsluttende rapporter eller underretninger fra kontoret |
| --- | --- |

b)

forbindelserne og samarbejdet mellem kontoret og Unionens og Fællesskabernes institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder Eurojust og Europol, især institutionernes bistand til kontoret og videre skridt taget som opfølgning på afsluttende rapporter eller underretninger fra kontoret

| c) | forbindelserne og samarbejdet mellem kontoret og de kompetente myndigheder i tredjelande såvel som med internationale organisationer inden for rammerne af de aftaler, der er nævnt i denne forordning |
| --- | --- |

c)

forbindelserne og samarbejdet mellem kontoret og de kompetente myndigheder i tredjelande såvel som med internationale organisationer inden for rammerne af de aftaler, der er nævnt i denne forordning

| d) | forhold angående prioriteringen i kontorets politik på undersøgelsesområdet |
| --- | --- |

d)

forhold angående prioriteringen i kontorets politik på undersøgelsesområdet

| e) | rapporter og analyser fra overvågningsudvalget. |
| --- | --- |

e)

rapporter og analyser fra overvågningsudvalget.

3.
     
  Samråd finder sted mindst én gang om året og efter anmodning fra en af institutionerne.

4.
     
  Kontorets generaldirektør og formanden for Overvågningsudvalget deltager i samrådsproceduren. Repræsentanter fra Revisionsretten, Eurojust og Europol kan indbydes.

5.
     
  Samråd finder sted i forbindelse med et eller flere møder om tekniske anliggender. Der indkaldes til møde efter anmodning fra en af institutionerne eller kontoret.

6.
     
  Samrådsproceduren medfører under ingen omstændigheder indblanding i en igangværende undersøgelse og finder sted under behørig hensyntagen til generaldirektørens uafhængighed.

7.
     
  Institutionerne, organerne, kontorerne, agenturerne, kontoret og medlemsstaterne underretter hver gang samrådsprocedurens deltagere om de videre skridt, der er taget som opfølgning på samrådsprocedurens konklusioner
  .«

| 16) | Artikel 12 ændres således:
  »║ Artikel 12

  Generaldirektøren

  1.   
  Kontoret ledes af en generaldirektør, der udnævnes af Kommissionen
  for en
  femårig
  periode, som ▐ kan forlænges
  én gang
  .


  Europa-Parlamentet og Rådet udpeger efter fælles overenskomst generaldirektøren med udgangspunkt i en af Kommissionen forelagt liste med seks kandidater. En indkaldelse af ansøgninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.




  Udnævnelsen sker inden for tre måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen forelægger kandidatlisten. Hele udnævnelsesproceduren må ikke vare mere end ni måneder, og bør indledes mindst 12 måneder før den siddende generaldirektørs mandat udløber, idet denne varetager sit embede indtil den nye generaldirektørs mandat begynder.




  Hvis Europa-Parlamentet og/eller Rådet ikke gør indsigelse mod en fornyelse af generaldirektørens mandat mindst ni måneder inden dennes mandat udløber, forlænger Kommissionen mandatet. En indsigelse mod en forlængelse af mandatet skal begrundes. Ellers gælder udnævnelsesproceduren i afsnit 3 i dette stykke.




  2.
     
  Kontorets generaldirektør udvælges blandt kandidater fra medlemsstaterne, der bestrider eller har bestridt en ledende dømmende funktion eller et ledende hverv i forbindelse med undersøgelser og har mindst 10 års praktisk erfaring i bekæmpelse af svig i en stilling med et stort forvaltningsansvar. En betydelig del af denne erfaring skal være erhvervet i forbindelse med bekæmpelse af nationalt svig eller svig med fællesskabsmidler. Kontorets generaldirektør skal have indgående kendskab til, hvordan EU-institutionerne fungerer, og til et andet af Unionens officielle sprog. Der må ikke herske nogen tvivl om kandidatens uafhængighed.




  3.
     
  Generaldirektøren hverken søger eller modtager instrukser fra nogen regering eller nogen institution, noget organ eller noget kontor eller agentur ved udførelsen af sine opgaver i forbindelse med indledning og gennemførelse af eksterne og interne undersøgelser og i forbindelse med udarbejdelsen af rapporter over undersøgelserne. Mener generaldirektøren, at en foranstaltning truffet af Kommissionen vedrører dennes uafhængighed, underretter den pågældende øjeblikkeligt Overvågningsudvalget med henblik på en udtalelse, og træffer beslutning om at anlægge en sag mod sin institution ved Domstolen eller ej.




  Generaldirektøren aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten, inden for rammerne af samrådsproceduren i artikel 11a, om resultaterne af kontorets undersøgelser under overholdelse af undersøgelsernes fortrolighed, de berørte personers legitime rettigheder og i givet fald de nationale bestemmelser vedrørende retslige procedurer.




  Disse institutioner sikrer overholdelsen af fortrolighed i de undersøgelser, der foretages af kontoret, de berørte personers legitime rettigheder og, såfremt der forekommer retslige procedurer, alle nationale bestemmelser vedrørende sådanne procedurer.


  4.   Inden der træffes beslutning om en disciplinærsag mod generaldirektøren hører Kommissionen Overvågningsudvalget under et møde med repræsentanterne for
  Europa-Parlamentet og Rådet
  som led i den
  i artikel 11a nævnte samrådsprocedure
  .
  Foranstaltninger vedrørende disciplinære sanktioner over for generaldirektøren skal træffes i form af begrundede afgørelser, som sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Overvågningsudvalget til orientering.


  5.
     
  Kontorets generaldirektør underretter i overensstemmelse med artikel 16 i vedtægten Kommissionen, hvis den pågældende agter at udøve erhvervsvirksomhed inden for to år efter sin udtræden af tjenesten.



  6.   Generaldirektøren fastlægger hvert år efter at have indhentet udtalelse fra Overvågningsudvalget kontorets arbejdsprogram for undersøgelser og prioriteringen i kontorets politik på undersøgelsesområdet.

  7.   Generaldirektøren kan uddelegere udøvelsen af sine funktioner i henhold til artikel 5, artikel 6, stk. 3, artikel 7b og artikel 10, stk. 2, til en eller flere af kontorets ansatte ved et skriftligt dokument på de betingelser og med de begrænsninger, generaldirektøren fastsætter.« |
| --- | --- |

16)

Artikel 12 ændres således:

»║ Artikel 12

Generaldirektøren

1.   
  Kontoret ledes af en generaldirektør, der udnævnes af Kommissionen
  for en
  femårig
  periode, som ▐ kan forlænges
  én gang
  .

Europa-Parlamentet og Rådet udpeger efter fælles overenskomst generaldirektøren med udgangspunkt i en af Kommissionen forelagt liste med seks kandidater. En indkaldelse af ansøgninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udnævnelsen sker inden for tre måneder fra det tidspunkt, hvor Kommissionen forelægger kandidatlisten. Hele udnævnelsesproceduren må ikke vare mere end ni måneder, og bør indledes mindst 12 måneder før den siddende generaldirektørs mandat udløber, idet denne varetager sit embede indtil den nye generaldirektørs mandat begynder.

Hvis Europa-Parlamentet og/eller Rådet ikke gør indsigelse mod en fornyelse af generaldirektørens mandat mindst ni måneder inden dennes mandat udløber, forlænger Kommissionen mandatet. En indsigelse mod en forlængelse af mandatet skal begrundes. Ellers gælder udnævnelsesproceduren i afsnit 3 i dette stykke.

2.
     
  Kontorets generaldirektør udvælges blandt kandidater fra medlemsstaterne, der bestrider eller har bestridt en ledende dømmende funktion eller et ledende hverv i forbindelse med undersøgelser og har mindst 10 års praktisk erfaring i bekæmpelse af svig i en stilling med et stort forvaltningsansvar. En betydelig del af denne erfaring skal være erhvervet i forbindelse med bekæmpelse af nationalt svig eller svig med fællesskabsmidler. Kontorets generaldirektør skal have indgående kendskab til, hvordan EU-institutionerne fungerer, og til et andet af Unionens officielle sprog. Der må ikke herske nogen tvivl om kandidatens uafhængighed.

3.
     
  Generaldirektøren hverken søger eller modtager instrukser fra nogen regering eller nogen institution, noget organ eller noget kontor eller agentur ved udførelsen af sine opgaver i forbindelse med indledning og gennemførelse af eksterne og interne undersøgelser og i forbindelse med udarbejdelsen af rapporter over undersøgelserne. Mener generaldirektøren, at en foranstaltning truffet af Kommissionen vedrører dennes uafhængighed, underretter den pågældende øjeblikkeligt Overvågningsudvalget med henblik på en udtalelse, og træffer beslutning om at anlægge en sag mod sin institution ved Domstolen eller ej.

Generaldirektøren aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten, inden for rammerne af samrådsproceduren i artikel 11a, om resultaterne af kontorets undersøgelser under overholdelse af undersøgelsernes fortrolighed, de berørte personers legitime rettigheder og i givet fald de nationale bestemmelser vedrørende retslige procedurer.

Disse institutioner sikrer overholdelsen af fortrolighed i de undersøgelser, der foretages af kontoret, de berørte personers legitime rettigheder og, såfremt der forekommer retslige procedurer, alle nationale bestemmelser vedrørende sådanne procedurer.

4.   Inden der træffes beslutning om en disciplinærsag mod generaldirektøren hører Kommissionen Overvågningsudvalget under et møde med repræsentanterne for
  Europa-Parlamentet og Rådet
  som led i den
  i artikel 11a nævnte samrådsprocedure
  .

Foranstaltninger vedrørende disciplinære sanktioner over for generaldirektøren skal træffes i form af begrundede afgørelser, som sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Overvågningsudvalget til orientering.

5.
     
  Kontorets generaldirektør underretter i overensstemmelse med artikel 16 i vedtægten Kommissionen, hvis den pågældende agter at udøve erhvervsvirksomhed inden for to år efter sin udtræden af tjenesten.

6.   Generaldirektøren fastlægger hvert år efter at have indhentet udtalelse fra Overvågningsudvalget kontorets arbejdsprogram for undersøgelser og prioriteringen i kontorets politik på undersøgelsesområdet.

7.   Generaldirektøren kan uddelegere udøvelsen af sine funktioner i henhold til artikel 5, artikel 6, stk. 3, artikel 7b og artikel 10, stk. 2, til en eller flere af kontorets ansatte ved et skriftligt dokument på de betingelser og med de begrænsninger, generaldirektøren fastsætter.«

| 17) | Følgende artikel indsættes:



  »Artikel 12a


  Generaldirektørens intervention i sager ved Domstolen og de nationale retsinstanser



  Kontorets generaldirektør kan intervenere i sager vedrørende udførelsen af kontorets opgaver, som er indbragt for Domstolen og, i overensstemmelse med national ret, for de nationale retsinstanser.




  Kontorets generaldirektør anmoder om udtalelse fra Overvågningsudvalget, inden han intervenerer ved Domstolen eller en national retsinstans
  .« |
| --- | --- |

17)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 12a

Generaldirektørens intervention i sager ved Domstolen og de nationale retsinstanser

Kontorets generaldirektør kan intervenere i sager vedrørende udførelsen af kontorets opgaver, som er indbragt for Domstolen og, i overensstemmelse med national ret, for de nationale retsinstanser.

Kontorets generaldirektør anmoder om udtalelse fra Overvågningsudvalget, inden han intervenerer ved Domstolen eller en national retsinstans
  .«

| 18) | Artikel 13 affattes således:
  »Artikel 13

  Finansiering

  Bevillingerne til kontoret, hvis samlede beløb opføres under en særlig budgetpost inden for den sektion af Den Europæiske Unions almindelige budget, som vedrører Kommissionen, skal opføres i detaljer i et bilag til denne sektion.
  Oversigten over kontorets personale skal vedlægges som bilag til oversigten over Kommissionens personale.« |
| --- | --- |

18)

Artikel 13 affattes således:

»Artikel 13

Finansiering

Bevillingerne til kontoret, hvis samlede beløb opføres under en særlig budgetpost inden for den sektion af Den Europæiske Unions almindelige budget, som vedrører Kommissionen, skal opføres i detaljer i et bilag til denne sektion.

Oversigten over kontorets personale skal vedlægges som bilag til oversigten over Kommissionens personale.«

| 19) | Artikel 14 affattes således:
  »Artikel 14

  Legalitetskontrol af kontorets undersøgelser



  1.
     
  Legalitetskontrollen af kontorets undersøgelser skal sikre overholdelsen af de processuelle garantier og grundlæggende rettigheder for de personer, der er omfattet af en undersøgelse fra kontorets side.




  2.
     
  Legalitetskontrollen sker før indledningen af og afslutningen på en undersøgelse, før fremsendelse af oplysninger til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder i henhold til artikel 9 og 10 og i forbindelse med absolut hemmeligholdelse af undersøgelsen.




  3.
     
  Legalitetskontrollen af undersøgelserne udføres af kontorets juridiske eksperter og eksperter i undersøgelsesprocedurer, som er kvalificerede til at bestride et juridisk hverv i en medlemsstat. Deres udtalelse indføjes i den afsluttende rapport.




  4.
     
  Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser, jf. artikel 15a, præciserer proceduren for legalitetskontrollen
  .« |
| --- | --- |

19)

Artikel 14 affattes således:

»Artikel 14

Legalitetskontrol af kontorets undersøgelser

1.
     
  Legalitetskontrollen af kontorets undersøgelser skal sikre overholdelsen af de processuelle garantier og grundlæggende rettigheder for de personer, der er omfattet af en undersøgelse fra kontorets side.

2.
     
  Legalitetskontrollen sker før indledningen af og afslutningen på en undersøgelse, før fremsendelse af oplysninger til de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder i henhold til artikel 9 og 10 og i forbindelse med absolut hemmeligholdelse af undersøgelsen.

3.
     
  Legalitetskontrollen af undersøgelserne udføres af kontorets juridiske eksperter og eksperter i undersøgelsesprocedurer, som er kvalificerede til at bestride et juridisk hverv i en medlemsstat. Deres udtalelse indføjes i den afsluttende rapport.

4.
     
  Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser, jf. artikel 15a, præciserer proceduren for legalitetskontrollen
  .«

| 20) | Som artikel 14a indsættes:



  »Artikel 14a


  Indgivelse af klager fra personer, der er omfattet af kontorets undersøgelser



  1.
     
  Enhver, der personligt impliceres i en undersøgelse, kan indgive klage til Overvågningsudvalget med påstand om, at vedkommendes processuelle og grundlæggende rettigheder er blevet overtrådt i forbindelse med en undersøgelse. Efter modtagelse af en klage fremsender Overvågningsudvalget straks klagen til høringskonsulenten.




  2.
     
  Kontorets generaldirektør udpeger på forslag af Overvågningsudvalget en høringskonsulent for en periode på fem år, som ikke kan forlænges. Overvågningsudvalget udarbejder sit forslag ud fra en liste med flere kandidater udvalgt efter en indkaldelse af ansøgninger.




  3.
     
  Høringskonsulenten udøver sine funktioner i fuld uafhængighed. Den pågældende hverken søger eller modtager instrukser fra andre under udførelsen af sit hverv. Høringskonsulenten udøver ikke andre funktioner i kontoret end dem, der har tilknytning til overvågning af overholdelse af procedurer.




  4.
     
  Høringskonsulenten har også ansvaret for klager fra kilder, herunder personer der er omfattet af artikel 22 i vedtægten.




  5.
     
  Høringskonsulenten overgiver klageren, Overvågningsudvalget og generaldirektøren sin udtalelse senest 30 arbejdsdage efter modtagelsen af klagen.




  6.
     
  Høringskonsulenten rapporterer regelmæssigt til Overvågningsudvalget om sine aktiviteter. Høringskonsulenten forelægger regelmæssigt Overvågningsudvalget og Kommissionen statistiske og analytiske rapporter om spørgsmål vedrørende klager
  .« |
| --- | --- |

20)

Som artikel 14a indsættes:

»Artikel 14a

Indgivelse af klager fra personer, der er omfattet af kontorets undersøgelser

1.
     
  Enhver, der personligt impliceres i en undersøgelse, kan indgive klage til Overvågningsudvalget med påstand om, at vedkommendes processuelle og grundlæggende rettigheder er blevet overtrådt i forbindelse med en undersøgelse. Efter modtagelse af en klage fremsender Overvågningsudvalget straks klagen til høringskonsulenten.

2.
     
  Kontorets generaldirektør udpeger på forslag af Overvågningsudvalget en høringskonsulent for en periode på fem år, som ikke kan forlænges. Overvågningsudvalget udarbejder sit forslag ud fra en liste med flere kandidater udvalgt efter en indkaldelse af ansøgninger.

3.
     
  Høringskonsulenten udøver sine funktioner i fuld uafhængighed. Den pågældende hverken søger eller modtager instrukser fra andre under udførelsen af sit hverv. Høringskonsulenten udøver ikke andre funktioner i kontoret end dem, der har tilknytning til overvågning af overholdelse af procedurer.

4.
     
  Høringskonsulenten har også ansvaret for klager fra kilder, herunder personer der er omfattet af artikel 22 i vedtægten.

5.
     
  Høringskonsulenten overgiver klageren, Overvågningsudvalget og generaldirektøren sin udtalelse senest 30 arbejdsdage efter modtagelsen af klagen.

6.
     
  Høringskonsulenten rapporterer regelmæssigt til Overvågningsudvalget om sine aktiviteter. Høringskonsulenten forelægger regelmæssigt Overvågningsudvalget og Kommissionen statistiske og analytiske rapporter om spørgsmål vedrørende klager
  .«

| 21) | Artikel 15
  affattes således
  :

  »Artikel 15


  Evalueringrapport



  I løbet af ... (7) sender Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af denne forordning, vedlagt en udtalelse fra Overvågningsudvalget. Denne rapport giver anvisning på, hvorvidt forordningen skal revideres. Under alle omstændigheder revideres denne forordning efter oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed. |
| --- | --- |

21)

Artikel 15
  affattes således
  :

»Artikel 15

Evalueringrapport

I løbet af ... (7) sender Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af denne forordning, vedlagt en udtalelse fra Overvågningsudvalget. Denne rapport giver anvisning på, hvorvidt forordningen skal revideres. Under alle omstændigheder revideres denne forordning efter oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed.

| 22) | Følgende artikel ║ indsættes:
  »Artikel 15a

  Forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser



  1.
     
  Kontoret vedtager en »forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser«, der bringer de retsprincipper og især den procedure, der er vedtaget ved denne forordning, i anvendelse. Der tages højde for kontorets praksis.




  2.
     
  Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser præciserer fremgangsmåderne for gennemførelsen af kontorets mandat og vedtægter, de overordnede principper for undersøgelsesprocedurerne, undersøgelsesprocedurernes enkelte faser, undersøgelsernes vigtigste foranstaltninger, de berørte personers legitime rettigheder og processuelle garantier, bestemmelserne om databeskyttelse, kommunikationspolitik, og aktindsigt, bestemmelserne om legalitetskontrol og de berørte personers juridiske klagemuligheder.




  3.
     
  Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og kontorets Overvågningsudvalg høres med henblik på en udtalelse forud for vedtagelsen af forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser. Overvågningsudvalget sikrer kontorets uafhængighed under proceduren til vedtagelse af forskriftsproceduren.




  4.
     
  Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser kan ajourføres efter forslag fra generaldirektøren. I så fald finder vedtagelsesproceduren i denne artikel anvendelse.




  5.
     
  Den af kontoret vedtagne forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende
  .«
  ▐ |
| --- | --- |

22)

Følgende artikel ║ indsættes:

»Artikel 15a

Forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser

1.
     
  Kontoret vedtager en »forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser«, der bringer de retsprincipper og især den procedure, der er vedtaget ved denne forordning, i anvendelse. Der tages højde for kontorets praksis.

2.
     
  Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser præciserer fremgangsmåderne for gennemførelsen af kontorets mandat og vedtægter, de overordnede principper for undersøgelsesprocedurerne, undersøgelsesprocedurernes enkelte faser, undersøgelsernes vigtigste foranstaltninger, de berørte personers legitime rettigheder og processuelle garantier, bestemmelserne om databeskyttelse, kommunikationspolitik, og aktindsigt, bestemmelserne om legalitetskontrol og de berørte personers juridiske klagemuligheder.

3.
     
  Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og kontorets Overvågningsudvalg høres med henblik på en udtalelse forud for vedtagelsen af forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser. Overvågningsudvalget sikrer kontorets uafhængighed under proceduren til vedtagelse af forskriftsproceduren.

4.
     
  Forskriftsproceduren for OLAF-undersøgelser kan ajourføres efter forslag fra generaldirektøren. I så fald finder vedtagelsesproceduren i denne artikel anvendelse.

5.
     
  Den af kontoret vedtagne forskriftsprocedure for OLAF-undersøgelser offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende
  .«

▐

Artikel 2

Bestemmelserne i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1073/1999, som ændret ved nærværende forordning, finder ikke anvendelse på kontorets generaldirektør, som bestrider stillingen ved nærværende forordnings ikrafttrædelse, og hvis mandat er blevet forlænget med fem år.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på [...] dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 8 af 12.1.2007, s. 1.

1

EUT C 8 af 12.1.2007, s. 1.

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 20.11.2008.

2

Europa-Parlamentets holdning af 20.11.2008.

(3)  EUT C 202 af 18.8.2005, s. 1.

3

(4)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

4

(5)  
  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

5

EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(6)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.«

6

(7)  Fjerde år efter denne forordnings ikrafttræden.«

7

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/223 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/223

---

Ændringsbudget nr. 8/2008

P6_TA(2008)0554

Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2008 for regnskabsåret 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008 — 2008/2287(BUD))

(2010/C 16 E/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 9/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 6. oktober 2008 (KOM(2008)0619), |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 9/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 6. oktober 2008 (KOM(2008)0619),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 8/2008, vedtaget af Rådet den 18. november 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 8/2008, vedtaget af Rådet den 18. november 2008 (15765/2008 — C6-0426/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0453/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0453/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2008 til det almindelige budget kun vedrører Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og dækker de budgetjusteringer, der er blevet nødvendige, fordi forhøjelsen af lønninger og pensioner var lavere end det beløb, som blev lagt til grund ved opstillingen af det foreløbige budgetforslag for 2008, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2008 til det almindelige budget kun vedrører Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og dækker de budgetjusteringer, der er blevet nødvendige, fordi forhøjelsen af lønninger og pensioner var lavere end det beløb, som blev lagt til grund ved opstillingen af det foreløbige budgetforslag for 2008,

| B. | der henviser til, at der er grund til at glæde sig over forelæggelsen af et ændringsbudget til opdatering af de tekniske data, der oprindeligt lå til grund for opstillingen af budgettet, med henblik på at betale penge tilbage til skatteyderne, også selv om omkostningerne ved proceduren i dette tilfælde beklageligvis kan overstige det beløb, der skal tilbagebetales, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er grund til at glæde sig over forelæggelsen af et ændringsbudget til opdatering af de tekniske data, der oprindeligt lå til grund for opstillingen af budgettet, med henblik på at betale penge tilbage til skatteyderne, også selv om omkostningerne ved proceduren i dette tilfælde beklageligvis kan overstige det beløb, der skal tilbagebetales,

1.   noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 9/2008, som reducerer Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs 2008-budget (udgifterne) med 318 262 EUR og dets indtægter med 48 265 EUR;

2.   godkender forslag til ændringsbudget nr. 8/2008 uændret;

3.   pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 71 af 14.3.2008.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/224

---

Indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på beskæftigelse *

P6_TA(2008)0557

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (KOM(2007)0637 — C6-0011/2007 — 2007/0228(CNS))

(2010/C 16 E/41)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0637), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0637),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 63, stk. 3, litra a), og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 63, stk. 3, litra a), og stk. 4,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0011/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0011/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udviklingsudvalget (A6-0432/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udviklingsudvalget (A6-0432/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   kræver, at der indledes samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen af 4. marts 1975, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

5.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

6.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til direktiv


  Betragtning 2 a (ny) |
| | (2a) | Det Europæiske Råd konstaterede på sit særlige møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999, at der var behov for indbyrdes tilnærmelse af de nationale lovgivninger om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold. Det erklærede i denne forbindelse bl.a., at Den Europæiske Union skulle sikre en retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, som opholdt sig lovligt på medlemsstaternes område, og at der gennem en mere effektiv integrationspolitik skulle sigtes mod at indrømme dem rettigheder og pligter, der kunne sammenlignes med dem, der gjaldt for unionsborgere. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

(2a)

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| (3) | På Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 blev der opstillet en målsætning om at gøre Fællesskabets økonomi til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden inden 2010. |
| --- | --- |

(3)

På Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 blev der opstillet en målsætning om at gøre Fællesskabets økonomi til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden inden 2010.

| (3) | På Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 blev der opstillet en målsætning om at gøre Fællesskabets økonomi til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden
  med henblik på at skabe en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre jobs og større social samhørighed
  inden 2010.
  Foranstaltninger til at tiltrække og fastholde højt kvalificeret arbejdskraft fra tredjelande som led i en tilgang, der bygger på medlemsstaternes behov, bør anskues i lyset af den bredere ramme, der er fastlagt med Lissabonstrategien og med de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse
  . |
| --- | --- |

(3)

På Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 blev der opstillet en målsætning om at gøre Fællesskabets økonomi til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden
  med henblik på at skabe en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre jobs og større social samhørighed
  inden 2010.
  Foranstaltninger til at tiltrække og fastholde højt kvalificeret arbejdskraft fra tredjelande som led i en tilgang, der bygger på medlemsstaternes behov, bør anskues i lyset af den bredere ramme, der er fastlagt med Lissabonstrategien og med de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse
  .

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | På et stadig mere globalt arbejdsmarked bør EU øge sin tiltrækningskraft over for arbejdstagere, herunder navnlig højt kvalificerede arbejdstagere, fra tredjelande. Dette mål kan opnås mere effektivt ved at indrømme begunstigelser, f.eks. specifikke fritagelser, samt ved at gøre adgangen til relevante oplysninger lettere. |
| --- | --- |

(5a)

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| (6) | For at nå målene i Lissabon-processen er det vigtigt at fremme mobiliteten inden for EU for højt kvalificerede arbejdstagere, der er EU-borgere, navnlig fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007. Ved gennemførelsen af dette direktiv
  er medlemsstaterne forpligtet til at respektere
  princippet om fællesskabspræference som navnlig kommer til udtryk i bestemmelserne i tiltrædelsesakterne af 16. april 2003 og 25. april 2005. |
| --- | --- |

(6)

For at nå målene i Lissabon-processen er det vigtigt at fremme mobiliteten inden for EU for højt kvalificerede arbejdstagere, der er EU-borgere, navnlig fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007. Ved gennemførelsen af dette direktiv
  er medlemsstaterne forpligtet til at respektere
  princippet om fællesskabspræference som navnlig kommer til udtryk i bestemmelserne i tiltrædelsesakterne af 16. april 2003 og 25. april 2005.

| (6) | For at nå målene i Lissabon-processen er det vigtigt at fremme mobiliteten inden for EU for højt kvalificerede arbejdstagere, der er EU-borgere, navnlig fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007. Ved gennemførelsen af dette direktiv
  bør
  princippet om fællesskabspræference, som navnlig kommer til udtryk i bestemmelserne i tiltrædelsesakterne af 16. april 2003 og 25. april 2005,
  respekteres
  . |
| --- | --- |

(6)

For at nå målene i Lissabon-processen er det vigtigt at fremme mobiliteten inden for EU for højt kvalificerede arbejdstagere, der er EU-borgere, navnlig fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007. Ved gennemførelsen af dette direktiv
  bør
  princippet om fællesskabspræference, som navnlig kommer til udtryk i bestemmelserne i tiltrædelsesakterne af 16. april 2003 og 25. april 2005,
  respekteres
  .

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| (10) | Dette direktiv bør indeholde bestemmelser om en fleksibel indrejseordning, der reguleres af efterspørgslen og er baseret på objektive kriterier såsom
  et minimumslønniveau, der er sammenligneligt med lønniveauerne i medlemsstaterne, og
  faglige kvalifikationer. Det er nødvendigt at
  fastsætte en laveste fællesnævner for det nationale lønniveau
  for at sikre
  en minimumsharmonisering af indrejsebetingelserne i hele EU. Medlemsstaterne bør fastsætte deres nationale lønniveau efter situationen på deres respektive arbejdsmarkeder og deres generelle indvandringspolitikker
  . |
| --- | --- |

(10)

Dette direktiv bør indeholde bestemmelser om en fleksibel indrejseordning, der reguleres af efterspørgslen og er baseret på objektive kriterier såsom
  et minimumslønniveau, der er sammenligneligt med lønniveauerne i medlemsstaterne, og
  faglige kvalifikationer. Det er nødvendigt at
  fastsætte en laveste fællesnævner for det nationale lønniveau
  for at sikre
  en minimumsharmonisering af indrejsebetingelserne i hele EU. Medlemsstaterne bør fastsætte deres nationale lønniveau efter situationen på deres respektive arbejdsmarkeder og deres generelle indvandringspolitikker
  .

| (10) | Dette direktiv bør indeholde bestemmelser om en fleksibel indrejseordning, der reguleres af efterspørgslen og er baseret på objektive kriterier såsom faglige kvalifikationer. Det er nødvendigt at
  anvende princippet om lige løn for lige arbejde
  for at sikre,
  at medlemsstaternes egne borgere og tredjelandsstatsborgere behandles ens
  . |
| --- | --- |

(10)

Dette direktiv bør indeholde bestemmelser om en fleksibel indrejseordning, der reguleres af efterspørgslen og er baseret på objektive kriterier såsom faglige kvalifikationer. Det er nødvendigt at
  anvende princippet om lige løn for lige arbejde
  for at sikre,
  at medlemsstaternes egne borgere og tredjelandsstatsborgere behandles ens
  .

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 11

| (11) | Der bør fastsættes undtagelser fra hovedordningen for så vidt angår lønniveauet for højt kvalificerede ansøgere under 30 år, som på grund af deres relativt beskedne erhvervserfaring og deres stilling på arbejdsmarkedet, eventuelt ikke er i stand til at opfylde lønkravene i hovedordningen, og for personer, der har fået deres kvalifikationer på højere uddannelsesinstitutioner i EU. |
| --- | --- |

(11)

udgår

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 15 a (ny)

| (15a) | I tilfælde af, at en indehaver af et blåt EU-kort flytter fra en medlemsstat til en anden efter at have fornyet det blå kort, bør grænsependling være en mulighed for den pågældende. Eftersom det blå EU-kort er en kombination af en arbejds- og opholdstilladelse, tillader det ikke indehaveren at pendle til en anden medlemsstat i arbejdsøjemed og samtidig have bopæl i den medlemsstat, der udstedte kortet. Muligheden for grænsependling bør tages op i Rådets direktiv .../.../EF om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(15a)

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| (17) | Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstageres mobilitet mellem Fællesskabet og deres oprindelsesland bør fremmes og opretholdes. Der bør indføres undtagelser fra Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding for derved at forlænge det tidsrum, hvori de kan være væk fra Fællesskabets område, og som ikke medtages ved beregningen af det tidsrum med lovligt og kontinuerligt ophold, der er nødvendigt for at få status som fastboende udlænding i EF. Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstagere bør også have tilladelse til at være væk fra Fællesskabets område i længere tidsrum end de, der er fastsat i Rådets direktiv 2003/109/EF, når de har opnået status som fastboende udlænding i EF. For at fremme den cirkulære migration af højt kvalificerede arbejdstagere fra udviklingslande bør medlemsstaterne navnlig overveje at anvende mulighederne i artikel 4, stk. 3, andet afsnit, og artikel 9, stk. 2, i Rådets direktiv 2003/109/EF til at tillade længere perioder væk fra Fællesskabets område end dem, der er fastsat i direktivet. For at sikre sammenhængen med navnlig de bagvedliggende udviklingsmål bør disse undtagelser kun finde anvendelse, hvis det kan bevises, at den pågældende er rejst tilbage til oprindelseslandet
  med henblik på arbejde, studier eller volontørtjeneste
  . |
| --- | --- |

(17)

Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstageres mobilitet mellem Fællesskabet og deres oprindelsesland bør fremmes og opretholdes. Der bør indføres undtagelser fra Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding for derved at forlænge det tidsrum, hvori de kan være væk fra Fællesskabets område, og som ikke medtages ved beregningen af det tidsrum med lovligt og kontinuerligt ophold, der er nødvendigt for at få status som fastboende udlænding i EF. Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstagere bør også have tilladelse til at være væk fra Fællesskabets område i længere tidsrum end de, der er fastsat i Rådets direktiv 2003/109/EF, når de har opnået status som fastboende udlænding i EF. For at fremme den cirkulære migration af højt kvalificerede arbejdstagere fra udviklingslande bør medlemsstaterne navnlig overveje at anvende mulighederne i artikel 4, stk. 3, andet afsnit, og artikel 9, stk. 2, i Rådets direktiv 2003/109/EF til at tillade længere perioder væk fra Fællesskabets område end dem, der er fastsat i direktivet. For at sikre sammenhængen med navnlig de bagvedliggende udviklingsmål bør disse undtagelser kun finde anvendelse, hvis det kan bevises, at den pågældende er rejst tilbage til oprindelseslandet
  med henblik på arbejde, studier eller volontørtjeneste
  .

| (17) | Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstageres mobilitet mellem Fællesskabet og deres oprindelsesland bør fremmes og opretholdes. Der bør indføres undtagelser fra Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding for derved at forlænge det tidsrum, hvori de kan være væk fra Fællesskabets område, og som ikke medtages ved beregningen af det tidsrum med lovligt og kontinuerligt ophold, der er nødvendigt for at få status som fastboende udlænding i EF. Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstagere bør også have tilladelse til at være væk fra Fællesskabets område i længere tidsrum end de, der er fastsat i Rådets direktiv 2003/109/EF, når de har opnået status som fastboende udlænding i EF. For at fremme den cirkulære migration af højt kvalificerede arbejdstagere fra udviklingslande bør medlemsstaterne navnlig overveje at anvende mulighederne i artikel 4, stk. 3, andet afsnit, og artikel 9, stk. 2, i Rådets direktiv 2003/109/EF til at tillade længere perioder væk fra Fællesskabets område end dem, der er fastsat i direktivet. For at sikre sammenhængen med navnlig de bagvedliggende udviklingsmål bør disse undtagelser kun finde anvendelse, hvis det kan bevises, at den pågældende er rejst tilbage til oprindelseslandet. |
| --- | --- |

(17)

Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstageres mobilitet mellem Fællesskabet og deres oprindelsesland bør fremmes og opretholdes. Der bør indføres undtagelser fra Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding for derved at forlænge det tidsrum, hvori de kan være væk fra Fællesskabets område, og som ikke medtages ved beregningen af det tidsrum med lovligt og kontinuerligt ophold, der er nødvendigt for at få status som fastboende udlænding i EF. Højt kvalificerede tredjelandsarbejdstagere bør også have tilladelse til at være væk fra Fællesskabets område i længere tidsrum end de, der er fastsat i Rådets direktiv 2003/109/EF, når de har opnået status som fastboende udlænding i EF. For at fremme den cirkulære migration af højt kvalificerede arbejdstagere fra udviklingslande bør medlemsstaterne navnlig overveje at anvende mulighederne i artikel 4, stk. 3, andet afsnit, og artikel 9, stk. 2, i Rådets direktiv 2003/109/EF til at tillade længere perioder væk fra Fællesskabets område end dem, der er fastsat i direktivet. For at sikre sammenhængen med navnlig de bagvedliggende udviklingsmål bør disse undtagelser kun finde anvendelse, hvis det kan bevises, at den pågældende er rejst tilbage til oprindelseslandet.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 20

| (20) | Ved gennemførelsen af dette direktiv bør medlemsstaterne afholde sig fra aktivt fra at søge at
  rekruttere i udviklingslande i sektorer, hvor der er mangel på menneskelige ressourcer. De
  strategier og principper for en etisk forsvarlig ansættelsespraksis,
  der finder anvendelse på arbejdsgiverne i den offentlige og den private sektor, bør navnlig udvikles i sundhedssektoren, således som det understreges i Rådets og medlemsstaternes konklusioner af 14. maj 2007 vedrørende et europæisk handlingsprogram til afhjælpning af den kritiske mangel på sundhedspersonale i udviklingslandene (2007-2013). De bør
  styrkes gennem udvikling af mekanismer, retningslinjer og andre redskaber, der
  letter
  cirkulær og midlertidig migration
  samt andre foranstaltninger, der kan mindske de negative og øge de positive virkninger af indvandring af højt kvalificeret arbejdskraft fra udviklingslandene
  . Dette skal ske i overensstemmelse med Afrika/EU-fælleserklæringen om migration og udvikling, der blev opnået enighed om i Tripoli den 22.-23. november 2006 og med henblik på at udforme en samlet migrationspolitik, således som Det Europæiske Råd opfordrede til på sit møde den 14.-15. december 2006. |
| --- | --- |

(20)

Ved gennemførelsen af dette direktiv bør medlemsstaterne afholde sig fra aktivt fra at søge at
  rekruttere i udviklingslande i sektorer, hvor der er mangel på menneskelige ressourcer. De
  strategier og principper for en etisk forsvarlig ansættelsespraksis,
  der finder anvendelse på arbejdsgiverne i den offentlige og den private sektor, bør navnlig udvikles i sundhedssektoren, således som det understreges i Rådets og medlemsstaternes konklusioner af 14. maj 2007 vedrørende et europæisk handlingsprogram til afhjælpning af den kritiske mangel på sundhedspersonale i udviklingslandene (2007-2013). De bør
  styrkes gennem udvikling af mekanismer, retningslinjer og andre redskaber, der
  letter
  cirkulær og midlertidig migration
  samt andre foranstaltninger, der kan mindske de negative og øge de positive virkninger af indvandring af højt kvalificeret arbejdskraft fra udviklingslandene
  . Dette skal ske i overensstemmelse med Afrika/EU-fælleserklæringen om migration og udvikling, der blev opnået enighed om i Tripoli den 22.-23. november 2006 og med henblik på at udforme en samlet migrationspolitik, således som Det Europæiske Råd opfordrede til på sit møde den 14.-15. december 2006.

| (20) | Ved gennemførelsen af dette direktiv bør medlemsstaterne undlade aktivt at søge at
  tiltrække højt kvalificerede arbejdstagere inden for sektorer, hvor der i tredjelandet allerede er eller forventes at blive mangel på højt kvalificerede arbejdstagere. Dette gælder navnlig sundheds- og uddannelsessektoren. Medlemsstaterne bør indgå samarbejdsaftaler med tredjelande med henblik på at tilgodese såvel EU's behov som udviklingen af de tredjelande, som de højt kvalificerede arbejdstagere kommer fra. Disse samarbejdsaftaler bør omfatte
  strategier og principper for en etisk forsvarlig ansættelsespraksis
  og
  bør styrkes gennem udvikling af mekanismer, retningslinjer og andre redskaber, der
  kan lette
  cirkulær og midlertidig migration
  og sætte højt kvalificerede arbejdstagere i stand til at vende tilbage til deres oprindelseslande
  . Dette skal ske i overensstemmelse med Afrika/EU-fælleserklæringen om migration og udvikling, der blev opnået enighed om i Tripoli den 22.-23. november 2006,
  samt med konklusionerne fra det første møde i Det Globale Forum for Migration og Udvikling i juli 2007
  og med henblik på at udforme en samlet migrationspolitik, således som Det Europæiske Råd opfordrede til på sit møde den 14.-15. december 2006.
  Endvidere bør medlemsstaterne i samarbejde med oprindelseslandene tilbyde konkret støtte til faglig uddannelse inden for nøglesektorer, som er svækket af talentflugt
  . |
| --- | --- |

(20)

Ved gennemførelsen af dette direktiv bør medlemsstaterne undlade aktivt at søge at
  tiltrække højt kvalificerede arbejdstagere inden for sektorer, hvor der i tredjelandet allerede er eller forventes at blive mangel på højt kvalificerede arbejdstagere. Dette gælder navnlig sundheds- og uddannelsessektoren. Medlemsstaterne bør indgå samarbejdsaftaler med tredjelande med henblik på at tilgodese såvel EU's behov som udviklingen af de tredjelande, som de højt kvalificerede arbejdstagere kommer fra. Disse samarbejdsaftaler bør omfatte
  strategier og principper for en etisk forsvarlig ansættelsespraksis
  og
  bør styrkes gennem udvikling af mekanismer, retningslinjer og andre redskaber, der
  kan lette
  cirkulær og midlertidig migration
  og sætte højt kvalificerede arbejdstagere i stand til at vende tilbage til deres oprindelseslande
  . Dette skal ske i overensstemmelse med Afrika/EU-fælleserklæringen om migration og udvikling, der blev opnået enighed om i Tripoli den 22.-23. november 2006,
  samt med konklusionerne fra det første møde i Det Globale Forum for Migration og Udvikling i juli 2007
  og med henblik på at udforme en samlet migrationspolitik, således som Det Europæiske Råd opfordrede til på sit møde den 14.-15. december 2006.
  Endvidere bør medlemsstaterne i samarbejde med oprindelseslandene tilbyde konkret støtte til faglig uddannelse inden for nøglesektorer, som er svækket af talentflugt
  .

Ændring 10

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra b

| b) | »højt kvalificeret beskæftigelse«: udøvelse af reelt og effektivt arbejde under en anden persons ledelse, som den pågældende aflønnes for, og hvortil der kræves kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution og/eller
  mindst tre års tilsvarende erhvervserfaring |
| --- | --- |

b)

»højt kvalificeret beskæftigelse«: udøvelse af reelt og effektivt arbejde under en anden persons ledelse, som den pågældende aflønnes for, og hvortil der kræves kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution og/eller
  mindst tre års tilsvarende erhvervserfaring

| b) | »højt kvalificeret beskæftigelse«: udøvelse af reelt og effektivt arbejde under en anden persons ledelse, som den pågældende aflønnes for, og hvortil der kræves kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution og/eller
  højere faglige kvalifikationer |
| --- | --- |

b)

»højt kvalificeret beskæftigelse«: udøvelse af reelt og effektivt arbejde under en anden persons ledelse, som den pågældende aflønnes for, og hvortil der kræves kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution og/eller
  højere faglige kvalifikationer

Ændring 11

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra c

| c) | »det blå EU-kort«: en tilladelse, hvorpå er anført »det blå EU-kort«, og som giver indehaveren ret til lovligt at opholde sig og arbejde på medlemsstatens område og at flytte til en anden medlemsstat med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse
  på betingelserne i dette direktiv |
| --- | --- |

c)

»det blå EU-kort«: en tilladelse, hvorpå er anført »det blå EU-kort«, og som giver indehaveren ret til lovligt at opholde sig og arbejde på medlemsstatens område og at flytte til en anden medlemsstat med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse
  på betingelserne i dette direktiv

| c) | »det blå EU-kort«: en tilladelse, hvorpå er anført »det blå EU-kort«, og som giver indehaveren ret til lovligt at opholde sig og arbejde på medlemsstatens område og,
  i overensstemmelse med kapitel V
  , at flytte til en anden medlemsstat med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse |
| --- | --- |

c)

»det blå EU-kort«: en tilladelse, hvorpå er anført »det blå EU-kort«, og som giver indehaveren ret til lovligt at opholde sig og arbejde på medlemsstatens område og,
  i overensstemmelse med kapitel V
  , at flytte til en anden medlemsstat med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse

Ændring 12

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra f

| f) | »familiemedlemmer«: tredjelandsstatsborgere som defineret i
  artikel 4, stk. 1
  , i direktiv 2003/86/EF |
| --- | --- |

f)

»familiemedlemmer«: tredjelandsstatsborgere som defineret i
  artikel 4, stk. 1
  , i direktiv 2003/86/EF

| f) | »familiemedlemmer«: tredjelandsstatsborgere som defineret i 
  artikel 4, stk. 1, stk. 2, litra b), og stk. 3
  , i direktiv 2003/86/EF |
| --- | --- |

f)

»familiemedlemmer«: tredjelandsstatsborgere som defineret i 
  artikel 4, stk. 1, stk. 2, litra b), og stk. 3
  , i direktiv 2003/86/EF

Ændring 13

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra g

| g) | »kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution«: eksamensbeviser og lignende beviser udstedt af en kompetent myndighed, der bekræfter, at den pågældende har gennemført en højere uddannelse, dvs. en nærmere bestemt række kurser på en uddannelsesinstitution, der anerkendes som en højere uddannelsesinstitution i den stat, hvori den er beliggende. Der tages med henblik på dette direktiv hensyn til disse kvalifikationer, forudsat at studierne for at opnå disse kvalifikationer har varet mindst tre år |
| --- | --- |

g)

»kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution«: eksamensbeviser og lignende beviser udstedt af en kompetent myndighed, der bekræfter, at den pågældende har gennemført en højere uddannelse, dvs. en nærmere bestemt række kurser på en uddannelsesinstitution, der anerkendes som en højere uddannelsesinstitution i den stat, hvori den er beliggende. Der tages med henblik på dette direktiv hensyn til disse kvalifikationer, forudsat at studierne for at opnå disse kvalifikationer har varet mindst tre år

| g) | »kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution«: eksamensbeviser og lignende beviser udstedt af
  et tredjeland og efterfølgende anerkendt af
  en
  medlemsstats

  kompetente myndighed, der bekræfter, at den pågældende har gennemført en højere uddannelse, dvs. en nærmere bestemt række kurser på en uddannelsesinstitution, der anerkendes som en højere uddannelsesinstitution i den stat, hvori den er beliggende. Der tages med henblik på dette direktiv hensyn til disse kvalifikationer, forudsat at studierne for at opnå disse kvalifikationer har varet mindst tre år.
  For at kunne vurdere, om en tredjelandsstatsborger har en uddannelse fra en højere uddannelsesinstitution i overensstemmelse med dette direktiv, anvendes niveau 5a og 6 i Den Internationale Uddannelsesnomenklatur fra 1997 (ISCED) som reference
  . |
| --- | --- |

g)

»kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution«: eksamensbeviser og lignende beviser udstedt af
  et tredjeland og efterfølgende anerkendt af
  en
  medlemsstats

  kompetente myndighed, der bekræfter, at den pågældende har gennemført en højere uddannelse, dvs. en nærmere bestemt række kurser på en uddannelsesinstitution, der anerkendes som en højere uddannelsesinstitution i den stat, hvori den er beliggende. Der tages med henblik på dette direktiv hensyn til disse kvalifikationer, forudsat at studierne for at opnå disse kvalifikationer har varet mindst tre år.
  For at kunne vurdere, om en tredjelandsstatsborger har en uddannelse fra en højere uddannelsesinstitution i overensstemmelse med dette direktiv, anvendes niveau 5a og 6 i Den Internationale Uddannelsesnomenklatur fra 1997 (ISCED) som reference
  .

Ændring 14

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra h

| h) | »højere faglige kvalifikationer«: kvalifikationer, der attesteres ved
  et kvalifikationsbevis fra en højere uddannelsesinstitution eller mindst tre års tilsvarende erhvervserfaringer |
| --- | --- |

h)

»højere faglige kvalifikationer«: kvalifikationer, der attesteres ved
  et kvalifikationsbevis fra en højere uddannelsesinstitution eller mindst tre års tilsvarende erhvervserfaringer

| h) | »højere faglige kvalifikationer«: kvalifikationer, der attesteres ved
  dokumentation for mindst fem års erhvervserfaring på et niveau svarende til kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution, heraf mindst to år i en ledende stilling |
| --- | --- |

h)

»højere faglige kvalifikationer«: kvalifikationer, der attesteres ved
  dokumentation for mindst fem års erhvervserfaring på et niveau svarende til kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution, heraf mindst to år i en ledende stilling

Ændring 15

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra i

| i) | »erhvervserfaring«: den faktiske og lovlige udøvelse af det pågældende erhverv. |
| --- | --- |

i)

»erhvervserfaring«: den faktiske og lovlige udøvelse af det pågældende erhverv.

| i) | »erhvervserfaring«: den faktiske og lovlige udøvelse af det pågældende erhverv
  attesteret ved et dokument udstedt af de offentlige myndigheder, f.eks. et ansættelsesbevis, et socialsikringsbevis eller en skatteattest |
| --- | --- |

i)

»erhvervserfaring«: den faktiske og lovlige udøvelse af det pågældende erhverv
  attesteret ved et dokument udstedt af de offentlige myndigheder, f.eks. et ansættelsesbevis, et socialsikringsbevis eller en skatteattest

Ændring 16

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra i a (nyt)

| ia) | »lovreguleret erhverv«: en eller flere former for erhvervsmæssig virksomhed under ét, når der enten direkte eller indirekte ifølge love eller administrative bestemmelser kræves bestemte erhvervsmæssige kvalifikationer for adgang hertil eller udøvelse eller en form for udøvelse heraf; især vil anvendelsen af en faglig titel, der ifølge love eller administrative bestemmelser er begrænset til en person, der er i besiddelse af en bestemt erhvervsmæssig kvalifikation, være en form for udøvelse. |
| --- | --- |

ia)

Ændring 17

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1

| 1. | Dette direktiv finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, der ansøger om indrejse på en medlemsstats område med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse. |
| --- | --- |

1.

Dette direktiv finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, der ansøger om indrejse på en medlemsstats område med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse.

| 1. | Dette direktiv finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, der ansøger om indrejse på en medlemsstats område med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse
  samt på tredjelandsstatsborgere, der allerede har lovlig bopæl i en medlemsstat i henhold til andre ordninger, og som ansøger om det blå EU-kort
  . |
| --- | --- |

1.

Dette direktiv finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, der ansøger om indrejse på en medlemsstats område med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse
  samt på tredjelandsstatsborgere, der allerede har lovlig bopæl i en medlemsstat i henhold til andre ordninger, og som ansøger om det blå EU-kort
  .

Ændring 18

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| a) | der opholder sig i en medlemsstat og ansøger om international beskyttelse eller er omfattet af ordninger for midlertidig beskyttelse |
| --- | --- |

a)

der opholder sig i en medlemsstat og ansøger om international beskyttelse eller er omfattet af ordninger for midlertidig beskyttelse

| a) | der opholder sig i en medlemsstat og ansøger om international beskyttelse eller er omfattet af ordninger for midlertidig beskyttelse,
  eller som, i det ene eller det andet af disse tilfælde, har ansøgt om opholdstilladelse og afventer en endelig afgørelse om deres retlige status |
| --- | --- |

a)

der opholder sig i en medlemsstat og ansøger om international beskyttelse eller er omfattet af ordninger for midlertidig beskyttelse,
  eller som, i det ene eller det andet af disse tilfælde, har ansøgt om opholdstilladelse og afventer en endelig afgørelse om deres retlige status

Ændring 19

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra b

| b) | der
  er flygtninge eller
  har ansøgt om at blive anerkendt som flygtning, og hvis ansøgning der endnu ikke er truffet endelig afgørelse om |
| --- | --- |

b)

der
  er flygtninge eller
  har ansøgt om at blive anerkendt som flygtning, og hvis ansøgning der endnu ikke er truffet endelig afgørelse om

| b) | der har ansøgt om at blive anerkendt som flygtning, og hvis ansøgning der endnu ikke er truffet endelig afgørelse om |
| --- | --- |

b)

der har ansøgt om at blive anerkendt som flygtning, og hvis ansøgning der endnu ikke er truffet endelig afgørelse om

Ændring 20

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra f

| f) | der indrejser i en medlemsstat i medfør af forpligtelser i en international aftale, som gør det lettere for bestemte kategorier af fysiske personer inden for handel og investering at indrejse og få midlertidigt ophold |
| --- | --- |

f)

der indrejser i en medlemsstat i medfør af forpligtelser i en international aftale, som gør det lettere for bestemte kategorier af fysiske personer inden for handel og investering at indrejse og få midlertidigt ophold

| f) | der indrejser i en medlemsstat i medfør af forpligtelser i en international aftale, som gør det lettere for bestemte kategorier af fysiske personer inden for handel og investering at indrejse og få midlertidigt ophold,
  især virksomhedsinternt udstationerede, leverandører af tjenester i henhold til aftale og praktikanter med kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution, som er omfattet af Fællesskabets forpligtelser i henhold til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) |
| --- | --- |

f)

der indrejser i en medlemsstat i medfør af forpligtelser i en international aftale, som gør det lettere for bestemte kategorier af fysiske personer inden for handel og investering at indrejse og få midlertidigt ophold,
  især virksomhedsinternt udstationerede, leverandører af tjenester i henhold til aftale og praktikanter med kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution, som er omfattet af Fællesskabets forpligtelser i henhold til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS)

Ændring 21

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra g a (nyt)

| ga) | der har fået tilladelse til indrejse på en medlemsstats område som sæsonarbejdere. |
| --- | --- |

ga)

Ændring 22

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 3

| 3. | Dette direktiv berører ikke fremtidige aftaler mellem Fællesskabet eller mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og et eller flere tredjelande på den anden, som indeholder lister over erhverv, der ikke bør falde ind under dette direktiv, for derved at sikre en etisk forsvarlig rekruttering i sektorer, hvor der er mangel på arbejdskraft, og beskytte de menneskelige ressourcer i de udviklingslande, der undertegner sådanne aftaler. |
| --- | --- |

3.

Dette direktiv berører ikke fremtidige aftaler mellem Fællesskabet eller mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og et eller flere tredjelande på den anden, som indeholder lister over erhverv, der ikke bør falde ind under dette direktiv, for derved at sikre en etisk forsvarlig rekruttering i sektorer, hvor der er mangel på arbejdskraft, og beskytte de menneskelige ressourcer i de udviklingslande, der undertegner sådanne aftaler.

| 3. | Dette direktiv berører ikke fremtidige aftaler mellem Fællesskabet eller mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og et eller flere tredjelande på den anden, som indeholder lister over de erhverv, der ikke falder ind under dette direktiv, med henblik på at sikre en etisk forsvarlig rekruttering i sektorer, hvor der er mangel på arbejdskraft,
  i sektorer, der er af afgørende betydning for opnåelsen af FN's årtusindudviklingsmål, navnlig sundheds- og uddannelsessektorer, og i sektorer, der er af afgørende betydning for udviklingslandenes evne til at levere grundlæggende sociale ydelser
  , ved at beskytte de menneskelige ressourcer i de udviklingslande, der undertegner sådanne aftaler. |
| --- | --- |

3.

Dette direktiv berører ikke fremtidige aftaler mellem Fællesskabet eller mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og et eller flere tredjelande på den anden, som indeholder lister over de erhverv, der ikke falder ind under dette direktiv, med henblik på at sikre en etisk forsvarlig rekruttering i sektorer, hvor der er mangel på arbejdskraft,
  i sektorer, der er af afgørende betydning for opnåelsen af FN's årtusindudviklingsmål, navnlig sundheds- og uddannelsessektorer, og i sektorer, der er af afgørende betydning for udviklingslandenes evne til at levere grundlæggende sociale ydelser
  , ved at beskytte de menneskelige ressourcer i de udviklingslande, der undertegner sådanne aftaler.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 2

| 2. | Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre eller bibeholde gunstigere bestemmelser for de personer, det finder anvendelse på,
  undtagen for så vidt angår indrejse
  i den
  første
  medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre eller bibeholde gunstigere bestemmelser for de personer, det finder anvendelse på,
  undtagen for så vidt angår indrejse
  i den
  første
  medlemsstat.

| 2. | Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til at indføre eller bibeholde gunstigere bestemmelser for de personer, det finder anvendelse på,
  i forhold til følgende bestemmelser
  : |
| --- | --- |

2.

Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til at indføre eller bibeholde gunstigere bestemmelser for de personer, det finder anvendelse på,
  i forhold til følgende bestemmelser
  :

| a) | artikel 5, stk. 2, i forbindelse med ophold
  i den
  anden
  medlemsstat; |
| --- | --- |

a)

artikel 5, stk. 2, i forbindelse med ophold
  i den
  anden
  medlemsstat;

| b) | artikel 12, artikel 13, stk. 1 og 2, artikel 14, 15 og 16, artikel 17, stk. 4, og artikel 20. |
| --- | --- |

b)

Ændring 25

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| a) | skal fremlægge en
  gyldig
  arbejdsaftale eller et bindende jobtilbud af mindst ét års varighed i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

a)

skal fremlægge en
  gyldig
  arbejdsaftale eller et bindende jobtilbud af mindst ét års varighed i den pågældende medlemsstat

| a) | skal fremlægge en arbejdsaftale
  om højt kvalificeret beskæftigelse, der er gyldig i henhold til national ret
  , eller et
  tilsvarende
  bindende jobtilbud af mindst ét års varighed i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

a)

skal fremlægge en arbejdsaftale
  om højt kvalificeret beskæftigelse, der er gyldig i henhold til national ret
  , eller et
  tilsvarende
  bindende jobtilbud af mindst ét års varighed i den pågældende medlemsstat

Ændring 26

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

| c) | skal for så vidt angår ikke-regulerede erhverv fremlægge dokumenter, der beviser, at den pågældende har relevante højere faglige kvalifikationer med henblik på beskæftigelse i den sektor, der er anført i arbejdsaftalen eller det bindende jobtilbud |
| --- | --- |

c)

udgår

Ændring 27

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 1 — litra e

| e) | skal fremlægge bevis for, at den pågældende har en sygeforsikring, der også dækker familiemedlemmer for alle de risici, som statsborgere i den pågældende medlemsstat normalt er dækket for, hvis der i forbindelse med eller som følge af arbejdsaftalen ikke gives forsikringsdækning eller tilsvarende ret til
  ydelser |
| --- | --- |

e)

skal fremlægge bevis for, at den pågældende har en sygeforsikring, der også dækker familiemedlemmer for alle de risici, som statsborgere i den pågældende medlemsstat normalt er dækket for, hvis der i forbindelse med eller som følge af arbejdsaftalen ikke gives forsikringsdækning eller tilsvarende ret til
  ydelser

| e) | skal fremlægge bevis for, at den pågældende har en sygeforsikring, der også dækker familiemedlemmer for alle de risici, som statsborgere i den pågældende medlemsstat normalt er dækket for, hvis der i forbindelse med eller som følge af arbejdsaftalen ikke gives forsikringsdækning eller tilsvarende ret til
  sygeforsikringsydelser |
| --- | --- |

e)

skal fremlægge bevis for, at den pågældende har en sygeforsikring, der også dækker familiemedlemmer for alle de risici, som statsborgere i den pågældende medlemsstat normalt er dækket for, hvis der i forbindelse med eller som følge af arbejdsaftalen ikke gives forsikringsdækning eller tilsvarende ret til
  sygeforsikringsydelser

Ændring 28

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 1 — litra f

| f) | må ikke
  betragtes som
  en trussel mod den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden. |
| --- | --- |

f)

må ikke
  betragtes som
  en trussel mod den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.

| f) | må ikke
  udgøre
  en
  objektivt påviselig
  trussel mod den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden. |
| --- | --- |

f)

må ikke
  udgøre
  en
  objektivt påviselig
  trussel mod den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 2

| 2. | Ud over de i stk. 1 anførte betingelser må bruttomånedslønnen i henhold til arbejdsaftalen eller det bindende jobtilbud ikke ligge under det nationale
  lønniveau
  , som medlemsstaterne har fastsat og offentliggjort med henblik herpå, og som skal være mindst
  tre
  gange den månedlige bruttominimumsløn i
  henhold til national ret
  . |
| --- | --- |

2.

Ud over de i stk. 1 anførte betingelser må bruttomånedslønnen i henhold til arbejdsaftalen eller det bindende jobtilbud ikke ligge under det nationale
  lønniveau
  , som medlemsstaterne har fastsat og offentliggjort med henblik herpå, og som skal være mindst
  tre
  gange den månedlige bruttominimumsløn i
  henhold til national ret
  .

| 2. | Ud over de i stk. 1 anførte betingelser må bruttomånedslønnen i henhold til arbejdsaftalen eller det bindende jobtilbud ikke ligge under det nationale
  niveau
  , som medlemsstaterne har fastsat og offentliggjort med henblik herpå, og som skal være mindst
  1,7
  gange den månedlige
  eller årlige
  bruttogennemsnitsløn i
  de pågældende medlemsstater, ligesom den ikke må være lavere end den løn, som en sammenlignelig arbejdstager i værtslandet får eller ville få
  . |
| --- | --- |

2.

Ud over de i stk. 1 anførte betingelser må bruttomånedslønnen i henhold til arbejdsaftalen eller det bindende jobtilbud ikke ligge under det nationale
  niveau
  , som medlemsstaterne har fastsat og offentliggjort med henblik herpå, og som skal være mindst
  1,7
  gange den månedlige
  eller årlige
  bruttogennemsnitsløn i
  de pågældende medlemsstater, ligesom den ikke må være lavere end den løn, som en sammenlignelig arbejdstager i værtslandet får eller ville få
  .

I medlemsstater, hvor der ikke er fastsat en mindsteløn, fastsættes det nationale lønniveau til mindst tre gange den minimumsindtægt, under hvilken den pågældende medlemsstats borgere er berettiget til social bistand i medlemsstaten.

Ændring 30

Forslag til direktiv

Artikel 5 a (ny)

Artikel 5a

Forebyggelse af mangel på højt kvalificerede arbejdstagere i udviklingslande

Medlemsstaterne undlader aktivt at søge at tiltrække højt kvalificerede arbejdstagere inden for sektorer, hvor der i tredjelandet allerede er eller forventes at blive mangel på højt kvalificerede arbejdstagere. Dette gælder navnlig sundheds- og uddannelsessektoren.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Artikel 6

Artikel 6

udgår

Undtagelse

Hvis ansøgningen indgives af en tredjelandsstatsborger under 30 år, som har kvalifikationer fra en højere læreanstalt, gælder følgende undtagelser:

| a) | Medlemsstaterne anser betingelserne i artikel 5, stk. 2, for opfyldt, hvis den tilbudte månedlige bruttoløn svarer til mindst to tredjedele af den nationale løntærskel som defineret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2. |
| --- | --- |

a)

| b) | Medlemsstaterne kan se bort fra lønkravet i artikel 5, stk. 2, forudsat at ansøgeren har fuldført en højere uddannelse på stedet og opnået en bachelor- og en kandidatgrad på en højere uddannelsesinstitution beliggende på Fællesskabets område. |
| --- | --- |

b)

| c) | Medlemsstaterne kræver ikke bevis for erhvervsuddannelse ud over kvalifikationerne fra en højere uddannelsesinstitution, medmindre dette er nødvendigt for at opfylde betingelserne i national ret for EU-borgeres udøvelse af det regulerede erhverv, der er omfattet af arbejdsaftalen eller det bindende jobtilbud. |
| --- | --- |

c)

Ændring 32

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 2

| 2. | Det blå EU-kort er i første omgang gyldigt i
  to år
  og forlænges
  for et tidsrum af
  mindst
  samme længde
  . Hvis arbejdsaftalen dækker en periode på under
  to år
  , udstedes det blå EU-kort for et tidsrum svarende til arbejdsaftalens længde plus
  tre måneder
  . |
| --- | --- |

2.

Det blå EU-kort er i første omgang gyldigt i
  to år
  og forlænges
  for et tidsrum af
  mindst
  samme længde
  . Hvis arbejdsaftalen dækker en periode på under
  to år
  , udstedes det blå EU-kort for et tidsrum svarende til arbejdsaftalens længde plus
  tre måneder
  .

| 2. | Det blå EU-kort er i første omgang gyldigt i
  tre år
  og
  forlænges med mindst yderligere to år
  . Hvis arbejdsaftalen dækker en periode på under
  tre år
  , udstedes det blå EU-kort for et tidsrum svarende til arbejdsaftalens længde plus
  seks måneder
  . |
| --- | --- |

2.

Det blå EU-kort er i første omgang gyldigt i
  tre år
  og
  forlænges med mindst yderligere to år
  . Hvis arbejdsaftalen dækker en periode på under
  tre år
  , udstedes det blå EU-kort for et tidsrum svarende til arbejdsaftalens længde plus
  seks måneder
  .

Ændring 33

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Efter 36 måneders lovligt ophold i den første medlemsstat som indehaver af et blåt EU-kort har den pågældende lov til at udføre højt kvalificeret beskæftigelse i en anden medlemsstat og samtidig have ophold i den første medlemsstat. De nærmere bestemmelser for grænsependling er fastlagt i Rådets direktiv .../.../EF [om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat]. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Inden medlemsstaterne træffer beslutning om en ansøgning om det blå EU-kort, kan de undersøge situationen på deres arbejdsmarked og anvende
  deres
  nationale procedurer for så vidt angår ansættelseskravene for den ledige stilling. |
| --- | --- |

2.

Inden medlemsstaterne træffer beslutning om en ansøgning om det blå EU-kort, kan de undersøge situationen på deres arbejdsmarked og anvende
  deres
  nationale procedurer for så vidt angår ansættelseskravene for den ledige stilling.

| 2. | Inden medlemsstaterne træffer beslutning om en ansøgning om det blå EU-kort, kan de undersøge situationen på deres arbejdsmarked og anvende nationale procedurer
  og fællesskabsprocedurer
  for så vidt angår ansættelseskravene for den ledige stilling.
  Når medlemsstaterne træffer beslutning, tager de hensyn til det nationale og regionale behov for arbejdskraft
  . |
| --- | --- |

2.

Inden medlemsstaterne træffer beslutning om en ansøgning om det blå EU-kort, kan de undersøge situationen på deres arbejdsmarked og anvende nationale procedurer
  og fællesskabsprocedurer
  for så vidt angår ansættelseskravene for den ledige stilling.
  Når medlemsstaterne træffer beslutning, tager de hensyn til det nationale og regionale behov for arbejdskraft
  .

Ændring 35

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

Medlemsstaterne kan give afslag på en ansøgning om et blåt EU-kort for at undgå hjerneflugt i sektorer, hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft i oprindelseslandene.

Ændring 76

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 2

Af arbejdsmarkedspolitiske hensyn
  kan
  medlemsstaterne
  give
  fortrinsstilling til EU-borgere, tredjelandsstatsborgere, når der er fastsat bestemmelse herom i fællesskabsretten, samt tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold og modtager arbejdsløshedsunderstøttelse i de pågældende medlemsstater.

Af arbejdsmarkedspolitiske hensyn
  giver
  medlemsstaterne fortrinsstilling til EU-borgere,
  og de kan give fortrinsstilling
  til tredjelandsstatsborgere, når der er fastsat bestemmelse herom i fællesskabsretten, samt
  til
  tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold og modtager arbejdsløshedsunderstøttelse i de pågældende medlemsstater.

Medlemsstater afviser en ansøgning om et blåt EU-kort for de sektorer af arbejdsmarkedet, hvortil adgangen er begrænset for arbejdstagere fra andre medlemsstater i henhold til overgangsordningerne i tiltrædelsesakterne af 16. april 2003 og 25. april 2005.

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne inddrager eller afslår at forlænge gyldigheden af et blåt EU-kort, der er udstedt på grundlag af dette direktiv,
  i følgende tilfælde
  : |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne inddrager eller afslår at forlænge gyldigheden af et blåt EU-kort, der er udstedt på grundlag af dette direktiv,
  i følgende tilfælde
  :

| 1. | Medlemsstaterne inddrager eller afslår at forlænge gyldigheden af et blåt EU-kort, der er udstedt på grundlag af dette direktiv, hvis det er erhvervet på uretmæssig vis eller er forfalsket eller ulovligt ændret. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne inddrager eller afslår at forlænge gyldigheden af et blåt EU-kort, der er udstedt på grundlag af dette direktiv, hvis det er erhvervet på uretmæssig vis eller er forfalsket eller ulovligt ændret.

| a) | hvis det er erhvervet på uretmæssig vis eller er forfalsket eller ulovligt ændret |
| --- | --- |

a)

hvis det er erhvervet på uretmæssig vis eller er forfalsket eller ulovligt ændret

| 1a. | Medlemsstaterne kan inddrage eller afslå at forlænge gyldigheden af et blåt EU-kort, der er udstedt på grundlag af dette direktiv, i følgende tilfælde: |
| --- | --- |

1a.

| b) | hvis det ser ud til, at indehaveren ikke opfylder eller ikke længere opfylder de betingelser for indrejse og ophold, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller opholder sig i landet af andre årsager end dem, på grundlag af hvilke den pågældende fik opholdstilladelse |
| --- | --- |

b)

hvis det ser ud til, at indehaveren ikke opfylder eller ikke længere opfylder de betingelser for indrejse og ophold, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller opholder sig i landet af andre årsager end dem, på grundlag af hvilke den pågældende fik opholdstilladelse

| a) | hvis det ser ud til, at indehaveren ikke opfylder eller ikke længere opfylder de betingelser for indrejse og ophold, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller opholder sig i landet af andre årsager end dem, på grundlag af hvilke den pågældende fik opholdstilladelse |
| --- | --- |

a)

hvis det ser ud til, at indehaveren ikke opfylder eller ikke længere opfylder de betingelser for indrejse og ophold, der er fastsat i artikel 5 og 6, eller opholder sig i landet af andre årsager end dem, på grundlag af hvilke den pågældende fik opholdstilladelse

| c) | hvis indehaveren ikke har respekteret de begrænsninger, der er fastsat i artikel 13, stk. 1 og 2, og artikel 14. |
| --- | --- |

c)

hvis indehaveren ikke har respekteret de begrænsninger, der er fastsat i artikel 13, stk. 1 og 2, og artikel 14.

| b) | hvis indehaveren ikke har respekteret de begrænsninger, der er fastsat i artikel 13, stk. 1 og 2, og artikel 14. |
| --- | --- |

b)

hvis indehaveren ikke har respekteret de begrænsninger, der er fastsat i artikel 13, stk. 1 og 2, og artikel 14.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 3

| 3. | Medlemsstaterne kan inddrage eller give afslag på at forlænge gyldigheden af det blå EU-kort, hvis
  det er begrundet i hensynet til
  den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne kan inddrage eller give afslag på at forlænge gyldigheden af det blå EU-kort, hvis
  det er begrundet i hensynet til
  den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.

| 3. | Medlemsstaterne kan
  kun
  inddrage eller give afslag på at forlænge gyldigheden af det blå EU-kort, hvis
  der foreligger en objektivt påviselig trussel mod opretholdelsen af
  den offentlige orden
  eller mod
  den offentlige sikkerhed eller folkesundheden. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne kan
  kun
  inddrage eller give afslag på at forlænge gyldigheden af det blå EU-kort, hvis
  der foreligger en objektivt påviselig trussel mod opretholdelsen af
  den offentlige orden
  eller mod
  den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

Medlemsstaten forpligter sig ved udstedelsen af et blåt EU-kort til, når det er relevant, også at udstede den relevante dokumentation og visa så hurtigt som muligt, dog i rimelig god tid, inden ansøgeren indleder det ansættelsesforhold, der er anledningen til udstedelsen af det blå EU-kort, medmindre medlemsstaten ikke med rimelighed kan forventes at gøre dette på grund af en sen indgivelse af ansøgningen om det blå EU-kort fra enten arbejdsgiverens eller den pågældende tredjelandsstatsborgers side.

Ændring 40

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2

| 2. | Hvis de oplysninger, der er vedlagt ansøgningen som bilag, er utilstrækkelige, informerer de kompetente myndigheder ansøgeren om, at der kræves yderligere oplysninger. Det tidsrum, der er omhandlet i stk. 1, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de krævede supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

2.

Hvis de oplysninger, der er vedlagt ansøgningen som bilag, er utilstrækkelige, informerer de kompetente myndigheder ansøgeren om, at der kræves yderligere oplysninger. Det tidsrum, der er omhandlet i stk. 1, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de krævede supplerende oplysninger.

| 2. | Hvis de oplysninger, der er vedlagt ansøgningen som bilag, er utilstrækkelige, informerer de kompetente myndigheder
  hurtigst muligt
  ansøgeren om, at der kræves yderligere oplysninger. Det tidsrum, der er omhandlet i stk. 1, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de krævede supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

2.

Hvis de oplysninger, der er vedlagt ansøgningen som bilag, er utilstrækkelige, informerer de kompetente myndigheder
  hurtigst muligt
  ansøgeren om, at der kræves yderligere oplysninger. Det tidsrum, der er omhandlet i stk. 1, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de krævede supplerende oplysninger.

Ændring 41

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 3

| 3. | En afgørelse om afslag på en ansøgning om det blå EU-kort eller manglende forlængelse eller inddragelse af det blå EU-kort meddeles den berørte tredjelandsstatsborger skriftligt og, hvis det er relevant, den pågældendes arbejdsgiver i overensstemmelse med procedurerne for meddelelser af denne art, der er fastsat i den relevante nationale ret; der kan klages over sådanne afgørelser ved den pågældende medlemsstats
  domstole
  . I meddelelsen specificeres årsagerne til afgørelsen, mulige klageprocedurer og fristen for at klage. |
| --- | --- |

3.

En afgørelse om afslag på en ansøgning om det blå EU-kort eller manglende forlængelse eller inddragelse af det blå EU-kort meddeles den berørte tredjelandsstatsborger skriftligt og, hvis det er relevant, den pågældendes arbejdsgiver i overensstemmelse med procedurerne for meddelelser af denne art, der er fastsat i den relevante nationale ret; der kan klages over sådanne afgørelser ved den pågældende medlemsstats
  domstole
  . I meddelelsen specificeres årsagerne til afgørelsen, mulige klageprocedurer og fristen for at klage.

| 3. | En afgørelse om afslag på en ansøgning om det blå EU-kort eller manglende forlængelse eller inddragelse af det blå EU-kort meddeles den berørte tredjelandsstatsborger skriftligt og, hvis det er relevant, den pågældendes arbejdsgiver i overensstemmelse med procedurerne for meddelelser af denne art, der er fastsat i den relevante nationale ret; der kan klages over sådanne afgørelser ved den pågældende medlemsstats
  kompetente myndighed, der er udpeget i henhold til national ret
  . I meddelelsen specificeres årsagerne til afgørelsen, mulige klageprocedurer og fristen for at klage. |
| --- | --- |

3.

En afgørelse om afslag på en ansøgning om det blå EU-kort eller manglende forlængelse eller inddragelse af det blå EU-kort meddeles den berørte tredjelandsstatsborger skriftligt og, hvis det er relevant, den pågældendes arbejdsgiver i overensstemmelse med procedurerne for meddelelser af denne art, der er fastsat i den relevante nationale ret; der kan klages over sådanne afgørelser ved den pågældende medlemsstats
  kompetente myndighed, der er udpeget i henhold til national ret
  . I meddelelsen specificeres årsagerne til afgørelsen, mulige klageprocedurer og fristen for at klage.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 1

| 1. | De første to år, hvor indehaveren af det blå EU-kort opholder sig i den pågældende medlemsstat, er den pågældendes adgang til arbejdsmarkedet begrænset til udøvelsen af de aflønnede beskæftigelsesaktiviteter, der opfylder betingelserne for indrejse som fastsat i artikel 5 og 6. De kompetente myndigheder i opholdsmedlemsstaten skal i overensstemmelse med de nationale procedurer og inden for tidsfristen i artikel 12, stk. 1,
  give forudgående
  skriftlig
  tilladelse til
  ændringer af betingelserne i arbejdsaftalen, der påvirker betingelserne for indrejse, eller ændringer i arbejdsforholdet. |
| --- | --- |

1.

De første to år, hvor indehaveren af det blå EU-kort opholder sig i den pågældende medlemsstat, er den pågældendes adgang til arbejdsmarkedet begrænset til udøvelsen af de aflønnede beskæftigelsesaktiviteter, der opfylder betingelserne for indrejse som fastsat i artikel 5 og 6. De kompetente myndigheder i opholdsmedlemsstaten skal i overensstemmelse med de nationale procedurer og inden for tidsfristen i artikel 12, stk. 1,
  give forudgående
  skriftlig
  tilladelse til
  ændringer af betingelserne i arbejdsaftalen, der påvirker betingelserne for indrejse, eller ændringer i arbejdsforholdet.

| 1. | De første to år, hvor indehaveren af det blå EU-kort opholder sig i den pågældende medlemsstat, er den pågældendes adgang til arbejdsmarkedet begrænset til udøvelsen af de aflønnede beskæftigelsesaktiviteter, der opfylder betingelserne for indrejse som fastsat i artikel 5 og 6. De kompetente myndigheder i opholdsmedlemsstaten skal i overensstemmelse med de nationale procedurer og inden for tidsfristen i artikel 12, stk. 1,
  modtage en
  skriftlig
  forhåndsunderretning om
  ændringer af betingelserne i arbejdsaftalen, der påvirker betingelserne for indrejse, eller ændringer i arbejdsforholdet. |
| --- | --- |

1.

De første to år, hvor indehaveren af det blå EU-kort opholder sig i den pågældende medlemsstat, er den pågældendes adgang til arbejdsmarkedet begrænset til udøvelsen af de aflønnede beskæftigelsesaktiviteter, der opfylder betingelserne for indrejse som fastsat i artikel 5 og 6. De kompetente myndigheder i opholdsmedlemsstaten skal i overensstemmelse med de nationale procedurer og inden for tidsfristen i artikel 12, stk. 1,
  modtage en
  skriftlig
  forhåndsunderretning om
  ændringer af betingelserne i arbejdsaftalen, der påvirker betingelserne for indrejse, eller ændringer i arbejdsforholdet.

Ændring 43

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 2

| 2. | Efter de første to års lovlige ophold i den pågældende medlemsstat som indehaver af det blå EU-kort ligebehandles den pågældende person med medlemsstatens statsborgere
  for så vidt angår adgangen til højt kvalificeret beskæftigelse. Indehaveren af det blå EU-kort giver meddelelse om ændringer i arbejdsforholdet til opholdsmedlemsstatens kompetente myndigheder i overensstemmelse med de nationale procedurer
  . |
| --- | --- |

2.

Efter de første to års lovlige ophold i den pågældende medlemsstat som indehaver af det blå EU-kort ligebehandles den pågældende person med medlemsstatens statsborgere
  for så vidt angår adgangen til højt kvalificeret beskæftigelse. Indehaveren af det blå EU-kort giver meddelelse om ændringer i arbejdsforholdet til opholdsmedlemsstatens kompetente myndigheder i overensstemmelse med de nationale procedurer
  .

| 2. | Efter de første to års lovlige ophold i den pågældende medlemsstat som indehaver af det blå EU-kort ligebehandles den pågældende person med medlemsstatens statsborgere. |
| --- | --- |

2.

Efter de første to års lovlige ophold i den pågældende medlemsstat som indehaver af det blå EU-kort ligebehandles den pågældende person med medlemsstatens statsborgere.

Ændring 44

Forslag til direktiv

Artikel 14 — stk. 1

| 1. | Arbejdsløshed udgør ikke i sig selv en grund til at inddrage det blå EU-kort, medmindre arbejdsløsheden har varet i mere end
  tre
  på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

1.

Arbejdsløshed udgør ikke i sig selv en grund til at inddrage det blå EU-kort, medmindre arbejdsløsheden har varet i mere end
  tre
  på hinanden følgende måneder.

| 1. | Arbejdsløshed udgør ikke i sig selv en grund til at inddrage
  eller afslå at forlænge
  det blå EU-kort, medmindre arbejdsløsheden har varet i mere end
  seks
  på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

1.

Arbejdsløshed udgør ikke i sig selv en grund til at inddrage
  eller afslå at forlænge
  det blå EU-kort, medmindre arbejdsløsheden har varet i mere end
  seks
  på hinanden følgende måneder.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 14 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | Indehaveren af det blå EU-kort har ret til at opholde sig på medlemsstaternes område, så længe den pågældende deltager i uddannelsesaktiviteter med henblik på at øge sine faglige kvalifikationer eller sin faglige omskoling. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 46

Forslag til direktiv

Artikel 14 — stk. 2

| 2. | I
  dette
  tidsrum har indehaveren af det blå EU-kort ret til at søge og påtage sig beskæftigelse på de betingelser, der er fastsat i artikel 13, henholdsvis stk. 2 eller 2. |
| --- | --- |

2.

I
  dette
  tidsrum har indehaveren af det blå EU-kort ret til at søge og påtage sig beskæftigelse på de betingelser, der er fastsat i artikel 13, henholdsvis stk. 2 eller 2.

| 2. | I
  de
  tidsrum,
  der er omhandlet i stk. 1 og stk. 1a
  , har indehaveren af det blå EU-kort ret til at søge og påtage sig
  højt kvalificeret
  beskæftigelse på de betingelser, der er fastsat i artikel 13, henholdsvis stk. 1 eller 2. |
| --- | --- |

2.

I
  de
  tidsrum,
  der er omhandlet i stk. 1 og stk. 1a
  , har indehaveren af det blå EU-kort ret til at søge og påtage sig
  højt kvalificeret
  beskæftigelse på de betingelser, der er fastsat i artikel 13, henholdsvis stk. 1 eller 2.

Ændring 47

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 2

| 2. | Medlemsstaterne kan begrænse rettighederne i stk. 1, litra c) og i), for så vidt angår stipendier og procedurer for at få adgang til socialt boligbyggeri, til tilfælde, hvor indehaveren af det blå EU-kort har opholdt sig eller har ret til at holde sig på deres område i mindst tre år. |
| --- | --- |

2.

udgår

Ændring 48

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 3

| 3. | Medlemsstaterne kan begrænse ligebehandlingen for så vidt angår social bistand til tilfælde, hvor indehaveren af det blå EU-kort har opnået status som fastboende udlænding i EF i overensstemmelse med artikel 17. |
| --- | --- |

3.

udgår

Ændring 49

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Artikel 8, stk. 2, skal forstås således, at indehaveren af det blå EU-kort skal have haft lovligt ophold på den første medlemsstats område i hele det blå EU-korts gyldighedsperiode, inklusive en eventuel forlængelse. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 51

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 4

| 4. | Uanset artikel 9, stk. 1, litra c), i direktiv 2003/109/EF
  forlænger
  medlemsstaterne det tidsrum, som indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer, der har fået status som fastboende udlænding i EF, kan være fraværende fra Fællesskabets område, til 24 på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

4.

Uanset artikel 9, stk. 1, litra c), i direktiv 2003/109/EF
  forlænger
  medlemsstaterne det tidsrum, som indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer, der har fået status som fastboende udlænding i EF, kan være fraværende fra Fællesskabets område, til 24 på hinanden følgende måneder.

| 4. | Uanset artikel 9, stk. 1, litra c), i direktiv 2003/109/EF
  kan
  medlemsstaterne
  forlænge
  det tidsrum, som indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer, der har fået status som fastboende udlænding i EF, kan være fraværende fra Fællesskabets område, til 24 på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

4.

Uanset artikel 9, stk. 1, litra c), i direktiv 2003/109/EF
  kan
  medlemsstaterne
  forlænge
  det tidsrum, som indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer, der har fået status som fastboende udlænding i EF, kan være fraværende fra Fællesskabets område, til 24 på hinanden følgende måneder.

Ændring 52

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 5

| 5. | De undtagelser fra direktiv 2003/109/EF, der er fastsat i stk. 3 og 4, finder kun anvendelse i tilfælde, hvor den pågældende tredjelandsstatsborger kan fremlægge bevis for, at vedkommende har været fraværende fra Fællesskabets område for at udøve en økonomisk aktivitet som lønmodtager eller selvstændig erhvervsdrivende eller med henblik på volontørtjeneste eller for at studere
  i oprindelseslandet
  . |
| --- | --- |

5.

De undtagelser fra direktiv 2003/109/EF, der er fastsat i stk. 3 og 4, finder kun anvendelse i tilfælde, hvor den pågældende tredjelandsstatsborger kan fremlægge bevis for, at vedkommende har været fraværende fra Fællesskabets område for at udøve en økonomisk aktivitet som lønmodtager eller selvstændig erhvervsdrivende eller med henblik på volontørtjeneste eller for at studere
  i oprindelseslandet
  .

| 5. | De undtagelser fra direktiv 2003/109/EF, der er fastsat i stk. 3 og 4, finder kun anvendelse i tilfælde, hvor den pågældende tredjelandsstatsborger kan fremlægge bevis for, at vedkommende har været fraværende fra Fællesskabets område for
  i sit oprindelsesland
  at udøve en økonomisk aktivitet som lønmodtager eller selvstændig erhvervsdrivende eller med henblik på volontørtjeneste eller for at studere,
  med henblik på at fremme disse fagfolks cirkulære mobilitet, og det bliver lettere senere at inddrage de selv samme vandrende arbejdstagere i uddannelses- eller forskningsvirksomhed eller i tekniske opgaver i deres oprindelseslande
  . |
| --- | --- |

5.

De undtagelser fra direktiv 2003/109/EF, der er fastsat i stk. 3 og 4, finder kun anvendelse i tilfælde, hvor den pågældende tredjelandsstatsborger kan fremlægge bevis for, at vedkommende har været fraværende fra Fællesskabets område for
  i sit oprindelsesland
  at udøve en økonomisk aktivitet som lønmodtager eller selvstændig erhvervsdrivende eller med henblik på volontørtjeneste eller for at studere,
  med henblik på at fremme disse fagfolks cirkulære mobilitet, og det bliver lettere senere at inddrage de selv samme vandrende arbejdstagere i uddannelses- eller forskningsvirksomhed eller i tekniske opgaver i deres oprindelseslande
  .

Ændring 53

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 3 — indledning

| 3. | I overensstemmelse med procedurerne i artikel 12 behandler den anden medlemsstat
  denne meddelelse
  og informerer skriftligt ansøgeren og den første medlemsstat om dens beslutning om: |
| --- | --- |

3.

I overensstemmelse med procedurerne i artikel 12 behandler den anden medlemsstat
  denne meddelelse
  og informerer skriftligt ansøgeren og den første medlemsstat om dens beslutning om:

| 3. | I overensstemmelse med procedurerne i artikel 12 behandler den anden medlemsstat
  ansøgningen og dokumenterne i stk. 2
  og informerer skriftligt ansøgeren og den første medlemsstat om dens beslutning om: |
| --- | --- |

3.

I overensstemmelse med procedurerne i artikel 12 behandler den anden medlemsstat
  ansøgningen og dokumenterne i stk. 2
  og informerer skriftligt ansøgeren og den første medlemsstat om dens beslutning om:

Ændring 54

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 3 — litra b

| b) | at afslå at udstede det blå EU-kort
  og tvinge

  ansøgeren og dennes familiemedlemmer til i overensstemmelse med procedurerne i national ret, herunder procedurerne for udsendelse, at forlade dens område,
  hvis betingelserne i denne artikel ikke er opfyldt
  . Den første medlemsstat tillader straks uden formaliteter indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer at indrejse igen. Bestemmelserne i artikel 14 finder anvendelse efter fornyet indrejse. |
| --- | --- |

b)

at afslå at udstede det blå EU-kort
  og tvinge

  ansøgeren og dennes familiemedlemmer til i overensstemmelse med procedurerne i national ret, herunder procedurerne for udsendelse, at forlade dens område,
  hvis betingelserne i denne artikel ikke er opfyldt
  . Den første medlemsstat tillader straks uden formaliteter indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer at indrejse igen. Bestemmelserne i artikel 14 finder anvendelse efter fornyet indrejse.

| b) | at afslå at udstede det blå EU-kort,
  hvis betingelserne i denne artikel ikke er opfyldt, eller hvis der foreligger nogle af de i artikel 9 omhandlede grunde til afslag. I tilfælde heraf tvinger medlemsstaten, hvis ansøgeren allerede befinder sig på dens område
  , denne og dennes familiemedlemmer til i overensstemmelse med procedurerne i national ret, herunder procedurerne for udsendelse, at forlade dens område. Den første medlemsstat tillader straks uden formaliteter indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer at indrejse igen. Bestemmelserne i artikel 14 finder anvendelse efter fornyet indrejse. |
| --- | --- |

b)

at afslå at udstede det blå EU-kort,
  hvis betingelserne i denne artikel ikke er opfyldt, eller hvis der foreligger nogle af de i artikel 9 omhandlede grunde til afslag. I tilfælde heraf tvinger medlemsstaten, hvis ansøgeren allerede befinder sig på dens område
  , denne og dennes familiemedlemmer til i overensstemmelse med procedurerne i national ret, herunder procedurerne for udsendelse, at forlade dens område. Den første medlemsstat tillader straks uden formaliteter indehaveren af det blå EU-kort og dennes familiemedlemmer at indrejse igen. Bestemmelserne i artikel 14 finder anvendelse efter fornyet indrejse.

Ændring 75

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 2

| 2. | I de tilfælde, hvor en medlemsstat beslutter at anvende de begrænsninger til arbejdsmarkedet, der er fastsat i artikel 14, stk. 3, i direktiv 2003/109/EF,
  giver
  den fortrinsstilling til indehavere af opholdstilladelsen »status som fastboende udlænding i EF/indehaver af det blå EU-kort« frem for tredjelandsstatsborgere, der ansøger om ophold med samme formål |
| --- | --- |

2.

I de tilfælde, hvor en medlemsstat beslutter at anvende de begrænsninger til arbejdsmarkedet, der er fastsat i artikel 14, stk. 3, i direktiv 2003/109/EF,
  giver
  den fortrinsstilling til indehavere af opholdstilladelsen »status som fastboende udlænding i EF/indehaver af det blå EU-kort« frem for tredjelandsstatsborgere, der ansøger om ophold med samme formål

| 2. | I de tilfælde, hvor en medlemsstat beslutter at anvende de begrænsninger til arbejdsmarkedet, der er fastsat i artikel 14, stk. 3, i direktiv 2003/109/EF,
  kan
  den
  give
  fortrinsstilling til indehavere af opholdstilladelsen »status som fastboende udlænding i EF/indehaver af det blå EU-kort« frem for tredjelandsstatsborgere, der ansøger om ophold med samme formål,
  i situationer, hvor to eller flere kandidater er lige velkvalificerede til et arbejde
  . |
| --- | --- |

2.

I de tilfælde, hvor en medlemsstat beslutter at anvende de begrænsninger til arbejdsmarkedet, der er fastsat i artikel 14, stk. 3, i direktiv 2003/109/EF,
  kan
  den
  give
  fortrinsstilling til indehavere af opholdstilladelsen »status som fastboende udlænding i EF/indehaver af det blå EU-kort« frem for tredjelandsstatsborgere, der ansøger om ophold med samme formål,
  i situationer, hvor to eller flere kandidater er lige velkvalificerede til et arbejde
  .

Ændring 57

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1

| 1. | Medlemsstaterne giver gennem det netværk, der er oprettet ved beslutning 2006/688/EF, Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om de love eller administrative bestemmelser, de vedtager i medfør af artikel 7, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 5, og artikel 20. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne giver gennem det netværk, der er oprettet ved beslutning 2006/688/EF, Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om de love eller administrative bestemmelser, de vedtager i medfør af artikel 7, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 5, og artikel 20.

| 1. | Medlemsstaterne giver gennem det netværk, der er oprettet ved beslutning 2006/688/EF Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om de love eller administrative bestemmelser, de vedtager i medfør af artikel 7, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 5, og artikel 20,
  og om de specifikke foranstaltninger, de træffer
  . |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne giver gennem det netværk, der er oprettet ved beslutning 2006/688/EF Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om de love eller administrative bestemmelser, de vedtager i medfør af artikel 7, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 5, og artikel 20,
  og om de specifikke foranstaltninger, de træffer
  .

Ændring 58

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 3

| 3. | Medlemsstaterne sender hvert år, første gang senest den 1. april [et år efter datoen for direktivets gennemførelse i national ret] via netværket ifølge beslutning 2006/688/EF Kommissionen og de øvrige medlemsstater statistiske oplysninger om antallet af tredjelandsstatsborgere, der er indrømmet eller har fået forlænget eller frataget det blå EU-kort i det foregående kalenderår med angivelse af nationalitet og beskæftigelse. Der skal ligeledes gives statistiske oplysninger om indrejste familiemedlemmer. For indehavere af det blå EU-kort og deres familiemedlemmer, der er indrejst i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19-21, præciseres det i oplysningerne desuden, i hvilken medlemsstat de tidligere har haft ophold. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne sender hvert år, første gang senest den 1. april [et år efter datoen for direktivets gennemførelse i national ret] via netværket ifølge beslutning 2006/688/EF Kommissionen og de øvrige medlemsstater statistiske oplysninger om antallet af tredjelandsstatsborgere, der er indrømmet eller har fået forlænget eller frataget det blå EU-kort i det foregående kalenderår med angivelse af nationalitet og beskæftigelse. Der skal ligeledes gives statistiske oplysninger om indrejste familiemedlemmer. For indehavere af det blå EU-kort og deres familiemedlemmer, der er indrejst i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19-21, præciseres det i oplysningerne desuden, i hvilken medlemsstat de tidligere har haft ophold.

| 3. | Medlemsstaterne sender hvert år, første gang senest den 1. april [et år efter datoen for direktivets gennemførelse i national ret] via netværket ifølge beslutning 2006/688/EF Kommissionen og de øvrige medlemsstater statistiske oplysninger om antallet af tredjelandsstatsborgere, der er indrømmet eller har fået forlænget eller frataget det blå EU-kort i det foregående kalenderår med angivelse af nationalitet og beskæftigelse
  i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen
  . Der skal ligeledes gives statistiske oplysninger om indrejste familiemedlemmer
  bortset fra oplysninger om deres beskæftigelse
  . For indehavere af det blå EU-kort og deres familiemedlemmer, der er indrejst i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19-21, præciseres det i oplysningerne desuden, i hvilken medlemsstat de tidligere har haft ophold. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne sender hvert år, første gang senest den 1. april [et år efter datoen for direktivets gennemførelse i national ret] via netværket ifølge beslutning 2006/688/EF Kommissionen og de øvrige medlemsstater statistiske oplysninger om antallet af tredjelandsstatsborgere, der er indrømmet eller har fået forlænget eller frataget det blå EU-kort i det foregående kalenderår med angivelse af nationalitet og beskæftigelse
  i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen
  . Der skal ligeledes gives statistiske oplysninger om indrejste familiemedlemmer
  bortset fra oplysninger om deres beskæftigelse
  . For indehavere af det blå EU-kort og deres familiemedlemmer, der er indrejst i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19-21, præciseres det i oplysningerne desuden, i hvilken medlemsstat de tidligere har haft ophold.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/240 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/240

---

Procedure for samlet ansøgning om opholds- og arbejdstilladelse *

P6_TA(2008)0558

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (KOM(2007)0638 — C6-0470/2007 — 2007/0229(CNS))

(2010/C 16 E/42)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0638),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 63, nr. 3), litra a), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 63, nr. 3), litra a),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0470/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0431/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0431/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 2


  Forslag til direktiv


  Betragtning 7 a (nyt) |
| | (7a) | Gyldighedsperioden for den kombinerede tilladelse fastlægges af den enkelte medlemsstat. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 7 a (nyt)

(7a)

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| (10) | Alle tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold og lovligt arbejde i en medlemsstat bør i det mindste være omfattet af det samme sæt fælles rettigheder i form af ligebehandling med værtsmedlemsstatens egne statsborgere, uanset det oprindelige formål med eller grundlag for indrejsetilladelsen. Retten til ligebehandling på de områder, der er præciseret i dette direktiv, bør ikke kun gælde tredjelandsstatsborgere, der er indrejst i en medlemsstat med henblik på arbejde, men også tredjelandsstatsborgere, der er indrejst af andre grunde, og som har fået adgang til arbejdsmarkedet i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med anden fællesskabslovgivning eller national lovgivning, herunder en tredjelandsstatsborgers familiemedlemmer, der er indrejst i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring, tredjelandsstatsborgere, der indrejser på en medlemsstats område i overensstemmelse med Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste, og forskere, der indrejser i overensstemmelse med Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning. |
| --- | --- |

(10)

Alle tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold og lovligt arbejde i en medlemsstat bør i det mindste være omfattet af det samme sæt fælles rettigheder i form af ligebehandling med værtsmedlemsstatens egne statsborgere, uanset det oprindelige formål med eller grundlag for indrejsetilladelsen. Retten til ligebehandling på de områder, der er præciseret i dette direktiv, bør ikke kun gælde tredjelandsstatsborgere, der er indrejst i en medlemsstat med henblik på arbejde, men også tredjelandsstatsborgere, der er indrejst af andre grunde, og som har fået adgang til arbejdsmarkedet i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med anden fællesskabslovgivning eller national lovgivning, herunder en tredjelandsstatsborgers familiemedlemmer, der er indrejst i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring, tredjelandsstatsborgere, der indrejser på en medlemsstats område i overensstemmelse med Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste, og forskere, der indrejser i overensstemmelse med Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning.

| (10) | Alle tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold og lovligt arbejde i en medlemsstat bør minimum være omfattet af det samme sæt fælles rettigheder
  i arbejdsforhold
  i form af ligebehandling med værtsmedlemsstatens egne statsborgere, uanset det oprindelige formål med eller grundlag for indrejsetilladelsen. Retten til ligebehandling på de områder, der er præciseret i dette direktiv, bør ikke kun gælde tredjelandsstatsborgere, der er indrejst i en medlemsstat med henblik på arbejde, men også tredjelandsstatsborgere, der er indrejst af andre grunde, og som har fået adgang til arbejdsmarkedet i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med anden fællesskabslovgivning eller national lovgivning, herunder en tredjelandsstatsborgers familiemedlemmer, der er indrejst i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring, tredjelandsstatsborgere, der indrejser på en medlemsstats område i overensstemmelse med Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste, og forskere, der indrejser i overensstemmelse med Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning. |
| --- | --- |

(10)

Alle tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold og lovligt arbejde i en medlemsstat bør minimum være omfattet af det samme sæt fælles rettigheder
  i arbejdsforhold
  i form af ligebehandling med værtsmedlemsstatens egne statsborgere, uanset det oprindelige formål med eller grundlag for indrejsetilladelsen. Retten til ligebehandling på de områder, der er præciseret i dette direktiv, bør ikke kun gælde tredjelandsstatsborgere, der er indrejst i en medlemsstat med henblik på arbejde, men også tredjelandsstatsborgere, der er indrejst af andre grunde, og som har fået adgang til arbejdsmarkedet i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med anden fællesskabslovgivning eller national lovgivning, herunder en tredjelandsstatsborgers familiemedlemmer, der er indrejst i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring, tredjelandsstatsborgere, der indrejser på en medlemsstats område i overensstemmelse med Rådets direktiv 2004/114/EF af 13. december 2004 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, elevudveksling, ulønnet erhvervsuddannelse eller volontørtjeneste, og forskere, der indrejser i overensstemmelse med Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| (13) | Tredjelandsstatsborgere, der er indrejst på en medlemsstats område
  i en periode på højst seks måneder inden for en tolvmåneders periode
  med henblik på sæsonarbejde, bør ikke omfattes af direktivet på grund af deres midlertidige status. |
| --- | --- |

(13)

Tredjelandsstatsborgere, der er indrejst på en medlemsstats område
  i en periode på højst seks måneder inden for en tolvmåneders periode
  med henblik på sæsonarbejde, bør ikke omfattes af direktivet på grund af deres midlertidige status.

| (13) | Tredjelandsstatsborgere, der er indrejst på en medlemsstats område med henblik på sæsonarbejde, bør ikke omfattes af direktivet på grund af deres midlertidige status
  og idet de vil blive omfattet af et specifikt direktiv
  . |
| --- | --- |

(13)

Tredjelandsstatsborgere, der er indrejst på en medlemsstats område med henblik på sæsonarbejde, bør ikke omfattes af direktivet på grund af deres midlertidige status
  og idet de vil blive omfattet af et specifikt direktiv
  .

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 13 a (ny)

| (13a) | Personer, der nyder godt af midlertidig beskyttelse, bør være omfattet af det fælles sæt rettigheder i nærværende direktiv, så snart de har fået tilladelse til at arbejde lovligt på en medlemsstats område. |
| --- | --- |

(13a)

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 18 a (ny)

| (18a) | Dette direktiv bør gennemføres med forbehold for mere fordelagtige bestemmelser i EU-retten og i internationale instrumenter. |
| --- | --- |

(18a)

Ændring 53

Forslag til direktiv

Betragtning 18 b (ny)

| (18b) | Medlemsstaterne bør ratificere den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, der blev vedtaget af FN's generalforsamling den 18. december 1990. |
| --- | --- |

(18b)

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 19

| (19) | Medlemsstaterne bør gennemføre bestemmelserne i dette direktiv uden forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske karakteristika, sprog, religion eller tro, politisk eller anden anskuelse, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering i overensstemmelse med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse og Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterne bør gennemføre bestemmelserne i dette direktiv uden forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske karakteristika, sprog, religion eller tro, politisk eller anden anskuelse, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering i overensstemmelse med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse og Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv.

| (19) | Medlemsstaterne bør gennemføre bestemmelserne i dette direktiv uden forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske karakteristika, sprog, religion eller tro, politisk eller anden anskuelse, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering i overensstemmelse med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse og Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv
  og i henhold til fremtidig lovgivning på området såsom det resulterende af forslag til et rådsdirektiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426)
  . |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterne bør gennemføre bestemmelserne i dette direktiv uden forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske karakteristika, sprog, religion eller tro, politisk eller anden anskuelse, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering i overensstemmelse med Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse og Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv
  og i henhold til fremtidig lovgivning på området såsom det resulterende af forslag til et rådsdirektiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426)
  .

Ændring 8

Forslag til direktiv

Artikel 1 — litra a

| a) | en kombineret ansøgningsprocedure for udstedelse af en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område for at forenkle indrejseproceduren og lette kontrollen af deres status |
| --- | --- |

a)

en kombineret ansøgningsprocedure for udstedelse af en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område for at forenkle indrejseproceduren og lette kontrollen af deres status

| a) | (Vedrører ikke den danske tekst) |
| --- | --- |

a)

Ændring 9

Forslag til direktiv

Artikel 1 — litra b

| b) | et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat.

| b) | et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat,
  uanset formålet med den oprindelige indrejsetilladelse til en medlemsstats område
  . |
| --- | --- |

b)

et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat,
  uanset formålet med den oprindelige indrejsetilladelse til en medlemsstats område
  .

Ændring 10

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 a (nyt)

Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes kompetence med hensyn til tredjelandsstatsborgeres adgang til deres arbejdsmarkeder.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra d

| d) | »kombineret ansøgningsprocedure«: enhver procedure, der
  på basis af en tredjelandsstatsborgers ansøgning om tilladelse til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område
  , fører til en beslutning om en kombineret tilladelse til
  den pågældende
  tredjelandsstatsborger. |
| --- | --- |

d)

»kombineret ansøgningsprocedure«: enhver procedure, der
  på basis af en tredjelandsstatsborgers ansøgning om tilladelse til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område
  , fører til en beslutning om en kombineret tilladelse til
  den pågældende
  tredjelandsstatsborger.

| d) | »kombineret ansøgningsprocedure«: enhver procedure, der fører til en beslutning om en kombineret tilladelse til
  en
  tredjelandsstatsborger
  til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område på basis af den pågældende tredjelandsstatsborgers eller dennes kommende arbejdsgivers ansøgning |
| --- | --- |

d)

»kombineret ansøgningsprocedure«: enhver procedure, der fører til en beslutning om en kombineret tilladelse til
  en
  tredjelandsstatsborger
  til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område på basis af den pågældende tredjelandsstatsborgers eller dennes kommende arbejdsgivers ansøgning

Ændring 12

Forslag til direktiv

Artikel 2 — litra d a (nyt)

| da) | »grænsearbejde«: arbejde udført af en grænsearbejder som omhandlet i artikel 1, litra b), i forordning (EØF) nr. 1408/71 i en anden medlemsstat end bopælsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

da)

Ændring 13

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

| b) | arbejdstagere fra tredjelande, der opholder sig lovligt i en medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

arbejdstagere fra tredjelande, der opholder sig lovligt i en medlemsstat.

| b) | arbejdstagere fra tredjelande, der opholder sig lovligt i en medlemsstat,
  uanset formålet med den oprindelige indrejsetilladelse til en medlemsstats område
  . |
| --- | --- |

b)

arbejdstagere fra tredjelande, der opholder sig lovligt i en medlemsstat,
  uanset formålet med den oprindelige indrejsetilladelse til en medlemsstats område
  .

Ændring 14

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — indledning

| 2. | Direktivet
  finder ikke anvendelse på tredjelandsstatsborgere: |
| --- | --- |

2.

Direktivet
  finder ikke anvendelse på tredjelandsstatsborgere:

| 2. | Nærværende direktivs bestemmelser om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område
  finder ikke anvendelse på tredjelandsstatsborgere: |
| --- | --- |

2.

Nærværende direktivs bestemmelser om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område
  finder ikke anvendelse på tredjelandsstatsborgere:

Ændring 15

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

| d) | der er indrejst på en medlemsstats område
  i en periode på højst seks måneder inden for en tolvmåneders periode
  med henblik på sæsonarbejde |
| --- | --- |

d)

der er indrejst på en medlemsstats område
  i en periode på højst seks måneder inden for en tolvmåneders periode
  med henblik på sæsonarbejde

| d) | der er indrejst på en medlemsstats område med henblik på sæsonarbejde |
| --- | --- |

d)

der er indrejst på en medlemsstats område med henblik på sæsonarbejde

Ændring 16

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| da) | der har fået indrejsetilladelse til en medlemsstats område med henblik på arbejde i en periode på højst seks måneder, udelukkende for så vidt angår den kombinerede procedures anvendelsesområde |
| --- | --- |

da)

Ændring 17

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra f

| f) | der opholder sig i en medlemsstat som ansøgere om international beskyttelse,
  eller som er omfattet af ordninger for midlertidig beskyttelse |
| --- | --- |

f)

der opholder sig i en medlemsstat som ansøgere om international beskyttelse,
  eller som er omfattet af ordninger for midlertidig beskyttelse

| f) | der opholder sig i en medlemsstat som ansøgere om international beskyttelse |
| --- | --- |

f)

der opholder sig i en medlemsstat som ansøgere om international beskyttelse

Ændring 18

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | Det tilkommer medlemsstaterne at bestemme, om ansøgninger om en kombineret tilladelse skal indgives af den pågældende tredjelandsstatsborger eller af dennes kommende arbejdsgiver, eller om ansøgninger kan indgives af begge parter. |
| --- | --- |

1a.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1 b (nyt)

| 1b. | Hvis ansøgningen om en kombineret tilladelse indgives af tredjelandsstatsborgeren selv, er det muligt at indgive og få behandlet denne ansøgning, enten når tredjelandsstatsborgeren opholder sig uden for den medlemsstats område, hvortil der ønskes indrejse, eller når tredjelandsstatsborgeren allerede lovligt opholder sig på den pågældende medlemsstats område. |
| --- | --- |

1b.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

Hvis ansøgerens tilladelse udløber, inden der er truffet afgørelse om tilladelsens forlængelse, giver den medlemsstat, der har kompetence til at behandle ansøgningen, den pågældende person og eventuelt dennes familie tilladelse til lovligt at opholde sig på medlemsstatens område, indtil der er truffet afgørelse om forlængelsen af den kombinerede tilladelse.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 4

| 4. | Hvis de oplysninger, der er bilagt ansøgningen, er
  utilstrækkelige
  , anmoder den kompetente myndighed ansøgeren om de yderligere nødvendige oplysninger. Den periode, der er nævnt i stk. 2, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de yderligere nødvendige oplysninger. |
| --- | --- |

4.

Hvis de oplysninger, der er bilagt ansøgningen, er
  utilstrækkelige
  , anmoder den kompetente myndighed ansøgeren om de yderligere nødvendige oplysninger. Den periode, der er nævnt i stk. 2, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de yderligere nødvendige oplysninger.

| 4. | Hvis de oplysninger, der er bilagt ansøgningen, er
  ufuldstændige i henhold til offentligt fastsatte kriterier
  , anmoder den kompetente myndighed ansøgeren om de yderligere nødvendige oplysninger. Den periode, der er nævnt i stk. 2, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de yderligere nødvendige oplysninger. |
| --- | --- |

4.

Hvis de oplysninger, der er bilagt ansøgningen, er
  ufuldstændige i henhold til offentligt fastsatte kriterier
  , anmoder den kompetente myndighed ansøgeren om de yderligere nødvendige oplysninger. Den periode, der er nævnt i stk. 2, suspenderes, indtil myndighederne har modtaget de yderligere nødvendige oplysninger.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 4 a (nyt)

| 4a. | Hvis den i stk. 2 omhandlede tidsfrist for at træffe afgørelse suspenderes eller forlænges, underretter den kompetente myndighed ansøgeren herom. |
| --- | --- |

4a.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | En medlemsstat kan til en indehaver af en kombineret tilladelse, som er udstedt af en anden medlemsstat, udstede en tilladelse, som sætter ham i stand til at udføre grænsearbejde. En sådan tilladelse udstedes i henhold til den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor grænsearbejdet udføres. Gyldighedsperioden for en sådan tilladelse kan ikke overskride gyldighedsperioden for den kombinerede tilladelse. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 25

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 1

| 1. | Hvis ansøgningen afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages på grundlag af kriterier, der er præciseret i national lov eller i fællesskabslovgivningen, skal dette begrundes i den skriftlige meddelelse. |
| --- | --- |

1.

Hvis ansøgningen afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages på grundlag af kriterier, der er præciseret i national lov eller i fællesskabslovgivningen, skal dette begrundes i den skriftlige meddelelse.

| 1. | Hvis ansøgningen afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages på grundlag af kriterier, der er præciseret i national lov eller i fællesskabslovgivningen, skal dette i den skriftlige meddelelse begrundes
  med henvisning til objektive og verificerbare grunde. Kriterierne skal være objektive og tilgængelige for offentligheden, så afgørelsens rigtighed kan efterprøves
  . |
| --- | --- |

1.

Hvis ansøgningen afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages på grundlag af kriterier, der er præciseret i national lov eller i fællesskabslovgivningen, skal dette i den skriftlige meddelelse begrundes
  med henvisning til objektive og verificerbare grunde. Kriterierne skal være objektive og tilgængelige for offentligheden, så afgørelsens rigtighed kan efterprøves
  .

Ændring 26

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 2

| 2. | En afgørelse, hvorved en ansøgning afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages, skal kunne prøves ved
  domstolene
  i den pågældende medlemsstat. I meddelelsen angives de mulige klagemuligheder og fristen for indgivelse af klage. |
| --- | --- |

2.

En afgørelse, hvorved en ansøgning afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages, skal kunne prøves ved
  domstolene
  i den pågældende medlemsstat. I meddelelsen angives de mulige klagemuligheder og fristen for indgivelse af klage.

| 2. | En afgørelse, hvorved en ansøgning afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages, skal kunne prøves ved
  den kompetente myndighed, der
  i den pågældende medlemsstat
  er udpeget i henhold til national lovgivning
  . I meddelelsen angives de tilgængelige klagemuligheder,
  herunder den ansvarlige myndighed
  , og fristen for indgivelse af klage.
  Klagen har opsættende virkning for den administrative afgørelse, indtil der foreligger en endelig retsafgørelse
  . |
| --- | --- |

2.

En afgørelse, hvorved en ansøgning afvises, og den kombinerede tilladelse ikke indrømmes, ikke ændres eller ikke forlænges, suspenderes eller inddrages, skal kunne prøves ved
  den kompetente myndighed, der
  i den pågældende medlemsstat
  er udpeget i henhold til national lovgivning
  . I meddelelsen angives de tilgængelige klagemuligheder,
  herunder den ansvarlige myndighed
  , og fristen for indgivelse af klage.
  Klagen har opsættende virkning for den administrative afgørelse, indtil der foreligger en endelig retsafgørelse
  .

Ændring 27

Forslag til direktiv

Artikel 9

Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at informere tredjelandsstatsborgeren og den kommende arbejdsgiver om den dokumentation, der skal vedlægges ansøgningen.

Medlemsstaterne sikrer, navnlig via deres konsulater, at offentligheden gives adgang til regelmæssigt ajourførte oplysninger om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold på deres område med henblik på arbejde
  . Medlemsstaterne træffer
  især
  de foranstaltninger, der er nødvendige for at informere tredjelandsstatsborgeren og den kommende arbejdsgiver om den dokumentation, der skal vedlægges ansøgningen,
  samt om den samlede størrelse af de gebyrer, der opkræves for behandlingen af deres ansøgning
  .

Ændring 28

Forslag til direktiv

Artikel 10

Medlemsstaterne kan opkræve et gebyr hos ansøgerne for behandling af ansøgninger i overensstemmelse med dette direktiv. Gebyrerne skal være rimelige og
  tage udgangspunkt i de tjenester, som faktisk ydes
  .

Medlemsstaterne kan opkræve et gebyr hos ansøgerne for behandling af ansøgninger i overensstemmelse med dette direktiv. Gebyrerne skal være rimelige og
  må ikke overstige de faktiske omkostninger, der afholdes af den nationale forvaltning. I national ret fastsættes der et samlet maksimumsbeløb, som om nødvendigt omfatter udgifter til underleverandører i de tilfælde, hvor der anvendes eksterne firmaer til at indsamle de dokumenter, der skal tilvejebringes som sagsakter, før der kan gives en tilladelse
  .

Ændring 29

Forslag til direktiv

Artikel 11 — indledning

| 1. | Den kombinerede tilladelse skal i gyldighedsperioden som et minimum give indehaveren ret til at: |
| --- | --- |

1.

Den kombinerede tilladelse skal i gyldighedsperioden som et minimum give indehaveren ret til at:

Den kombinerede tilladelse skal i gyldighedsperioden,
  som fastsat af den enkelte medlemsstat
  , som et minimum give indehaveren ret til at:

Ændring 30

Forslag til direktiv

Artikel 11 — litra c

| c) | færdes frit i hele den medlemsstat, der har udstedt den kombinerede tilladelse, inden for de begrænsninger der er fastsat i national lovgivning af sikkerhedshensyn |
| --- | --- |

c)

færdes frit i hele den medlemsstat, der har udstedt den kombinerede tilladelse, inden for de begrænsninger der er fastsat i national lovgivning af sikkerhedshensyn

| c) | færdes frit i hele den medlemsstat, der har udstedt den kombinerede tilladelse.
  Medlemsstater kan indføre territoriale restriktioner med hensyn til opholdsret og retten til at arbejde
  inden for de begrænsninger, der er fastsat i national lovgivning af sikkerhedshensyn,
  hvis de samme restriktioner gælder for deres egne borgere |
| --- | --- |

c)

færdes frit i hele den medlemsstat, der har udstedt den kombinerede tilladelse.
  Medlemsstater kan indføre territoriale restriktioner med hensyn til opholdsret og retten til at arbejde
  inden for de begrænsninger, der er fastsat i national lovgivning af sikkerhedshensyn,
  hvis de samme restriktioner gælder for deres egne borgere

Ændring 31

Forslag til direktiv

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11a

Meddelelser og oplysninger

De meddelelser og de oplysninger, der henvises til i artikel 5, 8 og 9, skal affattes på en sådan måde, at ansøgeren er i stand til at forstå deres indhold og konsekvenser.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

| a) | arbejdsvilkår, herunder løn og afskedigelse samt arbejdsmiljøet |
| --- | --- |

a)

arbejdsvilkår, herunder løn og afskedigelse samt arbejdsmiljøet

| a) | arbejdsvilkår, herunder løn,
  ferie, arbejdstid
  og afskedigelse samt arbejdsmiljøet |
| --- | --- |

a)

arbejdsvilkår, herunder løn,
  ferie, arbejdstid
  og afskedigelse samt arbejdsmiljøet

Ændring 33

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1 — litra b

| b) | foreningsfrihed og frihed til medlemskab af en arbejdstager- eller arbejdsgiverorganisation eller enhver organisation, hvis medlemmer har et bestemt virke, herunder de fordele, som sådanne organisationer giver, med forbehold af de nationale bestemmelser om den offentlige orden og den offentlige sikkerhed |
| --- | --- |

b)

foreningsfrihed og frihed til medlemskab af en arbejdstager- eller arbejdsgiverorganisation eller enhver organisation, hvis medlemmer har et bestemt virke, herunder de fordele, som sådanne organisationer giver, med forbehold af de nationale bestemmelser om den offentlige orden og den offentlige sikkerhed

| b) | foreningsfrihed og frihed til medlemskab af en arbejdstager- eller arbejdsgiverorganisation eller enhver organisation, hvis medlemmer har et bestemt virke, herunder de fordele, som sådanne organisationer giver,
  som f.eks. information og støtte
  , med forbehold af de nationale bestemmelser om den offentlige orden og den offentlige sikkerhed |
| --- | --- |

b)

foreningsfrihed og frihed til medlemskab af en arbejdstager- eller arbejdsgiverorganisation eller enhver organisation, hvis medlemmer har et bestemt virke, herunder de fordele, som sådanne organisationer giver,
  som f.eks. information og støtte
  , med forbehold af de nationale bestemmelser om den offentlige orden og den offentlige sikkerhed

Ændring 34

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1 — litra c

| c) | almen og faglig uddannelse |
| --- | --- |

c)

almen og faglig uddannelse

| c) | almen
  uddannelse i ordets bredeste forstand (sprogindlæring og kulturelt kendskab med henblik på at forbedre integration)
  og faglig uddannelse |
| --- | --- |

c)

almen
  uddannelse i ordets bredeste forstand (sprogindlæring og kulturelt kendskab med henblik på at forbedre integration)
  og faglig uddannelse

Ændring 35

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1 — litra d

| d) | anerkendelse af eksamensbeviser og lignende beviser samt andre faglige kvalifikationer i overensstemmelse med de relevante nationale procedurer |
| --- | --- |

d)

anerkendelse af eksamensbeviser og lignende beviser samt andre faglige kvalifikationer i overensstemmelse med de relevante nationale procedurer

| d) | anerkendelse af eksamensbeviser og lignende beviser samt andre faglige kvalifikationer i overensstemmelse med de relevante nationale procedurer
  i henhold til EuropaParlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1) |
| --- | --- |

d)

anerkendelse af eksamensbeviser og lignende beviser samt andre faglige kvalifikationer i overensstemmelse med de relevante nationale procedurer
  i henhold til EuropaParlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1)

Ændring 36

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1 — litra f

| f) | udbetaling af erhvervede
  pensionsrettigheder ved flytning til et tredjeland |
| --- | --- |

f)

udbetaling af erhvervede
  pensionsrettigheder ved flytning til et tredjeland

| f) | overførsel af
  pensionsrettigheder
  eller ydelser i forbindelse med alderdom, dødsfald eller invaliditet efter den sats, der gælder i henhold til debitormedlemsstatens eller debitormedlemsstaternes lovgivning
  , ved flytning til et tredjeland |
| --- | --- |

f)

overførsel af
  pensionsrettigheder
  eller ydelser i forbindelse med alderdom, dødsfald eller invaliditet efter den sats, der gælder i henhold til debitormedlemsstatens eller debitormedlemsstaternes lovgivning
  , ved flytning til et tredjeland

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1 — litra g

| g) | skattefordele |
| --- | --- |

g)

skattefordele

| g) | skattefordele,
  forudsat at arbejdstageren betragtes som fastboende i beskatningsmæssig henseende i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

g)

skattefordele,
  forudsat at arbejdstageren betragtes som fastboende i beskatningsmæssig henseende i den pågældende medlemsstat

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1 — litra h a (nyt)

| ha) | information og rådgivning tilbudt af arbejdsformidlinger. |
| --- | --- |

ha)

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 — indledning

| 2. | Medlemsstaterne kan indføre begrænsninger i ligebehandlingen i forhold til deres egne statsborgere: |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan indføre begrænsninger i ligebehandlingen i forhold til deres egne statsborgere:

| 2. | Medlemsstaterne kan
  kun på følgende vis
  indføre begrænsninger i ligebehandlingen i forhold til deres egne statsborgere: |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan
  kun på følgende vis
  indføre begrænsninger i ligebehandlingen i forhold til deres egne statsborgere:

Ændring 42

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 — litra c

| c) | ved at begrænse rettighederne ifølge stk. 1, litra h), hvad angår
  sociale
  boliger,
  til de tilfælde, hvor tredjelandsstatsborgeren har opholdt sig eller har ret til at opholde sig i medlemsstaten i mindst tre år |
| --- | --- |

c)

ved at begrænse rettighederne ifølge stk. 1, litra h), hvad angår
  sociale
  boliger,
  til de tilfælde, hvor tredjelandsstatsborgeren har opholdt sig eller har ret til at opholde sig i medlemsstaten i mindst tre år

| c) | ved at begrænse rettighederne ifølge stk. 1, litra h), hvad angår boliger |
| --- | --- |

c)

ved at begrænse rettighederne ifølge stk. 1, litra h), hvad angår boliger

Ændring 43

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 — litra d

| d) | ved at begrænse rettighederne ifølge stk. 1, litra a), b) og g), til arbejdstagere fra tredjelande, der er i beskæftigelse |
| --- | --- |

d)

udgår

Ændring 44

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 — litra e

| e) | ved at begrænse rettighederne ifølge stk. 1, litra e), til arbejdstagere fra tredjelande, der er i beskæftigelse, bortset fra arbejdsløshedsdagpenge. |
| --- | --- |

e)

udgår

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at enhver tilsidesættelse af de i dette direktiv fastslåede rettigheder underlægges sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

2a.

Ændring 47

Forslag til direktiv

Artikel 14

Artikel 14

Medlemsstaterne sikrer, at der stilles ajourførte oplysninger om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold på deres område med henblik på arbejde til rådighed for den brede offentlighed.

udgår

---

(1)  

  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/251 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/251

---

Ændring af fusionsmarkedsordningen *

P6_TA(2008)0559

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (»fusionsmarkedsordningen«) (KOM(2008)0489 — C6-0314/2008 — 2008/0156(CNS))

(2010/C 16 E/43)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0489), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0489),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0314/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0314/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51, og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0368/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0368/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag;

2.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

3.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

4.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 16/252 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 16/252

---

Mekanisme for betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne *

P6_TA(2008)0560

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. november 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2008)0717 — C6-0389/2008 — 2008/0208(CNS))

(2010/C 16 E/44)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0717), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0717),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0389/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0389/2008),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (1) og Parlamentets holdning af 6. september 2001 om forslag til Rådets forordning om indførelse af en enhedsmekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (2) og Parlamentets holdning af 20. november 2008 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (1) og Parlamentets holdning af 6. september 2001 om forslag til Rådets forordning om indførelse af en enhedsmekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (2) og Parlamentets holdning af 20. november 2008 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0450/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0450/2008),

1.   godkender Kommissionens forslag som ændret;

2.   opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

3.   opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4.   anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

5.   pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1


  Forslag til forordning — ændringsretsakt


  Betragtning 2 |
| (2) | Der bør indføres en ad hoc-procedure for fremtidige revisioner af dette rammebeløb med henblik på at styrke Fællesskabets kapacitet til at reagere hurtigt på større ændringer i den finansielle situation, som berører det samlede støttebeløb, medlemsstaterne potentielt vil kunne få behov for. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Betragtning 2

(2)

| (2) | I tilfælde af ekstraordinære forhold, der kunne kræve en hurtig reaktion fra Fællesskabets side på større ændringer i den finansielle situation, bør Europa-Parlamentet, medlemsstaterne samlet i Rådet og Kommissionen reagere hurtigt for at sikre, at markedstilliden ikke undergraves. |
| --- | --- |

(2)

Ændring 2

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 — stk. 2

Forordning (EF) nr. 332/2002

Artikel 1 — stk. 3

Følgende indsættes som stk. 3:

udgår

Kræver en alvorlig forværring i den finansielle situation øjeblikkelig mellemfristet finansiel bistand fra Fællesskabet til flere medlemsstater, kan Kommissionen træffe afgørelse om en revision af rammebeløbet efter at have indhentet udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om såvel det presserende behov for at revidere rammebeløbet som selve det reviderede rammebeløb. Det nye rammebeløb træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Ændring 3

Forslag til forordning — ændringsretsakt

Artikel 1 a (ny)

Forordning (EF) nr. 332/2002

Artikel 10

Artikel 1 a

Artikel 10 i forordning (EF) nr. 332/2002 affattes således:

Rådet undersøger hvert andet år og om nødvendigt hyppigere på grundlag af en rapport fra Kommissionen, efter høring af Europa-Parlamentet og efter udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, om de principper, retningslinjer og lofter, der gælder for den indførte mekanisme, fortsat er i overensstemmelse med de behov, der gav anledning til dens indførelse.

---

(1)  EFT L 53 af 23.2.2002, s. 1.

(2)  EFT C 72 E af 21.3.2002, s. 312.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0562.

---